Virtualizacija servera - Canatlantic Beograd\nVirtualizacija je napredna IT tehnologija koja omogućava velike uštede u resursima i menadžmentu IT infrastrukture. Izraz hardverska virtualizacija se odnosi na kreiranje virtualnih mašina koje se ponašaju kao realni kompjuteri sa svojim operativnim sistemima. Kod hardverske virtualizacije, host kompjuter je realna mašina na kojoj se smeštaju gostujuće virtualne mašine (virtualni računari i virtualni operativni sistemi).\nVirtualizacija omogućava rad više logičkih celina na jednom fizičkom uređaju, deleći hardverske resurse host kompjutera (servera).\nZbog čega virtualizacija?\nSvaka organizacija koja u svojoj IT infrastrukturi poseduje više od jednog serverskog računara može ostvariti velike uštede koristeći tehnologiju virtualizacije. Naime, statistika pokazuje da serverki računari u proseku rade u režimu sa 10-20% sistemskog opterećenja. Korišćenjem virtualizacije, na jednom kvalitetnijem host računaru može se hostovati nekoliko takvih serverskih platformi. Pri tom, umesto nekoliko fizičkih servera, organizacija bi posedovala samo jedan, sa koga bi se obavljale funkcije svih pomenutih servera. Time se postižu velike uštede u potrošnji energije, kao i uštede u nabavci i održavanju računarske opreme, a menadžment je višestruko olakšan jer se obavlja centralizovano, na jednom mestu, a nudi mnogo naprednih opcija.\nKada se koristi virtualizacija\nVirtualizacija je savršeno rešenje za aplikacije namenjene malim i srednjim preduzećima. Kod ovakvih korisnika, očekuje se skalabilna potrošnja resursa, od male do srednje potrošnje u proseku. Zbog toga, nije isplativo da se koristi više fizičkih mašina, gde bi svaka obavljala namenski proces, već je najoptimalnije rešenje upotreba kvalitetne server mašine sa nekoliko hostovanih virtualnih mašina. Time se redukuje potrošnja električne energije, kompjuterskih komponenti (hard diskova, napajanja itd), kao i potreba za komplikovanom administracijom, a sa druge strane se iskorišćavaju do tada nekorišćeni kapaciteti postojeće opreme.\nVirtualizacija nije pogodna za upotrebu kod sistema za visoke performanse, gde je potrebno grupisati više serverkih računara u klastere, da se zadovolje potrebni zahtevi za predviđeno opterećenje. U tim situacijama rešenje virtualizacije može samo da umanji performanse servera.\nPostoji nekoliko vrsta virtualizacije servera:\nPotpuna virtuazacija (full virtualization)\nDelimična virtualizacija (para virtualization)\nVirtualizacija na novou operativnog sistema (OS level virtualization)\nMi nudimo rešenja bazirana na potpunoj virtualizaciji, takozvana „bare metal“ virtualizacija. Koristimo open source rešenja poput XEN projekta, kao i ESXi platformu firme Vmware. Ove platforme su prilagođene za potrebe virtualizacije u organizacijama manje i srednje veličine. Odlikuju se velikom kompatibilnošću sa serverima svih velikih proizvođača, odličnim opcijama za IT menadžment a što je najvažnije omogućavaju veliku uštedu na računarskom hardveru i utrošenoj energiji.


Povucite Odluku o hidroelektranama na Uni: Stanite na stranu građana, a ne privatnog sektora! | DEPO Portal\nOtvoreno pismo Vijeću Bihaća za odbranu bisera Krajine\nPovucite Odluku o hidroelektranama na Uni: Stanite na stranu građana, a ne privatnog sektora!\nCentar za životnu sredinu je danas uputio otvoreno pismo Gradskom vijeću Grada Bihaća povodom usvajanja Prijedloga Odluke o davanju saglasnosti na pokretanje postupka dodjele koncesije javnim natječajem - tender za projektovanje, izgradnju, upravljanje i prijenos mHE na lokalitetu Martin Brod i Dobrenica, te povodom vanredne Skupštine na kojoj će se sutra ponovo glasati o ovom pitanju. Otvoreno pismo prenosimo u cjelosti\nNacionalni parkovi su osnovani upravo sa ciljem da se prirodno i kulturno-istorijsko nasljeđe očuva i koristi na način da dobit od toga ima šire društvo i lokalna zajednica. Po IUCN (Međunarodna unija za zaštitu prirode) kategorizaciji zaštićenih područja, hidroelektranama nije mjesto u nacionalnim parkovima.


Proširenje obrazovne saradnje između Kragujevca i Moskve | Ritam Grada - vesti Kragujevac\nProširenje obrazovne saradnje između Kragujevca i Moskve\n- Ritam Grada - Dec 15, 2017\nDelegacija prosvetnih radnika grada Kragujevca i učenika OŠ “Sveti Sava“ koju predvodi prof. dr Nedeljko Manojlović, član Gradskog veća za obrazovanje, ovih dana boravi u studijskoj poseti Obrazovnim kompleksima br 1279 i 1862 u Moskvi. U delegaciji su, pored prof. Manojlovića, direktorka OŠ “Sveti Sava, Jelena Stojanović Bogdanović, profesor ruskog jezika, Olga Jerinić i grupa učenika ove škole u kojoj se uči ruski jezik, kao i Petar Stefanović, direktor Centra za mlade “Škola mira“ koja je inicirala ovu međunarodnu obrazovnu saradnju.\nDanas je sa ovim moskovskim školama potpisan novi protokol o budućoj saradnji koji uključuje i organizaciju rusko-srpskog letnjeg edukativnog kampa, naredne godine, u ruskoj prestonici, kada će Moskva ugostiti novu grupu mladih Kragujevčana.


Ambasador Pejović učestvuje na Bledskom strateškom forumu | EUME\nNaslovnica Info Najave Ambasador Pejović učestvuje na Bledskom strateškom forumu\nAmbasador Pejović učestvuje na Bledskom strateškom forumu\nDržavni sekretar za evropske integracije i glavni pregovarač ambasador Aleksandar Andrija Pejović učestvovaće 5. i 6. septembra 2016. u Sloveniji na Bledskom strateškom forumu koji se ove godine održava pod sloganom „Osiguranje budućnosti“.\nAmbasador Pejović će 6. septembra govoriti na panelu „Zapadni Balkan: Da li je EU još uvije faktor podsticaja?“, gdje će, zajedno s ministrima vanjskih poslova pojedinih država članica EU i država regiona, kao i s predstavnicima Evropskog parlamenta i State Departmenta, razmijeniti mišljenje o procesu proširenja EU na države Zapadnog Balkana, regionalnoj saradnji i aktuelnim izazovima.\nNa marginama Foruma, ambasador Pejović će imati više bilateralnih susreta koji će biti prilika za predstavljanje napretka koji je Crna Gora ostvarila u procesu pristupanja EU, kao i za obezbjeđivanje novih vidova podrške i saradnje.


Dete se potpuno otuđilo zbog mizofonije! Ovo je priča dečaka čiji se otac specijalizovao da mu pomogne! - Recepti Balkana.net\nMizofonija je sindrom selektivne osetljivosti na zvuk. Tada specifični zvukovi – poput žvakanja, disanja ili čak lupkanja štiklama kod određenih ljudi izazivaju jake negativne emocije.\nPostoje zvukovi koji mogu da izlude svakog ko mu je mizofonija životni pratilac: zvuk potpetica, disanja, žvakanja… Osećaj besa koji može da preraste u depresiju nastaje kada te zvukovi proizvode neko ko je blizak.\nZebek je alternativni psihoterapeut. Da bi mogao da pomogne sin, pre tri godine se specijalizovao za mizofoniju. U početku je mislio da je u pitanju neka fobija, koja obično predstavlja leče konfrontacijskim terapijama: pacijent mora da se suoči sa svojim strahovima, što je u slučaju da značenje intenzivno sluša zvuk zvuka. Zebek je takođe koristio terapije hipnoze i antiagresije, ali ništa nije pomoglo. Danas je znala mizofonija – stečeni refleksi.\nOna ima 62 godine, a on još nije punoletan: Slučajno je poslao poruku, i od tada ljubav cveta već 4 godine! (FOTO)\nNaime, Jele je imao deset godina kada je počeo da nervozno reaguje na razne zvukove. Prvo je izluđivao zvuk žvakanja njegove sestre, kaže njegov otac Andreas Zebek: “Onda su mu odjednom bili strašni i zukovi koje je majka proizvodila žvakanjem. Ponekad je bilo dovoljno da se naljuti kada samo video pomeranje vilice svoje majke.\n“Mišići aktiviraju područje mozga koje je odgovorno za bes. U tome je razlika u odnosu na ljude koji jednostavno ne vole neki zvuk”, objašnjava Zebek.\nZebekovi su pronađeni 12 godina od jednog do drugog terapeuta. Niko nije mogao da im pomogne. Sve se samo pogoršalo, kaže Zebek.\nORL doktor Vladimir Zajcev: Ne lečite se na svoju ruku, otiđite kod lekara! Obična prehlada može lako da se iskomplikuje!\n“Pored žvakanja, Jele je imao sve više zvučnih okidača za napade besa. U školi je postao autsajder”. O ponašanju svog sina u školi je saznao od nastavnika: Jele bi sedeo u ćošku sa kapuljačom preko lica, neprestano gledajući u pod.\nPROČITAJTE KAKO SEJETE, TAKO ĆETE I ŽETI: OVA PRIČA ĆE VAS NATERATI DA SE ZAMISLITE\n“To je za nas bilo veoma šokantno”, rekao je dečakov otac.\nMizofonija obično počinje u dobu od oko 10-12 godina. Postoje tipične situacije koje je mogu pokrenuti: “Dete se iz škole vraća kući pod stresom, porodica sedi za stolom, i dete iznenada čuje zvukove žvakanja. To može biti okidač, priča Zebek i naglašava: “Ta osećanja posebno pokreću ljudi koji su im bliski i koje vole”.\nU školi postoje mnogi zvukovi koji mogu postati okidači: tapkanje prstima po stolu, više puta ponovljeno pritiskanje dugmeta na hemijskoj olovci i iznad svega žvakanje žvakaće gume. To pogađa skoro sve mizofoničare. Svi opisuju zvuke žvakanja kao prvi okidač.\nDepresija je uobičajena nuspojava mizofonije. I Jele je depresivan i uzima antidepresive i lekove protiv besa koji u njemu izazivaju mnogi zvukovi. Danas ima 27 godina, uspešno je završio obrazovanje, sada je vaspitač i ne želi da razmišlja o počecima svoje mizofonije.\nŠta je tačno ovaj poremećaj i preosetljivost na određene zvukove – još uvek se ne zna. Ali međunarodne studije procenjuju da svaka deseta do svake dvadesete osoba pati od mizofonije u manje ili više izraženom obliku. Pogođeno je otprilike 20 odsto žena, gotovo dvostruko više od muškaraca.\nDa li biste nosili naočare protiv mučnine na putovanju? Izgledaju smešno, ali kažu da nakon 10 minuta simptomi nestaju\nSILOVANA ŽENA: Moj silovatelj živi u susjedstvu, viđam ga gotovo svaki dan\nOčuvajte rad timusa: Žlezda sreće i imuniteta snažna i u starosti, a evo kako\nNext story UKUS VANILE I KEKSA ĆE VAS OČARATI: Brza torta bez JAJA I PEČENJA idealna je za ljubitelje KREMASTIH poslastica!\nPrevious story Uz pomoć cvekle saznajte da li vam je organizam kiseo.Evo kako!\nNaš nutricionista savetuje: Kombuha je blagotvorna, ali ako se ovo desi UNIŠTIĆE vam zdravlje September 17, 2018\nNEĆE VAM BITI SVEJEDNO! Antibiotici mogu potaknuti razvoj bubrežnog kamenca June 22, 2018


Džez se vraća u Nju Orlenas\nNju Orleans je poznat kao rodno mesto džez muzike, ali posle uragana Katrina mnogi lokalni muzičari i drugi umetnici preselili su se u druga mesta.\nRevitalizacija grada kao kulturnog centra najvažniji je cilj Kulturnog odbora za obnovu Nju Orleansa, čiji najpoznatiji član je čuveni džez muzičar rodjen u tom gradu - Vinton Marsalis. Marsalis potiče iz porodice muzičara, a tradiciju svog grada koristio je kao osnovu za razvoj sopstvenog stila. Uragan Katrina uništio je mnoge delove Nju Orleansa koji su doprinosili njegovom umetničkom ugledu, ali Marsalis kaže da je muzika u tom gradu već neko vreme bila u opadanju:\n”Uprkos svom našem obrazovanju, nismo mnogo učili o muzici Nju Orleansa. To je činjenica koja važi i danas. Kvalitet muzike koja se svira je nizak, a isto važi za poznavanje drugih tradicija tog grada.“\nRešenje za to, kaže Marsalis, je bolje obrazovanje:\n”Deca moraju da se obrazuju.“\nKako biste to sproveli?\n”Podučavao bi ih. To radim već 25 godinaDajem im informacije, vodim ih na koncerte.\n”Morate više da pazite na ritam, dok svirate pomalo zaostajete.“\nVinton Marsalis kaže da mu predstavlja zadovoljstvo rad sa muzičarima kao što je 19-godišnji Kalvin Džonson, u okviru odgajivanja nove generacije muzičara u Nju Orleansu. Kalvin kaže da omladina uglavnom nije zainteresovana za džez i slaže se sa Marsalisom o tome šta treba učiniti:\n”Jedan od mogućih pristupa je je uvodjenje muzike i umetnosti u škole. To je stvarno važno za razvoj takvog interesa u ranom detinjstvu. Jedini razlog što sam ja u tome, kao i moja porodica, jeste što sam bio izložen muzici kao dete.“\nVinton Marsalis kaže kako se nada da će od 80 miliona dolara, koliko je Kongres obećao za obnavljanje Nju Orleansa, jedan mali deo, manje od jednog procenta, biti utrošeno za obnovu kulturnog bića tog grada.


Knežević: Opozicione kolege nijesu osudile namjeru da nas režim uništi i pošalje na robiju – Borba\nPredsjednik Demokratske narodne partije i jedan od lidera Demokratskog fronta Milan Knežević ponovio je da je sve vezano za aferu „državni udar, počev od optužnice do sudskog procesa i prvostepene presude, farsa.\nOn je rekao da je primarna meta tog sudskog postupka bila Rusija.\n-Činjenica da su presudu brzopotezno podržali i pohvalili ambasadorka SAD-a u Crnoj Gori i šef britanske diplomatije DŽeremi Hant koji je jedva dočekao da naglasi „destabilizirajuće i agresivno ponašanje Rusije“, kao i neuobičajena zainteresovanost vodećih zapadnih medija za vijest o prvostepenoj odluci o navodnom državnom udaru u malom Montenegru, jasno govore odakle su vjetrovi duvali sve vrijeme i ko su bili stvarni kreatori i kokreatori ove degradacije prava i sramote vijeka, kazao je Knežević za „Faktor“.\nU kojoj mjeri su tužilac, sudovi i ostale institucije u Crnoj Gori izašle iz okvira nadležnosti?\n-Primarna odlika ovog farsičnog sudskog postupka jeste upravo zloupotreba službenog položaja, gaženje najviših pravnih akata i izlazak iz nadležnosti svih institucija koje su učestvovale u neuspjeloj montaži bizarnih i tragikomičnih konstrukcija protiv lidera Demokratskog fronta, koje je čitava međunarodna javnost imala prilike da vidi. Činjenica da je za navodne planirane terorističke aktivnosti na dan parlamentarnih izbora 2016. godine znao jedino glavni specijalni tužilac Milivoje Katnić, te da nijedno tijelo koje se bavi bezbjednošću države nije bilo obaviješteno o tome: ni ministarstvo odbrane, ni Skupština Crne Gore, ni ministar policije, čak ni Savjet za nacionalnu bezbjednost, dovoljno govori o ozbiljnosti prijetnji i krvoprolića kojim je GST u saradnji sa medijima zastrašivao opozicione birače kako ne bi izašli na glasanje, i kako bi stvorio uslove za progon lidera Demokratskog fronta. Pored toga, upotreba oružja iz magacina policije, te korišćenje kuće jednog od njenih visokih funkcionera u cilju namještanja dokaza, kao i nečuveno priznanje GST-a da je izdao nalog Paji Velimiroviću, jednom od aktera montaže, da uništi navodno oružje na teritoriji Srbije bez znanja njenih državnih organa, nesumnjivo ukazuje na to da su državni organi Crne Gore na čelu sa Milovojem Katnićem jedini monteri državnog udara i rušilaca ustavnog poretka. Podsjetiću da od 2015. godine, kada je crnogorska policija nasilno razbila masovne mirne, demokratske proteste DF-a traje institucionalni progon naših funkcionera i članova, tako da praktično svakodnevno svjedočimo brutalnom kršenju zakona svih institucija koje se nalaze pod direktnom kontrolom aktuelnog režima.\nMožete li opisati šta se sve stavljalo na teret optuženima? Kakvih paradoksalnih situacija je bilo na suđenju ili samoj optužnici?\n-Počev od optužnice, sve u vezi ovog montiranog slučaja je paradoksalno. Dovoljno je reći da je svjedok saradnik, na čijim iskazima počiva ova bizarna priča, čovjek koji, pored toga što je pravnosnažno osuđeni ubica, ima potvrđenu, ozbiljnu dijagnozu poremećaja ličnosti. Uprkos tim činjenicama i uprkos beskonačnim lažima koje je izrekao, Viši sud je takvoj osobi potvrdio status svjedoka saradnika i čitavu optužnicu zasnovao na njegovim riječima. Ovo je prvi državni udar u istoriji izveden bez oružja, sa imaginarnim Rusima čija imena su mijenjana na svakih par mjeseci, i sa grupom „opasnih terorista“ šezdesetogodišnjaka koji su došli iz Srbije da se „na šake“ tuku sa crnogorskim specijalcima pod punom ratnom opremom na protestima koji nikad nisu zakazani i to sa namjerom da u Skupštini likvidiraju premijera države Mila Đukanovića – mjestu koje on posjećuje samo kad je premijerski sat, što zna čitava Crna Gora.\nKao dodatak beskonačnoj listi abnormalnosti kojima je obilovao čitav ovaj postupak dodaću i epohalnu izjavu vještaka Predraga Boljevića da se baterije mobilnih telefona Lenovo mogu puniti i do 120 posto, čime se kandidovao za glavnog inženjera pomenute marke; kao i da voda može da teče uz brdo prema glavnom specijalnom tužiocu kome se, inače, redovno javlja Bog i koji je bez ikakve reakcije suda uspio i da pocijepa zvanični dokument Rusije koji je odbrana dostavila kao dokaz.\nOvaj postupak će biti upamćen i po rekordnom broju zahtjeva za izuzeće predsjednice vijeća Suzane Mugoše koja je toliko neprofesionalno i pristrasno vodila čitav ovaj postupak da na momente nismo znali da li sudi ona ili sam Milivoje Katnić. Na kraju, činjenica da su izbori, održani u tako vanrednim okolnostima, priznati kao regularni dovoljno pokazuje o kako jeftinoj režiji se radi, i o stvarnim namjerama ovog monstruoznog ataka na zdrav razum, a to je pobjeda Demokratske partije socijalista na izborima koje je on po svim anketama sigurno gubila.\nPo čemu je sporan Saša Sinđelić? Da li je moguće da se izvede to što je uradio bez podrške, barem djelimične, struktura iz Srbije?\n-Sve je sporno oko Saše Sinđelića. Radi se o osobi koja je zbog svog psihičkog stanja i niza krivičnih djela za koje mu prijeti višedecenijska kazna bio laka meta za Milivoja Katnića, koji sa njim inače ima istoriju, jer je on bio sudija Vojnog suda koji se 2003. izjašnjavao o nadležnosti za krivično gonjenje Saše Sinđelića. Za tim čovjekom je u Hrvatskoj raspisana crvena Interpolova potjernica, zbog čega je Tužilaštvo na sve načine pokušalo da sakrije njegov pravi identitet.\nTakođe, kao svjedok saradnik koji prema Zakoniku o krivičnom postupku ima jasno utvrđene obaveze i uslove koje mora da ispuni da bi mu bio priznat taj status, on je nebrojeno puta mijenjao svoj iskaz, zbog čega je kredibilitet svega što je izrekao apsolutno poništen. Tog čovjeka, na kraju, niko od optuženih, izuzev Bratislava Dikića nije poznavao niti je imao kontakt sa njim, što je dovoljan razlog za zaključak da nije postojala nikakva organizacija niti bilo kakav plan za aktivnosti koje pišu u optužnici.\nS obzirom da je Saša Sinđelić državljanin Republike Srbije i s obzirom na činjenicu da je nesmetano prešao granicu uprkos potjernici, te da slobodno daje intervjue beogradskim medijima, jasno je da su njegove aktivnosti poznate srpskim strukturama. Na kraju krajeva, on je bio, a moguće da je i sada, pod mjerama tajnog nadzora BIA.\nDa li je napuštanje Crne Gore opcija ako se presuda potvrdi?\n-Andrija Mandić i ja smo jasno iskazali stav da nećemo dozvoliti da nas hapse ovako kriminalne, zarobljene državne strukture kojima je kršenje svih pravnih akata dio svakodnevnih aktivnosti; koji slave aferu „Koverta“ i diče se kako je obelodanjivanje krađe izbora i namještanje državnog udara ustvari ojačalo Demokratsku partiju socijalista.\nMi smo sve vrijeme višegodišnjeg progona ostajali u Crnoj Gori, suprotstavljajući se argumentima i konkretnim akcijama ovoj monstruznoj i bestijalnoj kamarili i mafiji na vlasti. NJima je, u stvari, nerešiv problem upravo naša namjera da svoje političko djelovanje sprovodimo u Crnoj Gori. Za svaki scenario imamo plan i sprovodićemo ga prema našim procjenama. Ovo odavno nema veze ni sa zakonom ni sa pravom, te u skladu sa tom činjenicom će biti cijenjeni i naši dalji potezi.\nZašto mislite da se sudilo Rusiji?\n-Pored imperativa da Demokratska partija socijalista po svaku cijenu osvoji vlast, ovaj montirani proces i čitava farsa imali su za cilj da, u skladu sa globalnom antiruskom histerijom, uvede Rusiju kao imperiju koja je htjela da spriječi ulazak Crne Gore u NATO. To je bila jedna pogodna priča u momentu kada je Rusija optuživana i za miješanje u američke izbore, kao i za sijaset drugih dešavanja iza koji su, kako vidimo, stajale neke druge zapadne snage.\nDakle, u tom dodvorničkom maniru Vlade Crne Gore uvođenje imaginarnih Rusa kao glavnooptuženih u slučaju državni udar savršeno se uklapalo u globalnu sliku Rusije kao dežurnog krivca za svjetske probleme. Ali, pošto se sve radilo uz manjak inteligencije, argumenata i zdravog razuma, tako smo i kod ovih Rusa koje je jedino Saša Sinđelić vidio i znao za njihovo postojanje, imali krize identiteta. Tako je Eduard Širokov postao Šišmakov, a Vladimir Popov je na kraju prekršten u Mojsijeva. Ali, imajući u vidu da se glavnom specijalnom tužiocu, samoproklamovanom taliku i geniju, svako malo javljao Bog himself, ove egzotične premetačine sa imenima glavnih aktera njegovog udara nisu nimalo začuđujuće.\nTakođe, imajući u vidu da smo se Andrija Mandić i ja jasno zalagali za vojnu neutralnost Crne Gore i njeno neučlanjenje u vojni NATO savez, kao i da se sve vrijeme zalažemo za tijesne veze sa ruskim narodom i Rusijom, odabir nas dvojice za savršen kolateral sveobuhvatnih optužbi Rusije, ovoj vlasti i njenim pomagačima činio se kao savim logičan. Sva ta priča je smiješna i ne postoji niti je prezentovan jedan dokaz kojim bi se dokazala krivica bilo kog od nas koji smo osuđeni. Ali, uz malo pokvarene mašte, moći u rukama SDT-a i uz pomoć nekih stranih obaveštajnih službi, dobili smo ovakav proces i ovakvu priču čiji kreatori doživljavaju svakodnevne podsmjehe i osude ne samo u zemlji već i regionu i čitavom svijetu.\nKakva je reakcija opozicije za državni udar?\n-Nažalost, stvarna i istrajna podrška kolega iz opozicije nakon započinjanja i besomučnog političko-tužilačko-sudskog progona DF-a i njegovih lidera je izostala. Iako je bilo logično očekivati da će opozicine kolege osuditi očigledne namjere vlasti da uništi najjači opozicioni savez, a njeni lideri pošalju u zatvor po svaku cijenu, takav scenario se nije desio. Mi smo morali da vodimo istovremeno više političko-sudskih frontova, konstantno pokušavajući da se odbranimo od neosnovanih optužbi i pozicije i opozicije, a da istovremeno vodimo odgovornu politiku uz konkretne incijative za opoziciono djelovanje koje s pravom očekuju od nas naši birači. Nakon sramne presude, kada je čitavoj javnosti postalo jasno da se radi o politički režiranom procesu, opozicioni lideri javno su osudili takvu sudsku odluku.\nZa sve ovo sto nam se desava nije kriv Milo i DPS,krivi su oni koji godinama glasaju za njih.


Smešan spomenik na Kipru: Jedno hteli, drugačije ispalo | Putovanja | Direktno\nSpomenik krompiru podignut je u selu Ksilofagu koje se nalazi na Kipru. Ovim spomenikom visokim pet metara namera je bila da se naglasi da su navedeno selo i okolna sela veoma poznati po uzgoju povrća, posebno krompira.\nMnogi korisnici društvene mreže pisali su kako ih ovaj spomenik podseća na raketu "Nju Šepard" Džefa Bezosa, neki su ga uporedili sa igračkom "Potejto Hed", dok su ga drugi nazvali "velikim muškim polnim organom".\n"Ovo je umetnost, baš inspirativno", "Ne mogu da kažem da je dobro uložen novac u ovo", "Što je ovo?", "Ljudi moji, šta ste uradili? Ovo nije krompir", "Ovo više izgleda kao penis", samo su neki od komentara na Tviteru.\nSpomenik Krompir Kipar\nSuve paprike punjene pirinčem i krompirom\nBoško Obradović nedeljom: U Beogradu treba podići spomenik đeneralu Draži Mihailoviću\n10. 10. 2021. 36


Gvozdenović: Naredne godine počinje gradnja na Maljeviku | Nekretnine Zagreb Blog\n← Terme Radenci, Slovenija – 3 dana s polupansionom za dvoje u Hotelu Radin**** za 1.262kn! + bazeni, saune, aqua fitness, animacija i ogrtači za kupanje do 10.9.\nTribunj – 3 dana za dvoje s korištenjem bazena u The Movie Resort hotelu*** od 585kn! Soba ili studio apartman tik do plaže i šetnice od 29.8. do 25.9. →\nGvozdenović: Naredne godine počinje gradnja na Maljeviku\nKolovoz 10, 2015 Komentiraj\nRealizacijom projekta na Maljeviku Crna Gora bi, dodao je ministar, ostvarila nekoliko velikih benefita.\n“Prvo, u našu državu bi bilo uloženo 300 miliona eura, zatim prihodi u budžetu bi bili znatno povećani, a izgradnjom luksuznog turističkog kompleksa posao bi našlo minimum 300 crnogorskih građana”, istakao je Gvozdenović.\nPrema ugovoru, investitor će u uvali, u čijoj zaleđini je decenijska borova šuma, graditi hotelske kapacitete površine 80.000 metara kvadratnih, turističke apartmane, renta vile, zatim marinu i sve prateće\nugostiteljske objekte koji će zadovoljiti kategorizaciju od četiri i pet zvjezdica stanovi Zagreb Centar


ODREDBE ZAKONA O EKSPLOZIVNIM MATERIJAMA KOJE SE MIJENJAJU ILI DOPUNJUJU\nShodna primjena pravila opšteg upravnog postupka\nNa postupke propisane ovim zakonom primjenjuju se odredbe zakona kojim je uređen opšti upravni postupak, ako ovim zakonom nije drukčije određeno.\nImenovanje, odnosno ovlašćenje za vršenje poslova ocjenjivanja usaglašenosti\nPoslove iz člana 13 ovog zakona može da vrši pravno ili fizičko lice koje rješenjem imenuje, odnosno ovlasti Ministarstvo, u skladu sa propisima kojima se uređuju tehnički zahtjevi za proizvode i ocjenjivanje usaglašenosti proizvoda sa propisanim zahtjevima.\nIsprave i znakovi usaglašenosti\nIsprave i znakovi usaglašenosti eksplozivnih materija koji su izdati u drugoj državi, važe u Crnoj Gori ako Ministarstvo procijeni da su primijenjeni postupci ocjene usaglašenosti u dovoljnom stepenu usaglašeni sa ekvivalentnim tehničkim propisima koji se primjenjuju u Crnoj Gori, u skladu sa zakonom.\nUslove i način priznavanja isprava i znakova usaglašenosti koji su izdati u drugoj državi propisuje Ministarstvo, u saradnji sa organom državne uprave nadležnim za poslove ekonomskog razvoja.\nMinistarstvo može uzimati uzorke eksplozivnih materija koje su u prometu, radi provjeravanja usaglašenosti.\nAko postoji sumnja da bi dalja upotreba eksplozivnih materija mogla ugroziti život, zdravlje i bezbjednost ljudi, životinja i biljaka, životnu sredinu i imovinu, Ministarstvo će, do ocjenjivanja usaglašenosti, privremeno zabraniti promet i upotrebu eksplozivnih materija.\nAko uzeti uzorak ne odgovara propisanim tehničkim zahtjevima, Ministarstvo će zabraniti promet i upotrebu eksplozivnih materija, a isporučilac je dužan da ih uništi ili vrati proizvođaču.\nProvjeru usaglašenosti vrše pravna i fizička lica iz člana 14 ovog zakona, a troškove provjere usaglašenosti snosi isporučilac, ako se utvrdi da uzorak ne odgovara propisanim tehničkim zahtjevima, odnosno Ministarstvo ako uzorak odgovara propisanim tehničkim zahtjevima.\nUslovi za rukovanje eksplozivnim materijama\nEksplozivnom materijom može da rukuje fizičko lice:\n- koje je starije od 21 i mlađe od 65 godina života;\n- koje pravosnažnom odlukom nije osuđeno za krivično djelo koje se goni po službenoj dužnosti, osim za krivična djela protiv bezbjednosti javnog saobraćaja;\n- protiv koga se ne vodi krivični postupak za krivična djela protiv: života i tijela, ustavnog uređenja i bezbjednosti Crne Gore, čovječnosti i drugih dobara zaštićenih međunarodnim pravom, opšte sigurnosti i imovine, imovine i javnog reda i mira;\n- koje u posljednje tri godine nije pravosnažnom odlukom kažnjeno za prekršaj protiv javnog reda i mira sa elementima nasilja;\n- koje ima zdravstvenu sposobnost za rukovanje eksplozivnim materijama;\n- koje je stručno osposobljeno za rukovanje eksplozivnim materijama ili je osposobljeno za izvođenje poslova pripreme miniranja, u skladu sa ovim zakonom.\nZdravstvena sposobnost za rukovanje eksplozivnim materijama dokazuje se na osnovu uvjerenja o zdravstvenoj sposobnosti, koje izdaje zdravstvena ustanova u skladu sa propisima o oružju.\nProgram i način stručnog osposobljavanja za rukovanje eksplozivnim materijama iz stava 1 alineja 6 ovog člana utvrđuje se propisom Ministarstva.\nStručna osposobljenost za rukovanje\nIzuzetno, lice koje nije stručno osposobljeno za rukovanje može da rukuje eksplozivnom materijom samo pod nadzorom lica koje je stručno osposobljeno za rukovanje i ako je prethodno upoznato sa načinom rada, opasnostima i pravilima zaštite na radu.\nLice iz stava 1 ovog člana dužno je da izjavom u pisanoj formi potvrdi da je upoznato sa načinom rada, opasnostima i pravilima zaštite na radu.\nZahtjev za izdavanje dozvole za proizvodnju\nProizvođač uz zahtjev za izdavanje dozvole za proizvodnju eksplozivnih materija prilaže:\n- akt o upisu u Centralni registar Privrednog suda;\n- podatke o odgovornom licu;\n- podatke o licima koja će rukovati eksplozivnim materijama pri proizvodnji;\n- upotrebnu dozvolu za proizvodni i skladišni objekat;\n- dokaze o ispunjavanju uslova iz čl. 6, 7 i 8 ovog zakona;\n- podatke o nazivu i vrsti eksplozivnih materija koje će se proizvoditi;\n- elaborat o tehnološkom postupku izrade;\n- opis sistema kontrole kvaliteta.\nZahtjev za izdavanje dozvole za promet\nPrivredno društvo, drugo pravno lice i preduzetnik uz zahtjev za izdavanje dozvole za promet eksplozivnih materija prilaže:\n- dokaz da ima skladišni objekat, odnosno priručno skladište iz člana 33 stav 1 alineja 2 ovog zakona.\nDozvola fizičkom licu za nabavku\nFizičkom licu može se odobriti nabavka najviše pet kilograma eksplozivnih materija, 50 komada sredstava za paljenje i odgovarajuća količina sporogorećeg štapina.\nEksplozivnim materijama iz stava 1 ovog člana može da rukuje samo lice kome je izdato odobrenje za vršenje poslova miniranja, u skladu sa ovim zakonom.\nU dozvoli za nabavku eksplozivne materije koja se izdaje fizičkom licu određuje se i mjesto nabavke te materije, koje je najbliže mjestu upotrebe eksplozivne materije.\nFizičko lice koje je nabavilo eksplozivne materije dužno je da nakon upotrebe preostale količine tih materija vrati privrednom društvu, drugom pravnom licu ili preduzetniku od kojeg je nabavilo eksplozivne materije ili da obezbijedi da ih uništi stručno osposobljeno lice i da o tome obavijesti Ministarstvo i organ uprave nadležan za poslove policije.\nFizičko lice koje nabavlja pirotehnička sredstva razreda I za sopstvenu upotrebu ne mora imati dozvolu za nabavku.\nPrivredno društvo, drugo pravno lice i preduzetnik dužno je da neupotrijebljene eksplozivne materije smjesti u kontejner za skladištenje.\nIzuzetno od stava 1 ovog člana, u slučaju jednokratne upotrebe, neutrošene količine eksplozivnih materija moraju da se unište na gradilištu.\nMaksimalna količina eksplozivnih materija koja može da se skladišti u kontejnerima za skladištenje je 1.000 kg privrednog eksploziva i 2.000 komada sredstava za paljenje.\nEksplozivne materije mogu se upotrebljavati na mjestima koja su određena u dozvoli za nabavku ili upotrebu tih materija.\nUslovi za vršenje djelatnosti javnih vatrometa\nPrivredno društvo, drugo pravno lice i preduzetnik iz člana 46 stav 1 ovog zakona moraju imati:\n- odgovorno lice;\n- skladišni objekat, odnosno priručno skladište za koje je izdata upotrebna dozvola;\n- najmanje jedno zaposleno lice koje je stručno osposobljeno za izvođenje javnog vatrometa.\nOdgovorno lice iz stava 1 alineja 1 ovog člana mora da ima višu ili visoku stručnu spremu odgovarajućeg smjera i da ispunjava uslove za rukovanje iz člana 19 ovog zakona.\nZahtjev za izdavanje dozvole za vršenje djelatnosti javnih vatrometa\nPrivredno društvo, drugo pravno lice i preduzetnik, uz zahtjev za izdavanje dozvole za vršenje djelatnosti javnih vatrometa, prilaže:\n- podatke o zaposlenom licu koje je stručno osposobljeno za izvođenje javnog vatrometa;\n- dokaz da ima skladišni objekat, odnosno priručno skladište, za koje je izdata upotrebna dozvola.\nUslovi za vršenje poslova miniranja\nPrivredno društvo, drugo pravno lice i preduzetnik iz člana 53 stav 1 ovog zakona mora imati:\n- najmanje jedno zaposleno lice kome je izdato odobrenje za vršenje poslova miniranja u skladu sa ovim zakonom;\n- skladišni objekat, odnosno priručno skladište za koje je izdata upotrebna dozvola.\nPrivredno društvo, drugo pravno lice i preduzetnik uz zahtjev za izdavanje dozvole za vršenje poslova miniranja prilaže:\n- podatke o zaposlenom licu kome je izdato odobrenje za vršenje poslova miniranja u skladu sa ovim zakonom;\n- dokaz da ima skladišni objekat, odnosno priručno skladište za koje je izdata upotrebna dozvola.\nOdobrenje za vršenje poslova nadzemnog miniranja\nNadzemno miniranje može da izvodi zaposleno lice iz člana 54 stav 1 alineja 3 ovog zakona, kome je izdato odobrenje za vršenje poslova nadzemnog miniranja.\nOdobrenje iz stava 1 ovog člana izdaje Ministarstvo.\nOdobrenje za vršenje poslova nadzemnog miniranja može se izdati licu iz stava 1 ovog člana, koje ima:\n- srednju, višu ili visoku stručnu spremu, odgovarajuće struke;\n- položen stručni ispit za vršenje poslova miniranja;\n- četiri godine radnog iskustva na poslovima pripreme miniranja, ako ima srednju stručnu spremu ili dvije godine radnog iskustva na tim poslovima, ako ima višu ili visoku stručnu spremu.\nOdobrenje za vršenje poslova specijalnog miniranja\nSpecijalno miniranje može da izvodi zaposleno lice iz člana 54 stav 1 alineja 3 ovog zakona, kome je izdato odobrenje za vršenje poslova specijalnog miniranja.\nOdobrenje za vršenje poslova specijalnog miniranja može se izdati licu iz stava 1 ovog člana, koje ispunjava uslove iz člana 19 stav 1 ovog zakona i ima:\n- višu ili visoku stručnu spremu, odgovarajuće struke;\n- pet godina radnog iskustva na poslovima miniranja ako ima višu stručnu spremu, ili četiri godine radnog iskustva na tim poslovima ako ima visoku stručnu spremu.\nOdobrenje za vršenje poslova podzemnog miniranja\nPodzemno miniranje može da izvodi zaposleno lice iz člana 54 stav 1 alineja 3 ovog zakona, kome je izdato odobrenje za vršenje poslova podzemnog miniranja.\nOdobrenje za vršenje poslova podzemnog miniranja može se izdati licu iz stava 1 ovog člana, koje ispunjava uslove iz člana 58 stav 3 ovog zakona.\nOdobrenje za vršenje poslova miniranja pri razminiranju\nMiniranje pri razminiranju može da izvodi zaposleno lice iz člana 54 stav 1 alineja 3 ovog zakona, kome je izdato odobrenje za vršenje poslova miniranja pri razminiranju.\nOdobrenje za vršenje poslova miniranja pri razminiranju može se izdati licu iz stava 1 ovog člana, koje ima:\n- dvije godine radnog iskustva na poslovima razminiranja ili miniranja, ako ima srednju stručnu spremu ili jednu godinu radnog iskustva na tim poslovima, ako ima višu ili visoku stručnu spremu.\nNačin osposobljavanja, program i način polaganja stručnog ispita za vršenje poslova miniranja iz čl. 58, 59, 60 i 61 ovog zakona uređuje se propisom Ministarstva.\nUpotrebu proizvodnih i skladišnih objekata odobrava Ministarstvo svojim rješenjem, tek nakon što komisija nadležnog organa izvrši tehnički pregled tih objekata.\nRješenjem iz stava 1 ovog člana određuje se i koje vrste eksplozivnih materija i u kojim količinama mogu da se smještaju u skladišta.\n- pravnim i fizičkim licima ovlašćenim odnosno imenovanim za ocjenjivanje usaglašenosti eksplozivnih materija;\n- eksplozivnim materijama za koje je izdata dozvola za stavljanje u promet;\n- izdatim dozvolama za proizvodnju, promet, nabavku eksplozivnih materija, vršenje djelatnosti javnih vatrometa, izvođenje javnog vatrometa, vršenje djelatnosti miniranja i odobrenja za vršenje poslova miniranja;\n- izdatim dozvolama za proizvodnju eksplozivnih materija na mjestu upotrebe;\n- izdatim rješenjima o prestanku važenja dozvole za proizvodnju, promet eksplozivnih materija, vršenje djelatnosti javnih vatrometa i vršenje djelatnosti miniranja;\n- izdatim rješenjima o prestanku važenja dozvole za proizvodnju eksplozivnih materija na mjestu upotrebe;\n- oduzetim uzorcima eksplozivnih materija.\nPrivredno društvo koje proizvodi eksplozivne materije vodi evidencije o vrsti i količini proizvedenih, prodatih, upotrijebljenih, uništenih, vraćenih, nestalih ili otuđenih eksplozivnih materija.\nPrivredno društvo koje proizvodi eksplozivne materije na mjestu upotrebe vodi evidencije o vrsti i količini proizvedenih, upotrijebljenih i uništenih eksplozivnih materija.\nPrivredno društvo, drugo pravno lice i preduzetnik koji vrše promet, nabavku i/ili upotrebljavaju eksplozivne materije vode evidencije o količini i vrsti nabavljene, prodate, upotrijebljene, uništene, vraćene, nestale ili otuđene eksplozivne materije.\nEvidencije iz st. 1 i 2 ovog člana čuvaju se 10 godina, a evidencije iz st. 3 i 4 ovog člana pet godina.\nSadržaj i način vođenja evidencija iz st. 1, 2, 3 i 4 ovog člana propisuje Ministarstvo.\nNovčanom kaznom od 1.500 eura do 10.000 eura kazniće se za prekršaj pravno lice, ako:\n1) eksplozivnim materijama rukuje lice koje nije stručno osposobljeno, a nije pod nadzorom lica koje je stručno osposobljeno za rukovanje eksplozivnim materijama i ako prethodno nije upoznato sa načinom rada, opasnostima i mjerama zaštite na radu (član 20 stav 1);\n2) u roku od osam dana od konačnosti rješenja o prestanku važenja dozvole za proizvodnju eksplozivnih materija ne dostavi Ministarstvu evidencije koje je vodilo prema ovom zakonu (član 26 stav 2);\n3) u roku od osam dana ne obavijesti Ministarstvo o početku, promjeni ili prestanku obavljanja djelatnosti (član 30);\n4) u roku od osam dana od dana konačnosti rješenja o prestanku dozvole za promet eksplozivnih materija ne dostavi Ministarstvu evidencije koje je vodilo u skladu sa ovim zakonom (član 36 stav 2);\n5) nabavlja eksplozivne materije potrebne za obavljanje poslova miniranja i pirotehnička sredstva za izvođenje javnog vatrometa u količinama koje ne može skladištiti (član 40);\n6) proda eksplozivne materije, a ne zadrži jedan primjerak dozvole za nabavku eksplozivnih materija a drugi ne uruči licu koje vrši nabavku ili u toj dozvoli ne naznači vrstu i količinu prodate eksplozivne materije (član 41 stav 2);\n7) neupotrijebljene eksplozivne materije ne smjesti u kontejner za skladištenje (član 42 stav 1);\n8) neutrošene količine eksplozivnih materija za jednokratnu upotrebu ne uništi na gradilištu (član 42 stav 2);\n9) u kontejnerima skladišti veće količine privrednog eksploziva i sredstava za paljenje od propisanih količina (član 42 stav 3);\n10) upotrijebi eksplozivne materije na mjestima na kojima je nadležni organ odredio zabranu obavljanja radova čije izvođenje zahtijeva upotrebu tih materija (član 44 stav 2);\n11) u roku od osam dana od konačnosti rješenja o prestanku važenja dozvole za djelatnost izvođenja javnog vatrometa ne dostavi Ministarstvu propisane evidencije (član 49 stav 2);\n12) izvodi javni vatromet bez dozvole ili ako izvodi javni vatromet na mjestu, u vrijeme, vrstom i razredom pirotehničkog sredstva suprotno dozvoli za izvođenje javnog vatrometa (član 51 stav 2);\n13) u roku od osam dana od konačnosti rješenja o prestanku važenja dozvole za vršenje poslova miniranja ne dostavi Ministarstvu propisane evidencije (član 56 stav 2);\n14) ne izradi plan miniranja ili ne izvede miniranje prema planu miniranja (član 57 stav 1);\n15) vrši poslove miniranja u naseljenom mjestu ili u blizini naseljenog mjesta, a najkasnije 24 sata prije vršenja miniranja ne obavijesti Ministarstvo, organ uprave nadležan za poslove policije, javnost putem sredstava javnog informisanja i tri dana prije vršenja miniranja u pisanoj formi ne obavijesti privredna društva i druga pravna lica koja upravljaju putevima, željeznicom, vodovodom, električnim ili telefonskim vodovima ili sličnim objektima (član 57 stav 3);\n16) poslove nadzemnog miniranja, specijalnog miniranja, podzemnog miniranja ili miniranja pri razminiranju izvode lica koja nemaju odobrenja za vršenje poslova miniranja ili za vršenje pojedinih vrsta miniranja (čl. 58, 59, 60 i 61);\n17) poslove pripreme miniranja ili pomoćne poslove na pripremi miniranja vrši fizičko lice koje ne ispunjava uslove iz člana 63 ovog zakona;\n18) u proizvodnom i skladišnom objektu, priručnim skladištima i kontejnerima u kojima se čuva više vrsta eksplozivnih materija ne smjesti te materije u odvojene prostore ili u posebne za to izgrađene pregrade ili sredstva za paljenje drži zajedno sa eksplozivnim materijama (član 68);\n19) ne vodi i ne čuva propisane evidencije o vrsti i količini proizvedenih, prodatih, upotrijebljenih, uništenih, vraćenih, nestalih ili otuđenih eksplozivnih materija (član 76 st. 2 i 5);\n20) ne vodi i ne čuva propisane evidencije o vrsti i količini proizvedenih, upotrijebljenih i uništenih eksplozivnih materija koje su proizvedene na mjestu upotrebe (član 76 st. 3 i 5);\n21) ne vodi i ne čuva propisane evidencije o količini i vrsti nabavljene, prodate, upotrijebljene, uništene, vraćene, nestale ili otuđene eksplozivne materije. (član 76 st. 4 i 5).\nZa prekršaj iz stava 1 ovog člana novčanom kaznom od 300 eura do 1.000 eura, kazniće se i odgovorno lice u pravnom licu.\nZa prekršaj iz stava 1 ovog člana kazniće se preduzetnik novčanom kaznom od 750 eura do 2.500 eura.


Krvavi tragovi jezivog „kulturološkog genocida“ na Zapadu izlaze na videlo - 03.06.2021, Sputnik Srbija\nKanada je krajem 19. i početkom 20. veka imala užasan program asimilacije urođenika. Evropljani su, kao „prosvetiteljska“ kultura, smatrali svojom obavezom da... 03.06.2021, Sputnik Srbija\nOvako filozof Nikola Tanasić gleda na pronalazak ostataka tela 215 dece, od kojih su neka imala svega tri godine, na mestu nekadašnje rezidencijalne škole za domorodačku decu u Kanadi. Kako se navodi, ova deca su bila učenici indijanske škole Kemlups u pokrajini Britanska Kolumbija, koja je radila od 1890. do 1969. godine, kada ju je kanadska vlada preuzela od Rimokatoličke crkve, a zatvorila ju je 1978. godine.Krvavi tragovi kolonijalizmaKako navodi, među najopakije i najozloglašenije kolonijalne prakse spadale su asimilacione politike prema Aboridžinima u Australiji i američkim urođenicima u Kanadi.„To je podrazumevalo odvajanje domorodačke dece od porodica, prisilno obrazovanje u internatskim školama, nasilnu hristijanizaciju i pokrštavanje, jedan izrazito agresivan i nasilan metod asimilacije i, po pravilu, njihovo ubacivanje u najniže klasne slojeve kolonijalnog društva. Oni su, dakle, napuštali taj ’divljački‘ način života i poprimali ’civilizovan‘ način života, što je značilo da moraju raditi najbednije poslove u društvu koje ih je tako „velikodušno“ prihvatilo i vaspitalo. To je praksa koja je jako dugo trajala i danas spada u paket kolonijalnih i agresivnih praksi koje se obično ubacuju u genocid, dakle, zatiranje kulture, zatiranje sposobnosti društva na samoobnavljanje i tome slično“, navodi Tanasić.Ne samo „kulturološki“, već suštinski genocidPisac i prevodilac Goran Skrobonja za Sputnjik kaže da ga od otkrića u Kanadi više čudi to što je do njega tek sada došlo, jer je takvih primera, kako dodaje, bilo svuda gde su bile britanske imperijalne vlasti.On, međutim, ocenjuje da u ovom slučaju nije reč samo o „kulturološkom genocidu“, kako ga je u svom izveštaju okarakterisala kanadska Komisija za istinu i pomirenje, već o pravom, suštinskom genocidu. Niz sličnih situacija se, dodaje, u tom periodu dešavao tokom formiranja država, prevashodno na Severnoameričkom kontinentu.„Znamo da su u Americi domorodačka plemena Komanča, Sijuksa, Apača i ostalih jednostavno bili druga civilizacija koja je smetala zapadnoj civilizaciji da ’zaokruži‘ državu, da zaokruži ono što su sada Sjedinjene Američke Države. Prema njima nije bilo milosti i oni su smeštani u rezervate, iako su svi znali da taj potez predstavlja njihov siguran kraj“, objašnjava Skrobonja.Na pitanje zašto je Kanadi toliko vremena trebalo da otkrije i prizna ove zločine, naš sagovornik kaže da je svakoj vladi i svakom režimu ta tema dosta neprijatna.„Interesantno je da se takve države susreću sa neprijatnom prošlošću tek onda kada oni koji su žrtve više ne čine nikakav faktor, kada su već izbrisani i kada je na njima kulturološki i svaki drugi genocid već počinjen. Opravdanja nema, pogotovo kada se radi o deci. Genocid je genocid i to treba reći, ali se treba i suočiti sa tim. Kanada je evo to uradila sada, Britanci su to uradili kada je reč o Australiji i njihovom ponašanju prema Aboridžinima koje su istrebljivali i čiju su decu iz veza sa belcima otimali i na silu odgajali kao belce. Sve su to te države takozvanog prosvećenog, civilizovanog Zapada činile bez trunke obzira ili kajanja, dok nije došlo do velike promene u generalnom diskursu savremene civilizacije i pojave takozvanih ljudskih prava, koja bacaju potpuno novo svetlo na sve te događaje i omogućavaju nam da ih osuđujemo sa bezbedne istorijske distance“, navodi Skrobonja.„Krokodilske“ suze nad zločinima predakaNikola Tanasić primećuje da se i Kanađani, baš kao i Amerikanci, danas „posipaju pepelom“ i imaju ta „ritualna samoočišćenja“ zbog ovih delova svoje prošlosti.Moral politička kategorijaMeđutim, dodaje on, danas živimo u svetu u kome je moral politička kategorija, pa licemerje nikoga preterano ni ne zanima.„Niti su kulture koje danas prozivaju Kinu za genocid nad Ujgurima ili Srbe za genocid nad srebreničkim muslimanima preterano vezane za narod koji strada, niti su preterano saosećajni sa narodom koji je stradao od njihove sopstvene države. To je za njih isključivo instrument moći, jedan način da svoju državu, kulturu i političke poluge predstavljaju kao nešto što je u moralnom smislu nadređeno ljudima kojima pokušavaju da nametnu svoju politiku, ciljeve i ekonomske modele“, ocenjuje Nikola Tanasić.Goran Skrobonja smatra da je sve ovo nešto sa čim moramo da se suočimo na način na koji to treba činiti u 21. veku.Od kraja 19. veka do 1970-ih više od 150.000 indijanske dece moralo je da ide u hrišćanske škole koje je finansirala država, u sklopu programa asimilacije domorodačke dece u kanadsko društvo. Deca su prisilno prevođena u hrišćanstvo i nisu smela da govore svoje maternje jezike, a mnoga od njih su prebijana i zlostavljana. Navedeno je da je najmanje 3.200 dece umrlo u takvim ustanovama usled zlostavljanja i zanemarivanja, a da je samo u školi Kemlups od 1915. do 1963. godine umrlo 51 dete. Kanadska vlada se 2008. zvanično izvinila i priznala da je u tim školama bilo učestalog fizičkog i seksualnog zlostavljanja.Na ovu temu pogledajte i emisiju Nikole Vrzića „Novi Sputnjik poredak“:\nanalize i mišljenja, komentari i analitika, kanada, genocid, indijanci, sad, velika britanija\n© AP Photo / DARRYL DYCKDečja obuća\nOvako filozof Nikola Tanasić gleda na pronalazak ostataka tela 215 dece, od kojih su neka imala svega tri godine, na mestu nekadašnje rezidencijalne škole za domorodačku decu u Kanadi. Kako se navodi, ova deca su bila učenici indijanske škole Kemlups u pokrajini Britanska Kolumbija, koja je radila od 1890. do 1969. godine, kada ju je kanadska vlada preuzela od Rimokatoličke crkve, a zatvorila ju je 1978. godine.\nKrvavi tragovi kolonijalizma\n„Podrazumevalo se da Evropljani u Kanadu dolaze kao ’prosvetiteljska‘ kultura, dok je kultura lokalnih Indijanaca bila za njih nešto što je ’demonsko‘, ’bezbožno‘ i ’pagansko‘. Tako su Evropljani kada su bili na vrhuncu tog rasističkog ’tripa‘, po kome su oni vrhunac evolucije ljudskog društva, proglašavali svojom obavezom da ’donesu‘ kulturu tim nesretnim narodima koji su sa njima dolazili u kontakt. I kako je Evropa sa njima dolazila u kontakt u različitim periodima, tako je, po pravilu, ostavljala krvave tragove, bilo da govorimo o španskoj konkvisti Latinske Amerike, koja je na momente preuzimala oblike genocida, bilo da je reč o čuvenoj podeli Afrike u drugoj polovini 19. veka, gde je nekoliko različitih evropskih država učestvovalo u uništavanju lokalnog stanovništva, što je kasnije i međunarodno priznato kao genocid. Najpoznatiji je genocid koji su Belgijanci sproveli u Belgijskom Kongu“, podseća Tanasić.\nKako navodi, među najopakije i najozloglašenije kolonijalne prakse spadale su asimilacione politike prema Aboridžinima u Australiji i američkim urođenicima u Kanadi.\nSećanje na 215 dece čiji su ostaci nađeni u masovnoj grobnici u Kanadi\n„To je podrazumevalo odvajanje domorodačke dece od porodica, prisilno obrazovanje u internatskim školama, nasilnu hristijanizaciju i pokrštavanje, jedan izrazito agresivan i nasilan metod asimilacije i, po pravilu, njihovo ubacivanje u najniže klasne slojeve kolonijalnog društva. Oni su, dakle, napuštali taj ’divljački‘ način života i poprimali ’civilizovan‘ način života, što je značilo da moraju raditi najbednije poslove u društvu koje ih je tako „velikodušno“ prihvatilo i vaspitalo. To je praksa koja je jako dugo trajala i danas spada u paket kolonijalnih i agresivnih praksi koje se obično ubacuju u genocid, dakle, zatiranje kulture, zatiranje sposobnosti društva na samoobnavljanje i tome slično“, navodi Tanasić.\nNe samo „kulturološki“, već suštinski genocid\nPisac i prevodilac Goran Skrobonja za Sputnjik kaže da ga od otkrića u Kanadi više čudi to što je do njega tek sada došlo, jer je takvih primera, kako dodaje, bilo svuda gde su bile britanske imperijalne vlasti.\n„Nije ni Britanska Kolumbija izuzetak u tom smislu, a opet ni Velika Britanija, od tih imperijalnih sila, nije tu sama. I druge velike sile radile su sličnu stvar, odnosno pokušavale da kulturološki asimiluju domoroce tamo gde su oni smetali, u zemljama Novog sveta. Tu prevashodno, pored Britanaca, mislim na Špance koji su to radili u Centralnoj i Južnoj Americi, kao i na Belgijance koji su to radili u Kongu. Znamo da je i u 20. veku dobrano postojao taj stav evropskih velikih sila, po kojima su domoroci sa tih osvojenih teritorija zapravo ’divljaci‘ koji nemaju status ljudskog bića, pa je onda sasvim normalno da može doći do genocida“, ukazuje Skrobonja.\nOn, međutim, ocenjuje da u ovom slučaju nije reč samo o „kulturološkom genocidu“, kako ga je u svom izveštaju okarakterisala kanadska Komisija za istinu i pomirenje, već o pravom, suštinskom genocidu. Niz sličnih situacija se, dodaje, u tom periodu dešavao tokom formiranja država, prevashodno na Severnoameričkom kontinentu.\n„Znamo da su u Americi domorodačka plemena Komanča, Sijuksa, Apača i ostalih jednostavno bili druga civilizacija koja je smetala zapadnoj civilizaciji da ’zaokruži‘ državu, da zaokruži ono što su sada Sjedinjene Američke Države. Prema njima nije bilo milosti i oni su smeštani u rezervate, iako su svi znali da taj potez predstavlja njihov siguran kraj“, objašnjava Skrobonja.\nNa pitanje zašto je Kanadi toliko vremena trebalo da otkrije i prizna ove zločine, naš sagovornik kaže da je svakoj vladi i svakom režimu ta tema dosta neprijatna.\n„Interesantno je da se takve države susreću sa neprijatnom prošlošću tek onda kada oni koji su žrtve više ne čine nikakav faktor, kada su već izbrisani i kada je na njima kulturološki i svaki drugi genocid već počinjen. Opravdanja nema, pogotovo kada se radi o deci. Genocid je genocid i to treba reći, ali se treba i suočiti sa tim. Kanada je evo to uradila sada, Britanci su to uradili kada je reč o Australiji i njihovom ponašanju prema Aboridžinima koje su istrebljivali i čiju su decu iz veza sa belcima otimali i na silu odgajali kao belce. Sve su to te države takozvanog prosvećenog, civilizovanog Zapada činile bez trunke obzira ili kajanja, dok nije došlo do velike promene u generalnom diskursu savremene civilizacije i pojave takozvanih ljudskih prava, koja bacaju potpuno novo svetlo na sve te događaje i omogućavaju nam da ih osuđujemo sa bezbedne istorijske distance“, navodi Skrobonja.\nMasovna grobnica sa ostacima 215 domorodačke dece otkrivena je na teritoriji nekadašnje internatske škole na jugu kanadske provincije Britanske Kolumbije\n„Krokodilske“ suze nad zločinima predaka\nNikola Tanasić primećuje da se i Kanađani, baš kao i Amerikanci, danas „posipaju pepelom“ i imaju ta „ritualna samoočišćenja“ zbog ovih delova svoje prošlosti.\n„Ali, šteta je načinjena i oni, naravno, danas nemaju preterano mnogo sklonosti da modifikuju svoje neokolonijalne prakse na drugim meridijanima, već više za svoju domaću publiku tako vole da malo liju ’krokodilske‘ suze nad zločinima koje su njihovi roditelji počinili pod njihovom zastavom i u ime njihove države. Nama je, kao narodu koji se neprekidno nalazi pod političkim pritiscima da zločin koji se dogodio u Srebrenici prizna kao zločin sa genocidnom namerom, ta vrsta licemerja jako dobro poznata, pogotovo kada su u pitanju evropske zemlje. Tu govorimo o Nemačkoj koja je, praktično, brendirala genocid kao istorijsku pojavu tokom Holokausta, kao i o već pomenutoj Belgiji, ali i svim kolonijalnim silama Zapadne Evrope čije su prakse na Afričkom kontinentu, Indijskom potkontinentu i u istočnoj Aziji bile izrazito brutalne, nehumane i veoma nalik na prakse i rasne zakone koje su nacisti kasnije sprovodili u Evropi“, ukazuje Tanasić.\nMoral politička kategorija\nMeđutim, dodaje on, danas živimo u svetu u kome je moral politička kategorija, pa licemerje nikoga preterano ni ne zanima.\n„Niti su kulture koje danas prozivaju Kinu za genocid nad Ujgurima ili Srbe za genocid nad srebreničkim muslimanima preterano vezane za narod koji strada, niti su preterano saosećajni sa narodom koji je stradao od njihove sopstvene države. To je za njih isključivo instrument moći, jedan način da svoju državu, kulturu i političke poluge predstavljaju kao nešto što je u moralnom smislu nadređeno ljudima kojima pokušavaju da nametnu svoju politiku, ciljeve i ekonomske modele“, ocenjuje Nikola Tanasić.\nGoran Skrobonja smatra da je sve ovo nešto sa čim moramo da se suočimo na način na koji to treba činiti u 21. veku.\n„To se sve dešavalo u vreme tog velikog zamaha imperijalizma, u 19. i početkom 20. veka, a od tada su se prilike promenile, pa mislim da sada ne treba upadati u zamku kojom bismo nekako procenjivali današnje države i današnje stanje čovečanstva na osnovu onoga što se dešavalo pre sto godina. I države evoluiraju kao i ljudi, s tim što neke to rade brže, a neke sporije. Treba da shvatimo kako je to izgledalo u 19. i 20. veku, ali da se ponašamo u skladu sa modernim dobom, jer jedino na taj način možemo, možda, da se iskupimo za grehe predaka“, zaključuje Goran Skrobonja za Sputnjik.\nOd kraja 19. veka do 1970-ih više od 150.000 indijanske dece moralo je da ide u hrišćanske škole koje je finansirala država, u sklopu programa asimilacije domorodačke dece u kanadsko društvo. Deca su prisilno prevođena u hrišćanstvo i nisu smela da govore svoje maternje jezike, a mnoga od njih su prebijana i zlostavljana. Navedeno je da je najmanje 3.200 dece umrlo u takvim ustanovama usled zlostavljanja i zanemarivanja, a da je samo u školi Kemlups od 1915. do 1963. godine umrlo 51 dete. Kanadska vlada se 2008. zvanično izvinila i priznala da je u tim školama bilo učestalog fizičkog i seksualnog zlostavljanja.\nNa ovu temu pogledajte i emisiju Nikole Vrzića „Novi Sputnjik poredak“:


SUTRA PRIVREMENA IZMJENA SAOBRAĆAJA U CENTRU SARAJEVA | Hayat.ba\nZbog planiranih aktivnosti na Trgu Djece Sarajeva u okviru manifestacije “Odbrana Bosne i Hercegovine - Igman 2021.“, u ulici Maršala Tita u Sarajevu, od spoja sa saobraćajnicom Radićeva do spoja sa saobraćajnicom Koševo, sutra će između 17.45 i 18.45 sati doći do privremene potpune obustave saobraćaja u trajanju do 20 minuta i izmjena u odvijanju javnog gradskog prijevoza, saopćilo je preduzeće GRAS.\nTramvajski saobraćaj će se u navedenom periodu odvijati preko okretnice Željeznička stanica, dakle neće biti u funkciji na relaciji Tehnička škola – Baščaršija – Tehnička škola.\nNa autobuskoj liniji 31e Vijećnica – Dobrinja te na autobuskim linijama koje polaze s terminala Dom Armije za Podhrastove, Koševsko Brdo i Breku, u zavisnosti od situacije na terenu, može doći do kraćeg zastoja.\nNajavljene izmjene su u skladu s Rješenjem Ministarstva saobraćaja Kantona Sarajevo.


Aikido klub "Hou Shin Ryu" Beograd - Sportski portal Srbije\nHou shin ryu aikido je nastao kao spoj nekoliko postojećih pravaca aikidoa sa idejom da se način izvođenja tehnike ne zasniva samo na određenoj školi i sistemu, već da vežbaču pruži širok spektar pristupa određenoj situaciji, bilo da se radi o samoodbrani ili isključivo tradicionalnom načinu vežbanja aikidoa kao veoma kompleksne veštine u cilju samousavršavanja. Hou shin ryu u grubom prevodu znači škola slobodnog ili nevezujućeg uma što je i ideja vodilja cele priče.\nVežbanje se deli na dva nivoa, bazični i napredni. Bazični nivo vežbanja podrazumeva učenje o kretanju, padovima i osnovnim principima koji važe za bilo koju školu aikidoa. Ovaj nivo vežbanja je idealan za sve uzraste i starosne dobi. Vežbači na ovom nivou mogu da se po želji baziraju isključivo na rekreativni aspekt. Napredni nivo vežbanja se zasniva na vrlo specifičnim i nekonvencionalnom uvežbavanju tehnika, rešavanju problematičnih situacija u domenu samoodbrane i zaštiti drugih lica. Tehnike se izvode fluidno, uvežbava se kompletna percepcija, brzo i efukasno prilagođavanje novonastaloj situaciji, odbrana i rad sa oružjem, odbrana i kontrola sa nekoliko napadača i uopšte snalaženje u otežanim uslovima.\nTakođe je bitno pomenuti da se na ovom nivou vežbanja izbegavaju dogovoreni napadi i tehnike kako bi doveli um napadača do potpune slobode i gde bi se jasno video napredak prethodno naučenih lekcija. To je zapravo i cilj hou shin ryu skole aikidoa. Generalno nema potrebe za jednoličnim i šablonskim uvežbavanjem koje traje 20 ili 30 godina gde se vežbač polako pretvara u mehaničko programirano biće. Ovakav način vežbanja se pokazao kao maksimalno prirodan i učinkovit jer se ne teži ograničavanju vežbača ka jednoj školi ili stilu već naprotiv cilj je da vezbač postane što prirodniji i slobodniji kako bi postigao mentalno, duhovno i fizičko savršenstvo. Hou shin ryu škola je priznata, a i verifikovana od strane američke ju jutsu federacije.\nAikido klub "Hou Shin Ryu" Beograd Prikaz sportskog kluba Aikido klub "Hou Shin Ryu" Beograd u sportskom adresaru na portalu BesplatanSport.com\naikido, aikido beograd, aikikai, aiki, ki, aikido klub, aikido trening, trening aikidoa, sport, trening, samoodbrana\nBroj pregleda: 3,522


GistroFM: Muzika za februarsko sunce | FatHipster\nHomeGistroFM: Muzika za februarsko sunce\nGistroFM: Muzika za februarsko sunce\nKao što je Morisi jednom rekao za devojke, isto tako može da se kaže da su neke pesme veće od drugih. To posebno važi za „Saturday Sun“ Nika Drejka, četvorominutno remek-delo kojim počinje ovonedeljna epizoda. Imajući u vidu sklad sunčane subote kada je današnja emisija snimljena i savršenstvo ove pesme, naslov 602. Gistro FM epizode nametnuo se sam.\nAlbum nedelje je snimio niški kvartet Eyot. U pitanju je njihovo najzrelije izdanje, na kome se sa lakoćom šetaju kroz džez, rok, psihodelične i etno vode. Nije zgoreg pomenuti da je reč o albumu kog je snimao Stiv Albini. Ako mene pitate, Eyot ne samo da je trenutno najbolji srpski džez bend, već je u pitanju grupa koja može držati časove mnogim muzičarima koji Srbiju ne mogu da pronađu ni na geografskoj karti.\nNakon dve decenije diskografske pauze, na gitarsku scenu se vraćaju shoegaze pioniri Ride, a danas premijerno slušamo njihov novi singl. Odmah za njim, čućete i povratničku pesmu za njihove „drugare iz klupe“ Slowdive, koja po mom mišljenju već sad konkuriše za singl godine.\n25. februara su se navršile tačno dve decenije od albuma „Slush“ benda OP8. U pitanju je grupa koju su činili članovi sastava Giant Sand (Haui Gelb, Džoi Burns i Džon Konvertino – potonja dvojica su samo nekoliko meseci ranije osnovali Calexico) i Liza Žermano. Reč je o albumu koji nema prosečnu pesmu i koji zvuči podjednako sveže kao i 1997. godine. Mnoge zime sam odjavio ovom pločom, a nema razloga da isto to ne uradim i ovoj.\nU bloku posvećenom grupama na koje su uticali Velvet Underground, slušamo pesmu sa novog albuma za The Feelies, novozelanđane The Bats, odnosno Sloppy Heads. U ovom poslednjem bendu svira Džesi Džarnou, čovek koji je napisao biografiju grupe Yo La Tengo „Big Day Coming: Yo La Tengo and the Rise of Indie Rock“.\nTu je još novi album njujorškog benda Clap Your Hands Say Yeah koji je na pola puta između Talking Heads i Pavement, novog Čaka Profeta, kao i dve pesme sa poslednje ploče grupe Matt Pond PA, koja već 20 godina pravi zarazne indi rok hitove.\nDanas slušamo i potresnu obradu pesme Leonarda Koena, koju je pre nekoliko godina snimio Father John Misty. Kad smo kod potresnih melodija, za njih su u ovoj epizodi zaduženi još Lambchop i Tindersticks. Takođe, najavljujemo početak evropske turneje grupe The Black Heart Procession koji će se desiti 1. marta u Beogradu.\nTu su još Džoni Keš, Bob Dilan, Low, Mojave 3 i mnogi drugi.\nUz muziku iz današnje Gistro FM epizode, ispraćamo februar kako dolikuje.\nNick Drake – Saturday Sun / Five Leaves Left / 1969\nRowland S. Howard – Dead Radio / Teenage Snuff Film / 1999\nLow – Sunflower / Things We Lost in the Fire / 2001\nClap Your Hands Say Yeah – The Pilot / The Tourist / 2017\nClap Your Hands Say Yeah – Better Off / The Tourist / 2017\nMark Eitzel – The Road / Hey Mr Ferryman / 2017\nEyot – Helm / Innate / 2016\nEyot – Innate / Innate / 2016\nAquaserge - Virage Sud / Laisse Ça Être / 2017\nMatt Pond PA – The Glow / Winter Lives / 2016\nMatt Pond PA – Fotzepolitic / Winter Lives / 2016\nBob Dylan - Mr. Tambourine Man / Bringing It All Back Home / 1965\nOP8 – If I Think of Love / Slush / 1997\nOP8 – Cracklin Water / Slush / 1997\nRide – Charm Assault / single / 2017\nSlowdive – Star Roving / single / 2017\nFeelies – Gone Gone Gone / In Between / 2017\nThe Bats – Steeley Gaze / The Deep Set / 2017\nSloppy Heads – The Suck / Useless Smile / 2017\nThe Black Heart Procession - Square Heart / 1 / 1998\nLambchop - The Man Who Loved Beer / How I Quit Smoking / 1996\nTindersticks – Dying Slowly / Can Our Love… / 2001\nFather John Misty - One Of Us Cannot Be Wrong / VA – Mojo Trubite to Leonard Cohen / 2012\nHolly Throsby – Find Your Way Home / After a Time / 2017\nMojave 3 – Trying to Reach You / Excuses for Travellers / 2000\nRhiannon Giddens - Birmingham Sunday / Freedom Highway / 2017\nRhiannon Giddens - Better Get It Right the First Time / Freedom Highway / 2017\nChuck Prophet – Open Up Your Heart / Bobby Fuller Died For Your Sins / 2017\nGISTRO HEAVY ROTATION: Eyot - Innate (2017)\nGISTRO EVERGREEN: OP8 - Slush (1997)


Opel Zafira Tourer 1.6 CDTI: Maksimalno efikasan sedmosed Opel Zafira Tourer 1.6 CDTI: Maksimalno efikasan sedmosed – MOTOR blog\nNa Salonu automobila u Ženevi (u martu 2013.), Opel će u Zafiri Tourer predstaviti svoju potpuno novu generaciju dizel motora, 1.6 CDTI ECOTEC. Ovaj novi pogonski sistem je najčistiji dizel motor u Opelovoj istoriji. Opremljen Opelovom “Blue Injection” SCR tehnologijom (Selektivna Katalitička Redukcija), već ispunjava stroge Euro 6 granice emisije. Nova generacija 1.6 CDTI ECOTEC jedinica u Zafiri Tourer isporučuje 100 kW/136 ks i 320 Nm obrtnog momenta za izuzetnu efikasnost u potrošnji goriva od samo 4,1 l/100 km i 109 g/km CO2. Nijedan drugi kompaktni monovolumen na tržištu ne nudi tako dobru kombinaciju visokog obrtnog momenta, performansi (maksimalna brzina od 193 km/h) i potrošnje goriva. Opelov novi, vrhunski, četvorocilindrični 1.6-litarski dizel motor sa visokom snagom i obrtnim momentom, izuzetno niskim nivoom buke, vibracija i grubosti, postavlja standarde što se tiče performansi i prefinjenosti.\nNovi 1.6 CDTI ECOTEC dizel motor i njegovu inovativnu kontrolnu jedinicu je u potpunosti interno razvio globalni tim inženjera u Torinu, Riselshajmu i SAD. Sa njim je dodatno proširena, već raznolika Zafirina ponuda motora. Ona obuhvata pet dizela, uključujući novi visoko performantni 2.0 BiTurbo CDTI sa 143 kW/195 ks, četiri benzinska motora, kao i na TNG i CNG Turbo varijantu. Obiman izbor zadovoljavada širok spektar potreba i ukusa potrošača. “Opel nastavlja da obogaćuje već uspešnu Zafiru Tourer novim i uzbudljivim nemačkim tehnologijama”, kaže Majk Ableson, član Opelovog Upravnog odbora i Zamenik predsednika inženjeringa u GM-u za Evropu. “Naš 1.6 CDTI ECOTEC motor najnovije generacije nije samo najčistiji dizel motor u Opelovoj istoriji. Zafira Tourer se izdvaja još po nečemu: jednostavno ne postoji još jedan automobil sa sedam sedišta koji nudi tako savršen spoj visokih performansi, impresivno ekonomične potrošnje goriva, velike prefinjenosti i vrhunskog kvaliteta.”\nNagrađivana Opel Zafira Tourer – poslednji dobitnik nagrade “Zlatni volan 2012” koju dodeljuju čitaoci evropskih automobilskih časopisa – kombinuje premijum ambijent i izuzetnu fleksibilnost unutar kabine sa najsavremenijim tehnologijama, od kojih su neke jedinstvene u ovom segmentu i povećavaju bezbednost i udobnost. Tehnička pojačanja uključuju mehatroničku FlexRide šasiju, drugu generaciju Opel Eye prednje kamere, AFL+ prilagodljiva prednja svetla i panoramski vetrobran koji ispunjava kabinu prirodnim svetlom. Unutar Zafire Tourer je obezbeđena dodatna fleksibilnost zahvaljujući novoj generaciji Flex7 sistema, koji uključuje jedinstvene funkcije sedišta i putnicima u drugom redu pruža neverovatnu količinu prostora.\nMaksimalne performanse, prefinjenost i zaštita životne sredine\nSa kontrolom sagorevanja i aluminijumski blokom, potpuno novi Zafirin 1.6 CDTI ECOTEC dizel motor zameniće postojeće 1.7-litarske motore i određene slabije 2.0-litarske verzije.\nMaksimalno nizak nivo buke, vibracija i grubosti, odnos snage i obrtnog momenta i niska potrošnja goriva bili su glavni razvojni ciljevi. Prvobitno su maksimalna snaga i obrtni momenat postavljeni na 100 kW/136 KS i 320 Nm: u odnosu na 1.7-litarski motor starije generacije, to je povećanje od 4,6 i 6,6 odsto. U odnosu na Zafirin 2.0-litarski dizel motor slične snage, potrošnja goriva kod nove generacije 1.6 CDTI ECOTEC motora je smanjena do 10 odsto.\nZahvaljujući Opelovom “BlueInjection” sistemu selektivne katalitičke redukcije (SCR), obezbeđena je umerena potrošnja goriva i izuzetno niska emisija, u poređenju sa verzijama sa benzinskim motorom.\nU ovom ekološkom procesu bezopasna dizel izduvna tečnost pod nazivom AdBlue®, koja se sastoji od uree i vode, ubrizgava se u izduvne gasove. Ovo rešenje se razlaže u amonijak, koji je potom uskladišten na podlozi katalizatora. Azot-oksid (NOx) ulazi u katalizator kao izduvni gas, a zatim se selektivno redukuje na azot i vodu.\nInovativna fleksibilnost snažanog i ekonomičnog ’’Salona na točkovima’’\nSnažna, ekonomična i veoma fleksibilna, nova Zafira Tourer 1.6 CDTI je idealan saputnik, ne samo za porodice, već i za mnoge profesionalne potrebe. Ona nudi elegantan dizajn sa prostranim enterijerom zahvaljujući pametnom konceptu sedenja, Flex7. Dok se treći red sedišta može oboriti u ravni sa prostorom za prtljag, drugi red se sastoji od tri pojedinačna sedišta koja se mogu oboriti tako da pružaju dodatni utovarni prostor. Ova tri sedišta se mogu pomerati do 210 mm uzdužno nezavisno jedan od drugog.\nPutnici u drugom redu mogu da uživaju u jedinstvenom, opcionom sistemu ’’Salonskog sedenja’’, koji pruža izdašan prostor za sedenje i udobnost koji su tipični za, na primer, sedan verzije iz viših klasa. Zahvaljujući pametnom mehanizmu za sklapanje, naslon srednjeg sedišta u drugom redu se preklapa i rotira kako bi putnici koji sede na bočnim sedištima dobili udoban naslon za ruke. Bočna sedišta se uzdužno mogu pomerati čak 280 mm, što je maksimum u klasi – 70 mm više nego u standardnoj specifikaciji – i 80 mm više nego u Zafiri prethodne generacije. Bočna sedišta se takođe mogu pomeriti za 50 mm prema središtu kabine, čime se dobija veći naslon i dodatni prostor za ramena. Kombinacija uzdužnog i bočnog pomeranja u ’’Salonu na točkovima’’ osigurava prvoklasnu udobnost i jedinstven osećaj tokom putovanja, sa maksimalnom ergonomijom i velikom količinom prostora za svakog putnika. Zahvaljujući naglasku koji je stavljen na ličnu udobnost, Zafira Tourer predstavlja mnogo više od običnog porodičnog vozila. Opelovi dizajneri pretvorili su fleksibilnu unutrašnjost u pravo mesto za opuštanje i uživanje u prostranom ambijentu.\nZahvaljujući prostranom rasporedu u kabini i fleksibilnom sistemu sedišta, Zafira Tourer 1.6 CDTI nudi 710 litara prtljažnog prostora u postavci sa pet sedišta. Kada se drugi red sedišta spusti, maksimalan utovarni prostor se povećava na 1.860 litara. Zafira Tourer takođe nudi preko 30 odeljaka za odlaganje stvari, uključujući multi-funkcionalnu FlexRail centralnu konzolu. Ovaj opcioni sistem za skladištenje sadrži veliku kutiju za odlaganje stvari i držače za čaše koji mogu da klize po aluminijumskim šinama sve do najpristupačnijeg i najkorisnijeg željenog položaja, čime se dobija velika količina fleksibilnog prostora između prednjih sedišta.\nOpcioni panoramski vetrobran ispunjava unutrašnjost Zafire Tourer svetlošću čime se dobija prava ’’filmska’’ atmosfera. Vozač i putnici uživaju u prostranosti i odličnoj vidljivosti zahvaljujući velikom vetrobranu koji se proteže do iza prednjeg reda sedišta. Pored toga, tu je i panoramski krov koji kreće direktno iz vetrobrana i proteže se sve do zadnjeg dela vozila. To pojačava osvetljenje, prostranost i salonsku atmosferu u celoj unutrašnjosti.\nTehnologije koje povećavaju udobnost i bezbednost\nZafira Tourer 1.6 CDTI takođe poseduje nove tehnologije koje omogućavaju opušteniju vožnju i maksimalan komfor i bezbednost. Nova generacija Opel Eye prednje kamere, nagrađena od strane Euro NCAP organizacije, obezbeđuje osnovu za sisteme za pomoć vozačima kao što su: unapređena funkcija Upozorenja o napuštanju trake (Lane Departure Warning, LDV), poboljšana funkcija Prepoznavanja saobraćajnih znakova (Traffic Sign Recognition, TSR) koja sada prepoznaje više saobraćajnih znakova nego ikada, funkcije za Praćenje udaljenosti od vozila ispred (Following Distance Indication) i Upozorenje na frontalni sudar (Forward Collision Alert). Nova generacija Opel Eye kamere takođe donosi poboljšane funkcije Opelovog Naprednog sistema prednjeg osvetljenja (Advanced Forward Lighting Sistem, AFL +) sa sistemom Inteligentnog raspona svetlosti (Intelligent Light Ranging , ILR).\nPoput svih verzija Zafire Tourer, i nova 1.6 CDTI verzija može biti opremljena sa više ultrazvučnih senzora koji omogućavaju maksimalan komfor i bezbednost sa dodatnim, novim, inovativnim funkcijama, poput Upozorenja na bočni mrtvi ugao (Side Blind Spot Alert, SBSA) koji upozorava vozača na potencijalni sudar pri promeni saobraćajne trake, i Naprednih parking senzora (Advanced Park Assist, APA) koji automatski detektuju odgovarajuća parking mesta i navode vozača prilikom parking manevara. Kamera u zadnjim retrovizorima dodatno olakšava parkiranje vozila.\nFlexRide šasija obezbeđuje maksimalan komfor\nOpelova inteligentna, mehatronička FlexRide šasija je takođe dostupna u Zafira Tourer 1.6 CDTI, obezbeđujući još veću udobnost, bezbednost i dinamiku vožnje. Adaptivna šasija se automatski prilagođava preovlađujućim uslovima na putu, kontroliše brzinu vozila u krivinama, kretanje vozila i individualni stil vožnje.\nSenzori postavljeni na karoseriju dopremaju informacije u jedinicu za Kontrolu režima vožnje (Driving Mode Control – DMC) koja, zauzvrat, prilagođava šasiju prema preovlađujućim uslovima. FlexRide ima tri različita režima: “Standard” podešavanje za uravnoteženu, svakodnevnu upotrebu, “Tour” za dodatnu udobnost i “Sport” za još dinamičniju vožnju. “Standard” režim je veoma svestran, dok nasuprot njemu, “Sport” podešavanje pruža oštriji osećaj – motor, šasija i volan bolje reaguju. “Tour” režim je dizajniran da pruži gladak, gotovo klizeći osećaj na putu.\nNenadmašan izbor pogonskih agregata u segmentu monovolumena\nOpel je jedan od retkih proizvođača automobila u segmentu kompaktnih sedamoseda koji je ponudio dizel, benzin, TNG i CNG Turbo varijante – sve iz svoje fabrike. Zafira Tourer je podjednako svestrana što se tiče ponude pogonskih sistema, kao i u pogledu enterijera u kabini: majstor svestranosti nudi sve uobičajene pogonske vrste u svom portfoliju.\nZafirin nedavno prošireni portfolio pogonskih sistema, sada uključuje dizel motore sa ručnim ili automatskim menjačima različite snage: od 81 kW/110 ks do 143 kW/195 ks preko novog 2.0 CDTI BiTurbo motora, sve do nove generacije 100 kW/136 ks 1.6 CDTI i već veoma uspešnog 121 kW/165 ks 2.0 CDTI. Nova generacija 1.6 CDTI ECOTEC motora sa SCR tehnologijom biće u ponudi i u Zafiri Tourer.\nŠto se benzinskih motora tiče, Zafira Tourer pokriva širok spektar agregata u rasponu od 85 kW/115 ks do 103 kW/140 ks. Više snage će uskoro biti ponuđeno u okviru nove porodice 1.6 benzinskih motora od 125 kW/170 ks, srednje veličine sa direktnim ubrizgavanjem.\nZa vozače koji žele ekološki i efikasan alternativni pogon, Opel je nedavno lansirao LPG varijantu (Liquefied Petroleum Gas – tečni naftni gas): 1,4 LPG ecoFLEX turbo motor od 103 kW/140 ks. Ovaj agregat obezbeđuje istu snagu i obrtni moment od 200 Nm (1.850 – 4.900 obrtaja u minuti) i u ekonomičnom LPG režimu i u benzinskom režimu. U LPG režimu Zafirin 1.4 LPG ecoFLEX turbo motor troši samo 8,6 litara goriva na 100 kilometara, što je jednako emisiji od 139 g/km CO2.\nZafira Tourer u ecoFLEX verziji na komprimovani prirodni gas (Compressed Natural Gas – CNG), ima najbolji CNG opseg u klasi – do 530 km, što je daleko iznad maksimuma od 500 km. Zafira Tourer 1.6 CNG Turbo ecoFLEX pruža 110 kW/150 ks i 210 Nm obrtnog momenta, dostiže maksimalnu brzinu od 200 km/h, a koristi samo 4,7 kilograma (7,2 m3) prirodnog gasa na 100 kilometara u kombinovanom ciklusu (129 g/km CO2). 1.6 Turbo motor može da radi samo na bio-gas ili na mešavinu sa prirodnim gasom. Sa pogonom na čist bio-gas, količina ugljenika je skoro jednaka nuli.\nNastavlja se uspeh Opelovih monovolumena\nZafira Tourer 1.6 CDTI je najnoviji model u dugom nizu veoma uspešnih Opelovih monovolumena. Opel je pokrenuo novu klasu vozila 1999. godine, kada je lansiran prvi kompaktni monovolumen sa sedam sedišta, odnsono prva generacija Zafire. Opelov mini monovolumen, Agila, dodat je u portfolio 2000. godine. Zafirina ’’mlađa sestra’’, Meriva, debitovala je 2003. godine. Sledećih godina usledila su kontinuirana poboljšanja i modernizovanja, koja su donela drugu generaciju Zafire u 2005. godini i Merive u 2010. godini. Treća generacija Zafira, pod nazivom Zafira Tourer, stigala je 2011. godine.\nDruga generacija Zafire, Zafira Tourer, i njena ’’mlađa sestra’’ Meriva su nagrađene desetinama automobilskih nagrada. Zafira i njena Tourer varijanta, osvojile su više od četrdeset priznanja širom Evrope. Među osvojenim priznanjima su prestižni nemački ’’Zlatni volan’’ 1999., 2005. i 2012. godine, kao i titula ’’Automobil godine’’ osvojena na nekoliko evropskih tržišta. Meriva je osvojila više od dvadeset evropskih nagrada.\nNova Zafira Tourer 1.6 CDTI ECOTEC će biti lansirana 2013. godine i očekuje se da, zbog svoje izvanredno niske emisije CO2 od samo 109 g/km, bude naročito popularna na tržištima sa povoljnim poreskim sistemom, na primer, u Francuskoj, Belgiji i Holandiji. Zbog izvanrednog odnosa potrošnje goriva i performansi bi trebalo da bude veoma uspešna i na ostalim važnim tržištima kao što su Portugalija ili Španija.\nRast prodaje Zafire je posebno impresivan u Nemačkoj, gde je njen udeo u segmentu od 2011. do 2012. godine povećan za više od 6 odsto, kao i u Italiji (rast od skoro 6 procentnih poena) ili u Švajcarskoj (preko 5 procentnih poena).\nPočevši od 2007, Zafira je u Ujedinjenom Kraljevstvu svake godine bila predvodnik u svom segmentu. U istočnoj Evropi, a posebno u Rusiji, Zafira je lider u segmentu od 2011. godine.\nOpel Zafira Tourer 1.6 CDTI: Maksimalno efikasan sedmosed was last modified: March 5th, 2013 by Goran Aničić\n1.6 CDTIOpelOpel Zafira TourerOpel Zafira Tourer 1.6 CDTI\nOpel predstavio četiri svetske premijere na konferenciji za novinare u Ženevi


Stiški turnir u fudbalu: Beranje 2021 – Poportal\nStiški turnir u fudbalu: Beranje 2021\nTurnir pod sloganom „Budi pravi i igraj fudbal na travi“ počinje 17. jula i traje dva dana. Prijave ekipa se vrše do 16. jula uveče.\nU moru noćnih turnira koji se igraju u Braničevskom okrugu a i šire, MZ Beranje i FK Stig 1955 Beranje napravili su nešto novo, nešto što se ne dešava nigde kod nas u okolini. Naime, došli su na ideju da turnir traje samo dva dana i da se utakmice igraju po celi dan.\nGlavni organizator turnira su članovi mesne zajednice Beranje i članovi kluba Fk Stig 1955 Beranje.\nPeriod održavanja turnira je sredinom jula meseca.\nPrvi turnir je organizovan 2017. godine i pobednik turnira je bila ekipa Fk Sirakovo. Drugi turnir je bio 2018. godine i osvojila ga je ekipa Futsal club Liberta Wien.\nTreći turnir je bio organizovan 2019. godine i osvojila ga je ekipa Liberta Stig Marijanović.\nNa turniru učestvuju u proseku od 18 do 24 ekipe.\nTurnir se održava na stadionu Šumski raj u Beranju.\nFudbalsko igralište se deli na dva dela i tako se dobijaju dva terena na kojima se u isto vreme igraju utakmice.\nUtakmice se igraju 1. poluvreme 10 minuta, osim polufinala utakmice za treće, četvrto mesto i finala kada se utakmice igraju po 15 minuta jedno poluvreme. Nagradni fond je 200.000 dinara. Prvo mesto 120.000 dinara. Ostala suma se raspoređuje na prvo i drugo mesto u zavisnosti dogovora organizacionog odbora. Uplata za učesće ekipa na turniru je 8000 dinara.\nPostoje i nagrade za najboljeg igrača, strelca, golmana najmlađeg i najstarijeg igrača. Ekipe koje se takmiče su iz celog Braničevskog okruga, Beča i Trsta.\nOve godine, osim fudbalskog nadmetanja postojaće i takmičenja za publiku.\nNadvlačenje konopca: Učestvuju profesionalne ekipe i bore se za glavnu nagradu koja je pečeno prase.\nUčestvuje i publika (amateri) koji se takođe bore za pečeno prase.\nKup šanka: Prijava ekipa se obavlja na samom šanku kad se naručuje piće, tačnije pivo se toči u bokale i svaka ekipa se takmici ko popije više bokala. Ekipa nije ograničena i može učestvovati neograničen broj članova. Jedan popijeni bokal nosi jedan poen i takmičenje traje dva dana (dok traje turnir). Pred finalnu utakmicu Takmičenje u kupu šanka se završava i sabiraju se poeni.\nEkipa koja je popila najviše bokala (osvojila najviše poena) je pobednik. Pobednik kupa šanka dobija pečeno prase. Turnir u proseku poseti oko 1000 ljudi.\nTurnir pomaze grad Pozarevac sa mnogobrojnim firmama iz Beranja, Sirakova, Majilovca, Bara, Kasidola, Beča i iz drugih mesta.\nOvogodišnji turnir se održava 17. i 18. jula, a izvlačenje parova je 16. jula u 20.00 časova. Do tada traju i prijave ekipa za učesće na turniru.\nPromene u Centru za obuku Kopnene vojske u Požarevcu\nDanas oblačno i kišovito vreme\n26/10/2019 26/10/2019 Predrag Panić


Radio TV Stara Pazova - Konferencija Pazovačkog pokreta\nKonferencija Pazovačkog pokreta\nUdruženje građana „Pazovački pokret“ održalo je konferenciju za novinare povodom novog budžeta opštine Stara Pazova za 2015. godinu. Aleksandar Bako, predsednik UG „Pazovački pokret“, istakao je da treba mnogo više ulaganja i investicija u samoj Staroj Pazovi, a da su gorući problemi izgradnja kanalizacione mreže i sređivanje ulica. Goran Jović, predsednik odborničke grupe izjavio je da oni podržavaju sve dobre projekte, i da ukolilo u novom budžetu budu izdvojena sredstva za dogradnju PU „Poletarc“, ulice koja će spojiti ulice Vladimira Hurbana i Ćirila i Metodija, sređivanje puta Stari Banovci- Stara Pazova, uređivanje raskrsnica, kao i izgradnju nove zgrade suda, oni će podržati taj budžet. Mišo Filip, odbornik Pazovačkog pokreta, dodao je da se oni zalažu i za asfaltiranje, neasfaltiranih ulica i pozvao građane da ukoliko imaju problem sa starim drvećem ispred svojih kuća prijave to u MZ.


Solaris Resort, Vrnjačka Banja, Letovanje 2016\nHotel Lider S\nGarni hotel Kralj\nHotel Merkur Novi\nApartmani Beli Bor\nEtno kuća sa konačištem Gočko\nSolaris Resort je nov i moderno opremljen objekat u turističkoj ponudi Vrnjačke Banje. Ambijent odiše komforom, prijatnošću i umetničkim šarmom koji goste neće ostaviti ravnodušnim. Objekat nudi luksuzne apartmane i porodične sobe sa elegantnim enterijerom, restoran, aperitiv bar, salu za seminare, sopstveni parking prostor. U ponudi su takođe i sportsko-rekreativni sadržaji sa otvorenim i zatvorenim bazenom, teniski teren, fitness centar, ekskluzivni Wellness centar, Relax i Beauty zona. Smešten je u mirnom delu Vrnjačke Banje, u neposrednoj blizini banjske promenade. Idealno je mesto za odmor, relaksaciju i opuštanje. Ljubazno, profesionalno i uslužno osoblje pruža uslugu merenu najvišim svetskim standardima.\nVila Solaris/redovan cenovnik\nCene su izražene u dinarima po osobi dnevno. Cena uključuje tročasovno korišćenje wellness zone.\nAvansnom uplatom ostvarujete 10% popusta na iznos aranžmana.\nCene su izražene u dinarima po osobi dnevno. Cena ne uključuje tročasovno korišćenje wellness zone.\nSOLARIS ROMANTIČNI PAKET\n• Smeštaj u Classic apartmanu na bazi polupanisona (doručak/večera)\n• Vaučer za svakodnevno tročasovno korišćenje Wellness centra (zatvoreni bazen sa morskom vodom, jacuzzi, slana pećina, parno kupatilo, tepidarijum, kaldarijum, finska sauna, ruska banja, Relax soba, kardio i fit program)\n• Poklon - za g-dina refleksna masaža nogu, za damu relax masaža lica i dekoltea\n• Romantična večera uz vino u restoranu Biber\n• GRATIS parking prostor\n• GRATIS Wi Fi internet\nCena paketa za dve osobe\nSOLARIS VIKEND PAKET\n• Poklon – parcijalna masaža leđa\n• Rani check in od 10h, kasni check out do 18h\n• Posebni popusti na masaže i tretmane nedeljom u Wellness centru\n• Posebni popusti nedeljom u restoranu Biber\nČetvrtak - nedelja\nLegenda: 1/2soba(dvokrevetna soba), porodična soba 2/3(dve sobe sa po dva ležaja koje imaju zajedničko predsoblje i kupatilo), 2/4 (dve sobe sa po dva ležaja koje imaju zajedničko predsoblje i kupatilo), lux apartman 1/2,1/3 I 1/4 ) lux apartmani se sastoje iz spavaće sobe sa francuskim ležajem i dnevnog boravka sa ugaonom garniturom, čajnom kuhinjom, kupatilo.\nSve cene su informativnog karaktera, molimo Vas da pozivom naših poslovnica potvrdite tačnost datih cena. Hvala!\n-Gotovinski, prilikom rezervacije uplata je 30% vrednosti aranžmana, ostatak najkasnije 15 dana pre početka usluge\n-Plaćanjem na 4 rate čekovima građana, uz uvećanje od 5%\n-Kreditom banke od 6 do 36 rata\n*POPUSTI SE NE SABIRAJU\n*10% popust na avansnu uplatu\n*Prijava gostiju je od 14h, odjava do 11h\n*Nedeljom mogucnost kasnije odjave i posebne pogodnosti u Wellness centru i restoranu\n*Doručak, ručak i večera se služe sa izložbenog stola / a la card obrok u zavisnosti od broja gostiju\n*Boravišna taksa 120 dinara po osobi po danu\n*Osiguranje 20 dinara po osobi po danu Cene usluga:\n*Cene su izražene u dinarima po osobi po danu\n*Apartman (41m²) – najam po danu – 8.600,00 dinara\n*Penthouse apartman (110m²) – najam po danu – 18.000,00 dinara\n*Dnevni odmor u apartmanu (10:00h-18:00h) – 5.900,00 dinara\n*Ulaz u Wellness centar (neograničeno korišćenje) – 1.600,00 dinara\n*Doručak 800,00 dinara\n*Ručak/Večera 1.200,00 dinara\n*GRATIS parking prostor\n*GRATIS Wi Fi internet\n*Otkazni rok rezervacije je 48h pre dolaska. U slučaju nedolaska ili otkaza kraćeg od 48h zadržava pravo na uplaćeni avans\n*U slučaju skraćenja boravka od strane gostiju, Solaris Resort zadržava pravo da naplati 15% vrednosti nerealizovanog dela aranžmana. Nadoknada za skraćenje boravka se ne naplaćuje u slučajevima: iznenadne bolesti gosta, smrtnog slučaja u užoj porodici, elementarne nepogode, vanrednog stanja.\n*Deca do 7 godina GRATIS\n*Od 7 do 12 godina doplaćuju:\n* Noćenje sa doručkom – 1.400 dinara\n* Polupansion – 2.000 dinara\n*Deca do 7 godina ne plaćaju boravišnu taksu\n*Od 7 do 15 godina plaćaju boravišnu taksu 60 dinara po danu\n*Osiguranje 20 dinara po danu\nØ U slučaju promena na monetarnom tržištu i na tržištu roba i usluga, organizator putovanja zadržava pravo na korekciju cena\nOrganizator ovog putovanja je T. A. Barcino Tours, Vrnjačka Banja\nLICENCA OTP 186, od 10.02.2010.\nVILA SNEŽNIK ZA VRELO LETO! Vila Snežnik je dobro poznata Banjska vila,...\nApartmani Mavesa se nalaze na najatraktivnijoj lokaciji, u samom centru Vrnjačke Banje, na promenadi. Apartmani raspolažu sa 14...\nBISER Biser Apartmani nude kompletan program banjskog odmora, luksuzne, komforne i uz to moderne i funkcionalne apartmane za miran...\nPrestige apartmani se nalaze u jednom od najlepših delova Vrnjačke Banje, na samoj Promenadi u blizini Vrnjačkog parka....\nEtno kuća sa konačištem "Gočko" Na izuzetnoj lokaciji u prelepom ambijentu ispod planine Goč na obali Vrnjačke reke, nedaleko...\nApartmani Passage Zgrada PASSAGE je nakadašnja vila potpuno renovirana 2003 god. Nalazi se u samom centru Vrnjačke Banje,...\nVila Raj Predivan ambijent u srcu šume Raj, iza fudbalskog stadiona. Pogodan za smeštaj sportskih ekipa, većih grupa, ali...\nApartmani in Club In Club se nalazi u centru Vrnjačke Banje na samom početku vrnjačke promenade, i predstavlja jedno...\nCvetni Konaci su nov objekat koji je počeo sa radom 01.05.2010.godine. Nalaze se u najlepšem delu Vrnjačke Banje,...\nApartmani Šumadija Apartmani Šumadija, pripadaju novoj grupaciji ugostiteljsko turistističkih objekata visoke kategorije u Vrnjačkoj Banji. Apartmani Šumadija su građeni u periodu...\nApartmani Beli Bor Apartmani su otvoreni za goste aprila 2006. na spratu T.C. Robna Kuća u samom centru...\nPansion Kraljica**** "Kraljica" se nalazi na početku glavne banjske promenade u neposrednoj blizini glavne pijace. Pansion ima 25 ležaja u sedam...\nSolaris Resort Solaris Resort je nov i moderno opremljen objekat u turističkoj ponudi Vrnjačke Banje. Ambijent odiše komforom, prijatnošću...\nVila Splendor - apartmani Vila Splendor se nalazi u strogom...


„Dom za tvoju biznis ideju“ - Privrednik - Vesti i privredni adresar zapadne Srbije\nDatum kreiranja: 11.01.2017 - 11:37:25\nGrađanska čitaonica „Libergraf“ započela je sprovođenje programa “Virtuelni START(ME)UP inkubator“, koji je namenjen preduzetnicima, početnicim u biznisu, i nezaposlenim licima starosti do 35 godina sa teritorije Zlatiborskog okruga.\nProgram je finansijski podržala Razvojna agencija Srbije kroz Program podrške poslovnoj institucionalnoj infrastrukturi u 2016. godini i realizuje se na teritoriji 10 lokalnih samouprava: Arilje, Požega, Kosjerić, Bajina Bašta, Čajetina, Priboj, Prijepolje, Nova Varoš, Sjenica i Užice.\nCilj programa Virtuelni START(ME)UPinkubator” je stvaranje snažnog, konkurentnog i inovativnog poslovnog ambijenta za rast i razvoj preduzetništva u Zlatiborskom okrugu kroz realizaciju sopstvenih poslovnih ideja, podizanje radnih kompetencija za zapošljivost mladih, kao i uticaj na razvoj preduzetničke kulture kod mladih.\nProgram je dizajniran da mladim preduzetnicima pruži poslovnu infrastrukturu, obuke i prateće konsultativne usluge kako bi razvili svoju biznis ideju i što uspešnije se pozicionirali na tržištu.\nProgram, pod sloganom „Dom za tvoju biznis ideju“ zajednički realizuju udruženja „Libergaf“ (Užice) i „Proaktiv“ (Niš).\nPrezentacija Javnog poziva za podnošenje prijava za korisnike programa održaće se sutra, u četvrtak, 12. januara 2017. godine, u 12 sati, u prostorijama Centra za socijalne inovacije „COFFICE“, ulica Strahinjića Bana 17 (ulaz je iz ulice Kralja Petra I).\nDetalji o programu i načinu prijavljivanja dostupni su na veb adresi: www.startmeup.co.rs , a za sve dodatne informacije možete nas kontaktirati telefonom na broj 060.0857235 ili elektronskom poštom na adresu info@libergraf.rs


Centar film - Wikipedia\n(Preusmjereno sa Centar film Beograd)\nCentar film (prvobitno Servis FRZ, pa Centar FRZ SR Srbije) je preduzeće za proizvodnju filmova, distribuciju filmskog i TV programa.\nBeograd, , Srbija\ndistribucija igranih i dokumentarnih filmova, izdavanje knjiga iz oblasti kinematografije\nuvoz i plasman domaćeg i stranog filmskog TV programa, pružanje studijskih usluga\n4 Produkcija filmova (od 1978. kao Centar film)\nCentar film je pokrenut maja 1966. godine prvobitno kao Servis filmskih radnih zajednica. Početkom 70-ih godina promenilo je naziv u Centar Filmskih radnih zajednica SR Srbije, a konačan naziv Centar film dobili su 1978. godine. Od prvobitnog servisa filmskih radnih zajednica izrastao je u ugledno preduzeće koje je svojom organizacijom rada, proizvedenim filmovima i osvojenim nagradama steklo ozbiljan ugled u zemlji i inostranstvu.\nCentar film je predstavljao susretište mnogobrojnih autora različitih generacija i različitih stvaralačkih opredeljenja.\nSa Centar filmom su sarađivali istaknuti filmski autori, a neki od njih su:\nŽika Mitrović (Nož, Brat doktora Homera, Operacija Beograd, Ubistvo na podmukao i svirep način i iz niskih pobuda)\nMiomir Stamenković (Vuk sa Prokletija, SB zatvara krug, Devojački most, Neka druga žena, Opasni trag, Lager Niš)\nZdravko Randić (Opklada, Tragovi crne devojke, Leptirov oblak)\nŽivojin Pavlović(Kad budem mrtav i beo, Buđenje pacova, Zaseda, Crveno klasje, Hajka, Dezerter)\nPuriša Đorđević (Kiša, Pavle Pavlović, Skerco)\nDragovan Jovanović (Devojka sa Kosmaja, Protiv Kinga)\nSoja Jovanović (Pusti snovi, Silom otac)\nŽorž Skrigin (Koraci kroz magle)\nPredrag Golubović (Crveni udar, Sezona mira u Parizu, Progon) itd.\nCentar film je pružao svesrdnu podršku u to vreme većem broju mladih filmskih autora koji su upravo sedamdesetih i osamdesetih godina stekli punu umetničku afirmaciju u produkciji Centar filma.\nOvde se mogu spomenuti dela sledećih autora:\nGoran Paskaljević (Čuvar plaže u zimskom periodu, Pas koji je voleo vozove, Zemaljski dani teku, Poseban tretman, Suton, Varljivo leto 68)\nGoran Marković (Specijalno vaspitanje, Nacionalna klasa, Tajvanska kanasta, Sabirni centar)\nSrđan Karanović (Miris poljskog cveća, Petrijin venac, Nešto između, Za sada bez dobrog naslova, Virdžina)\nSlobodan Šijan (Ko to tamo peva, Maratonci trče počasni krug, Davitelj protiv davitelja), itd.\nFilmska dela Centar filma predstavljaju bogatsvo, raznovrsnost i ona su dela od trajne i nezaobilazne vrednosti za celokupnu eks-jugoslovensku i srpsku kinematografiju.\nCentar film je ostvario koproducije filmova krajem 70 ih i početkom 80 ih godina sa velikim filmskim i tv kućama širom bivše Jugoslavije. Tu su:\nJadran film Zagreb (Atentat u Sarajevu, Seljačka buna 1573, Za sreću je potrebno troje, Rani snijeg u Minhenu)\nTV Zagreb (Ritam zločina, Treći ključ)\nZagreb film (San o ruži)\nViba film Ljubljana (Oksigen, Begunac, Crveno klasje), Autorski studio Ljubljana (Poslednja stanica))\nFilmski studio Skoplje (Ukleti smo, Irina)\nSutjeska film Sarajevo (Sutjeska, Partizanska eskadrila)\nTV Sarajevo (Žena s krajolikom, Ovo malo duše, Stanica običnih vozova)\nForum Sarajevo (Od zlata jabuka)\nCentar film je osnovao poznati scenarista i glumac Dušan Perković (1927-2000) koji je inače predstavljao glavnog organizatora proizvodnje i distribucije filmova koje je uradio Centar film u svojoj kuhinji.\nUspio je da angažuje slobodne filmske radnike koji su rukovodili realizacijom filmova tokom 70 i 80 godina poput Slobodana Roganovića, Radivoja Popovića, Aleksandra Radulovića, Boška Savića, Nikole Popovića, Milana Žmukića (1922-1996) i Đorđa Milojevića (1939-2001). Filmovi u produkciji Centar filma su imali veliku gledanost u bivšoj Jugoslaviji a i u Evropi po čemu svedoče brojne nagrade koje su njihovi filmovi dobijali u inostranstvu. Centar film je privatizovan tokom 2000—ih godina i tad prelazi u društvo sa ograničenom odgovornošću (DOO) i danas se na čelu kompanije nalazi Jadranka Blanuša-Vučković.\nU poslednje vreme se dosta bave produkcijom dokumentarnih filmova (u okviru serijala Ličnosti i događaji snimljen je do sada 51 film o životu poznatih srpskih vojskovođa i glumaca), izdavanjem knjiga iz oblasti kinematografije, uvozom i plasmanom filmskog i tv programa.\nProdukcija filmova (od 1978. kao Centar film)Uredi\n1978. Boško Buha film i tv serija\n1978. Paviljon 6\n1979. Lične stvari\n1979. Zemaljski dani teku\n1980. Dani od snova\n1980. Petrijin venac film i tv serija\n1981. Ritam zločina\n1981. Pad Italije\n1981. Erogena zona\n1981. Sezona mira u Parizu\n1982. Idemo dalje film i tv serija\n1983. Poslednja oaza dokumentarni film\n1983. Treći ključ\n1983. Nešto između film i tv serija\n1984. Rani snijeg u Minhenu\n1984. Čudo neviđeno\n1984. Varljivo leto 68\n1986. San o ruži\n1986. Lepota poroka\n1987. Svet koji nestaje dokumentarni film\n1987. U ime naroda\n1987. Lager Niš\n1988. Drugi čovek\n1989. Žena s krajolikom TV drama\n1990. Stanica običnih vozova TV drama\n1990. Ambasador je ubijen u Stokholmu dokumentarni film\n1991. Ovo malo duše TV drama\n1996. Vek filma u Srbiji dokumentarni film\n1996. Stevan Mokranjac dokumentarni film\n1996. Nikola Pašić dokumentarni film\n1996. 160 godina teatra Joakim Vujić dokumentarni film\n1997. Vojvoda Živojin Mišić dokumentarni film\n1997. Mija Aleksić 1922-1995 dokumentarni film\n1997. Pavle Vujisić 1922-1988 dokumentarni film\n1998. Zoran Radmilović 1933-1985 dokumentarni film\n1998. Milivoje Živanović 1900-1976 dokumentarni film\n2003. Bora Todorović dokumentarni film\n2003. Ružica Sokić dokumentarni film\n2006. Nikola Simić dokumentarni film\n2010. Bogdan Diklić dokumentarni film\n2013. Zmaj i Dunav dokumentarni film\n↑ „Centar film Beograd”. Arhivirano iz originala 2017-06-28. https://web.archive.org/web/20170628011418/http://www.centarfilm.com/.\nCentar film na Internet Movie Database ((en))\nPoslednja izmjena na dan 27 rujan-септембар 2021, u 00:56 č.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 00:56, 27 rujan-септембар 2021.


Pozorišta bez odluke o početku sezone, čeka se Krizni štab\nKultura Autor:Suzana Sudar17. avg. 202017:30 > 17:35\nČelni ljudi beogradskih pozorišta i predstavnici gradskog Sekretarijata za kulturu nisu danas doneli odluku o početku pozorišne sezone u septembru, potvrdili su portalu Nova.rs upravnica Narodnog pozorišta u Beogradu Ivana Vujić i direktor Beogradskog dramskog pozorišta Jug Radivojević.\nNa sastanku održanom u Ateleju 212 odlučeno je da se sačeka zvaničan stav Kriznog štaba o epidemiološkoj situaciji i opasnosti od zaraze na kulturnim dešavanjima.\nUpravnici beogradskih pozorišta sastali su se danas u Ateljeu 212 da porazgovaraju o preporučenim merama Sekretarijata za kulturu Grada Beograda, da razmene iskustva i dogovore se o predstojećoj sezoni.\n– Ono što je lepo jeste da smo se svi okupili i to zajedništvo obećava. Postoji želja svih umetnika da rade i to je velika stvar. Mi smo za 8. septembar najavili premijeru predstave „Vasa Železnova“ i neka druga pozorišta su najavila svoje premijere, ali čekamo da nas Krizni štab obavesti tačno o svim ostalim elementima. Očekujemo brz odgovor, ali istovremeno uveliko radimo i pripremamo se, kao što smo radili čitavog ovog perioda. Spremni čekamo – rekla je Ivana Vujić nakon sastanka za Nova. rs i podsetila da je Narodno pozorište kao nacionalni teatar u nadležnosti Republike Srbije, dok su ostala pozorišta pod krovom Skupštine grada Beograda.\nNezvanično saznajemo da će sledeći sastanak biti održan narednih dana u Vladi Srbije kako bi bila utvrđema jedinstvena preporuka za delovanje svih kulturnih institucija i manifestacija u narednom periodu.\nU nedavnim preporukama koje su iz Sekretarijata za kulturu poslate kabinetu premijerke i čelnicima pozorišta na “razmatranje i promišljanje”, predviđeno je da pozorišta budu otvorena u septembru, da održavaju predstave sa ograničenim brojem mesta u salama, sa merenjem temperature publici na ulazu i maskama, sa razmakom među označenim sedištima od dva metra i distancom među izvođačima na sceni od metar i po, odnosno dva ako je komad s pevanjem…\nIvan Karl, Ivana Vujić, Jug Radivojević, Foto: Vesna Lalić/Nova.rs\nPredložena je pojačana higijena prostora a savetuje se, između ostalog, da ne bude pauze tokom izvođenja, a da svi glumci koji učestvuju u predstavama i prateće osoblje budu evidentirani. Podsećamo, u pitanju su samo preporuke koje treba da im pomognu da bezbedno organizuju svoj rad a na njima je da odluče da li će i kada će početi pozorišnu sezonu u salama.\nUpravnik Beogradskog dramskog pozorišta Jug Radivojević odgovorio je ljubazno na naš poziv i zamolio da se malo strpimo kao što su i oni strpljivi jer će zvanično saopštenje o današnjem sastanku objaviti Sekretarijat za kulturu. On je potvrdio da se čeka odluka Republičkog kriznog štaba povodom konkretnih mera rada pozorišta u vreme epidemije koronavirusa.\n– Dogovoreno je da će nakon zvaničnog saopštenja Kriznog štaba povodom ove teme govoriti svi upravnici pozorišta i saopštiti odluke teatara. Iskreno se nadam da će se to dogoditi narednog ponedeljka.\nDomaćin sastanka, Novica Antić, upravnik Ateljea 212, nije danas odgovarao na naš pozive. Podsetimo, on je prošle nedelje za Nova.rs najavio četiri premijere u septembru i oktobru, prvu već 11. septembra.\nPozorišta u Beogradu prestala su s radom polovinom marta, tokom leta je pokušano sa pokretanjem letnje scene na Tašmajdanu, ali je taj projekat doživeo krah posle samo nekoliko dana.\nAtelje 212Ivan VujićJug Radivojević


U POVODU BLAGDANA SV. KLIMENTA - Savez za Poljica\nSavez za Poljica- Aktualno -U POVODU BLAGDANA SV. KLIMENTA\n23/11/2017 Napisao/la Ante Mekinić 631 Pregleda - Aktualno -


Turistička organizacija Opštine Budva, u saradnji sa Udruženjem ugostitelja Budve, organizuje događaj "Božićna pjaceta" koji će dodatno upotpuniti turističku ponudu grada tokom predstojećih božićnih i novogodišnjih praznika, a gradskom parku, u kojim se organizuje, dati novi kontekst.\nRiječ je o događaju koji će trajati od 22. decembra do 15. januara i podrazumijeva bogat muzičko-zabavni program, izlaganje suvenira i rukotvorina, kao i prodaju pića i delicija za koje će biti zaduženi budvanski ugostitelji.\nProgram je osmišljen tako da odgovara svim uzrastima i različitim ukusima, pa će tako biti dana posvećenih najmlađima, večeri kada će koktel majstori zabavljati i usluživati posjetioce, noći pod maskama i još mnogo toga.\nKada je riječ u muzičkom programu, biće zadovoljeni ukusi svih - od ljubitelja rok i pop zvuka, preko ljubitelja elektronske muzike, do onih koji najviše vole provod uz tamburaše.


ITF W100+H Dubai Žene parovi 2020 rezultati, Tenis ITF Žene - parovi - Rezultati.com\nITF W100+H Dubai Žene parovi 2020 rezultati\nPOMOĆ: Vi ste na stranici za ITF W100+H Dubai Žene parovi 2020 u sekciji Tenis/ITF Žene - parovi. Rezultati.com stranica nudi rezultate, ždrijeb/poredak i detalje mečeva za natjecanje ITF W100+H Dubai Žene parovi 2020. Osim rezultata u natjecanju ITF W100+H Dubai Žene parovi 2020, možete pratiti više od 5000 natjecanja u preko 30 sportova iz cijeloga svijeta na Rezultati.com stranici.


Egipat 2016 Šarm El Šeik / Hotel Royal Albatros Moderna\n30.05-09.06 - Standard soba (3)\n318€ 2ADL 1CHD\n30.05-09.06 - Family soba (3)\n418€ 2ADL 2CHD\n189€ po osobi\n1292€ 2ADL 2CHD\n29.06-09.07 - Standard soba (2+1)\n29.06-09.07 - Studio (2+2)\nHotel Royal Albatros Moderna 2016\nSadržaj: više restorana, italijanski, nemački, orijentalni, tajlandski, restoran na plaži, sa bazenom, teretana, 4 velika bazena, aqua gym, aerobic, stoni tenis, bilijar, spa, sauna, vešernica, banka i shuttle bus do centra grada, fudbal, odbojka na pesku, dečiji mini klub.\nSadržaj sobe: klima-uredjaj, TV, mini-bar, mogućnost kuvanja čaja i kafe, fen za kosu, telefon, veliko kupatilo sa kadom, balkon.\nHotel Royal Albatros Moderna Resort ima idealnu lokaciju, na zlatnoj plaži Nabg Bay-a. Nalazi se na 12 kilometara od aerodroma i 20 kilometara od Naama Bay-a.\nPrvo dete 3-12 god\nDrugo dete 3-12 god\n- Egipatsku vizu (15 USD po pasošu) koja se dobija na aerodromu u Šarm el Šeiku pre pasoške kontrole.