Drustvo - datum: 2018-07-14 SLIJEDI OTPUŠTANJE VELIKOG BROJA GRAĐANA ANGAŽOVANIH NA ODREĐENO VRIJEME\nNa centralnom nivou radi 39.306 zaposlenih: Zgrada ministarstava finansija i vanjskih poslova (ilustracija) Pred otkazom 4.600 zaposlenih u državnoj upravi Na centralnom nivou su po osnovu ugovora na određeno angažovana 3.963 lica, dok ugovor o djelu imaju 674 radnika, a to nijesu konačni podaci za sve institucije, što znači da bi broj ljudi koji će ostati bez posla mogao biti značajno veći\nNajmanje 4.637 zaposlenih u javnoj upravi (bez lokalnih samouprava) ostaće bez posla, jer sa njima u narednom periodu neće biti produženi ugovori na određeno i o djelu, po kojima su trenutno angažovani. To se zaključuje iz Plana optimizacije javne uprave, prema kojem vlast stavlja moratorijum na zapošljavanje u javnoj sektoru. Prema podacima iz plana, u koji je „Dan“ imao uvid, na centralnom nivou su po osnovu ugovora na određeno angažovana 3.963 lica, dok ugovor o djelu imaju 674 radnika, a to nijesu konačni podaci za sve institucije, što znači da bi broj ljudi koji će ostati bez posla mogao biti značajno veći.\nOni će bez posla ostati po isteku vremena na koji su angažovani, a najmanje do 1. marta 2019. godine, jer Vlada predviđa da u cilju optimizacije javne uprave smanji broj zaposlenih. Ta mjera odnosiće se i na ugovore o privremenim i povremenim poslovima, kao i ugovore o djelu, ali se takvo ograničenje ne odnosi na ugovore o djelu čije zaključenje je neophodno za nesmetano vršenje poslova organa. Za takva angažovanja biće potrebno prethodno pribavljeno odobrenje Ministarstva finansija i Ministarstva javne uprave.\nPrema podacima Ministarstva javne uprave (MJU), na centralnom nivou je zaposleno 39.306 lica, a na lokalnom nivou 12.174. Od tog broja, planirano je da se do 2020. godine broj zaposlenih na centralnom nivou smanji za 1.965, a na centralnom za 1.217, što je ukupno 3.182 zaposlena.\nKratkoročnim mjerama za optimizaciju javne uprave na centralnom nivou definisano je ograničenje zapošljavanja zasnivanjem radnog odnosa na neodređeno i određeno vrijeme u organima državne uprave i javnim ustanovama čiji je osnivač država do 1. marta 2019. godine. Jedna od mjera je i stvaranje preduslova za sprovođenje mjere sporazumnog prestanka radnog odnosa, proglašenje tehnološkog viška uz isplatu otpremnine za zaposlene na koje se primjenjuju opšti propisi o radu, kao i promjene akata o sistematizaciji u skladu sa stvarno potrebnim brojem izvršilaca kroz sagledavanje budžetskih i strateških opredjeljenja rada Vlade, uz obavezu smanjenja broja sistematizovanih izvršilaca od 10 do 30 odsto.\nU analizi Instituta alternativa „Začarani krug racionalizacije“ navodi se da se na zarade zaposlenih u javnom sektoru troši više od pola milijarde eura godišnje, s trendom rasta. Podsjećaju da je Vlada obećala da će do 2020. godine smanjiti broj zaposlenih u javnom sektoru za pet odsto na nacionalnom nivou i 10 odsto na lokalnom nivou, odnosno da će oko 3.200 zaposlenih prestati da radi u javnoj upravi.\n– Ovo nije prvi put da Vlada daje slična obećanja. Obećanje da će broj zaposlenih biti smanjen za 10 odsto, dato 2013. godine u Planu unutrašnje reorganizacije javnog sektora, ostalo je mrtvo slovo na papiru. Zapošljavanje u javnom sektoru predstavlja jedan od ključnih političkih resursa, koji se koristi (i zloupotrebljava) tokom cijelog mandatnog perioda, ali je posebno vezan za izborni proces, u kojem se obećanjem posla u javnom sektoru kupuju glasovi – naglasili su iz Instituta alternativa.\nObjašnjavaju da su podaci o broju zaposlenih u javnom sektoru dobijeni uglavnom na osnovu pisanih odgovora koje su institucije i organi pojedinačno dostavili, dodajući da određene institucije nijesu pokazale volju čak ni da dostave podatke o početnom stanju, pozivajući se na nezavisnost u radu.\n– Iz ovog procesa samovoljno su se izuzeli Vojska Crne Gore, s argumentacijom da je kadrovska politika odbrane definisana obavezama koje proističu iz članstva u NATO, i Centralna banka Crne Gore, koja se pozvala na nezavisnost institucije – kažu iz IA.\nIz IA navode da trenutni proces optimizacije javnog sektora nije bez presedana, već predstavlja drugi pokušaj u poslednjih pet godina.\n– U julu 2013. godine, Vlada Crne Gore usvojila je Plan unutrašnje reorganizacije javnog sektora (2013–2017), čiji je jedan od ključnih ciljeva bio smanjenje broja zaposlenih u javnom sektoru. Plan je predviđao nastavak ograničenja novih zapošljavanja i smanjenje trenutnog broja za 10 odsto. Kako je analizom utvrđeno da je tadašnji broj zaposlenih u javnom sektoru 58.766, to je značilo da je plan podrazumijevao osloboditi se ukupno 5.378 zaposlenih do kraja 2017. godine. Međutim, prvi izvještaj o sprovođenju plana (za 2014. godinu) pokazao je da se broj zaposlenih na centralnom nivou, umjesto planiranog smanjenja, povećao za 1.846 zaposlenih, od čega 1.207 na lokalnom nivou. Osim što se broj zaposlenih nije smanjivao, nisu se poštovali ni zaključci Vlade koji su se odnosili na obavezu donošenja Plana smanjenja broja zaposlenih u svim sektorima, odnosno resorima. Takođe, ni resori kod kojih je utvrđen znatno povećan broj zaposlenih nijesu dostavili informaciju o razlozima povećanja broja zaposlenih u njihovim sektorima, s procjenom optimalnog broja zaposlenih – naveli su iz IA.


Tanjug 6. decembra 2021. 21:28\nPOŽAREVAC – Na poligonu Peskovi kod Požarevca, u toku je obuka u terenskim uslovima polaznika 32. Liderskog kursa koji se realizuje u Centru za obuku i usavršavanje podoficira Narednik Milunka Savić, saopštilo je Ministarstvo odbrane.


Privrednici Evrope pozivaju: Ne slabite Evropsku direktivu – Energetska efikasnost jeste dobra za ekonomiju i životnu sredinu - Gradjevinarstvo.rs\nPrivrednici Evrope pozivaju: Ne slabite Evropsku direktivu – Energetska efikasnost jeste dobra za ekonomiju i životnu sredinu\nRegionalna mreža saveta zelene gradnje Evrope, koja deluje u okviru Svetskog saveta zelene gradnje, apelovala je juče, 16. maja 2011. godine, na Evropsku komisiju da ne odustaje od svojih prvobitnih predloga za sprovođenje strategija energetske efikasnosti u zgradama (koje su odgovorne za preko trećine ukupne emisije gasova sa efektom staklene bašte u Evropi).\nMreža, koja okuplja organizacije koje predstavljaju zelenu građevinsku industriju širom Evrope, uključujudi i Savet zelene gradnje Srbije i njegove firme članice, ima stav da bi predloženi zahtevi energetske efikasnosti bili dobri za ekonomiju, da bi otvorili nova „zelena" radna mesta i umanjili emisiju ugljenika.\nPlan energetske efikasnosti Evropske komisije koji je objavljen u martu ove godine, predložio je da nadležni organi unaprede energetsku efikasnost na najmanje 3% ukupne površine zgrada u svojoj nadležnosti svake godine. U Planu je takođe rečeno i da: „svaka obnova treba da dovede zgradu među 10% najefikasnijih zgrada u ukupnom nacionalnom zgradarskom fondu“.\nMeđutim, poslednji nacrt Direktive energetske efikasnosti izgleda da je ove težnje „pustio niz vodu“, jer, umesto prethodno rečenog, sada kaže da je dovoljno da se ispuni zadati minumum energetskih karakteristika.\nPaul King, predsedavajući Regionalne mreže Evrope Svetskog saveta zelene gradnje, rekao je tim povodom sledeće:\n- Veoma smo zabrinuti zbog odluke Komisije da odustane od svog cilja da se obnove zgrada vrše po najvišim standardima. Emisija za koje su odgovorne zgrade čini 36% emisije ugljen-dioksida u Evropi, a javne zgrade imaju značajan udeo u fondu zgrada u EU. Javni sektor mora predstavljati ugledni primer. Evropska komisija mora da iskoristi ovu priliku da postavi ambiciozne ciljeve, koji nede samo smanjiti emisiju CO2 nego de predstavljati i ekonomski podstrek smanjenjem potrošnje energije i otvaranjem velikog broja „zelenih“ radnih mesta u celom evropskom regionu.\nSavet zelene gradnje Srbije je srpski predstavnik u Svetskom savetu zelene gradnje i Regionalnoj mreži saveta zelene gradnje Evrope.\nDodatne informacije o ovoj temi potražite i na sajtu Saveta zelene gradnje Srbije - link\nViše o Savetima i Mreži saznajte na sajtu Saveta zelene gradnje Srbije:\nSvetski savet zelene gradnje - link\nRegionalna mreža Evrope - link\nSavet zelene gradnje Srbije – sastanak Regionalne mreže Evrope u martu 2011. Godine - link


Spremne vakcine protiv gripa | Novosti.rs\n29. 09. 2014. u 15:59\nVakcinacija protiv gripa mogla bi da počne u pojedinim domovima zdravlja već krajem ove, a u svim tokom sledeće nedelje\nZa ovu sezonu obezbeđena je 235.091 doza za zaštitu najugroženijih kategorija stanovništva o trošku osiguranja. To je tzv. inaktivisana, split vakcina, proizvođača „Sanofi Paster“.\n- Agencija za lekove i medicinska sredstva izdala je sertifikate za tri kontrolisane serije „Sanofi Pasterove“ vakcine, dve primljene od „Torlaka“ i jedne od „Phoeni farma“ - kaže Aleksandar Tucović, savetnik za odnose sa javnošću u ALIMS.\nInstitut za virusologiju, vakcine i serume „Torlak“ već je počeo raspodelu vakcine protiv sezonskog gripa.\n- Distribucija vakcine počela je u petak i biće završena po planu raspodele - kaže direktorka instituta „Torlak“ dr Vera Stoiljković.\nInstitut „Batut“ saopštio je da se imajući u vidu podatke dobijene nakon analize pandemije gripa AH1N1, sezonska trovalentna vakcina preporučuje svakoj osobi starijoj od šest meseci, a posebno trudnicama i gojaznim osobama, koje su identifikovane kao nove grupe rizika. Inače, vakcina se preporučuje osobama sa hroničnim poremećajima plućnog i kardiovaskularnog sistema, kao i onim sa metaboličkim poremećajima (pre svega šećerna bolest), poremećajima rada bubrega...\n- Epidemiološka situacija je uobičajena za ovo doba godine. Registruje se povećanje učestalosti obolevanja od respiratornih infekcija, čemu su doprineli hladnije vreme i povratak dece u školu - kaže dr Bojana Grgić, epidemiolog u Institutu za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut“.\nIMUNITET U ROKU OD TRI NEDELJE\nVREME neophodno za sticanje imuniteta je dve do tri nedelje nakon davanja vakcine. Kod vakcinisanih se u slučaju obolevanja razvija blaža klinička slika, i smanjuju moguće teže komplikacije u slučaju obolevanja kod osoba koje su u riziku. Kod navedenih kategorija stanovništva koje su u povećanom riziku, bolest može imati za posledicu i smrtni ishod zbog naknadnih komplikacija, najčešće zapaljenja pluća.\nKad stize vakcina u ambulante?\npopi čaj ehinacee, ili još jače, tinkturu, neutrališe zmijski otrov, pa da vidiš, ni prašina na tebe više ne pada a ne neki izmišljeni virus


Tihi hod za veliku bol: Marš stazama kojima su bježali Bošnjaci iz Kotor-Varoši - Travnik-grad.info\n1. Novembra 2021. travnik-grad\tKaraula, Kenan Dautović, Kotor Varoš, Munevera Avdić, pohod, tihi hod, Travnik, velika bol\nNačelnik Dautović učesnik pohoda\n← Od danas obavezno posjedovanje zimske opreme\nKonkurs za literarne radove učenika na temu “Šta je nama antifašizam danas” →\n4. Maja 2018. 5. Maja 2018. travnik-grad


"Obezbjeđenje za pijacu košta 50.000, pa ne obezbjeđuju Vašingtonsku kuću" - Vijesti.me\nSPOR OKO CIJENE ZAKUPA NA BJELOPOLJSKOJ TRŽNICI\nFoto: screenshot (YouTube) Autor: Boban Obradović\nIako zvanično puštena u rad za praznik grada 3. januar, na novoj gradskoj tržnici u Bijelom Polju ni nakon dvije sedmice nema prodaje. Pijačni prodavci se bune zbog cjenovnika koje je propisalo lokalno Komunalno preduzeće i tvrde da sa tim cijenama ne mogu da rade. Iz Komunalnog s druge strane tvrde da su cijene realne.\n"Cijenimo da je cijena koja je projektovana ovim pravilnikom izrazito visoka", kaže pijačni prodavac Rifat Banda.\nCjenovnik podrazumijeva zakup tezgi šest dana u nedjelji, što većini prodavaca ne odgovara.\nTo je ukupno od 70 do 100 eura mjesečno.\nMilka Grba, pijačni prodavac, kaže da se bijela mrs prodaje samo jednom sedmično, subotom.\n"Ne mogu da zaradim cio mjesec 20 eura. Od čega ću da živim", pita ona.\nBanda dodaje i da poljoprivrednici rade šest dana sedmično na toj pijaci, te pita ko će da obrađuje zemlju.\n"Radimo šest dana, ali samo subotom se proda nešto. Ali, ne možemo da prodamo zato što imaju butici, Kinezi, svi uživaju u boljim uslovima nego mi. Mi smo došli na ivicu propasti i ta ivica je došla više dovde", kaže Tima Bungur, pijačni prodavac.\nCijena zakupa tezgi, koja je različita za prodaju voća, povrća, mliječnih proizvoda i višenamjenske robe je realna, tvrde komunalci. Do nje se, kako kažu, došlo nakon više obavljenih razgovora sa predstavnicima prodavaca, NVO i političkih partija.\n"Za svaki cjenovnik pravi se kalkulacija i imaju određeni ulazni parametri koji čine cijenu bilo koje usluge, tako i usluge izdavanja tezgi na pijaci", kazao je Remzo Pačariz iz Komunalnog, dodajući da su u cijenu uračunati i cijena koštanja održavanja, bruto plate - dakle, zarada radnika koji će tamo raditi i obezbjeđenja.\nIako svjesni da su pijacom vrijednom preko dva miliona eura dobili krov nad glavom, pijačni prodavci ne žele plaćati troškove poslovanja preduzeća koje upravlja tržnicom.\nMuriz Ćatović, pijačni prodavac, kaže da ne žele da snose i plaćaju troškove za 12 zaposlenih na pijaci.\nOn smatra da je previše i navodi da će godišnje održavanje pijace koštati 180.000, te da će za obezbjeđenje biti izdvojeno 50.000 eura.\n"Pa ne obezbjeđuje Vašingtonsku kuću", kaže on.\nZato pijačni prodavci od lokalnog parlamenta koji će na ovu temu raspravljati za dva dana, očekuju da odbije prijedlog cjenovnika i donese novi, prihvatljiv za sve. U suprotnom najavljuju proteste.\npijaca Bijelo Polje\nedo78 2 godine i 11 mjeseci\nPozdravio te je evo sad Remzo puno.\nkakav je tvoj nik?\nIma li posla? 2 godine i 11 mjeseci\nKakva imena i prezimena :D\nedo78 17.1.2016 00:11\nedo78 17.1.2016 00:12


Tanjug 7. avgusta 2018. 15:02\nBEOGRAD – U Srbiji svaki stanovnik iskoristi oko 300 plastičnih kesa godišnje, ali taj broj će biti prepolovljen do kraja godine zahvaljujući akciji naplate kesa u trgovinskim lancima širom Srbije, izjavio je danas ministar zaštite životne sredine Goran Trivan.\nOn je nakon sastanka sa predstavnicima „Domaćeg trgovinskog lanca“(DTL) koji okuplja 13 maloprodajnih trgovinskih firmi u Srbiji, rekao da je upotreba plastičnih kesa u Srbiji smanjena za 50 do 60 odsto u svim trgovinskim objektima u kojima se naplaćuju kese.\n„DTL se prošlog meseca pridružio inicijativi našeg ministarstva i Privredne komore Srbije, a prvi rezulati pokazuju da je upotreba kesa posle samo dve nedelje manja za oko 60 odsto. Preporuka je svim građanima da što više koriste torbe, cegere i korpe“, naveo je Trivan i dodao da je cilj da se akciji naplate kesa priključi što veći broj manjih trgovinskih lanaca.\nOn je naglasio da je država spremna da se rukovodi i evropskim direktivama čiji je cilj da se potrošnja kesa u Evropi do 2025.gođine smanji za devet puta.\n„Lično, potpuno bih zabranio upotrebu plastičnih kesa ukoliko ne uspemo ovakvim inicijativama da njihovu upotrebu svedemo na zadovoljavajući nivo. Opredelili smo se za put za koji verujemo da je dobar i oko kojeg za sada imamo društveni konsenzus“, rekao je Trivan.\n„Pitanje je treba li seći drveće da bismo pravili kese. Naravno, postoje biorazgradive kese, u Indiji se prave i kese od skroba, ali zašto ne koristiti cegere, korpe, torbe…“, savetuje Trivan.\n„Plastični proizvodi su gotovo nerazgradivi, skoro da nema životinjske vrste koja u sebi nema deliće plastike, a svaka deveta-deseta riba ima tih čestica u sebi.\nNe smemo da ubijemo prirodu i ljudski rod koristeći plastične kese“, naglasio je Trivan.\n„Sredinom prošlog meseca počeli smo da naplaćujemo kese i cilj nam je da se upotreba smanji ispod 40 odsto u odnosu na prošlogodišnju. Posle samo 15 dana naplate kesa pokazali su da je upotreba kesa smanjena za 50-60 odsto“, kazao je Popović.\nPopović je istakao da poenta inicijative nije prodaja već smanjenje upotrebe kesa, a kao primer naveo akciju koju su osmislili u „Persu marketu“ u Zrenjaninu.\n„Napravili su biorazgradive platnene cegere sa bar kodom. Svaki put kada kupuju i ponesu ceger u radnju, imaće mogućnost da iskoriste popust na određene proizvode“, rekao je Popović.\nČlanice DTL-a su maloprodajni trgovinski lanci iz Šapca, Kladova, Valjeva, Bačke Palanke, Zrenjanina, Kragujevca, Velike Plane, Požarevca, Petrovca na Mlavi, Kragujevca, Vranja, Nove Pazove i Sente.


R I Z I N G E R I U M: Depeche Mode: Ponovo na turneji\nPevaču benda Depeche Mode Dejvu Gahanu uklonjen maligni tumor na bešici, što je bio i razlog za devet otkazanih koncerata uključujući nastup na beogradskom Ušću. Britanski sastav odložio je i koncert u londonskoj areni „O2”, a najavili su da će početkom sledeće nedelje biti poznati novi datumi za sve otkazane koncerte, kao i da se bend uskoro vraća na turneju\nTako je posle par nedelja nagađanja otkriven i pravi razlog zašto je Depeche Mode prekinuo turneju. Budući da je bio podvrgnut hirurškoj intervenciji Gahanu su lekari naložili strogi odmor, ali benda planira da nastavi sa turnejom 8. juna koncertom u Lajpcigu.\nDa podsetimo, sve je počelo na koncertu u Atini 12. maja koji je Depeche Mode iznenada otkazao i to samo par minuta pred početak nastupa, a nekoliko desetina hiljada posetilaca u neverici je napustilo stadion. Tada je objavljeno da je pevač Dejv Gahan doživeo napad gastroenteritisa, onoga što je u narodu poznato kao malo jači stomačni grip i da će se uskoro oporaviti. Međutim, usledila su otkazivanja koncerata u Bukureštu, Beogradu, Zagrebu, Budimpešti i dalje na severu Evrope, te su čak i medicinski laici shvatili da Gahana muči nešto mnogo ozbiljnije od gastroenteritisa. Naime, Gahan je hospitalizovan još u Atini, a tokom objavljivanja analiza lekari su mu otkrili jednu vrstu zloćudnog tumora u bešici poznatog pevača, koji je ubrzo i otklonjen.\n- Dejv Gahan se iskreno zahvaljuje svojim fanovima na podršci, razumevanju i strpljenju. Depeche Mode izražava duboko žaljenje zbog bilo kakvih problema ili neprijatnosti koje su otkazani koncerti mogli da prouzrokuju - stoji u saopštenju benda.\nS obzirom na to da se turneja nastavlja 8. juna, tokom iduće nedelje se očekuje da budu objavljeni datumi novih termina za sve koncerte koji su do sada zakazani.


Prodavnica široke potrošnje Lekovito bilje Gvožđara Građevinski materijal Atelje Tradicionalni prehrambeni proizvodi Tradicionalni proizvodi Prodavnica odeće Rasadnik bilja Mesara Cvećara Hrana za životinje\n» Volonteri u zlatiborskim selima\nOvih dana se završava drugi mesec u kojem mladi volonteri obilaze starce u zlatiborskim selima, druže se sa njima i pomažu im u svakodnevnim obavezama, kao deo projekta U ime starih.\nMarija, Branka, Aleksandar, Vesna, Nevena, Đorđe i Ana, tokom juna i jula su sa ekipom koju čine medicinska sestra i vozač, obilazili starce i starice koji žive sami u selima opštine Čajetina.\nDok Milena, apsolvent medicine, starima meri pritisak i nivo šećera u krvi i daje im savete o korišćenju lekova, mladi volonteri obavljaju svakodnevne poslove koji predstavljaju veliku pomoć za starce i starice koji žive sami. Devojke i mladići, od kojih neki u svojim domovima nisu uzeli metlu u ruke, u kućama ovih starih ljudi peru prozore, čiste, peru sudove, kose oko kuće, cepaju i slažu drva, rade u malinjaku...\nPrema rečima Jagode Jeremić, koordinatora volontera, svaka pomoć starima je dobrodošla, a najviše se raduju druženju sa mladima i prilici da sa njima porazgovaraju.\nVolonteri su tokom ova dva meseca obilazili starce u Trnavi, Dobroselici, Alinom Potoku, Rudinama i Gostilju, a do nekih kuća su dobar deo puta pešačili. Do sada je 38 korisnika uključeno u volonterske posete.\nZorica Milosavljević, koordinatorka projekta kaže da će se u narednom periodu nastaviti sa posetama prema potrebama korisnika, a za veće poslove, kao što je priprema ogreva za zimu, cepanje i slaganje drva, organizovaće se volonterske akcije koje će uključiti veći broj volontera. Ovim projektom se nastavljaju aktivnosti Zlatiborskog kruga koje vode ka povećanju socijalne uključenosti starih lica i poboljšanju njihovog položaja razvijanjem usluga socijalne zaštite i uvođenjem novih vidova podrške. Takođe, na ovaj način se promoviše međugeneracijska saradnja i volonterizam kao vid rešavanja problema u lokalnoj zajednici i participacije mladih.\nUdruženje građana Zlatiborski krug sprovodi projekat U ime starih, koji se realizuje u Nišavskom i Zlatiborskom okrugu, u partnerstvu sa organizacijama Društvo za razvoj kreativnosti iz Aleksinca i Udruženje samohranih majki iz Niša. Projekat je podržala ambasada Kraljevine Norveške u Beograd.\nČlanovi tima u projektu U ime starih obilaze starce u selima\nZlatibor u vrhu sa novim tehnologijama- interaktivni tableti u zlatiborskim hotelima\nHillsUp festival Zlatibor- panoramska vožnja helikopterom


Podrška razvoju dječijeg sporta: Kompanija Menprom u narednoj sezoni sponzor KK Dragons iz Tuzle | Tuzlanski.ba\nPodrška razvoju dječijeg sporta: Kompanija Menprom u narednoj sezoni sponzor KK Dragons iz Tuzle\nDijeljenja: | 11.10.2021. u 17:26\nU petak 07. oktobra 2021. godine u prostorijama kompanije Menprom d.o.o. Gornja Tuzla, potpisan je godišnji ugovor kojim su Košarkaški klub “Dragons” Tuzla i Menprom d.o.o. Gornja Tuzla ozvaničili sponzorstvo i dugogodišnju saradnju.\nSvečanom potpisivanju, prisustvovali su direktor kompanije Menprom, Alić Mensur i predsjednik KK “Dragons” Tuzla, Amir Hadžihalilović.\nKompanija Menprom čije je opredjeljenje da kroz društveno odgovorno djelovanje pruža podršku sportu i pravim vrijednostima, prijatelj je navedenog kluba od 2019. godine. Klub, koji trenutno broji više od 130 članova, dječaka uzrasta od 5 do 18 godina, djeluje od 2013. godine sa namjerom da se promoviše sport među mladima kao bitan faktor za razvoj pojedinaca i društva u cjelini.\nDonirana sredstva u mjesečnom iznosu od 400,00 KM usmjerit će se za realizaciju različitih aktivnosti: iznajmljivanje sportske sale, nabavku sportske opreme i rekvizita, finansiranje odlazaka na takmičenja organizaciju treninga i priprema ali i angažman stručnjaka za rad sa djecom te ostalih aktivnosti kojima se potiče uspješan sportski razvoj djece i omladine.\nPonosni smo što je naša podrška “Dragonsima” promocija ne samo zajedničkog prijateljstva, nego i sporta uopšte. Od početka poslovanja posebno smo prepoznali snagu i vrijednost sporta, kao izrazito kvalitetan način okupljanja mladih i širenja natjecateljskog duha. Na taj način nastojimo obezbijediti uslove i ambijent u kojima će mladi i talentovani ljudi moći da razvijaju svoje talente, znanja i sposobnosti.\nNašim drugarima u Košarkaškom klubu “Dragons” Tuzla želimo puno sreće u predstojećim utakmicama sa nadom da će nova sezona biti jednako uspješna kao i prethodne.\nKljučne riječi: Dragons, izdvojeno, Menprom


Dodik i Čović dodatno ojačali saradnju i poručili da će raditi na zbližavanju Srba i Hrvata :: Dešavanja u Bijeljini ::\n21. September 2021. / 01:13\nDodik i Čović dodatno ojačali saradnju i poručili da će raditi na zbližavanju Srba i Hrvata\nPredsjednici HDZ BiH i SNSD Dragan Čović i Milorad Dodik nakon današnjeg sastanka u Mostaru izjavili su da su još više produbili saradnju između ove dvije stranke, kazavši da će se ona prenijeti sa centrala na niže stranačke nivoe.\nNaglasio je da je nedavno razgovarao s liderom SBB Fahrudinom Radončićem, te je za srijedu u 14 sati najavio i razgovore sa predstavnicima SDA. Upitan da li vidi saradnju sa SDP, kazao je zašto da ne. Zanimljivo je da je Čović najavio kako je SDP s drugim strankanma formirao “bošnjački blok”.\n– Nedopustivo je da se ovako kasni. Trebamo imati u vidu da je hrvatska i srpska reprezentacija već odavno jasna. Čekamo da se u okviru bošnjačke strukture konsoliduje ta politička volja i da se konačno nađemo u Parlamentu i da radimo poslove koji su propisani zakonom i ustavom – kazao je Dodik.\n– Bez obzira na različite ideološke pristupe, BiH je zemlja dva entiteta i tri naroda. Pokušaj stalnog zauzimanja pozicija koja pripada drugima je osnovni problem – naglasio je Dodik.


Grad Novi Pazar - Košarkaški as Dejan Tomašević sa prijateljima pomaže Novom Pazaru\nKošarkaški as Dejan Tomašević sa prijateljima pomaže Novom Pazaru\nDejan Tomašević, proslavljeno košarkaško ime ne samo u Srbji već i širom Evrope i sveta, veliki je prijatelj Novog Pazara. On je danas bio gost našeg grada i gradonačelnika Nihata Biševca.\n„Razgovarali smo o aktuelnoj situaciji i pomoći koja nam je neophodna u ovom trenutku. Za nas je najdragoceniji ljudski odnos košarkaškog asa i zahvaljujem mu se ovim povodom. Hvala, u moje i u ime svih građana Novog Pazara, na donaciji za Dom zdravlja, u trenucima koji su za nas izuzetno teški“, kazao je gradonačelnik Biševac.\nDejan Tomašević je u Novi Pazar doneo pomoć i izrazio neizmernu podršku našim sugrađanima.\n„Novi Pazar je, pored Beograda i Gornjeg Milanovca treći grad u mom srcu. Zato sam morao da se uverim kakva je situacija. Prijatelji su me uveravali da je stanje mnogo bolje i stabilnije u odnosu na period od pre dve, tri nedelje, ali sam želeo u to da da se uverim“, kazao je Tomašević ističući da je pomoć doneta zahvaljući prijateljima, koji su reagovali kada su sanali da dolazi u Novi Pazar.\n„Znam da je mnogo zdravstvenih radnika koji se u ovoj teškoj situaciji bore. Pomoć njima se pre svega ogleda u obezbeđivanju maski i druge zaštitne opreme, ali smo obezbedili podršku i u vidu vaučera hotela "Mona", za boravak na Zlatiboru. Želim svima da se stanje u kojima se nalazi vaš, ali mnogi drugi gradovi u Srbiji, što okonča“, kazao je Tomašević.


"NAIDA JE BOMBOM UBILA I MOJE DIJETE": Oglasio se momak nastradale Zeničanke i otkrio SVE DETALJE, OD OVOG PODILAZI JEZA! | Novi.ba\nSarajevo: Još jedna avio-bomba pronađena na gradilištu iza RTV doma POZNATI NARODNI PJEVAČ POGINUO NA KUĆNOM PRAGU: Porodica u suzama objavila ža...\n"NAIDA JE BOMBOM UBILA I MOJE DIJETE": Oglasio se momak nastradale Zeničanke i otkrio SVE DETALJE, OD OVOG PODILAZI JEZA!\nObjavljeno:07.09.2019 - 18:51


Utisci o Zvezdi posle Mitjilanda i loša forma Filipa Falka\n1. decembar, 04:27\nZVEZDA JE POSTALA "NAMAZANA" EKIPA, ALI JEDNA STVAR BRINE: Filipo Falko mogao da zablista, a opet je najslabija karika 31 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nZVEZDA JE POSTALA "NAMAZANA" EKIPA, ALI JEDNA STVAR BRINE: Filipo Falko mogao da zablista, a opet je najslabija karika\n22.10.2021. / 11:29\nZvezda se u dobrom raspoloženju vraća iz Danske, ali navijače je zabrinula bleda igra Filipa Falka koji je dobio šansu da pokaže vrednost punih deset meseci po dolasku, međutim i ovoga puta to nije uspeo.\nAko se uzme u obzir da je Crvena zvezda u poslednjih mesec dana imala ogromnih problema sa izostancima igrača zbog povreda i korona virusa - i da je u tom periodu uspela da donese četiri boda sa evro-gostovanja - onda se Dejanu Stankoviću može samo čestitati.\nFantastično izdanje u Razgradu (1:0) zasluga je njegove trenerske mašte, dok je dobro pripremio ekipu i za Mitjiland (1:1), ali nije sve išlo kao po loju. Najvažniji je na kraju bod koji ih čuva na prvom mestu u grupi, ali evidentno je bilo da je Zvezda u dobrom delu utakmice "patila" pošto je naišla na znatno kvalitetnijeg tima od Bugara i trenera koji je taktičkim prilagođavanjima u toku susreta otežao posao šampionu Srbije.\nZVEZDA OPET SRUŠILA REKORD! NOVI SKOK NA UEFA LISTI: Iza njih je veliki Milan, a sada kreću na Dinamo Zagreb!\nTrojica igrača u zadnjoj liniji nisu bili iznenađenje za Dance, prepuštanjem poseda i dobrim presingom su to brzo pretvorili u svoju korist, a vezni red Zvezde nije pravio razliku pošto je bio dobro pokriven.\nIpak, individualni kvalitet fudbalera u zadnjoj liniji sačuvao je Zvezdu dok najveća opasnost nije prošla, Stanković je potom dobio priliku da novim pomeranjem na šahovskoj tabli promeni odnos snaga na terenu, a nikada na odmet nije gol posle prekida, da podseti na prošlu sezonu.\nIvanić se našao na pravom mestu u pravo vreme u 57. minutu, iskoristio je - slučajno ili namerno - spuštenu loptu Dionija, pa je Zvezda došla do vođstva iz praktično prve prave šanse na meču.\nSve to podsetilo je na "iskusne i namazane" ekipe sa kojima je Zvezda igrala do skoro i koje bi na takav način po pravilu odbijali njihove nalete. Rutina i vera u sebe ne dolaze same od sebe, pa je to upravo najveća dragocenost koju dobijaš napretkom na UEFA rang-listi i postavljanjem rekorda, dok je povoljnost na žrebovima ipak sekundarna.\nDa bi i ti postao "iskusan i namazan" moraš da igraš protiv takvih ekipa, ponekad i da dobiješ po nosu, ali je neophodno da i naučiš lekciju koja će ti - kada zaigraš protiv sebi nekada sličnih - pomoći da primiš udarac bez posledica.\nZvezda je uprkos nešto slabijem izdanju uspela da sačuva smirenost, nije dozvolila da dobije napad panike, a kada je postigla gol u Danskoj osetila se moćno. Sada je Zvezda ekipa koja kažnjava greške protivnika i može da vam "umulja gol" kada to niko ne očekuje, što je vrlina koja ne može da se nauči na treninzima.\nNaučena je samo kroz evropske bitke - dobijene i izgubljene.\nSamo starteri Crvene zvezde u Herningu iza sebe imaju neverovatnih 588 utakmica u Evropi (!). Dakle, hajde još jednom da ponovimo i slovima: petsto osamdeset i osam utakmica.\nU proseku, to je više od 50 mečeva u UEFA takmičenjima po fudbaleru, dok su kod Mitjilanda igrali pretežno mladi fudbaleri, uz izuzetak Pionea Sista i Erika Svjotčenka. Njih dvojica mogu da se nose sa prosekom Zvezde koji bi bio i znatno veći da ga ne "ruši" jedan igrač, ujedno i najslabiji pojedinac meča u Danskoj.\nU pitanju je Filipo Falko koji je posle dobrog meča u Lazarevcu, daleko više zbog okolnosti sa povredama, dobio poverenje Stankovića da istrči od starta na gostovanju u Ligi Evrope, pošto je Ludogorec i Bragu presedeo na klupi.\nItalijan plaćen oko 1.500.000 evra zaigrao je iza El Fardua Bena u takozvanom desnom "halfspejsu", prostoru koji bi najlakše bilo opisati kao mesto između desnog krila i pozicije desetke, ali se tu nije dobro snašao. Gledali smo ga u jednom delu meča i kao špica, u tandemu sa Benom, ali ni tu nije pravio razliku. Konstantno je bio okrenut leđima lopti, nije uspeo da "klikne" sa Kangom, Gobeljićem i Benom, a skoro svaki put kada je Stanković bio u kadru mogli smo da vidimo da upravo "Pipu" daje dodatne instrukcije oko kretanja.\nNa terenu je proveo 56 minuta, bukvalno je izveden pre gola Ivanića, a utisak je da nije ni blizu igrača za kog su ga u Zvezdi smatrali pre nego što su ga doveli iz Lećea prošle zime - i to uz velike muke.\nFalko će u februaru proslaviti 30. rođendan, a kao što smo rekli - ima daleko najmanje iskustvo u Evropi od svih igrača Zvezde. U karijeri ima tek sedam međunarodnih utakmica, i to apsolutno sve u crveno-belom dresu, a nije zgoreg spomenuti da iz Italije nije doneo naročito bogato iskustvo iz prvoligaškog fudbala (dve sezone, ukupno 39 mečeva).\nIpak, nije ga Zvezda dovela tek tako. Prepoznala je u njemu fudbalera koji bi mogao da donese prevagu na desnom krilu zbog brzine, ali to opet nije garant uspeha: pogledati pod Radživ van la Para na suprotnoj strani.\nDaleko od toga da je "Pipo" u ravni sa Holanđaninom od koga se svima na "Marakani" diže kosa na glavi, ako ništa drugo - bar je njegov odnos prema dresu i treningu bio na profesionalnom nivou, ali ne možemo da tvrdimo da je utisak koji je do sada Italijan ostavio u Zvezdi drastično bolji od recimo...Spiridonovića?\nProšlo je skoro deset meseci od kada je Filipo Falko došao u Zvezdu, ali uz probleme sa povredama i izostanak zbog korona virusa - nije uspeo da uđe u ritam koji će ga promovisati u startera, o lideru i da ne govorimo.\nSada kada su mu okolnosti "išle na ruku", ponovo je izneverio poverenje Dejana Stankovića i zabrinuo navijače koji su od njega očekivali da pravi razliku. Uostalom, kao i svaki stranac, posebno jedan od najskupljih u istoriji, iako njegova statistika zapravo uopšte nije loša.\nPostigao je šest golova na 23 meča u Zvezdi, što je sasvim prihvatljivo, ali njegov mlak uticaj na igru postaje zabrinjavajući i pitanje je koliko je još strpljenja preostalo crveno-belima koji grabe napred, a Falko ostaje nazad.\nSačekali su i Ivanića iha-haj, to se isplatilo, ali sad su mislili da kupuju gotov proizvod.\nMIRKO JE ODIGRAO ZA TROJICU! Stanković ga hvalio nakon meča, Ivaniću dovoljan i bod iz Danske!\nFK Crvena Zvezda filipo falko dejan stanković liga evrope\n25.10.2021. / 20:06\nZaboravih da pomenem Čukarički, sutra i taj Tsc mozda iznedre neke domaće igrače.\n25.10.2021. / 19:57\nApsolutno sam protiv dovodjenja istrošenih stranaca u basketu i fudbalu. I sad će meni terza da tvrdi da je bolji italijan kupljen sa 29god za milion ipo. A otići će kao slobodan igrač. Kao prvo svaki sportista još kao kadet mora biti spreman za seniorski nivo. Sa koliko god su Djordjević i Danilović počeli?! Hoću da kazem, ovakvog istog ali mladjeg i sutra boljeg, ako nemaju u zvezdi, grafičaru, teleoptiku, ofk, voši, kolubari, metalcu....onda nemam reči. Pričam o veznim igračima, štoperima, bekovima od 16-21god a ne o strancima iz afrike koji su ispod-prosečni igrači.\n22.10.2021. / 20:51\nFalko i dioni po meni katastrofa! Mislim da u domacoj ligi mogu da nadju brze igrace i da ih malo oblikuju , stvarno ne razumem ove kupovine “dobrih igraca” , stranaca. Sve u svemu dobri smo na prvom mestu , jedva cekam da se vrati katai ! ( uvek cu ponoviti da nam itekako fali Mariiiin!!!) .


Podrška sprovođenju Nacionalne strategije razvoja turizma |\nJadovnik, Tičje polje\nMiroslav Mika Antić Zlatibor, Sirogojno\n..kod nas se još i s namernikom ljubi,\nSvijet je kao knjiga. Oni koji ne putuju pročitaju samo prvu stranicu.\nSvet je sve manji što je naša želja da ga upoznamo veća.\nBez tačke za koju si vezan, ne bi volio ni drugi svijet, ne bi imao kud da odeš, jer ne bi bio nigdje.\nTičar jezero, Golija\nGdje se s nebom ljube ova brda plava,\nTurizam je identifikovan kao potencijalni pokretač ekonomskog rasta, kao što je navedeno u Strategiji turizma Republike Srbije iz 2006. godine. Međunarodno tržište još ne vidi Srbiju kao jednu od značajnih turističkih destinacija, iako ima potencijal da osvoji mnogo veći udeo na tržištu među međunarodnim i domaćim turistima.\nU tom kontekstu, formulisan je projekat Podrška sprovođenju Nacionalne strategije razvoja turizma, koji finansira Evropska unija, čiji je krajnji cilj da utiče na povećanje doprinosa sektora turizma nacionalnoj privredi Srbije.\nZavršna konferencija u Aeroklubu\nProjektni bilten br. 4 je pripremljen. U ovom poslednjem izdanju projektnog biltena možete pronaći informacije o najvažnijim događajima na projektu u prethodnih 9 meseci.\nIntervju Tim Lidera emitovan na Studiju B\nKrajem Jula 2012, Tim Lider Majkl Džej je dao Intervju o napretku projekta za gradsku televiziju StudioB. Intetvju je emitovan u Jutarnjem programu u dva dela.\nDržavni Sekretar Goran Petković i Ekspert na projektu Fransoa Velas u obilasku turisitičkih atrakcija u Sremskoj Mitrovici i na donjem Dunavu\nDržavni sekretar Ministarstva ekonomije i regionalnog razvoja Prof. Goran Petković je zajedno sa ekspertom na projektu Prof. Fransoa Velasom obišao turističke atrakcije u Sremskoj Mitrovici.\nProfesor Velas je imao priliku da obiđe Carsku Palatu Sirmijum, muzej i crkvu, a zatim i specijalni rezervat prirode i novootvoreni kamp Zasavica.


Da li je Kina dostigla vrhunac?\nANALIZA objavljena u dva uticajna američka medija tvrdi da je Kina u opadanju, usled usporavanja njene ekonomije i da se suočava sa pritiskom Zapada.\nTo su gluposti ukorenjene u ideološkoj pristrasnosti i strahu, tvrdi britanski pisac i analitičar Tom Fovdi za RT.\n- Si Đinping je u subotu održao govor u čast 110. godišnjice revolucije 1911. godine. Iako ova država nije bila početak sadašnje Narodne Republike, nasleđe ipak ostaje važno za Kinu jer je započela zemlju na putu modernizacije. Si je iskoristio godišnjicu u znak sećanja na ono što je opisao kao „nacionalno podmlađivanje Kine“ i ponovio se po pitanju Tajvana, navodeći da je „ponovno ujedinjenje“ neizbežno i u najboljem interesu ostrva - navodi u tekstu Fovdi.\nOn se osvrnuo na tekstove u časopisu Forin afers "Kraj uspona Kine - Pekingu ponestaje vremena za preuređenje sveta" i "Kina je sila u opadanju - i to je problem".\n- Koji je argument autora u oba članka? Da „kineska ekonomija usporava“, da Zapad postaje neprijateljski nastrojen prema Kini i gura je nazad, te da je kineska vlast Sija smetnja za njen uspon. Zatim se nastavlja sa argumentom da ovi faktori povećavaju rizik od rata. Da li je uspon Kine završen? Da li je Kina dostigla vrhunac? Mislim da nije. Pre svega, od kada je protivljenje rastućoj sili značilo da takva moć automatski više nije „u porastu“? Ovo je bizaran argument. To je strukturni proces međunarodnih odnosa koji, kada se jedna moć poveća, sile "statusa kvo" se osećaju nesigurno i nastoje da održe ravnotežu. To je bio čest slučaj u istoriji, u kojoj je svaka „rastuća sila“ naišla na otpor, bez obzira na to da li će na kraju uspeti ili ne. Uzmimo za primer Kraljevstvo Englesku, koja je prelazeći iz srednjovekovne države u modernu kolonijalnu u doba Tjudora, doživela otpor španskog carstva - piše Fovdi.\nOn kaže da taj udar iz Madrida nije značio da je Engleska usporila sopstveni razvoj, a naveo je kao primer i otpor Britanaca usponu SAD tokom 19. veka.\n- Autori takođe navode još jedan pogrešan argument da Kina ne uspeva jer je „odgovorna za mere protiv nje“, što je česta mejnstrim medijska priča koja se koristi za stvaranje saglasnosti za oštru zapadnu antikinesku politiku. Autori posmatraju događaje na način na koji ih zapadne oči žele videti, ne nužno onakve kakvi zaista jesu, i nedostaje im istorijsko sagledavanje činjenica. Upravo taj nedostatak razmišljanja otkriva logičku zabludu: da bi Sjedinjene Države prihvatile rastuću Kinu u bilo kojim okolnostima, čak i da su pod povlašćenim uslovima pod njenom ogromnom moći, koja se proteže kroz ogroman spektar političkih sistema, ideologija, ekonomija i tehnologija. Oni koji iznose ovaj lažni argument izostavljaju činjenicu da je uspon Kine od 1978. do 2018. bio uslovljen uverenjem da će se Komunistička partija reformisati i na kraju urušiti, a ne konsolidovati, kao što je se desilo u Sovjetskom Savezu.\nZasljepljujuće očigledna geopolitička realnost je da Amerika neće prihvatiti suparničku silu koja umanjuje njenu unipolarnu kontrolu "paks amerikana", u kojoj uživa od 1991. godine, a za koju veruje da je neizbežna, logična i najpoželjnija država na svetu.\nStoga ne čudi što su SAD u skladu s tim pokušale demonizovati Kinu i okrenuti saveznike protiv nje, a zatim su koristile odgovore Pekinga ovom procesu kao dodatni razlog za demonizaciju.\nGlavni zapadni mediji vole da kažu da se američko suzbijanje Kine dešava zbog Hong Konga ili Sinđana... Ali, ne shvataju kako su se te stvari propagirale, niti prepoznaju da bi, pod bilo kojim okolnostima, SAD uvek pronašle nešto da krive, napadaju i demonizuju rastuću Kinu - navodi se u članku RT.\nAutor kritikuje i teze da Kina teži da napravi sopstveni svetski poredak i uništi američki.\n- Ali to nije ono što Kina pokušava da uradi. Kineske namere su mnogo uže i prvenstveno su povezane sa ekonomskim i bezbednosnim pitanjima i iako je istina da bi se drastično promenila globalna ravnoteža snaga ako se te želje ispune, SAD ne bi bile unakažene, niti bi se suočile sa ishodom sličnim SSSR-u. Ali pitanje i dalje ostaje, da li je Kina dostigla vrhunac? Što se tiče detalja, ovo je takođe želja. Kineske vojne i tehnološke sposobnosti nastavljaju da rastu; tu nema naznaka vrhunca. Američka mornarica sada zvanično priznaje da Kina ima najveću flotu na svetu. Kineska ekonomija, uprkos svim nesuglasicama oko električne energije i nekretnina, i dalje po predviđanjima će porasti 7-8 odsto u 2021. godini, i nastavlja da izvozi na sve većim nivoima jer strane investitore propaganda ne odbija. Ako su prognoze BDP-a blago snižene, isto je i za sve ostale. Zvuči li ovo kao zemlja koja je dostigla vrhunac? I ništa drugo nije ostalo osim frustracije?\nKonačno, protivljenje nekoliko odabranih zemalja, koje uglavnom nastavljaju tražiti ekonomske veze s Kinom, ne izjednačava se s padom ili „vrhuncem“. Ovi pogrešni zaključci američkih „stručnjaka“ otkrivaju najveći strah Vašingtona da se globalni odnos snaga brzo menja. Zato SAD nastoje da obuzdaju i osujete kineski uspon na sve načine: plaše se gubitka hegemonističkog vladanja svetom.\nAutori takođe propuštaju poentu da se stvari u politici mogu promeniti vrlo iznenada ili nepredvidivo. Uzmimo, na primer, pitanje Tajvana, koje je u medijima bilo tokom vikenda, s obzirom na to da je Si Đinping stavio maksimalan naglasak na postizanje svog mirnog ponovnog ujedinjenja sa kopnom kao deo „nacionalnog podmlađivanja“. Logično govoreći, ako Kina pronađe način da s tim uspe, tada bi politička moć ove pobede bila dovoljna da se trajno promeni globalna ravnoteža snaga i potvrdi kineski „uspon“, uz ponižavanje Zapada.\nNaravno, na tom putu postoji ogroman broj rizika, nedostataka i mogućnosti, ali to služi i kao upozorenje da je Kinu jednostavno prerano otpisati. Takvi članci uključuju proces koji se naziva „odavanje želja“, gde projektuju svoje nade u kineski neuspeh kao stvarnost. Ono što sada vidimo nije pad Kine, već ishod koji je uvek čekao na putu kojim je krenula. Glupo je pretpostaviti da Kina propada samo zato što se ne razvija na način na koji su ideološke preferencije Zapada htele. Pa kako će se ova važna i fascinantna borba završiti? To je ono što ne možemo reći - navodi se u tekstu RT i dodaje da je Kina daleko od vrhunca i kraja uspona.\nRUSI VEĆ IMAJU NAŠE ORUŽJE: Tramp progovorio o velikom američkom porazu - "Pali su u ruke naših neprijatelja"\n10. 10. 2021. u 13:04\nDOMOVINA ĆE SE SIGURNO PONOVO UJEDINITI: Si Đinping o Tajvanu - To je unutrašnje pitanje Kine, nedopustivo strano mešanje\n09. 10. 2021. u 08:45\nAmerika Kina Si Đinping Raša tudej


COP26: Sva obećanja moraju biti ispunjena | WWF\nVREME NAM ISTIČE!\nŽivimo u doba sve jače i brže klimatske krize, koja sa sobom iz dana u dan nosi sve razornije posledice po prirodu i ljude. Zvaničnici iz celog sveta moraju da se usaglase oko mera da bi se emisije gasova s efektom staklene bašte prepolovile do 2030. i svele na nulu do 2050. Međutim, vremena više nema! Godine koje još uvijek doživljavamo kao jako daleke zapravo su već - sutra.\nWWF je odredio pet ključnih ciljeva koje treba ostvariti. To su „granice ispod kojih ne idemo“, ono najmanje što očekujemo. Donosioci odluka i domaćini međunarodnih skupova, kao i sve druge zainteresovane strane, moraju da ispune ove ciljeve kako bi se pokrenule sistemske društvene i ekonomske promene. COP26 je bio prava prilika za ovo, koja nije u potpunosti iskorišćena. Određeni koraci su napravljeni, ali očekivali smo više i nastavljamo da tražimo mnogo više!\nCOP27 se održava 2022. u Egiptu, a mi vas pozivamo da do tada pošaljemo jasnu poruku da nećemo zaboraviti naša očekivanja, obećanja koja su nam data, i obećanja koja tek moramo da dobijemo!\nImamo priliku da ublažimo klimatske promene, obnovimo svoj dom i preživimo. COP26 se završio, ali naš rad ne staje!\nSvetski zvaničnici moraju glasno i jasno da čuju da nećemo zaboraviti obećanja koja su dali. Obećali su nam da će klimu održati na najsigurnijim nivoima. Obećali su i da će se sa klimatskom krizom boriti u saradnji sa prirodom. Očekujemo sve ovo! I više!\nCOP26 nije kraj nego tek početak naše borbe, naših zahteva i očekivanja. Pošalji jasnu poruku i daj svoj glas za klimu! O broju prikupljenih glasova obavestićemo zvaničnike država našeg regiona kako bi znali da mi, koji se zalažemo za svetliju i zeleniju budućnost, nismo u manjini.\nBEZ OVIH KORAKA NEĆEMO USPETI:\nDržave, gradovi, kompanije, akademska zajednica, civilno društvo, investitori i drugi moraju hitno da postave privredne sisteme na održive temelje kako bi se smanjila zavisnost od fosilnih goriva.\nKljučno je i osigurati podršku za zajednice koje zavise od neodrživih sistema – niko ne sme da bude izostavljen!\n2. PRIMENJIVATI REŠENJA ZASNOVANA NA PRIRODI\nRešenja zasnovana na prirodi su inicijative za zaštitu, obnovu i održivo upravljanje kopnenim i morskim ekosistemima, kao što su šume, tresetišta, vlažna staništa, savane, koralni grebeni i mangrovi.\nPrirodu treba zaštititi i obnoviti jer skladišti ugljenik i igra ključnu ulogu u prilagođavanju i jačanju otpornosti područja i zajednica. Moraju da se povećaju sredstva za primenu rešenja zasnovanih na prirodi i države moraju da uključe tehnički, ekološki i društveno ispravna rešenja u svoje nacionalne klimatske planove.\nDržave moraju hitno da pomognu najranjivijim zajednicama, kao i brojnim za život važnim ekosistemima da se prilagode i izgrade otpornost na sve topliji svet.\nMoramo da podstičemo transformacijska rešenja za prilagođavanje: revitalizaciju reka, obnovu degradiranih vlažnih staništa, izmeštanje ljudskih aktivnosti iz poplavnih područja, umesto izgradnje brana i nasipa, prelazak sa fosilnih goriva na obnovljive izvore energije.\nZa mere prilagođavanja treba odvojiti 50% svih finansijskih sredstava za klimu!\n4. FINANSIRATI BUDUĆNOST\nNema više vremena za odugovlačenja s izdvajanjem sredstava za klimu namenjenih onima kojima su potrebna da bi preživeli. Troškovi delanja manji su od troškova nedelanja!\nPostojeća obećanja o javnom finansiranju – 100 milijardi američkih dolara godišnje – moraju da se ispune, a finansijski tokovi u privatnom sektoru moraju da budu usklađeni sa međunarodnim klimatskim ciljevima.\nTrenutno samo 10% finansijskih sredstava za klimu stiže do lokalnih aktera u zemljama u razvoju. Moramo ukinuti štetne subvencije i usmeriti više sredstava za podršku lokalnim prioritetima i finansiranje inovativnih partnerstava.\nPaketi za ekonomski oporavak od pandemije COVID-19 su prilika za transformaciju ključnih sektora i uspostavljanje budućnosti u skladu sa granicom od 1,5°C.\n5. ZAOKRET KA SPROVOĐENJU MERA\nDržave moraju da postave ambicioznije kratkoročne ciljeve u vezi sa emisijama, tako što će ažurirati postojeće nacionalne klimatske planove.\nDa bi se odbranila granica od 1,5°C, kratkoročne ciljeve neophodno je dopuniti dugoročnim strategijama, kao što i propisuje Pariski sporazum. One moraju da uključuju tehnički ispravna i izvodljiva obećanja, sa fokusom na smanjenje emisija umesto na uvođenje zamenskih ili nedokazanih tehnologija.\nŽelimo da zaštitimo životnu sredinu i sva divna bića u njoj, ali to ne možemo bez tebe. Kako bismo ostali nezavisni i nastavili da štitimo našu prekrasnu prirodu, treba nam tvoja podrška. Danas možeš doprineti spašavanju naše planete. Budi deo naše zajednice koju čine izuzetno velikodušni, strastveni i odlučni ljudi, baš kao što si ti!


UN :Broj sirijskih izbjeglica premašiće milion\n28. februar/veljača, 2013.\nViše od 40.000 ljudi u ovoj je sedmici pobjeglo iz Sirije, a ukupni broj izbjeglica vjerovatno će nadmašiti milion za manje od mjesec dana, izjavio je u SB visoki zvaničnik UN-a.\nVisoki povjerenik UN-a za izbjeglice Antonio Guterres izjavio je da je UNHCR zaključno s utorkom registrovao 936.000 sirijskih izbjeglica širom Bliskog istoka i sjeverne Afrike, skoro 30 puta više nego u aprilu prošle godine, prenosi Reuters.\n"Očekujemo da će broj sirijskih izbjeglica do juna ove godine iznositi 1,1 milion. Ako se stvari nastave ubrzavati tim tempom, za manje od mjesec dana broj izbjeglica bi mogao premašiti milion. Samo je tokom prošle noći u Jordan pobjeglo 4.585 ljudi iz Sirije", naveo je Guterres u obraćanju u Vijeću sigurnosti UN-a.\n"Tri četvrtine izbjeglica su žene i djeca. Mnogi od njih izgubili su članove svojih porodica. Većina ih je izgubila sve što je imala", kazao je Guterres.\nTurska, Liban, Jordan, Irak i Egipat ugostili su najveći broj sirijskih izbjeglica.\nUjedinjene nacije (UN) su saopštile da je skoro 70.000 ljudi ubijeno tokom pobune protiv sirijskog predsjednika Bašara al-Asada, koja je počela prije dvije godine kao mirni ustanak, ali je postala nasilna kada su Asadove snage pokušale da uguše demonstracije.


Olomouc v Zlin - Prognoze - Tipovi - 10.03.2020 - raffaelecazzorla\nUpdated: 0d 1s 38m\nOlomouc v Zlin Prognoza i Tip\nPočetak Europe/Zagreb: 10.03.2020 17:00\nObjavljeno: 10.03.2020 14:41\nPrognoza: Utakmica (Hokej) u Czech Republic Extraliga koja će se odigrati 10.03.2020 u kojoj se sastaju Olomouc i Zlin . Tipster raffaelecazzorla prognozira pobjedu za Zlin sa Azijskim Hendikepom od +0.5 na Kraju Utakmice. Njegov ulog je 27 na kvotu 1.82 te donosi eventualni profit od 22.14. Za ovu prognozu tipster je odabrao kladionicu Bwin.\nTip: pobjedu za Zlin sa Azijskim Hendikepom od +0.5 na Kraju Utakmice\nOlomouc v Zlin Prognoza i Tip was last modified: 2020-04-05 by Bettors Club


HomeRegionVlasti u Bihaću najavljuju uspostavljanje improvizovanih kampova za migrante\n07/08/2020Redakcija BALKAN TVRegion, Vesti0\nGradonačelnik Bihaća Šuhret Fazlić upozorio je danas na izuzetno teško stanje u tom gradu i celoj Unsko-sanskoj župniji zbog velikog priliva ilegalnih migranata i najavio mogućnost ponovnog uspostavljanje improvizovanih kampova.\n„Situacija nikada nije bila gora. Imamo svakodnevni nekontrolisani priliv migranata i nekoliko hiljada ljudi na ulicama, javnim površinama i po napuštenim objektima. Ponovo smo ostavljeni sami sebi u ovoj situaciji“, kazao je Fazlić novinarima posle sastanka posebno formirane operativne grupe na županijskom nivou za koordinaciju mera u suočavanju s migrantskom krizom, prenela je Hina.\nPrema proceni lokalnih vlasti samo u Unsko-sanskoj županiji boravi najmanje 7.000 ilegalnih migranata.\nU ranije uspostavljenim prihvatnim centrima ima mesta za polovinu tog broja, pa oko 4.000 migranata luta ulicama Bihaća, Cazina i Velike Kladuše, spava po parkovima i u napuštenim objektima i bez ikakvih uslova za održavanje lične higijene.\nMigranti tamo čekaju priliku da pokušaju da predju granicu s Hrvatskom.\nPrema podacima lokalne policije veliki broj ilegalnih migranata u malim gradskim sredinama Unsko-sanske županije sve je veći bezbednosni problem jer su učestali izgredi u kojima oni učestvuju, posebno medjusobni obračuni i krađe.\nGradonačelnik Bihaća rekao je da su u Unsko-sanskoj županiji i dalje prepušteni sami sebi zbog čega su prisiljeni da razmišljaju i o „radikalnim merama“ poput ponovnog uspostavljanja improvizovanih kampova u koje će policija dovoditi migrante koje skloni s ulica.\nRanije je takav kamp postojao na lokalitetu Vučjak na obroncima Plješevice ali je prošle godine rasformiran zbog nehumanih uslova koji su tamo vladali a migranti su prebačeni u druge privremene ali bolje opremljene smeštajne centre, uglavnom u okolini Sarajeva.


Medan: Komercijalna banka jedina može da finansira razvojne projekte – Bankar.rs\nHome/BANKE/Medan: Komercijalna banka jedina može da finansira razvojne projekte\nMedan: Komercijalna banka jedina može da finansira razvojne projekte\nKomercijalna banka je u 2019. nastavila rast iz 2018, pa je 2019. sada nova najuspešnija godina u poslovanju banke. Komercijalna banka Beograd, ostvarila je profit od osam milijardi 855 miliona dinara, ili 75,3 miliona evra, a to je novi istorijski rezultat naše kuće.\nOvim rečima započinje razgovor za “Novosti” Vladimir Medan, predsednik Izvršnog odbora Komercijalne banke:\n“Možemo da kažemo da smo prošle godine uspešno pomerili sve parametre poslovanja i ostvarili novi rekordan rezultat. Paralelno sa tim, naše banke u Banjaluci i Podgorici, nastavile su sa stabilnim poslovanjem. U Banjaluci KB je realizovala milion i 300 hiljada evra profita, a u Podgorici milion evra. Takođe bitno je naglasiti da su silazni trendovi koje smo imali tokom 2016, 2017. i početkom 2018. u profitabilnosti i produktivnosti Banke, preokrenuti, tako da smo sa 367 milijardi bilansne aktive početkom 2018. kraj 2019. završili sa 433 milijarde dinara bilansne aktive. Za nepune dve godine smo uspeli da ostvarimo rast aktive od 18 odsto i da nepovoljan trend pada tržišnog učešća, koji smo imali 2015, 2016, 2017. zaustavimo, a potom i preokrenemo. Rezultat toga je da smo završili godinu sa oko 10,9 tržišnog učešća, odnosno povećali ga za 0,3 procenta”, rekao je Medan.\n* Može li i koliko Komercijalna banka da isprati program razvoja “Srbija 2025”?\n“Ojačali smo kapitalnu osnovu i obezbedili da banka može da prati sve značajne projekte iz plana razvoja Republike Srbije za narednih pet godina. Komercijalna banka je jedina domaća banka koja svojim kapacitetom može da finansira i prati razvojne projekte koji se budu realizovali narednih godina u Srbiji i regionu. Ovo kažem, s obzirom na našu regionalnu prisutnost, budući da smo jedina banka sa sedištem u Beogradu koja ima ćerka banke u regionu. Ukupan kapital uvećan je za 17 odsto i porastao je sa 64 milijarde na 75,3 milijarde dinara”, kazao je Medan.\nUkoliko vam zatraže novac za razvojne projekte, koliko možete da odvojite?\n“Možemo da pratimo sve klijente, do sto miliona evra. Moguće je i više, ali to je nešto što ulazi u zonu politike upravljanja rizicima i pojedinačnim izloženostima banke. Želimo da izbegnemo da Komercijalna banka pod bilo kojim okolnostima bude zavisna od samo jednog, ili nekoliko kreditnih klijenata. Ako imamo u vidu da se gotovo svi veći projekti u zemlji kreću u rasponu od 50 do 100 miliona evra, banka može bez problema da ih podrži i odgovori na njih. Takođe, možemo nastupiti i kao nosioci konzorcijuma sa 50 odsto u finansiranju nekog projekta, sa jednom ili više banaka, tako da kroz ovaj model možemo da finansiramo i projekte do 200 miliona evra, što predstavlja sve značajnije projekte, uključujući i infrastrukturne”, objašnjava Medan.\nMože li država da bude dobar gazda u bankarstvu?\n“Postavljati pitanje vlasništva je teoretsko pitanje. Ključ je da li se institucijom rukovodi na dobar ili loš način. Prema tome, ne možemo da govorimo da li je neki vlasnik dobar ili ne, odnosno manje ili više efikasan. Možemo da govorimo da li je vlasnik poverio upravljanje insititucijom kredibilnim ljudima, koji će tu instituciju znati da vode na uspešan način ili ne, odnosno da li govorimo o uspešnom ili neuspešnom menadžmentu koji sprovodi tu poslovnu politiku. Samo pitanje vlasništva je teoretska diskusija efikasnosti različitih oblika kapitala i pitanjem ulaska u vlasništvo ponovo ćemo doći do toga koji je kapital efikasan, a koji ne. U različitim istorijskim okolnostima smo imali i različite odgovore, kroz rezultat poslovanja. Nekada je i privatni kapital rukovođen samo profitom neefikasan, što i dovodi do cikličnih kriza koje se u krajnjoj liniji ispravljaju državnim intervencionizmom. Poslednju takvu krizu smo imali 2008. godine koja je krenula iz SAD i prelila se na ceo svet, a neutralisana je upravo podržavljenjem najznačajnijih finansijskih i privrednih subjekata”, rekao je sagovornik “Novosti”.\nKažete da nije dobro da nekoliko privatnih vlasnika poseduje banku. Zašto?\n“Kada govorimo o banci pitanje razuđenosti kapitala u bankarskoj strukturi jeste pitanje stabilnosti i nezavisnosti prilikom donošenja odluka, pošto nije dobro da nekoliko privatnih vlasnika budu vlasnici banke. Zato regulatorno telo, u našem slučaju NBS, odobrava sticanje vlasništva u bankama i drugim finansijskim institucijama od preko pet odsto, jer često se događalo da upravo taj privatni kapital, rukovođen nekim drugim svojim privatnim interesima, dovede banku u problem. Tako postavljanje pitanja efikasnosti vlasništva jeste zamene teza koji kapital je efikasniji. Jer, kada govorimo o tome zašto nešto nije dobro, govorimo o vulgarizaciji uticaja, a ako tako postavimo hipotezu, možemo je postaviti takođe i u delu da li će jedan vlasnik ili više njih, koji poseduju i banke i druge kompanije, u uslovima krize dovesti u pitanje svoje druge biznise, ili će spasavati banku. Banka je drugačija od drugih biznisa, one čuvaju depozite, štednju građana, institucije su koje obezbeđuju platni promet, pa samim tim njihova logika i stabilnost su mnogo značajnije za širu zajednicu od bilo koje druge finansijske institucije ili kompanije”, pojasnio je Medan.\nŠta ćete ponuditi klijentima u 2020?\n“Nastavljamo tradiciju unapređenja i uvođenja novih segmenata elektronskog bankarstva, odnosno mobilnog bankarstva, e-banking i uvođenje plaćanja preko mobilnih telefona, gde umesto platne kartice koristite mobilni telefon. U tom segmentu smo u korak sa svim savremenim svetskim bankarskim tendencijama i svakom korisniku pristupamo pojedinačno. S druge strane, nismo zaboravili ono što je tradicionalno srpsko tržište. Imamo najveću mrežu ekspozitura na teritoriji Srbije, gde zadovoljavamo onaj deo naših klijenata koji žele da koriste tradicionalnu bankarsku uslugu”, kazao je Medan.\nKomercijalna banka važi za šampiona devizne štednje?\n“Imamo zadovoljne klijente, što je u krajnjoj liniji i suština našeg postojanja i poslovanja. Imamo povećan obim štednje u Komercijalnoj banci i tokom 2019, na milijardu i 800 miliona evra sa stanjem 31. decembra 2019, a to je povećanje u odnosu na prošlu godinu od 85 miliona evra. To pokazuje da se naši klijenti osećaju sigurno i komforno. Da svoje poslovanje, bogatstvo i ušteđevinu poveravaju Komercijalnoj banci. Mi sa svoje strane činimo sve da oni u svakom trenutku, na brz i efikasan način, raspolažu svojim sredstvima”, istakao je Medan.\nNezaobilazno je i pitanje privatizacije. Moramo li da prodamo uspešnu domaću, državnu banku?\n“To je ono o čemu smo više puta govorili. To je pitanje za akcionara. On odlučuje o svom kapitalu. Odluku će akcionar doneti u narednom periodu. Bitno je reći da je banka stabilna, sigurna, i da ostvaruje profit”, kazao je predsednik Izvršnog odbora Komercijalne banke\n“Kada govorimo o produktivnosti, aktivi po zaposlenom, možemo reći da smo od početka 2018. godine sa 130 miliona dinara po zaposlenom, uspeli da povećamo našu aktivu na 158 miliona i tu smo, dakle, imali realan rast od 22 odsto”, ističe Medan.\nEKSPOZITURA U DRVARU\n“Komercijalna banka je otvaranjem ekspoziture u Drvaru nastavila da prati napore na povećanju privrednih aktivnosti u Republici Srpskoj i BiH. Približili smo se našim budućim klijentima u Drvaru. Otvaranjem ekspoziture napravili smo dve stvari. Simboličan gest zapošljavanja nekoliko ljudi u banci, ali mnogo značajnije je da ćemo kreditnom aktivnosti u narednom periodu, kroz finansiranje poljoprivredne proizvodnje, doprineti stvaranju ekonomski održivog ambijenta u tom području. Svi radnici u novoj “Jumkovoj” fabrici otvorili su račune u Komercijalnoj banci, što je jedan simboličan gest”, zaključio je predsednik Izvršnog odbora Komercijalne banke Vladimir Medan.\nKOMERCIJALNA BANKA Beograd Vladimir Medan\nČesima odobreno preuzimanje Jat Tehnike


Jedna priča o dozidnicama\nKraj 19. i prva decenija 20. veka donose, pored promena u društveno-ekonomskim odnosima, veliko socijalno raslojavanje stanovništva. U želji za modernijim načinom života gradsko stanovništvo, a postepeno i seosko, uspeva da osavremeni izgled svojih kuća, pa tako i kuhinja. Podrazumevala se izmena nameštaja i uvođenje štednjaka, a samim tim i sudova za pripremanje i odlaganje hrane. Takođe se brižljivije održava higijena u celoj kući, a naročito u kuhinji. Istovremeno se kod tadašnjih domaćica, u skladu s materijalnim mogućnostima porodice, javlja i potreba za ukrašavanjem kuhinjskog prostora, i to ručnim radom koji su same izradile. Tadašnjoj porodici postaje važnije ono što je praktično i jeftino, tako da u prvi plan izbijaju proizvodi domaće tekstilne radinosti kao što su: stolnjaci, tableti, štrafte i dozidnice. Na taj način, domaćice su iskoristile kuhinju da bi se dokazale na mnogim poljima: u kulinarstvu, održavanju higijene i spretnosti u izradi ručnog rada.\nPočetkom 20. veka kuhinjska tekstilija postaje obavezna u kuhinjama i gradskog i seoskog stanovništva. Vezeni kuhinjski predmeti se vremenom razvijaju iz samostalnih predmeta u komplete od pet i više delova, tako da su predmetima sa istim ornamentom ukrašavani kuhinja i predsoblje sa umivonikom. Kreaciju žanr-scena i njihovo prenošenje na papirne šablone stvarali su „majstori“ iz današnje Nizozemske, Nemačke i Austrije, oslikavajući idiličan život iz njihovog okruženja. Brojni su motivi iz seoskog života, s travom, cvećem i domaćim životinjama, iz kuhinjskog ambijenta, sa štednjakom i posudama u kojima se kuva hrana i besprekorno čistom domaćicom, kao i motivi sa higijenskim priborom i prigodnim savetodavnim natpisom. Po postojećim podacima, zabeleženo je 12 vrsta „holandskih motiva“, koji su početkom 20. veka preplavili nemačko, austrijsko i mađarsko tržište. Tih godina se i na prostoru Vojvodine odomaćila dozidnica kao obavezan detalj savremene i čiste kuhinje. Međutim, kod nas je to prekomponovan ornament s natpisom ili bez njega, prilagođen našim potrebama i željama naših domaćica. Tako mogu da se objasne motivi ljudskih figura u holandskim nošnjama, pored đerma ili s vinovom lozom, loša proporcija i simetrija celog ornamenta, ili slovne greške u natpisu.\nNovi Sad, 1930.\nPod pojmom dozidnica podrazumevamo platno pravougaonog oblika sa izvezenim idiličnim ornamentom iz svakodnevnog života. Sam pojam dozidnica je, vrlo jasan, sveobuhvatan i sam sebe slikovito objašnjava. Razlog za odustajanje od pojma kuvarica u stručnoj literaturi je, taj što se pomenutim pojmom prvenstveno imenuje žena koja kuva hranu. Na terenu je zabeleženo da su u narodu, pored kuvarica i dozidnica, poznati i pojmovi: zidnjak i dozidnjak.\nDozidnice iz naše kolekcije najčešće su rađene na industrijskom pamučnom platnu, a ređe na platnu tkanom u domaćoj radinosti. Vreme njihovog nastajanja proteže se na sedamdesetak godina, jer je najstarija izrađena oko 1900. godine, a najmlađa oko 1970. godine. Vez je rađen pamučnim koncem, najčešće u crvenoj i plavoj boji, mada postoji i veći broj šarenih dozidnica. Ornament je na platno prenošen trukovanjem kako bi se dobio otisak po kome se potom izrađivao vez „po pismu“, u tehnici pokrstice, prutačkoj tehnici i tehnici punjenja. Dozidnice su radile devojke, sebi za spremu, ali i mlade tek udate žene koje su već bile u prilici da po svom ukusu urede kuhinju u kući u koju su se udale. U početku su to bile pojedinačne dozidnice, s natpisom ili bez njega, koje nisu imale zajednički motiv sa ostalim kuhinjskim tekstilijama, kao što su stolnjaci, peškiri za ram ili podmetači za bokal. Izrada kuhinjskih tekstilnih kompleta bila je direktno povezana s materijalnim stanjem domaćinstva i maštom vezilja, tako da se prvo izrađuju dozidnice u paru s češljarom, odnosno četkarom, a tek na kraju popularnosti dozidnica, sredinom 20. veka, i kao deo kompletne kuhinjske tekstilije. Kompleti su sadržali, pored dozidnice: stolnjak, nadstolnjak, češljaru, četkaru, tablet, štraftu, podmetač za bokal i čašu, pa čak i držač za kutiju šibica.\nSimbolika vezenih ornamenata koji se pojavljuju na dozidnicama istovetna je sa simbolikom ornamenata na ostalim predmetima kućne tekstilije, te smatramo da ruža simboliše devojku, ruža u bokalu - mladu ženu, češalj - čistoću, a cveće i cvetne grane - mladost. Veliki broj dozidnica u našoj kolekciji ima natpis kojim se upućuje poruka o hrani, higijeni, ljubavi, porodici, braku ili veri. Već pri izboru natpisa i ornamenta, vezilja je određivala gde će dozidnica biti okačena, iznad štednjaka, stola ili umivaonika. Natpisi su ispisivani ćiriličnim i latiničnim slovima, u stihu, sa znakovima interpunkcije, ali često sa slovnim greškama do kojih je dolazilo prilikom prilagođavanja pisma.\nDozidnicama se, uglavnom, nije dokazivala etnička pripadnost, mada postoje natpisi na mađarskom, slovačkom, rumunskom i nemačkom jeziku, ili pak na srpskom sa patriotskim sadržajem. Natpisi su prevođeni tako da budu u duhu jezika kojim su vezilje govorile.\nMotivi na dozidnicama predstavljaju kombinaciju biljnih i životinjskih ornamenata, kao i ljudskih figura. Jedan od najčešćih i kod žena najomiljenijih motiva je motiv zidanog štednjaka s posudama iz kojih se vidi para, tj. u kojima se kuva hrana. Pored štednjaka obavezno je izvezena figura domaćice-kuvarice s varjačom u ruci, lepo obučene, s keceljom i povezanom maramom. Ovakva kombinacija motiva oivičena je stilizovanim cvetovima i cvetnim grančicama različitih veličina. Sugestivan natpis, koji se odnosi na čistoću u kuhinji i sposobnost domaćice u kuvanju, izvezen je u jednom nizu ili u dva niza, pravolinijski ili polulučno, uz gornju odnosno donju ivicu predmeta. Takva dozidnica visila je iznad štednjaka ili iznad stola u kuhinji ukrašavajući i štiteći zid od prljanja. Kombinacija floralnih i antropomorfnih motiva s prigodnim tekstom često je bila prepuštena izboru i ukusu same vezilje.\nSremski Jarak, 1936.\nTakođe, čest ornament je i bokal s lavorom, izvezen na sredini dozidnice, s cvetnim ornamentom u obliku medaljona ili poluluka. Dozidnica je visila iznad umivaonika koji je stajao u predsoblju, a ponekad i u kuhinji. Natpisi su, takođe, vezeni u jednom nizu ili u dva niza, uz gornju ili donju ivicu, sa savetodavnom porukom o ličnoj ili kućnoj higijeni. Manje uspešne kompozicije ornamenata obiluju lošom proporcijom, neukusnom kombinacijom motiva, kao i „nesrećno“ izabranim natpisom.\nDozidnice iz naše kolekcije nabavljene su u periodu od 1960. do 2020. godine i danas kolekciju dozidnica Zbirke za tekstil Etnološkog odeljenja Muzeja Vojvodine čini ukupno 211 predmeta. Što se tiče muzejskih zbirki u Srbiji to je verovatno jedna od najbogatijih muzejskih kolekcija. Uglavnom su u odličnom stanju, ako zanemarimo pojedinačna i mestimična oštećenja vezenih ornamenata ili platna. Na nekoliko dozidnica postoje končane petljice ili metalne alkice, mada je većina predmeta direktno pričvršćivana ekserima na zid, te se tako objašnjavaju mrlje od rđe i veće i manje rupe po uglovima. Imajući u vidu činjenicu da su se dozidnice prljale, može se pretpostaviti da neka oštećenja platna i veza potiču od čestog pranja i štirkanja.\nPopularnost i praktičnost kuhinjske tekstilije opada pedesetih godina 20. veka kada se, takođe, želelo brzo osavremenjavanje načina života te je počela njihova sve veća industrijska proizvodnja. Tako, nekada omiljeni tekstilni vezeni predmeti iz kuhinja prelaze u ostave, ormare i uspomene domaćica i njihovih porodica.\nBroj dozidnica (211 komada) u Zbirci za tekstil Etnološkog odeljenja Muzeja Vojvodine potvrđuje ovakav stav o tadašnjoj „modi“ u gradskim i seoskim domaćinstvima. Isto tako, postojanje dozidnica potvrđuje težnje tadašnjeg stanovništva za čistijom kuhinjom, uređnijim ukućanima, blagostanjem u porodici i srećnijim životom. Dozidnica se, bez obzira na ornament i natpis, uklapala u tadašnji kuhinjski enterijer štiteći i ukrašavajući zid. Istovremeno, takva dozidnica je „vršila“ određenu prosvetiteljsku ulogu u porodici.\nDanas, na pragu treće decenije 21. veka, iako smo svesni ponekog lošeg odabira ornamenta, neuglednog veza i neprikladnog natpisa, na dozidnice, ipak, gledamo sa simpatijama. Priželjkujemo čak i priliku da se prisetimo poznatih motiva koji će nas vratiti u detinjstvo ili mladost. Bez obzira na pojedinačne pokušaje vraćanja dozidnica u savremene kuhinje, one će i dalje obogaćivati muzejske zbirke i tako čuvati uspomene čitavih generacija u Vojvodini i okolnim područjima.\nBačko Gradište, 1920. Đurđevo, 1960.\nBegejci, 1940. Kruščica, 1955.\nLjiljana Trifunović, muzejski savetnik – etnolog


Političke stranke na humanitarnom turniru - Ozonpress :: internet portal\nTag: cacak moj grad, humanitarni turnir cacak\nU nedelju 14. juna u 16 časova na terenima Sportsko-rekreativnog centra Mladost održaće se humanitarni turnir u malom fudbalu političkih stranaka i udruženja građana.\nTurnir je već postao tradicija, jer se organizuje poslednjih nekoliko godina, a na njemu učestvuju istaknuti funkcioneri koji su prepoznatljivi u gradu.\nKako kažu u udruženju Čačak moj grad, sva prikupljena sredstva na turniru biće uplaćena u humanitarne svrhe.\n– Na ovaj način naši lokalni političari pokazuju da su na najboljem putu da ne zaborave na humanost i čovekoljublje i da imaju aktivan odnos prema ljudskim vrednostima, posebno prema našim sugrađanima koji su na ivici egzistencije. Takođe, ovo je prilika da se političke strasti smire i da svi zajedno radimo u korist grada i građana, kažu u udruženju Čačak moj grad.\nSvoje učešće na turniru do sada su potvrdile SNS, Nova Srbija, Dveri, SPS, Dosta je bilo, DS, SDS, SPO i Čačak moj grad.\nMotorista 10/06/2015 u 11:40 Odgovorite\nZa gradjane bi bilo mnogo korisnije da organizuju skokove sa žečezničkog mosta.\nPoreklo 10/06/2015 u 22:10 Odgovorite\nSjajna ideja… Slazu mi se slike u glavi… redom…\nOtpisani 10/06/2015 u 11:55 Odgovorite\nHaha,novac ide u humanitarne svrhe za letovanje brace xxxxxxxx!!!\nNaprdnjak 10/06/2015 u 12:45 Odgovorite\nA moze i sa Doma (ne)kulture na mokru krpu!!!\ndragan savkovic 10/06/2015 u 13:34 Odgovorite\nUnapred se radujem održavanju ove prestižne sportske manifestacije.Svojim ne dolaskom pokušaću da uveličam ovdaj događaj.\ngrdana 10/06/2015 u 13:59 Odgovorite\nE MOTORISTO,SVAKA CAST,KAKVA BI TO RADOST BILA,ALI NECE NI OVO BITI LOSE,ALA CE DA PUCAJU PROTIVNICKE CEVANICE\n123 10/06/2015 u 17:40 Odgovorite\nOnemeli dabogada ! To bi bilo najhumanije od svih njih!\nOtpisani 10/06/2015 u 19:40 Odgovorite\nStojane, zasto krijes da pare od turnira idu Logvinovima u dzep za letovanje isto kao i prosle godine!!!\nPotpisani 10/06/2015 u 20:22 Odgovorite\nBas lepo kad se potpisujes anonimno a kleveces ljude, to je tako tipicno srpsko sr…\nNovac od kotizacije ide u humanitarne svrhe, a kome videce se u nedelju na turniru.\nTi Otpisani nastavi i dalje da mrzis i prdis, a ti Stojane objavi ovo.\nvoja varburg 17/06/2015 u 11:57 Odgovorite\na zasto si ti anoniman a koverat bio zalepljen\nxxx 10/06/2015 u 20:00 Odgovorite\nNema mu tu ni za gorivo, vozi audi od 300ks suva benzinjara a ovamo kao kriza\nOppisani 11/06/2015 u 08:55 Odgovorite\nTaj Audi mora da mu je neki dres kao i sva njegova kola. Haha\nSrbija 10/06/2015 u 21:05 Odgovorite\nLjudi stvarno ne razumem pojedine komentare, da li je moguce da pojedincima i ovako nesto smeta.Svaka cast na planiranoj humanitarnoj akciji i podrzacu uvek takvu akciiju barem svojim prisustvom .Cak i mali doprinos bilo kome i ma kakav bio je izuzetno lep gest !\nPokret 11/06/2015 u 06:48 Odgovorite\nSvi su tu samo Bate nema, dal’nemoze sastavi 5ljudi ili nesme da igra axaxaxax


Niče i 2001: Odiseja u svemiru - Univerzitetska bibliteka "Svetozar Marković"\nU organizaciji Univerzitetske biblioteke „Svetozar Marković“ i Filološkog fakulteta u Beogradu održano je predavanje „Niče i 2001: Odiseja u svemiru" 15. marta 2012. godine u 19 časova u Univerzitetskoj biblioteci, Bulevar kralja Aleksandra 71. Predavanje je održao jedan od najuglednijih antropologa današnjice Prof. dr H. Džejms Birks sa univerziteta Kanisius, SAD.\nOvim predavanjem započinje ciklus „Fenomen slučajnih otkrića na preseku nauke, filozofije i umetnosti“. U okviru ovog ciklus ugledni predavači iz zemlje i inostranstva osvetliće različite oblasti naučnog delovanja u pokušaju da se podstakne fenomen slučajnih otkrića (Serendipity) koji danas predstavlja polugu naučnog napretka od koje se očekuju najveći rezultati u kreiranju sinergetskih efekata multidisciplinarnih istraživanja. U okviru narednih događaja u ovom ciklusu u Beogradu će govoriti ugledni naučnici, filozofi i umetnici iz Švedske, Holandije, Velike Britanije, SAD i Srbije.\nDo kraja marta 2012. posetioci će moći da vide izložbu „Niče i 2001: Odiseja u svemiru“ u Univerzitetskoj biblitoeci „Svetozar Marković“. Autori izložbe su prof. dr H. Džejms Birks i Adam Sofronijević.


MIROSLAV ALEKSIĆ : Srbija uveze više paradajza iz Albanije nego što ukupno izveze robe - Ozon Plus\nHome Srbija MIROSLAV ALEKSIĆ : Srbija uveze više paradajza iz Albanije nego što ukupno...\nMIROSLAV ALEKSIĆ : Srbija uveze više paradajza iz Albanije nego što ukupno izveze robe\nPotpredsednik Narodne stranke Miroslav Aleksić pozvao je danas Vladu Srbije da poljoprivrednike oslobodi plaćanja akcize na dizel gorivo i da odredi obavezan procenat domaćih poljoprivrednih proizvoda na policama prodavnica trgovinskih lanaca, kako srpski proizvođači više ne bi bacali paradajz zbog niske otkupne cene.\nSrbija je u prethodnih nekoliko godina iz Albanije uvozila prosečno 15.000 tona paradajza, što je polovina ukupnog uvoza od 30.000 tona, dok je ukupni izvoz iznosio 10.000 tona. To znači da više paradajza uvozimo iz Albanije nego što ukupno izvezemo“, rekao je Aleksić u programu „Otvoreno“., saopštili si iz Narodne stranke.\nAleksić je naveo da poljoprivrednici u Makedoniji litar dizela plaćaju 80 evro-centi, a u Srbiji 1,30 evra, a i jedni i drugi proizvode paradajz i drugo povrće i voće koje nude na tržištu.\n„Zato naši poljoprivrednici nisu konkurentni i to se hitno mora promeniti. Ne sme se više ponoviti da srpski seljaci bacaju svoje proizvode“, rekao je Aleksić, koji je i sam poljoprivredni proizvođač i predsednik Odbora Narodne stranke za poljoprivredu.\nAleksić je naveo da je stanje u poljoprivredi katastrofalno jer „sve u državi vodi jedan čovek, predsednik Srbije Aleksandar Vučić“, koji se pretvara da zna sve, od turizma preko poljoprivrede do veterine, a za ministre postavlja poslušnike koji rade isključivo u cilju režimske propagande.\n„Vučić je potpuno nesvestan šta govori o poljoprivredi, a ljudi koji danas vode tu oblast su potpune neznalice. Hvale se nekakvih uspesima, a gorka je istina da godišnje uvezemo za 25 miliona evra više povrća nego što izvezemo, odnosno uvezemo 20.000 tona više nego što izvezemo, iako imamo potencijal da budemo veliki izvoznici povrća“, istakao je Aleksić.\nAleksić je naveo da je vlast SNS-a u poslednjih pet godina duplirala dug i zadužila građane Srbije za još 15 milijardi evra, i precizirao da je 2015. godine dug iznosio 15 milijardi evra, a da sada iznosi 28 milijardi i da će do kraja godine biti 30 milijardi.\n„Čeka nas veoma težak period, a vlast neprekidno samo laže i njen pad će doći brže nego što to možda sada izgleda. Srbija je u dubokoj krizi i mora se napraviti zaokret u svim oblastima“, rekao je Aleksić.\nAleksić i predsednik Odbora Narodne stranke za privredu i preduzetništvo Vladimir Kovačević predstavili su programe Narodne stranke za poljoprivredu i preduzetništvo.\nKovačević je rekao da u Srbiji ima 1.051.000 preduzetnika i da je do početka avgusta zabeležen pad privredne aktivnosti od pet odsto i fiskalni deficit od sedam odsto.\n„Narodna stranka se zalaže za treći paket mera ciljan na privredne grane koje su najviše izgubile u krizi, a među njima su hotelijerstvo, turizam i saobraćaj“, rekao je Kovačević.\n„Zalažemo se i da minimalno učešće domaćeg kapitala iznosi 25 odsto u investicijama koje će država ubuduće subvencionisati, jer sada apsurdno novcem građana Srbije subvencionišemo strane investitore od kojih su se mnogi pokupili i otišli kada su potrošili novac dobijen od subvencija“, zaključio je Kovačević.\nIZVOR : Danas FOTO : Twitter/M. Aleksić\nPrethodna objavaSKRIVAO SE ALI OD NJIH SE POBEĆI NE MOŽE : U Americi uhapšen begunac posle 46 godina sakrivanja\nNaredna objavaIZ NAŠE PROŠLOSTI : Srpsko školstvo posle Velike seobe u Habzburškoj monarhiji\nDANAS JE SVETI ILIJA GROMOVNIK : Ne radite u polju da...\nAMERIKA OBELEŽAVA DAN NEZAVISNOSTI : Nikada skromnije, većina manifestacija...\nŠvajcarsko “čudo od deteta” bira Đokovića pre Federera: Zašto? Zato što...


Mobilni telefoni Archives - Stranica 25 od 26 - ITNetwork\nXiaomi je poznata kineska kompanija koja je trenutno lider u prodaji smartfona u njihovoj zemlji i u Indiji. Njihove proizvode karakteriše veoma jaka hardversko-softverska konfiguracija po daleko pristupačnijim cenama u poreženju sa ostalim proizvođačima. Do…\nKompanija ZTE nam je uveliko poznata po svojim pristupačnim uređajima koji za manju cenu nude dosta toga. Iako je kompanija marketinški tiha, za relativno kratko vreme su njihovi prvi smartfoni osvojili srca korisnika sa ograničenim…\nXiaomi (Šaomi) je kompanija sa sedištem u Kini, a poznata je po proizvodnji smartfona sa jakim performansama koji su dostupni po jako nižim cenama. Međutim to im nije donelo neku rekordnu prodaju na tržištu, ali…\nKompanija Huawei je poznata po proizvodnji potrošačke elektronike, a u svetu smartfona posebno se ističe njihova Honor linija. U nju spadaju mid-range telefoni koji nude jake performanse po povoljnoj ceni. Nedavno smo na testiranju imali…\nSamsung je poznata korejska kompanija koja je najveći deo svoje popularnosti, u poslednje vreme, stekla proizvodnjom kvalitetnih smartfona i tableta. Svima su poznate serije sa oznakom S i Note, ali se nedavno u njihov asortiman…\nXiaomi je kineska kompanija koja se bavi proizvodnjom potrošačke elektronike namenjene za široku upotrebu. Iako je osnovana tek pre par godina, za relativno kratko vreme su postali jako popularni za šta su zaslužne razne inovacije.…\nO kompaniji Xiaomi smo imali prilike da govorimo u prethodnim recenzijama pa je sada nećemo detaljno opisivati. Kompanija je za relativno kratko vreme uspela da stekne jaku reputaciju u svetu smartfona, a nedavno smo imali…\nSamsung je kompanija koja je veoma poznata u svetu, a koja je u poslednjih nekoliko godina najveću popularnost stekla proizvodnjom Galaxy pametnih telefona. Galaxy linija se sastoji iz Note, S i od nedavno A linije.…\nKompanija Caterpillar je već odavno poznata po proizvodnji građevinskih mašina, a ono što smo najmanje očekivali od nje jeste proizvodnja pametnih telefona. Cat B15Q je naziv njihovog modela koji smo nedavno testirali, a zahvaljujući svom…\nPametni telefoni su za veoma kratko vreme stekli ogromnu popularnost u svetu, a svakog dana očekujemo neki novi telefon koji će imati jači softver, veći ekran ili bolji hardver. Međutim kada smo već mislili da…


Realizovana javno pokazna vežba u saradnji pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova i OŠ „Dušan Radović“ Pirot\nU OŠ “Dušan Radović” danas je uspešno realizovana javno pokazna vežba Ministarstva unutrašnjih poslova. Na vežbi je bilo angažovano 11 vatrogasaca spasilaca sa 3 spasilačka vozila vatrogasno-spasilačkog bataljona u Pirotu. U pokaznoj vežbi vatrogasci su evakuisali decu i osoblje iz škole zbog insceniranog požara. Share This:\nSanacija puteva u gradu i selima – video\nPreduzeće „Koridori Srbije“ u saradnji sa „Trejs Grupom“ počelo je sanaciju puta od Malog mosta do kamenoloma Kitka, a u toku su i radovi na putnom pravcu Pirot- Rsovci-Dimitrovgrad. Sredstvima iz budžeta Grada počela je sanacija udarnih rupa u gradu i selima. Share This:\nNa Graničnom prelazu Gradina zaplenjena 62 kilograma ekstazija i 5,3 kilograma kokaina\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova Uprave granične policije, na Graničnom prelazu Gradina zaplenili su oko 62 kilograma ekstazija i 5,3 kilograma kokaina i uhapsili holandskog državljanina E.M.(1967) zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo nedozvoljena proizvodnja i stavljanje u promet opojnih droga. Policija je rano jutros prilikom pregleda vozila u kojem se bio osumnjičeni […]\nIzveštaji Komisije za procenu štete prosleđeni Kancelariji za javna ulaganja Vlade Republike Srbije – video\nNa Javni poziv za prijavu štete na stambenim objektima nastale usled poplava pristiglo je 193 prijava. Prema rečima Vidojka Panajotovića, pomoćnika gradonačelnika, izveštaji komisije za procenu štete su prosleđene Kancelariji za javna ulaganja Vlade Republike Srbije koja će doneti odluku o raspodeli sredstava. Share This:\nI ove godine u okviru projekta “Pokreni se” bicikle i lopte deci na dar – video\nMZ Nova mala i Odred izvodjača “Stara planina ” u okviru projekta ” Pokreni se” u utorak 1. juna na Medjunarodni dan deteta podeliće 10 bicikala deci iz materijalno ugroženih porodica na teritoriji Grada. Ove godine u okviru akcije ,koja se organizuje po peti put, biće podeljeno i 150 lopti. Share This:\nManifestacija “Čitalačka značka”\nDanas, u 13 časova, na dečjem odeljenju i u čitaonici Narodne biblioteke Pirot otpočeće „Čitalačka značka“, tradicionalna manifestacija koju Biblioteka organizuje u cilju promovisanja čitalačkih navika kod dece i zahvaljujući kojoj Pirot svake godine postaje pravi čitalački grad. Dvanaesta „Čitalačka značka“, koju će ove godine Narodna biblioteka Pirot organizovana na uobičajen način, u prostoru biblioteke, […]\nDanas organizovana vakcinacija u Romskom naselju – video\nEkipa Doma zdravlja danas je u prostorijama mesne zajednice vakcinisala meštane Romskog naselja. Vakcinisano je oko 50 meštana. Do sada je u Pirotu protiv virusa Korona vakcinisano oko 43% punoletnih gradjana. U prostorijama Zatvorenog bazena dostupne su Sinofarm i Fajzerova vakcina. Ekipe Doma zdravlja do kraja nedelje završavaju i vakcinaciju meštana po selima, do sada […]\nPage 53 of 376« First«...102030...5152535455...607080...»Last »


Nova opasnost preti ozonskom omotaču kroz jeftinu gradnju | Edukacija\nPredavanje u Astronomskom društvu u Novom Sadu 10/12\nBizarne stvari koje su zabranjene u Beloj kući 21/03\nGrađevinski radovi u Kini mogli bi da poprime drugačiji tok.\nNaime, naučnici su nakon sprovedene studije otkrili porast upotrebe plina CFC-11.\nJeftinije je štetnije?\nIzolacija kuća u jeftinijoj varijanti, mogla bi skuplje da stoji Kineze.\nOrganizacija koja prati stepen zagađenja u Kini, Environmental Investigation Agency (EIA), otkrila je u velikoj meri porast korišćenje plina CFC-11, iako je ova supstanca zakonski zabranjena 2010. godine.\nNakon sprovedene studije, tim naučnika došao je do zabrinjavajućih podataka o porastu upotrebe CFC-11, nakon što je zabranjena osam godina ranije.\nIstraživanja su otkrila da se plin najviše upotrebljava u kineskoj građevinskoj industriji, odnosno kao jeftinija varijanta izolacije kuća.\nNaime, supstanca se koristi u proizvodnji izolacijske pene, jer je dosta jeftinija i boljeg je kvaliteta od ostalih varijanti. Reč je o materiji koja je zabranjena montrealskim ugovorom, a njačešće se upotrebljava za izolaciju zamrzivača i zgrada.\nNaučnici su sumnjali da se emisija hlorofluorougljenika ili CFC, koristi tajno za obogaćivanje urana za nuklearno oružje.\nSumnja se da se plin proizvodi na istočnom delu Azije, iako su vlasi u Kini strogo zabranile upotrebu i proizvodnju CFC-11.\nEmisija plina CFC-11, jedan je od najvećih i najčešćih uzročnika oštećenja ozonskog omotača. Ova supstanca ima široku primenu kao rashladno sredstvo u zamrzivačima, frižiderima, uređajima, sredstvima za čišćenje i aparatima za gašenje požara.\nSve supstance koje oštećuju ozonski omotač razgrađuju se pod uticajem zračenja Sunca, na taj način oslobađajući hlor i brom. Ovi gasovi katalitički deluju na hemijske reakcije koje uništavaju ozon.\nSto godina od božićnog primirja\nU Francuskoj na snazi zabrana vožnje automobila?


Srbija se vraća tamo gde joj je i mjesto - BIGportal.ba\n18 Novembra, 2020 18 Novembra, 2020 0104\nFudbalska reprezentacija Srbije igra poslednji meč ovogodišnje Lige nacija protiv Rusije od 20:45.\nSrbija u šestom kolu ima priliku da izbori opstanak u B diviziji.\nPotrebno je da savlada Rusiju i da Turska izgubi u gostima od Mađarske.\nSrbija bi u slučaju pobede nad Rusijom i poraza Turske od Mađarske imala isti broj bodova, ali pošto je meč protiv Turske završen 0:0 u Beogradu, a u gostima 2:2, Srbija bi opstala u diviziji B, s obzirom da bi imala bolji međusobni skor sa Turcima.\nRusi i Mađari se bore za plasman u elitnu diviziju, pošto imaju po osam bodova i sigurno će obe reprezentacije želeti da se nađu u diviziji A naredne godine.\nRusija je u prvom kolu Lige nacija savladala Srbiju na domaćem terenu (3:1), ali se nalaze u veoma lošoj formi, s obzirom da ne znaju za pobedu na poslednjih pet utakmica.\nAli, to nije ništa.\nDa bi opstanala u diviziji 2 Lige nacija Srbija večeras (20.45) mora da pobedi Rusiju kod kuće, a da Turska izgubi na gostovanju Mađarskoj. Težak zadatak, pogotovo imajući u vidu katastrofalno stanje u taboru Orlova.\nSrbija ne zna za pobedu u regularnom delu utakmice već godinu dana, pošto je poslednja pobeda došla protiv Luksemburga pre godinu i četiri dana, 14. novembra 2019. godine (3:2).\nBez pobede na pet mečeva do sada u Ligi nacija, nerešeno pa pobeda na produžetke protiv Norveške i nerešeno protiv Škotske pa poraz na penale, što nas ostavlja bez Evropskog prvenstva naredne godine.\nSrbija nije loše odigrala u gostima protiv Mađarske, povela je, ali i ponovo primila jeftin gol, a setili su se da napadnu ponovo tek pred kraj i ostali su samo sa bodom.\nOpet je Gudelj igrao štopera, ponovo su Maksimović i Lukić bili u sredini, jedino što se menjalo je Radonjić i Jović napred i golman.\nSelektor je kao po običaju pozvao preko 30 igrača, a ukupno je napravio tri promene.\nNišta neće biti čudno ni ako sada protiv Rusije ponovo izađe ista ekipa kao protiv Škotske.\nViše nema smisla ni komentaristati, niti predviđati sastav reprezentacije Srbije.\nPo svemu sudeći, Srbija će se vratiti u C diviziju, gde joj je trenutno i mesto.\nZalaganje, mentalitet i trenutne igre to potvrđuju, a na papiru je nešto sasvim drugo.\nOd kada igramo pod imenom Srbija, nikada nismo pobedili Rusiju, pošto smo dva puta odigrali nerešeno i doživeli smo tri poraza.\nAko nam se večeras, kao nekih prethodnih godina, ne poklope rezultat iz Beograda i rezultat iz Budimpešte, vraćamo se u C diviziju.\nDajte sve od sebe i navijajte za Mađarsku ili Luksemburže, Kazahstane, Litvanijo, Albanijo i ostali – eto nas ponovo.\nFestival “Exit” bi mogao napustiti Srbiju


Štrajk radnika HP Mostar i u Širokom Brijegu | Starmo\nNaslovnica BiH Štrajk radnika HP Mostar i u Širokom Brijegu\nŠtrajk radnika HP Mostar i u Širokom Brijegu\nŠiroki Brijeg — Radnici Hrvatskih pošta (HP) Mostar, okupljeni u Nezavisnom sindikatu, u četvrtak su nakon Mostara, održali jednosatni štrajk i u Širokom Brijegu kako bi upozorili na svoj loš položaj i uslove rada.\nKako su naveli radnici tog preduzeća, osnovni razlog štrajka je mala plata koja je ista već godinama.\n“Obustavit ćemo rad pa šta god bilo, ako se stanje ne popravi i ako nam se plate ne povećaju kako je to dogovoreno prije nekoliko mjeseci”, poručilo je jedanaest radnika HP Mostar iz Širokog Brijega.\nKako je jedan od njih kazao, u 2010. godini prosjek plate bio oko 1100 maraka, dok je 2019. prosjek bio oko 930 maraka i to, nakon 35 godina radnog staža, prenose bh. portali, koji se pozivaju na Fenu.\nRazlozi za Štrajk upozorenja, kako su ranije saopćili, osim malih plata je i nedostatak radnika u proizvodnim sektorima, slaba organizacija posla koja proizlazi iz nedostatka radnika te sve veći pritisak na radnike od nadređenih na pojedinim radnim mjestima i tako dalje.\nZahtjev radnika je, uz ostalo, da se plaće povećaju 20 do 30 posto, što se, kako ističu, nije promijenilo otkako je prije nekoliko mjeseci održan prvi štrajk upozorenja na kojem je to i dogovoreno.\nAko se ne ispune zahtjevi oko 700 radnika ovog poduzeća, iz Nezavisnoga sindikata HP Mostar poručuju kako bi moglo doći do generalnog štrajka.\nResetovanje sistema: Volkswagen razmišlja otpustiti 30 hiljada radnika!\nZHK: Prosvjetari idu u generalni štrajk\nZHK: Uvod u generalni štrajk


Isidora Bjelica u emisiji Iskreno sa Aleksandrom Simić\nSADA ZNAM KOLIKO JE VAŽNO VOLETI SEBE\nI SLUŠATI SVOJE SRCE\nDanas se, kaže, oseća fantastično. Dobro je, nasmejana i na putu ljubavi prema sebi. Isidora Bjelica govori o uslovljenosti ljubavi koju postavljamo jedni drugima, koliko ju je bolest promenila, čemu je zahvalna i šta za nju danas predstavlja Život.\n„Naše misli su naš raj i pakao i trebamo ih očistiti kako bi se osećali dobro. Naše misli su odgovorne za naš život“, započinje Isidora i dodaje da su mnoga naša ponašanja odraz nasleđenih uverenja naših roditelja i okoline, i da su nam čak mnoge rečenice date u njihovoj najboljoj želji i nameri.\nZahvalna je svom ocu Dimitriju i njegovom širokom duhu i pozitivnom stavu koji je nasledila, pa čak i onda kada je četiri puta za redom čula najtežu dijagnozu koja je uspostavljena. Kaže da je najača u najtežim situacijama, i otkriva kako se tada osećala i o čemu je razmišljala.\nDanas zna mnoge istine i kaže da je sve dobro.\n„Biti dobar prema sebi, voleti sebe, učiniti svoj život boljim najvažnija je stvar jer tako pomažemo i drugima i to na mnogo širem nivou od onog koji vidimo“, kaže Bjelica.\nU svojoj novoj knjizi SPAS 3 i u emisiji govori i o terapeutima sa kojima se susretala i da za sve u životu svako ima svoju meru i ono što mu prija, bez obzira na meru i mišljenja drugih ljudi.\n„Permanentno prepravljanje sebe, takođe je jako loše. Pogotovo kada za cilj ima da se dopadnemo drugima, da bi im ugodili. Zašto to činimo? Zato što se plašimo da nećemo imati dovoljno ljubavi. Strah je uvek naličje ljubavi tj. njena suprotnost“, sada zna i ističe Isidora u razgovoru sa Aleksandrom Simić.\nIsidora danas i dalje uči, iz ponašanja svoje dece, svog supruga, menja se, napreduje.\nDanas zasigurno zna da je život najlepša bajka koja postoji, da je opraštanje nepotrebno kada nekoga voliš jer ga tada i razumeš, a da zahtevanje opraštanja ozbiljan je znak manipulacije. Svojim najvrednijim osobinama smatra svoju otvorenost, veselost, prijemčivost za druge ali i sposobnost da sebe menja. Veliki je optimista i njena najveća ljubav danas je sve. Voleti i one drugačije, i one koji nas ne vole a diploma iz ljubavi, kaže, teško se zasužuje i put nije lak ali je dragocen cilj na koji se stiže.\nOstale istine koje je Isidora Bjelica podelila iskreno sa Aleksandrom Simić možete pogledati premijerno na TV Naša u petak 8. jula u 23h, i u repriznim terminima u nedelju 10. jula od 17h i u sredu 13. jula od 22h.\nIsidora Bjelica Iskreno sa Aleksandrom Simić misli SPAS tv naša\t2016-07-08\nVanja Bulić u emisiji Iskreno sa Aleksandrom Simić\nSADA ZNAM DA JE LJUBAV NEPROLAZNA STVAR


Ima povređenih u incidentu na letu Etihad Airways-a kod Džakarte - Aviatica\nIma povređenih u incidentu na letu Etihad Airways-a kod Džakarte\nUsled veoma jakih turbulencija povređeno tridesetak putnika na letu Etihad Airways-a od Abu Dabija do Džakarte.\nAvio kompanija Etihad Airways je saopštila da je avion Airbus A330-200 na letu EY 474 uleteo u zonu snažnih turbulencija 45 minuta pred sletanje na aerodrom Soekarno Hatta (CGK) u Džakarti, glavnom gradu Indonezije.\nAvion na letu iz Abu Dabija (AUH) je bezbedno sleteo na indonežanski aerodrom, gde je povređenim putnicima ukazana hitna medinska pomoć. Prema saopštenju kompanije povrede je prijavio 31 putnik, a devet je prevezeno u bolnicu.\nTurbulencije su izazvale i oštećenja unutar putničke kabine. Iz kompanije su saopštili da pružaju svu neophodnu pomoć povređenim putnicima.


Novalić: Vlada FBiH će izdvojiti 70 miliona KM za zapošljavanje - Biznis Info\nYou are at:Home»Ekonomija»Novalić: Vlada FBiH će izdvojiti 70 miliona KM za zapošljavanje\nNovalić: Vlada FBiH će izdvojiti 70 miliona KM za zapošljavanje\nBy BiznisInfo on\t 12/03/2016 Ekonomija\nPremijer FBiH Fadil Novalić izjavio je da je Reformsku agendu potrebno približiti onima na koje se ona odnosi, a budući da ona cilja ekonomski rast i zapošljavanje, odnosi se na poslodavce i mlade kojima treba zapošljavanje.\nNovalić je, prije obraćanja studentima na Ekonomskom fakultetu Univerziteta u Sarajevu, rekao novinarima da će studentima objasniti šta je to Reformska agenda da oni ne bi zazirali od toga, kao i da se ona najviše tiče njih, te da uspjeh agende zavisi i od njihovog uključivanja u te procese.\nPrecizirao je da je od formiranja novog saziva Vlade FBiH do novembra 2015. zabilježeno 11.000 novozaposlenih, ali je u decembru isticao rok za prijevremeno penzionisanje i 11.000 ljudi je otišlo u penziju, što se odrazilo kao 8.000 manje zaposlenih, zbog čega su ubrzali provođenje aktivnih mjera zapošljavanja.\nNovalić je dodao je da su usvojene uredbe o sufinansiranju prvog zapošljavanja i samozapošljavanja što je rezultiralo s još 3.000 zaposlenih u ovom mjesecu, što je njihov rezultat u zapošljavanju vratilo na 5.000 novozaposlenih.\nNaveo da će u ovoj godini prioritet Vlade FBiH biti poboljšanje poslovnog okruženja, uz nastavak sufinansiranja zapošljavanja jer ako predviđenih 50 miliona KM bude potpuno iskorišteno rebalansom budžeta će biti dodato još 20 miliona KM, makar se morali zaduživati. Pojasnio je da statističkim podacima u FBiH ima 388.000 nezaposlenih, dok je realan podatak oko 250.000 ili 27 odsto, jer se u statistikama pojavljuju i oni koji ne bi radili a prijavljuju se da bi ostvarili pravo na zdravstveno osiguranje ili iz drugih razloga.\nNovalić smatra da je i 27 odsto velika nezaposlenost, ali nije tako značajna budući da je u Španiji i Portugalu po 25 odsto, u Grčkoj nešto više, ali smo prvi u Evropi zbog 67 odsto mladih koji su nezaposleni.


Video radovi Kasandre Tajtler, Australija - Kulturni centar Novog Sada - Културни центар Новог Сада\nevent_note Video projekcija\n28.01.2016 - 28.01.2016 access_time 13.00\nVideo radovi Kasandre Tajtler, Australija\nlocation_on Druga lokacija: Američki kutak, Novi Sad, Petra Drapšina 3\nKasandra Tajtler je australijska umetnica koja se bavi videom, performansom i umetničkim instalacijama, uspešno nastupajući širom sveta, a trenutno živi u Parizu. Kroz svoju umetnost bavi se klišeima i konvencijama savremenog društva, kritikujući ih na često zabavan i humorističan način. Posebno je koncentrisana na istoriju odnosa polova i identiteta, često sama igrajući i menjajući idetitete u svojim video radovima. Naša publika će imati priliku da vidi neke od najboljih radova Tajtlerove.\nO umetnici i odabranim prikazanim radovima govoriće Andrej Tišma.


Novina u sistemima za navodnavanje Srbije | Obnovljivi izvori energije\nPočetna » Novina u sistemima za navodnavanje Srbije\nOve godine bili smo ponovo svedoci toplog i sušnog leta koje je umnogome otežalo posao poljoprivrednicima. Kao i prethodnih godina najveći problem bilo je navodnavanje poljoprivrednih površina. Naravno, struka i nauka toga je svesna, ali se i njeni projekti i ideje često suočavanju sa finansijskim barijerama koje koče dalji razvoj. To za posledicu ima da se i dalje nalazimo na istom postotku navodnjavanih površina, od 2% u celoj zemlji, na kojem smo se nalazili i pre par godina.\nU takvim uslovima svakako su od neprocenjivog značaja inovativna i finansijski prihvatljiva rešenja za navodnjavanje, a stručnjaci vodeće domaće istraživačke institucije u domenu informaciono- komunikacionih tehnologija, Instituta „Mihajlo Pupin”, u saradnji s Institutom za ekonomiku poljoprivrede, osmislili su baš takvo. Oni su naime, napravili pokretni robotizovani solarni energo-generator (MobiSun pro Energy) namenjen za proizvodnju električne energije korišćenjem energije Sunca, koji je pritom potpuno nezavistan od električne mreže i koji ne zahteva nikakvu energetsku i građevinsku infrastrukturu. Celokupan projekat biće predstavljem javnosti 25. septembra, na Forumu o organskoj proizvodnji u Selenči, na kojem će se objasniti kako navodnjavanje useva može biti jednostavnije, bez buke i zagađenja životne sredine, a što je najvažnije znatno jeftinije i pristupačnije poljoprivrednicima. Onome ko navodnjava njive u Srbiji, ali i poljoprivrednicima koji to ne rade, jasno je da su postojeći sistemi skupi, da se kod brojnih biljnih vrsta investicija ne isplati. Veliki je izdatak gradnja infrastrukture za implementaciju sistema za navodnjavanje, dug je period realizacije, motorne pumpe na fosilna goriva iziskuju dosta novca, a površine koje se zalivaju na struju u našoj zemlji gotovo su zanemarive.\nPrecizna ušteda i ekonomsko-tehnološka prednost projekta moći će se izneti tek po okončanju eksperimentalnog dela istraživačkog projekta, odnosno krajem jeseni. Ovaj ekspermentalni deo sprovodiće se na parcelama Centra za organsku proizvodnju Selenča. Eksperiment će obuhvatati merenje efikasnosti i isplativost ovih „pumpi na sunce“, i njihovo upoređivanje sa sistemima i tipovima pumpi koje se trenutno koriste u Srbiji: električnim, pumpama na benzin i dizel, sistemima za navodnjavanje „kap po kap“, raspskivačima i sl. Takođe, predviđeno je da se eksperiment obavlja i na drugim lokacijama u Srbiji, poput parcela u Glogonju kod Pančeva i Velikom Selu, bez obzira na to da li je proizvodnja na otvorenom ili u staklenicima i plastenicima. Ovaj eksperiment finansiran je od strane Ministarstva poljoprivrede i zaštite čovekove okoline kako bi rezultati bili sveobuhvatniji. Kako objašnjavaju stručnjaci projektnog tima Instituta „Mihajlo Pupin”, sva merenja se obavljaju pod jednakim uslovima pa se tako precizno zna kolike je snage i koje je pumpno postrojenje, kolika je dnevna površina zalivanja, crpna dubina vodozahvata. Naravno, u svakom ogledu primenjuje se identična agrotehnika, ista je biljna vrsta koja se navodnjava, identičan je tip i kvalitet zemljišta.\nMobilni solarni generatori koji pospešuju navodnjavanje mogu se jednako efikasno primenjivati i van njiva, povrtnjaka, vinograda. Recimo, od velike koristi mogu bitit onima koji imaju ribnjake ili se bave turizmom u etno-selima.\n13.09.2015. | OIE zanimljivosti . Vesti . Vesti iz Srbije i regiona | 0 komentara | Tags: centar, ekonumiku, elektricna, energija, energije, energy, institut, izvori, mihajlo, mobisun, na, navodnavanje, njiva, obnovlji, organsku, poljoprivrede, pro, proizvodnju, pumpa, pupin, selenca, sunce, za\nNiskoenergetsko naselje u Bostonu


Industrijski podovi, Banatski Karlovac :: Daibau.rs\nINDUSTRIJSKI PODOVI, BANATSKI KARLOVAC\nTražim dobrog majstora za industrijske podove: Skupili smo i proverili majstore za industrijske podove, koji rade u mestu Banatski Karlovac i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani majstori za industrijske podove će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tUgodan majstor za industrijske podove Banatski Karlovac, koji može da uradi:\tindustrijski podovi na betonu, nasipanje poda u garaži, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše\nKlima-uređaji, klime Banatski Karlovac