01.12.2019. 18:45 > 18:51\nPredsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež pozvao je danas srpske kompanije da pomognu albanskom stanovništvu i privredi pogođenim razornim zemlotresima.\n- Posle prve, urgentne podrške, naredni korak biće pomoć u obnovi porušenih i oštećenih objekata, a već u sredu, 4. decembra, otputovaću u Albaniju kako bismo sa kolegama iz Unije trgovinskih i industrijskih komora Albanije i nadležnim predstavnicima albanske vlade dogovorili konkretne aktivnosti - najavio je Čadež u saopštenju.\nPrivredna komora Srbije je, po rečima Čadeža, već opredelila novčana sredstva za podršku Albaniji, pozvala članice da doniraju pomoć, prema svojim mogućnostima i aktuelnim potrebama koje albanska vlada objavljuje na portalu.\nPKS je, kako navodi, uputila i inicijativu Evrokomorama da se u humanitarnu akciju uključe i evropske komore, koje okupljaju više od 20 miliona preduzeća.


Učenici iz Srbije osvojili su pet bronzanih medalja na Međunarodnoj juniorskoj naučnoj olimpijadi | Čivijaš Radio\nNaslovna Šabačke Vesti Učenici iz Srbije osvojili su pet bronzanih medalja na Međunarodnoj juniorskoj naučnoj...\nOd 2004. do danas Srbija je na ovom takmičenju osvojila jednu zlatnu medalju i više od dvedeset srebrnih i bronzanih medalja\nTim Srbije na olimpijadi u Holandiji\nNa svetskom takmičenju iz hemije, biologije i fizike za učenike uzrasta do 15 godina, bronzane medalje su osvojili: Dobrica Jovanović i Miloš Milićev iz Matematičke gimnazije, Anja Petrović i Maša Đurić iz OŠ “Nikolaj Velimirović” iz Šapca i Petar Damjanović iz OŠ “Nada Matić” iz Užica.\n– Uspeh naših učenika je još veći ako se ima u vidu da se u osnovnim školama u Srbiji ne obezbeđuju znanja dovoljna za ovu olimpijadu, jer je program takmičenja sačinjen po ugledu na programe azijskih zemalja u kojima učenici do 15 godina uče mnogo više nego kod nas. Kod nas se u osnovnoj školi uči samo oko 30% programa olimpijade. Na olimpijadi se podrazumeva znanje trigonometrije i logaritama koji se kod nas uče u prvom i drugom razredu gimnazije. I pored toga, kroz odgovarajuće pripreme, naši učenici steknu potrebna znanja i postižu zavidne uspehe – rekao je profesor dr Mićo Mitrović, koji je zajedno sa Biljanom Maksimović i Vladimirom Čubranovićem sa Fizičkog fakulteta u Beogradu predvodio učeničku ekipu na takmičenju.\nPrethodni tekst“Atraktivne žene treba da preuzmu deo krivice za zlostavljanje”\nSledeći tekstВера Нешић


Ovogodišnji MacBook Pro modeli bi mogli imati novi dizajn i MagSafe konektor\nPočetnaVestiMobileLaptopoviOvogodišnji MacBook Pro modeli bi mogli imati novi dizajn i MagSafe konektor\n15.01.2021 14:06 | 0 Mobile\nProšlog meseca, Apple analitičar Ming-Chi Kuo je potvrdio da će kompanija iz Kupertina ove godine objaviti MacBook Air i 13-inčni MacBook Pro sa mini LED displejima i M1 čipsetom. Sada imamo više detalja o MacBook Pro modelima od 14 i 16 inča, koji će dobiti veće redizajne.\nKuo ističe da će novi premijum modeli imati dizajn sa zasečenim četvrtastim okvirom s gornje i donje strane. Pored toga na dva modela laptopa će se vratiti Apple MagSafe konektor za punjenje, koji smo poslednji put videli na Mac laptopovima u 2017. godini.\nPogledajte još: Mini LED MacBook Pro se očekuje tokom 2021. godine\nOpcioni OLED Touch Bar će biti uklonjen u potpunosti, a svi novi MacBook Pro modeli će umesto toga imati fizičke funkcijske tastere.\nKuo takođe pominje da će izbor portova biti bogatiji. ARM procesor sa Apple dizajnom će biti jedina opcija za nove MacBook-ove. Oba modela će koristiti sličan sistem odvođenja toplote kakav ima i aktuelna 16-inčna verzija. Nije pomenuto da li će novi MacBook Pro od 14 i 16 inča imati mini LED displeje.\nSpremni za 2021: Biznis trendovi koji će oblikovati novu realnost\nApple možda sprema 15-inčni MacBook Air 02.03.2021 18:32 0\nNaredni iPhone bi mogao imati manji izrez u ekranu i veću bateriju 02.03.2021 12:48 0\nApple M1 procesor može da rudari Ethereum 01.03.2021 18:38 0\nIntel Tiger Lake-H45 laptopovi počinju da se pojavljuju u maloprodaji 01.03.2021 12:48 0\niPhone 13 bi mogao imati 1TB maksimalnog skladišnog prostora 01.03.2021 09:12 0\nRenderi pokazuju izgled ovogodišnjih iMac i Mac Pro modela 25.02.2021 13:57 0\nTest: MacBook Pro M1 (Video) 24.02.2021 07:57 0


APELACIONI SUD U BEOGRADU, u veću sastavljenom od sudija mr Sretka Jankovića, predsednika veća, Branke Pejović i dr Miodraga Majića, članova veća, uz učešće višeg sudijskog saradnika Aleksandra Bagaša, kao zapisničara, u postupku privremenog oduzimanja imovine proistekle iz krivičnog dela, odlučujući o žalbi branioca okrivljenog AA, adv. AB, izjavljenoj protiv rešenja Drugog osnovnog suda u Beogradu Poi.br. 2/12 od 26.03.2012. godine, dana 24. maja 2012. godine, doneo je\nUvažavanjem žalbe branioca okrivljenog AA, adv. AB, UKIDA SE rešenje Drugog osnovnog suda u Beogradu Poi.br. 2/12 od 26.03.2012. godine i spisi predmeta se vraćaju prvostepenom sudu na ponovno odlučivanje.\nRešenjem Drugog osnovnog suda u Beogradu Poi. 2/12 od 26.03.2012. godine usvojen je zahtev Drugog OJT-a za privremeno oduzimanje imovine, pa je od okrivljenog – vlasnika AA oduzeta imovina koja je nabrojana u izreci pobijanog rešenja.\nProtiv navedenog rešenja žalbu je izjavio branilac okrivljenog AA, adv. AB iz svih zakonom predviđenih razloga, sa predlogom da se pobijano rešenje ukine ili spisi predmeta vrate prvostepenom sudu na ponovno odlučivanje ili da se pobijano rešenje preinači i odbije zahtev za privremeno oduzimanje imovine.\nApelacioni javni tužilac u Beogradu dostavio je podnesak Ktr. I br. 1633/12 od 22.05.2012. godine u kome je predložio da se žalba branioca branioca okrivljenog odbije kao neosnovana.\nApelacioni sud u Beogradu je održao sednicu veća na kojoj je razmotrio spise predmeta, pa je imajući u vidu navode izjavljene žalbe, ceneći pri tom i stav Apelacionog javnog tužioca u Beogradu iznet u citiranom pismenom podnesku, našao:\nOsnovano se izjavljenim žalbom ukazuje da je prvostepeno rešenje zahvaćeno bitnom povredom odredaba krivičnog postupka iz člana 368 stav 1 tačka 11 ZKP-a koja se ogleda u tome da je izreka pobijanog rešenja nerazumljiva, te da u obrazloženju pobijanog rešenja u pogledu odlučnih činjenica prvostepeni sud nije dao jasne razloge, zbog čega je i uvažavanjem izjavljene žalbe pobijano rešenje ukinuto.\nNaime, u izreci pobijanog rešenja prvostepeni sud navodi da usvaja zahtev Drugog OJT-a za privremeno oduzimanje imovine, pa od okrivljenog vlasnika AA oduzima imovinu za koju dalje navodi da je vlasništvo preduzeća "AA". Postupajući na ovakav način prvostepeni sud je izreku pobijanog rešenja učinio nerazumljivom jer u prvom stavu izreke navodi da imovinu oduzima od vlasnika AA, dok u drugom stavu izreke navodi da oduzima imovinu od preduzeća „AA“, zbog čega ostaje nejasno od koga se praktično predmetna imovina oduzima. Naime, ukoliko je imovina vlasništvo preduzeća „AA“ a kako to proizilazi iz spisa predmeta prvostepeni sud je bio ovlašćen da imovinu oduzme i od trećeg lica s obzirom da to dozvoljava Zakon o oduzimanju imovine proistekle iz krivičnog dela.\nDalje osnovano se izjavljenom žalbom ukazuje da je prvostepeno rešenje zasnovano i na nepotpuno i pogrešno utvrđenom činjeničnom stanju koje se ogleda u tome da prvostepeni sud donosi rešenje o usvajanju zahteva za privremeno oduzimanje imovine i privremeno oduzima imovinu za koju nije u potpunosti utvrdio u čijem je vlasništvu. Pri činjenici da odbrana tokom ovog postupka a i u žalbi ističe da su određene nekretnine koje su privremeno oduzete ovim rešenjem ranije prodate, te da su u vlasništvu drugih lica, ostaje nejasno kako prvostepeni sud bez provere navoda odbrana privremeno oduzima imovinu, pa i onu za koju je branilac okrivljenog dostavio ugovore o kompenzaciji i regulisanju međusobnih odnosa iz kojih proizilazi da faktički vlasnik određenih nekretnina na koje se odnosi pobijano rešenje o privremeno oduzimanju imovine nisu vlasništvo preduzeća „AA“.\nTakođe je nejasan zaključak prvostepenog suda iz pobijanog rešenja ako se ima u vidu da se protiv okrivljenog vodi postupak zbog krivičnog dela poreske utaje iz člana 229 stav 3 u vezi stava 1 Krivičnog zakonika, pri čemu se okrivljenom stavlja na teret da nije uplatio porez upravo od prodatih stanova, a prvostepeni sud pobijanim rešenjem usvaja zahtev i privremeno oduzima imovinu – nekretnine stanove i zemljište i garažna mesta, a da prethodno nije utvrdio da li su navedene nekretnine prodate i koje i vlasnik tih nekretnina odnosno da li je celokupna imovina na koju se odnosi pobijano rešenje vlasništvo pravnog lica - preduzeća „AA“ čiji je vlasnik okrivljeni AA.\nPrilikom ponovnog odlučivanja prvostepeni sud će imati u vidu primedbe na koje mu je ovim rešenjem ukazano, te će nakon što otkloniti bitnu povredu odredaba krivičnog postupka i potpuno utvrdi činjenično stanje na način što će utvrditi ko su i faktični vlasnici nekretnina na koje se odnosi zahtev tužioca za oduzimanje imovine, nakon čega će biti u mogućnosti da donese pravilnu i na zakonu zasnovanu odluku za koju će dati jasne i neprotivrečne razloge koji će biti u svemu prihvatljivi i za ovaj sud.\nImajući u vidu napred navedeno, Apelacioni sud u Beogradu je doneo odluku kao u izreci, na osnovu odredbe člana 401 stav 3 ZKP-a.\nAleksandar Bagaš mr Sretko Janković


Javni poziv za dodjelu budžetskih sredstava tradicionalnim i starim obrtima sa područja općine Olovo – Radio Olovo\nPočetna/Olovo/Aktuelno/Javni poziv za dodjelu budžetskih sredstava tradicionalnim i starim obrtima sa područja općine Olovo\nJavni poziv za dodjelu budžetskih sredstava tradicionalnim i starim obrtima sa područja općine Olovo\nRadio Olovo Send an email 5. Oktobra 2020.\nNa osnovu člana 62. Zakona o organizaciji organa uprave u Federaciji Bosne i Hercegovine („Službene novine Federacije BiH” broj 35/05), člana 15. Zakona o principima lokalne samouprave u Federaciji Bosne i Hercegovine („Službene novine Federacije Bosne i Hercegovine“, broj 49/06.) i člana 42. stav 1. alineja 8. Statuta Općine Olovo („Službeni glasnik Općine Olovo“, broj: 2/07, 4/08, 7/18 i 8/19) Općinski načelnik raspisuje\nza dodjelu budžetskih sredstava tradicionalnim i starim obrtima\nregistrovanim na području općine Olovo u cilju prevazilaženja posljedica izazvanih koronavirusom (COVID-19)\nOvim javnim pozivom prikupljaju se prijave obrtnika koji obavljaju stare i tradicionalne obrte, registrovanih na području općine Olovo, za dodjelu bespovratnih finansijskih sredstava na ime finansijske pomoći, s ciljem ublažavanja negativnih posljedica epidemije koronavirusa.\nZa dodjelu sredstava putem ovog javnog poziva raspoloživa su sredstava u iznosu od 4.000,00 (četirihiljade konvertibilnih maraka), koja će se isplatiti iz dijela sredstava odobrenih od strane Vlade Federacije BiH, na osnovu Ugovora o dodjeli potpore iz Proračuna Federacije BiH (broj: 09-11-6-2-5109-U-79/20 od 30.07.2020. godine) za 2020. godinu. Finansijska pomoć koja se dodjeljuje putem ovog javnog poziva iznosi 300,00 KM (tristotine KM), po jednom korisniku sredstava.\nUkoliko ukupan broj validnih i prihvatljivih prijava na ovaj javni poziv bude veći od iznosa raspoloživih sredstava, navedenog u tački I, stavu 2. ovog javnog poziva, izvršit će se proporcionalno smanjenje odobrenih pojedinačnih iznosa finansijske pomoći za svakog korisnika sredstava.\nII – Obrti koji se mogu prijaviti na javni poziv\nPravo podnošenja prijave na javni poziv imaju obrti koji su registrovani na području općine Olovo, u skladu sa Uredbom o zaštiti tradicionalnih i starih obrta („Službene novine Federacije BiH“, broj: 66/09, 38/10 i 16/12), u cilju ublažavanja negativnih posljedica epidemije koronavirusa.\nIII – Uslovi za ostvarivanje bespovratnih finansijskih sredstava na ime finansijske pomoći\nZa ostvarivanje prava na finansijsku pomoć koja je predmet dodjele putem ovog javnog poziva zainteresirani podnositelji prijave moraju ispunjavati sljedeće uslove:\nda su registrovani kao tradicionalni i stari obrt na području općine Olovo,\nda su aktivni, odnosno nisu odjavili registrovanu djelatnost,\nNa javni poziv nemaju pravo aplicirati stari i tradicionalni obrti ukoliko su već ostavrili pravo na pomoć za prevazilaženje posljedica izazvanih pojavom COVID 19 od Federacije BiH ili ZDK.\nDokumentacija koja se prilaže uz prijavu na javni poziv, kao dokaz o ispunjavanju uslova za dodjelu bespovratnih finansijskih sredstava na ime finansijske pomoći, je sljedeća:\nPrijava na javni poziv (Općina Olovo – Šalter sala, elektronski na službenoj stranici Općine Olovo: www.olovo.goov,ba)\nDokaz o registraciji obrtnika – odobrenje za obavljanje starih i tradicionalnih obrta na području općine Olovo (fotokopija rješenja Službe za ekonomske poslove),\nUvjerenje o poreznoj registraciji ID broj (fotokopija);\nDokaz da je obrtnik aktivan, odnosno da nije odjavio djelatnost (uvjerenje Službe za ekonomske poslove Općine Olovo),\nDokaz da do dana objave javnog poziva ima izmirene obaveze po osnovu javnih prihoda sa 31.08.2020. godine (uvjerenje Porezna ispostava Olovo),\nUvjerenje komercijalne banke da je žiro račun obrtnika aktivan, ne starije od 3 (tri) mjeseca u odnosu na dan podnošenja zahtjeva (orginal),\nIzjava da obrtnik nije ostavrili pravo na pomoć za prevazilaženje posljedica izazvanih pojavom COVID 19 od Federacije BiH ili ZDK (Općina Olovo – Šalter sala, elektronski na službenoj stranici Općine Olovo: www.olovo.goov,ba)\nVI – Način prijavljivanja\nPrijave na ovaj Javni poziv podnose se na propisanom prijavnom obrascu koji se može preuzeti na Info pultu Općine Olovo ili elektronski, na službenoj stranici Općine Olovo www.olovo.gov,ba\nVII – Provođenje Javnog poziva\nRadi provođenja javnog poziva, Općinski načelnik imenovati će Komisiju, koja ima predsjednika i 2 člana.\nKomisija je dužna sačiniti preliminarnu listu krajnjih korisnika sredstava koju će dostaviti Općinskom načelniku, Službi za ekonomske poslove Općine Olovo, objaviti na web stranici Općine Olovo i oglasnoj ploči Općine Olovo. Protiv Preliminarne liste krajnjih korisnika, svaki učesnik javnog poziva može podnijeti prigovor Općinskom načelniku, u roku od pet (5) dana od dana objave na web stranici Općine Olovo i oglasnoj ploči Općine Olovo. Općinski načelnik će utvrditi osnovanost prigovora, te ukoliko utvrdi da su prigovori osnovani, izmijenit će Preliminarnu listu krajnjih korisnika, a ako utvrdi da prigovori nisu osnovani odbit će prigovore kao neosnovane.\nOpćinski načelnik donosi konačnu listu krajnjih korisnika i istu objavljuje na web stranici Općine Olovo i oglasnoj ploči Općine Olovo. Na osnovu liste krajnjih korisnika Općinski načelnik donosi Odluku o odabiru korisnika sredstava, sa pojedinačnim iznosom dodijeljenjih sredstava svakom korisniku. Odluka Općinskog načelnika je konačna i protiv nje se ne može izjaviti žalba ili neki drugi redovni pravni lijek.\nIsplatu odobrenih novčanih sredstava, na račune korisnika sredstava, vršiti će Služba za ekonomske poslove, u skladu sa Odlukom Općinskog načelnika.\nVIII – Trajanje Javnog poziva i podnošenje prijava\nJavni poziv ostaje otvoren osam (8) dana od dana objave, dakle do 10 oktobra. Prijave na Javni poziv sa pratećom dokumentacijom dostavljaju se u zatvorenoj koverti putem Prijemne kancelarije Općine Olovo (Šalter sala) ili poštom na adresu:\nsa naznakom: Prijava na Javni poziv za dodjelu budžetskih sredstava tradicionalnim i starim obrtima registrovanim na području općine Olovo u cilju prevazilaženja posljedica izazvanih koronavirusom (COVID-19)\nSve dodatne informacije o načinu i postupku učešća u Javnom pozivu, mogu se dobiti u Službi za ekonomske poslove, putem telefona: 032/829-555.\nBroj: 02-11-2-1006/20 Dana, 02.10.2020. godine\nDANAS JE 5. OKTOBAR -SVJETSKI DAN UČITELJA


PORUČITE ODMAH | Žvake za mršavljenje\nNARUČITE ODMAH JEDNOSTAVNO\nPUTEM NAŠE FORME ZA NARUČIVANJE\nZAPOČNITE DA BRZO GUBITE KILOGRAME VEĆ DANAS\nNEMA RAZLOGA DA ČEKATE I ODLAŽETE, URADITE PRAVU STVAR ZA SEBE I SVOJE ZDRAVLJE VEĆ DANAS!\nPAKOVANJE SADRŽI: 12 komada\nCENA: 590 dinara + 240 dinara troškovi slanja kurirskom službom koja vam proizvod dostavlja lično.\nŽvake možete poručiti i iz inostranstva!\nMožemo Vam poslati željeni broj pakovanja koje stižu za par radnih dana.\nCENA: 5 eura + 4,5 eura troškovi slanja bez obzira na broj poručenih pakovanja.\nPotrebno je prvo izvršiti uplatu pre slanja, a možete nam poslati i poruku viberom na naš broj +381 63 144 33 22 ili mailom na info@herbasana.rs kako bismo napisali načine i instrukcije za uplatu.


Demi Lovato potvrdila da je raskinula sa dečkom! - Famoza.net\nObrisali sve uspomene: Demi Lovato potvrdila da je raskinula sa dečkom!\n21/12/2019 21/12/2019 Valentina Krstić\t125252Leave a commenthttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Fobrisali-sve-uspomene-demi-lovato-potvrdila-da-je-raskinula-sa-deckom%2FObrisali+sve+uspomene%3A+Demi+Lovato+potvrdila+da+je+raskinula+sa+de%C4%8Dkom%212019-12-21+09%3A45%3A21Valentina+Krsti%C4%87https%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D125252\nDemi Lovato je velika muzička zvezda i veliki borac u životu, što pokazuje činjenica da uprkos svim problemima i životnim krizama ona i dalje stoji čvrsto na svojim nogama. Ipak, valjda niko od nas ne može imati sreće na svakom životnom polju, pa tako ni Demi ne uspeva na ljubavnom planu da se skrasi i doživi sreću koju tako dugo čeka – ovoga puta dočekala nas je vest o njenom raskidu sa Austinom Wilsonom!\nDemi je, naime, jako dug period očekivala da će se njeno prijateljstvo sa rijaliti zvezdom Mikeom Johnsonom pretvoriti u romansu, njih dvoje su nekoliko puta i izašli i pokazali simpatije, međutim, ništa se nije dogodilo i Demi je tad odlučila da nastavi dalje. Utehu je pronašla u mnogo manje popularnom modelu Austinu Wilsonu i na društvenim mrežama ga je predstavila sredinom novembra, ali ova veza jedva je sastavila mesec dana i njih dvoje su izbrisali sve zajedničke slike sa Instagrama i drugih društvenih mreža.\nNakon obrisanih fotki, fanovi su mogli da zaključe da je pao raskid, a to je odlučila i sama Demi da potvrdi jednom fanu u porukama. “Molim vas da ne napadate Austina, on je dobar dečko. Mnogo bolji nego što se ljudima čini spolja i to samo jer ima previše tetovaža. Raskidi su uvek teški za obe strane. Molim vas da ostanete dobri i šaljete molitve” napisala je Demi na Instagramu jednom fanu.\n🌹 @ddlovato @austingwilson\nA post shared by ANGELO KRITIKOS (@angelokritikos) on Dec 15, 2019 at 8:09pm PST\nOvaj raskid došao je iznenada jer je par bio u vezi svega mesec dana, a pre svega par dana uradili su zajednički photoshoot kakav možete videti i iznad, a Austin je u komentarima napisao: “Moja devojka je prezgodna”. Demi je tad uradila na vratu i tetovažu “survivor”.\nPročitajte još Imamo proverenu tačnu adresu: Evo gde i kako pisati Demi Lovato!\nNova romansa? Demi Lovato izlazi sa zvezdom…\nZvezda rijalitija, Mike Johnson potvrdio odlazak na…\nDemi Lovato: Moj sledeći dečko ili devojka će morati…\n„Ponekad je to dovoljno“: Demi Lovato poslala sebi…\nDemi Lovato i Mike Johnson se više ne viđaju!\nVaše zvezde za subotu, 21. decembar 2019. godine\nAriana Grande odala počast fanu koji je izgubio bitku sa kancerom


Đorđević pozvao novog centra umesto teško povređenog Ognjena Kuzmića - MaxBet Sport\nĐorđević pozvao novog centra umesto teško povređenog Ognjena Kuzmića\n16.07.2019. Ažurirana vest: 16.07.2019. u 21:26\nNikola Jovanović (Foto: Starsport)\nSelektor “orlova” Aleksandar Đorđević, posle teške saobraćajne nesreće Ognjena Kuzmića, bio je prinuđen da izmeni uži spisak kandidata od 18 imena. Umesto Kuzmića, čije zdravstveno stanje je i dalje veoma ozbiljno, na spisku se našao Nikola Jovanović, takođe košarkaš Crvene zvezde.\nNa meču Crvena zvezda – Suduva, naša kladionica nudi kvotu 3.40 za igru 1&GG.\nDo dolaska u Crvenu zvezdu, leta 2017, Jovanović je bio nepoznat široj srpskoj javnosti. Pet godina pre toga proveo je u Americi, najpre kao srednjoškolac, potom i na univerzitetu Južna Karolina.\nIgrao je u razvojnoj ligi, najpre za Garnd Rapids, filijalu Detroita, potom i za Vestčester Niks. Sa Crvenom zvezdom je prošle godine bio šampion Srbije, a minulu sezonu je proveo u Trentu, kao pozajmljen igrač. Jovamović ima 25 godina i visok je 211 santimetara.\nTagovi:Aleksandar ĐorđevićKošarkaška reprezentacija Srbijenikola jovanovićOgnjen Kuzmić\n16.07.2019. at 22:15\n25 godina a vrhunac karijere crvena zvezda?


Tri dana najzabavnije šume na svetu! – CLUBBING.RS\nTri dana najzabavnije šume na svetu!\nEnergični Sunshine na Velikoj i Nežni Dalibor na Maloj bini drugog dana festivala priredili su gotovo u isto vreme dva koncerta za pamćenje.\nDarkwood Dub je pokazao koliko je u ovom trenutku veliki bend, a publika je takođe uživala i u koncertima Zostera, Autoparka, grupe Memlah, kao i dva sound systema, domaćeg Ital Vision i francuskog Heartical.\nTokom dana posetioci su uživali u Kultur Fitnes programu: održana je promocija novog romana Otoa Oltvanjija “Kičma noći”, političko-poetički performans Bailout, predavanje na temu Društveni kapital Mreže – muzički entuzijazam i građanske slobode (Slučaj: Radio Net1zen) i veoma posećeno finale Pesničenja na kom su nastupile nove nade alternativnog pesništva koje su domaćini Pesničenja pronašli na licu mesta među posetiocima festivala.\nTakođe, u okviru Kultur Fitnesa odvijale su se umetničke radionice (žonglerska, slikarska, fotografska), kao i prodajni sajam i izložba – grupna izložba “Mladi majmuni (zaposedaju grad)” (izbor umetnika: Mihael Milunović). Poznata beogradska grafiti umetnica TKV obogatila je festivalski prostor predivnim muralom koji je nacrtala na Etno kući.\nKamp je bio dupke pun – ove godine imali smo čak 700 šatora u okviru festivalskog prostora. Deseti Trenchtown festival je za tri dana posetilo oko 11.000 ljudi.\nOsetite delić atmosfere ovogodišnjeg Trenchtown festivala, posetite galeriju fotografija na:\nAutor fotografija je Igor Marinović.


BORKO STEFANOVIĆ: Suspendujte ligu i pohapsite odgovorne! - Domaći fudbal, Fudbal, The Best Of\nHotSport»Domaći fudbal, Fudbal, The Best Of»BORKO STEFANOVIĆ: Suspendujte ligu i pohapsite odgovorne!\nBORKO STEFANOVIĆ: Suspendujte ligu i pohapsite odgovorne!\nDarko Noveski| 2015-07-21T22:02:14+02:00\t21. jula 2015. 21:58|10 Comments|HotSport, MocartSport\nDešavanja sa Vračara viđena u nedelju bila su danas glavna tema i u Skupštini Srbije, i dok vlast rešenje problema vidi u privatizaciji klubova, opozicija traži da se Superliga suspenduje i da se odgovorni pohapse.\nŠef poslaničke grupe SNS-a Zoran Babić je istakao da ako je bilo nepravilnosti u nedelju, on nije stručan da ih ocenjuje.\n– Smatram da je privatizacija rešenje. Unos zdravog i ispravnog kapitala u klubove podići će i rejting i kvalitet igre, i ponovo ćemo fudbal izmestiti iz kancelarije, saveza, sa tribina, i vratiti ga na fudbalski teren. Znam ko su predsednici dva naša najveća fudbalska kluba, i predsednik FSS-a, ali ne znam da nabrojim 11 igrača, jer se toliko brzo menjaju i odu negde dalje da prave karijeru – rekao je Zoran Babić.\nDosta oštrija je bila opozicija koja traži od državnih organa da pokrenu istragu povodom dešavanja na meču OFK Beograd – Crvena zvezda.\n– Posle ovakvih skandala ne vidim drugo rešenje nego da se liga suspenduje i da se izvrši temeljna istraga i odgovorni pohapse. To je moj predlog – rekao je šef poslaničke grupe DS-a, Borko Stefanović.\nPoslanik Nove stranke Zoran Živković je dešavanja u fudbalu nazvao čistim kriminalom.\n– Srpski fudbal je odavno van sporta. U fudbalu je kriminal i na svetskom niovu, ali to nije opravdanje za ono što se dešava u Srbiji. Pogledajte ljude koji su u vrhovima klubova i njihove veze sa bivišim i sadašnjim političarima i sve je jasno – istakao je Živković.\nTAGOVI: Crvena Zvezda, OFK Beograd, Superliga Srbije, Zoran Babić, Skupština Srbije, Borko Stefanović, Zoran Živković\nxxx 21.07.2015. at 22:08- Odgovori\t (4)\t (10)\nodlicno sto su se oglasili, eto ko stiti karadzica, potpuno isti recnik, fss, partizan, zivkoviceva stranka ili ti dupli ds\nCrni 21.07.2015. at 23:10- Odgovori\t (5)\t (1)\nMa samo da im damo 10 komada u njihovoj rupi pa ce sami da se suspenduju !\nvule 21.07.2015. at 22:08- Odgovori\t (6)\t (3)\nZasto cela liga da trpi zbog nekoliko lopova?\nPogresno 21.07.2015. at 22:34- Odgovori\t (4)\t (3)\nZasto suspendovati ligu zbog tvorziceve svinjarije!? Zasto da ispastaju drugi klubovi!? Detaljna istraga, pocinioci u zatvor, klub u cetvrtu ligu i to je to…pa da vidim ko ce sledeci da namesti. Za privatizaciju se slazem 100%.\nDio 21.07.2015. at 22:34- Odgovori\t (4)\t (4)\nI Partizan proglasiti za dozivotnog prvaka\nObjektivan 21.07.2015. at 22:52- Odgovori\t (7)\t (2)\nPa vi sto pricate o suspenziji do juce ste bili na vlasti i nista niste uradili protiv kriminala u fudbalu.Zasto mladi fudbaleri da ispastaju zbog Terze,Toleta,Vucele,Covica…?Prvo suspendujte politicare i kriminalce iz sporta i sve ce biti bolje.Sport-Sportistima!\nmirko j. 22.07.2015. at 10:36- Odgovori\t (2)\t (0)\nPazi samo likove..,Terzic,Covic,Djura,Tole,Vucelic,Ceda,Julin,Dacic,Ruzic..,sve sluge svakog rezima od 1990-e.Ove novokompomovane iz dosmanlijsko-evroradikalskih redova da i ne spominjem.Navijam za Partizan ali jako mi je smesno kada vidim prepucavanja “ko je veci lopov”.,Terzic(JUL-SPS-DOS-SNS…)ili pak Vucelic(perjanica Milosevicevog izdajnickog rezima,gen.direkor TV Bastilje).Lopov je lopov,boje su nebitne.Zaista,ponekad pomislim,Broz je s pravom osnovao svoje blizance.Koji su tu tek likovi prodefilovali od 1945..,sve sami autosovinisti i izdajnici svog naroda.A navijaci..,koljite se maloumnici.Dok se Terza i Tole smeskaju i sastaju(kao i politicari),baca se koska glupom srpskom narodu.Hleba i igara.Drzava propada,slavi se otcepljenje Srbije od Kosmeta,gej je okej,ziveo Toni Bler,puna podrska smanjenu plata i penzija.Kolektivna lobotomija.Evropa nema alternativu.\nDzoni 22.07.2015. at 07:49- Odgovori\t (0)\t (0)\nOstavite ligu na miru a dva najgora kluba zvezdu i partizan pustite neka se sastaju po nekoliko puta godišnje pa neka odlučuju ko će biti prvi i neka se ne mešaju sa ostalim klubovima pošto su uništili nas fudbal i dalje ga blate ,koliki su šampioni vidi se kada izadju u evropu,a i novinari pripomazu od pisanja hvalospeva o navodnim igrama i golovima unapred otetih utakmica.Nemam ništa protiv ta dva kluba ali mnogo im se pažnje posvećuje u medijima koju oni ne zaslužuju.Ostavite srpski fudbal na miru a te vaše klubcice koje dizete u nebese a i onako se zna da su jedni od najmladjih po osnivanju u Srbiji da ne kažem veštački,izolujte iz lige neka igraju sami te njihove derbije na kojima se osim nereda nista drugo i ne prikazuje\nmoravac 22.07.2015. at 08:11- Odgovori\t (0)\t (1)\nNe treba izjednacavati sve!!Ako kriminalac Terzic treba da se suspenduje to ne znaci da se automatski kaznjavaju svi ostali!Nisu svi isti!\nPera 22.07.2015. at 19:10- Odgovori\t (0)\t (0)\nDokle god se politicari i vlastodrsci zajedno sa placenim novinarimna budu stavljali na bilo ciju stranu,nema nista od boljitka u sportu.Mnogi rade po direktivi jer su zastraseni.


Novinarska udruženja osuđuju postupak SBB-a : Nadlanu.com\nObjavljeno 6. nov 2012. / 15:13:06\n"ANEM, NUNS, UNS, NDNV ukazuju da će u slučaju izostanka zadovoljavajućeg odgovora smatra da je u konkretnom slučaju zloupotrebljen dominantan položaj i da je narušena konkurencija, odnosno da je SBB ograničio trižšte i primenio nejednake uslove poslovanja", ukazano je u saopštenju.\nBEOGRAD, 6. novembra 2012. (Beta)\nnunssbbtv avalatv pinkuns


policija | www.SJENICA.com\nPredsednik Opštine Sjenica Hazbo Mujović rekao je na konferenciji za novinare da su ga danas dve osobe “fizički napale u centru grada i pokušale da ga likvidiraju”. “Pred nekoliko stotina […]\nEVAKUACIJA: U Hali sportova navodno postavljena bomba!\nPolicija je blokirala i ispraznila Halu sportova u Sjenici, jer je, kako nezvanično saznajemo, dojavljeno da je u njoj podmetnuta bomba. U trenutku dojave, u Hali je bilo nekolicina radnika […]\njan 17, 2015 jan 17, 2015 WebAdmin Sjenica vesti, Vijesti 2015\navg 8, 2021, 09:20


„Zlatni septembar“ obilježen i u Gradačcu - TK PORTAL\nadmin 18. Septembra 2019.\tGRADAČACTuzlanski kanton\nPrevious Previous post: Preminuo vozač traktora kojeg je u Živinicama udario voz\nNext Next post: Ubistvo u Sarajevu: Muškarac ubio nevjenčanu suprugu


AMD predstavio procesor Šangaj | Download.hr forum\nAMD predstavio procesor Šangaj\nVrijeme potrebno da ovaj procesor prebaci kontrolu sa jednog virtualnog sistema na drugi smanjeno je za 25 procenata...\nKompanija Advanced Micro Devices (AMD) je prije zacrtanog roka predstavila novu generaciju èetverojezgrenog serverskog procesora Opteron, poznatog pod radnim imenom Shanghai.\nNovi 45-nanometarski procesor je dobio brzu podršku od IBM-a koji je najavio èetiri servera zasnovana na ovim procesorima. Serveri æe biti namijenjeni radu sa zahtjevnim aplikacijama, virtualizaciji i radu sa velikim bazama podataka.\nPrethodnik procesora Shanghai, 65-nanometarski procesor Barselona, najavljen je u septembru 2007. godine na velikoj AMD-ovoj zabavi koja je održana u nekadašnjoj vojnoj bazi Prezidio u San Francisku. Iako je Intel u to vrijeme veæ predstavio svoj èetverojezgreni procesor, AMD je bio uvjeren da ima bolji procesor.\nMeðutim, na Barceloni je ubrzo otkrivena greška, tako da prodaja veæih kolièina procesora nije poèela prije aprila 2008. godine. AMD je planirao da predstavi Shanghai poèetkom sljedeæe godine, meðutim procesor se pojavio ranije, uz najave predstavnika kompanije da ima za 35 posto bolje performance od procesora Barcelona. Shanghai radi na 2,7 GHz (Barcelona radi na 2,3 GHZ) i ima 6 MB keš memorije treæeg nivoa stepena, naspram 2MB sa koliko su raspolagale ranije verzije èetverojezgrenih procesora.\nAMD posebno naglašava naèin na koji novi serverski èip upravlja virtualizacijom. Primjera radi, vrijeme potrebno da procesor prebaci kontrolu sa jednog virtualnog sistema na drugi smanjeno je za 25 procenata, tako da procesor može da posveti svoje resurse virtualnoj aplikaciji koja je pokrenuta, a ne prebacivanju sistema. Shanghai ima poboljšanu kontrolu potrošnje i u stanju mirovanja troši za 35% manje nego Barselona.\nAMD proizvodi Shanghai novim proizvodnim procesom nazvanim „zaronjena litografija“ (immersion lithography). Tokom proizvodnje, proèišæena voda se ubrizgava izmeðu soèiva i vafera, što poboljšava preciznost proizvodnje. Ova tehnologija æe naroèito doæi do izražaja kod 32-nanometarskog proizvodnog procesa.\nAnalitièari smatraju da Shanghai predstavlja znaèajnu novinu na tržištu èetverojezgrenih procesora i daju mu dobre šanse u odnosu na Intelove procesore. Ima, meðutim, i onih koji smatraju da æe korisnici željeti da nabave Shanghai zbog njegovog dobrog odnosa cijene i performansi, što æe održati AMD konkurentnim do sljedeæeg jezgra zasnovanog na novoj arhitekturi. Shanghai je više usavršen model prethodnika nego što je potpuno nov proizvod, smatraju analitièari.\nAMD-ova igraæa platforma Dragon Vijesti 0 Jan 10, 2009


Vreme 987 - Dnevnik studenta: Muke po rasporedu -->\nKada su profesori Filozofskog fakulteta, na odseku sociologije, ušli ove godine u učionicu, bili su iznenađeni. Naime, nikada do tada nisu videli da je sedamdeset studenata uspelo da dâ uslov za treću godinu. To je nešto što je od početka viđeno kao velika prednost bolonjskog sistema: skraćivanje vremena studiranja odavno je bolna tačka visokog školstva u Srbiji.\nStefan Marković (21) je student treće godine sociologije, njegova koleginica Milica Bobić je druga godina antropologije. Osim što dele zgradu u kojoj studiraju i što će na njihovim diplomama pisati da su završili Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu, njihovo studiranje je po malo čemu slično.\n"Mi u prvoj godini imamo 10, u sledećim po 11 predmeta i svi, osim stranog jezika i uvoda u sociologiju, su jednosemestralni", objašnjava Stevan. Iz svakog predmeta on ima obavezno po jedno izlaganje, seminarski rad, kolokvijum i mora da bude prisutan na predavanjima i vežbama. Krajnja ocena je, ili bi makar trebalo da bude, zbir svega toga.\nStevanovo prisustvo na predavanjima i vežbama je formalno obavezno, ali u praksi zavisi od profesora. U razgovoru za "Vreme", on kaže da su im neki od profesora odmah rekli da se ne slažu sa bolonjskim sistemom i da neće prihvatiti ništa od novina, samim tim da studenti nisu u obavezi da dolaze. Neki drugi su veoma oštri i revnosni kada je u pitanju prisustvo na nastavi. I to je jedna od glavnih Stevanovih zamerki. "S jedne strane, sistem je jako krut, ako imaš više od tri izostanka, moraš ponovo da slušaš taj predmet. Ne prihvataju nikakvo opravdanje, ni od doktora iz studentske poliklinike", kaže on, dodajući da neki profesori i kašnjenje zapisuju kao izostanak. Tako, jednom zakasniš i imaš još dve mogućnosti u semestru da ne dođeš. Stevan je prošle godine dolazio na fakultet sa temperaturom, jer bi u suprotnom morao sledeće godine da sluša ceo predmet iz početka (kako li bi tek bilo studentima koji dobiju N1H1).\nNeki profesori i asistenti zahtevaju da se prisustvuje nastavi, ali nisu strogi po tom pitanju. Tako da sve zavisi od onog koji drži predmet i to, prema rečima studenata, deluje haotično.\nMilica Bobić, studentkinja antropologije, studira po "prelaznoj" varijanti novog sistema. Ona nema obavezu da prisustvuje predavanjima i za to ima vrlo konkretan razlog. Naime, kako nam objašnjava, od kada su renovirane učionice kapacitet mesta je 60, a njih u grupi je 70. Iako formalno moraju da dolaze, na kraju semestra se ispotpisuju da su bili prisutni, ali niko to zaista ne traži. Čak je problematično da svi dođu, jer onda desetoro mora da stoji, što i nije prijatno, "pogotovo s obzirom na to da oni koji nisu na budžetu plaćaju godišnje 120.000 dinara".\nIpak, Milica skoro svakog dana ide na fakultet. Jedan od razloga je i što za njen odsek ne postoji nijedan udžbenik. Problem sa literaturom, pogotovo od kada je Bolonja zakucala na vrata, opšte je mesto. Studenti dobiju papir na kojem su napisani potrebni tekstovi iz dvadesetak knjiga, i onda je problem to naći.\n"Profesori nam prepričaju to što imamo od literature i pošalju nam mejlom prezentacije, gde se nalaze samo suve činjenice. Tako je skoro neophodno da prisustvujem predavanjima zbog beležaka", objašnjava Milica.\nStevan se nadovezuje na priču o nalaženju udžbenika. "Bolonja jeste znatno skratila literaturu, ali na loš način. Nastala je čitava konfuzija jer literatura nije kompaktna. Iz mnogo knjiga tražimo po 12 ili 40 strana, faktički, nekad mi se čini da samo opipavamo gradivo", smatra on.\nMeđutim, smatra da ipak nije sve tako loše. Stevan kaže da je napravljen veliki korak napred u osavremenjivanju gradiva. Recimo, on je radio izlaganje iz teksta koji je štampan pre mesec dana u Americi. Iz statistike im daju da rade istraživanja, "a to su žive stvari koje mogu i dobro da se naplate sutra", objašnjava naš sagovornik.\nTakođe, on veruje da je dobio dovoljno jasne konture da će kada završi fakultet biti u stanju da se prilagodi zahtevima budućeg posla.\nKod većine "bolonjaca", predmeti koji su sada jednosemestralni deo su nekadašnjih dvosemestralnih. Razlika je što su sada "rascepkani". Za razliku od većine, Milica i dalje ima dvosemestralne predmete, ali ih zato polaže u delovima. Slaže se da je jednostavnije kada se uči manje, ali oseća da joj nedostaje širi pogled, celina. "Lakše mi je da učim sve odjednom, jer ovako učim određeno gradivo za kolokvijum, potom prođe pola godine i ja učim drugi deo tog predmeta za drugi kolokvijum. Mnogo mi je teže da povežem stvari, jer mnogo toga zaboravim", objašnjava ona.\nProblem umnožavanja predmeta bio je prisutan kod studenata koji su počeli da studiraju po starom, a potom nastavili po novom sistemu.\nApsolventkinja Fakulteta organizacionih nauka Tijana Bobić (25) prepričava nam svoje iskustvo. Naime, ona je mogla da bira da li će nastaviti studije po starom ili novom sistemu. Na prezentaciji Bolonje predstavljene su lepe strane tako da se ona opredelila za nov sistem.\n"Meni je za čišćenje prve godine ostalo da položim dva ispita. Onda su mi po Bolonji ta dva ispita prepolovljena, zatim je jedan dodat, pa sam u drugu godinu ušla sa pet ispita zaostatka, umesto sa dva. Na kraju druge bila sam u obavezi da za upis u narednu godinu položim 11 ispita tako da sam obnovila godinu", objašnjava Tijana naglašavajući da ona nije imala "pravu Bolonju" već prelazni tip koji nije zahtevao prisustvo studenata na nastavi.\nI Milica i Stevan imaju obavezu da pre nego što izađu na ispit, polože kolokvijum, napišu seminarski i spreme određeno izlaganje. Radi bližeg sagledavanja, zamolili smo naše sagovornike da ispričaju kako su proveli prethodnu nedelju.\nStevan dolazi na fakultet u 9.45 na predavanje iz sociologije rada. U pola dvanaest slede vežbe iz istog predmeta, gde se dalje objašnjava i obrađuje tematika koju je slušao na predavanju. Zatim, do 14.45 traju britanske studije, što je jedan od izbornih predmeta. Odlazi kući. Oko šest se nalazi sa društvom da uče za kolokvijum iz sociologije promena. Često uče zajedno jer tako mogu lakše da izađu na kraj sa "tiranijom trenutka", stalnom žurbom. Ostaje do kasno uveče.\nMilici je ponedeljak slobodan dan. Tačnije, tada su joj na fakultetu časovi iz engleskog, ali pošto njen nivo znanja uveliko prevazilazi ono što se predaje, profesorka joj je kazala da ne dolazi. Nekoliko sati u toku dana uči za kolokvijum koji će biti krajem nedelje.\nU 11.30 Stevanu počinju predavanja iz socijalne patologije. Njegove kolege imaju izlaganja, što je jedan od uslova da izađu na ispit, dok je on tu obavezu završio početkom semestra. Od jedan do tri ima pauzu, a potom slede praktične vežbe iz istog predmeta. Profesorka radi u psihijatrijskoj bolnici "Laza Lazarević" pa na vežbe dovodi pacijente iz te ustanove ili studenti idu u posetu. Kasnije se opet nalazi sa društvom iz grupe, ali sada uče kombinovano. Počinju sa sociologijom promena, a potom uče statistiku za kolokvijum koji ih čeka u petak. "Kad je nedelja kolokvijuma zaboraviš na izlaske", objašnjava Stevan.\nMilica ovog utorka ima kolokvijum od pola četiri do pet. Utorkom predavanja obično traju osam sati, ali sada je promenjen raspored. Nakon kolokvijuma sledi gostujuće predavanje kolega iz Slovenije, ali Milica nema obavezu prisustva.\nDan počinje u osam ujutru, Stevan ima kolokvijum, posle toga slede vežbe iz sociologije promena. "Ove godine je mnogo kraće vreme između predavanja, ranije su bile pauze od tri, tri i po sata", objašnjava on.\nMilica je na predavanju koje po rasporedu traje od šest do pola devet, iz predmeta antropološke teorije, ali uvek ostanu do pola deset, deset. Časovi prolaze u izlaganju seminarskih radova studenata.\nStevan ima samo jedno predavanje iz metodologije i zato može da iskoristi dan. Do tri ujutru sa kolegama vežba statistiku. U pitanju su zadaci na kompjuteru, a uče i teorijski deo.\nNjegova koleginica sa Filozofskog fakulteta, Milica, ima predavanje iz antropologije društva, koje po rasporedu traje tri sata, međutim profesor ih nijednom do sada nije zadržao duže od sat i po.\nU pola deset je najavljeni kolokvijum iz statistike. Ovog puta Stevan i njegove kolege rade u posebnoj atmosferi. Naime, tog dana počinje štrajk studenata i oni se okupljaju ispred Filozofskog fakulteta. Kabinet sa kompjuterima je na prvom spratu i gleda na Plato. Dok radi kolokvijum, njegove kolege sa dva beogradska univerziteta "bez prestanka trube i viču i duvaju u pištaljke". To mu pomalo remeti koncentraciju.\nMilici je petkom na redu predavanje iz antropologije religije, od tri do šest časova po podne. Kao i svaki put, ovog petka obavezna diskusija se završava svađom. "Vatreni vernici i isto tako vatreni ateisti oštro se posvađaju i nikad niko ne odstupi od svog, i tako iz dana u dan", objašnjava Milica. Njoj je svaka nedelja ovakva. Sve do juna, kada će u jednom roku morati da položi sedam ispita.


Vladi ZDK-a doznačeno 700.000 KM za obnovu puta u Željeznom Polju - Zepce.Ba - Gradski informativni portal Žepča\nZDK :\tVladi ZDK-a doznačeno 700.000 KM za obnovu puta u Željeznom Polju\nDirektor Federalnog fonda za pomoć područjima nastradalim u prirodnoj nesreći na teritoriji FBiH Jasmin Jaganjac danas je u Zenici s premijerom Zeničko-dobojskog kantona (ZDK) Munibom Husejnagićem, zeničkim načelnikom Husejinom Smajlovićem i direktorom kompanije “Komrad-Ze” Muhamedom Šibonjićem potpisao ugovor o realizaciji projekta hitne sanacije klizišta i dionice puta za selo Kolići, saopćeno je iz Ureda Federalne vlade za odnose s javnošću.\nZa ovaj projekat koji treba da bude završen u roku od 45 dana od uvođenja izvođača u posao, Federalni fond je izdvojio 166.000 KM.\nDanas je, ujedno, na osnovu Odluke Upravnog odbora Federalnog fonda za pomoć nastradalim područjima od prirodne nesreće na teritoriji FBiH, Zeničko-dobojskom kantonu doznačeno još 1.000.000 KM, od čega je 700.000 KM namijenjeno obnovi putne infrastrukture za Željezno Polje u općini Žepče, a 300.000 KM za obnovu puta Nemila - Bistričak u općini Zenica.\nTakođer, općini Gračanica je doznačeno 40.000 KM na ime zajedničkog finansiranja izgradnje mosta.\nTokom boravka u Zenici, direktor Jaganjac se sastao i s premijerima Tuzlanskog kantona Bahrijom Umihanićem te Posavskog kantona Marijanom Oršolićem, gradonačelnikom Tuzle Jasminom Imamovićem i projekt menadžerom UNDP-a Edisom Arifagićem.\nUpravni odbor Federalnog fonda prihvatio je Izvještaj direktora Jasmina Jaganjca o realizaciji dosadašnjih odluka koje se odnose na utvrđivanje kriterija i izdvajanje novca za obnovu nastradalih područja.\nViše iz kategorije: « Sljedeće sedmice počinje izgradnja autoceste Zenica sjever – Zenica zapad\tZamjenik šefa Delegacije EU u BiH Daviddi otvorio školu u Maglaju obnovljenu u okviru EU Programa za oporavak od poplava »


da-li-je-keto-dijeta-bezbedna-za-vreme-dojenja | Porodica | Hrana i recepti\nDa li je keto dijeta bezbedna za mame koje doje? 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n09.07.2018. / 07:00\nDijeta Dojenje Dojenje i ishrana Uspešno dojenje Zdravlje žene Zdravlje i lepota Lepota Žensko telo Posle porođaja Majke Kutak za mame


U novom sazivu SPUB-a dva delegata Mašinskog fakulteta – VESTI Mašinskog fakulteta\nU radu novog saziva Studentskog parlamenta Univerziteta u Beogradu (SPUB), učestvovaće dva delegata sa Mašinskog fakulteta u Beogradu – Jagoš Stojanović, aktuelni student prorektor Beogradskog univerziteta i Nikola Jokić, student prodekan Mašinskog fakulteta.\nStudentski parlament na nivou Univerziteta sastavljen je od 45 delegata sa 31. fakulteta. Broj delegata svakog fakulteta zavisi od broja upisanih studenata, a Mašinski fakultet u ovom sazivu ima dva predstavnika.\nNa konstitutivnoj sednici Studenskog parlamenta Univerziteta u Beogradu, koja je održana u sredu, 4. novembra, izabrano je rukovodstvo SPUB-a, a zatim i članovi u ostalim telima Univerziteta u Beogradu.\nAleksa Ostojić, aktuelni predsednik Studentskog parlamenta Mašinskog fakulteta izabran je za zamenskog člana Disciplinske komisije Univerziteta i člana Studentske konferencije univerziteta Srbije.\n« ZF Serbia generalni sponzor „Drumske Strele“\nBesplatni kursevi stranih jezika na Mašincu »


Intervju ministra Selakovića za Večernje novosti povodom godinu dana rada Vlade | Ministarstvo spoljnih poslova\nIntervju ministra Selakovića za Večernje novosti povodom godinu dana rada Vlade\nUspeli smo, međutim, da uradimo mnogo na međunarodnom planu: da se izborimo da se naša reč čuje i da se naši državni i nacionalni interesi uvažavaju kao legitimni. Učvrstili smo i obnovili mnoga stara prijateljstva, a sa nekim državama, sa kojima u prošlosti nismo uvek imali skladan odnos, postavili smo temelje za izgradnju bolje saradnje. Posebna pažnja posvećena je odnosima u regionu, a naš odgovor na provokacije bile su ekonomske inicijative regionalnog povezivanja koje svima mogu da donesu dobro. Srbija će nastaviti da nastupa kao uspešna država i kao stub stabilnosti i lokomotiva ekonomskog razvoja regiona.\nOvako šef diplomatije Nikola Selaković, u intervjuu za "Novosti" sumira rezultate ministarstva na čijem je čelu, uoči prvih godinu dana rada Vlade, a tokom kojih je ubeležio čak 354 susreta sa stranim zvaničnicima, između ostalog sa 16 predsednika, 10 premijera i 110 ministara spoljnih poslova.\nUlazimo li u foto-finiš pritisaka na Srbiju da prizna Kosovo i gde je manevarski prostor za našu državu?\nJesu li tačne informacije da velike zapadne sile, pogotovo SAD, žele da se pitanje Kosova završi do kraja 2022?\nDa li novi američki ambasador Kristofer Hil dolazi u Beograd da završi započeto devedesetih - da se konačno odvoji Kosovo, a RS utopi u BiH?\nKoliko su tome prepreka naši dobri odnosi sa Moskvom, što nam stalno zameraju iz Vašingtona?\nHoće li Beograd tražiti da se i Moskva direktno uključi u pregovore o Kosovu?\n- Svako rešenje do kojeg bi se došlo mora da prođe i Savet bezbednosti UN. A tamo sede i predstavnici Moskve i Pekinga, koji za razliku od zapadnih država imaju drugačije stavove po ovom pitanju. Sada se dijalog Beograda i Prištine nalazi pod okriljem EU, kao glavnog garanta da će se ono što će se dogovorom postići i ispuniti.\nDa li će Priština ponovo pokušati da postane članica Unesko ili neke druge međunarodne organizacije?\n- Mi u svakom trenutku delujemo kao da će oni to sutra učiniti. Moramo da budemo spremni na takav faktor iznenađenja, a onda u skladu sa tim i da preduzimamo odgovarajuće mere i vučemo poteze.\nZnači li to da će biti aktivirana otpriznavanja Kosova? Spekuliše se da je bar 10 država spremno na taj korak...\n- Mislim da ima i mnogo više zemalja koje su voljne da svoje pozicije oko KiM preispitaju. Mi nećemo povući prvi potez, jer bismo odmah bili proglašeni za provokatore. Štaviše, bili smo spremni i da nastavimo moratorijum na lobiranja za priznavanja i otpriznavanja dogovoren Vašingtonskim sporazumom, ali u Prištini ne postoji dobra volja za poštovanjem bilo kog sporazuma.\nNedavno ste bili u poseti Vatikanu. Može li papa uskoro doći u posetu Srbiji?\nKako gledate na optužbe, pogotovo iz regiona, da je i obeležavanje godišnjice osnivanja Pokreta nesvrstanih u Beogradu u funkciji stvaranja "srpskog sveta"?\nRekli ste da u stalnim napadima na predsednika Vučića i Srbiju ima i nedozvoljenog inostranog mešanja. Na koga ste mislili?\n- Vučić smeta zbog toga što Srbija više nije na kolenima već je danas neuporedivo politički stabilnija, pravno uređenija i ekonomski snažnija država, koja je zamajac razvoja regiona. A kao takva država, bez ikakve dileme, može da odgovara samo sebi i srpskom narodu, ma gde on živeo. Onaj kome takva Srbija ne odgovara, radiće sve što može da sruši onoga koji je glavni razlog toga što je Srbija danas takva kakva jeste, a to je predsednik Vučić.


Ljubav jeste slepa, ali... - Smedia\n29.09.2016 | 08:30\n29.09.2016 | 08:40\nLjubav je slepa, a to je, kao što svi znamo, vrlo često šifra za "on/ona jeste divan/divna, ali UOPŠTE nije za tebe". Svi smo prošli kroz to, znate već, neko vas očara lepotom, i dok se okrenete, prošli su meseci a vi niste ni svesni da ta osoba jednostavno nije za vas. Ako je to slučaj, ne postoji ništa što biste vi mogli da kažete ili uradite da biste promenili tužnu činjenicu da ste u vezi sa potpuno pogrešnom osobom.\nEvo na šta bi trebalo da obratite pažnju, ovi znakovi jasno ukazuju da ste sa nekim ko je daleko od "gospodina Pravog" ili "gospođice Prave":\nŽivotni planovi vam se razlikuju\nVi želite karijeru, on bi da putuje i odbija da se skrasi. I iako se može desiti da u godinama koje dolaze naiđe trenutak kad će se vaši planovi "poklopiti", možda bi bilo bolje da ne gubite vreme čekajući da se...


Nakon pisanja Istrage oglasio se zastupnik u Bundestagu: Kauffman "nije bio svjestan negativnih asocijacija" zbog čestitanja dana RS, a RTRS povukao video poruku - Istraga .ba\nKauffman na Twitteru napisao kako mu "nije bila namjera da povrijedi osjećaje Bosanaca, a onda ponovio stav da BiH treba urediti kao federalnu državu. RTRS povukao sve klipove i vijesti o ovom slučaju.\n“Nisam bio svjestan kakve će negativne asocijacije proizvesti moj pozdrav. U svakom slučaju, uopće mi nije bila namjera povrijediti osjećaje Bosanaca. Predan sam miru u BiH i protiv sam svih zaborava”, napisao je na svom Twitter nalogu Stefan Kauffman, zastupnik CDU-a u njemačkom Bundestagu, nakon što je Istraga objavila da je ovaj član stranke Angele Merkel čestitao neustavni dan Republike Srpske.\nNo, riječ izvinjenje Kauffman nije upotrijebio u svojim twittovima iako je, kasnije, ustvrdio da se “izvinio” zbog svoje čestitke upućene građanima RS-a. U međuvremenu, Radio televizija Republike Srpske je sa svog youtube kanala povukla video na kojem se vidi Stefan Kauffman kako u predstavništvu RS u Štutgartu obilježava 9. januar. Vijest o obilježavanju dana RS u Štutgartu povučena je i sa stranice RTRS-a. Ranije je, podsjećamo, objavljeno da je je Kauffman zajedno sa stranačkim kolegom Raimundom Haserom, inače zastupnikom u Pokrajinskom parlamentu Baden Virtenberga, uputio i video poruku povodom dana RS.\nNakon što je Istraga objavila ovaj video i podsjetila da je Kauffman tradicionalno prisustvovao obilježavanju dana RS, uslijedile su brojne reakcije. Na kraju je ovaj stranački kolega njemačke kancelarke Angele Merkel reagirao na svom twitter nalogu tvrdeći da “nije bio svjestan asocijaca”. No, u nastavku rasprave Stefan Kauffman je ponovio svoj stav iz decembra prošle godine kada je na RTRS-u kazao da BiH treba biti uređena kao federalna država.\n“Svi bismo trebali biti zainteresirani za suživot Bosanaca, Hrvata i Srba u federalnoj Bosni i Hercegovini. Svjesni onoga što se dogodilo”, ponovo je twittao Kauffman.\nIdentičan stav, podsjećamo, Kauffman je izrekao gostujući u emisiji Pečat RTRS-a.\nKauffman je tada kazao da bi BiH trebalo da se razvija kao federalna država, ističući da neupitno podržava Dejtonski sporazum.\nPrethodni članakZastupnik CDU-a u Bundestagu poručio preko RTRS-a : “Srećan dan Republike Srpske”\nNaredni članakKako su SDA i SBB krali na izborima u Mostaru: Na jedan osvojeni glas Anelu Kljaki i Salemu Mariću dodavali po pet fiktivnih glasova


Promjenljivo oblačno i toplo | Srpskacafe\nRUGIPP i Ekonomski fakultet potpisali sporazum o saradnji\nUhapšen Milan Gurović, iza rešetaka u narednih 48 časova\nPromjenljivo oblačno i toplo\nPonedjeljak, 22.07.2019., 06:57 Ponedjeljak, 22.07.2019., 07:59\nU Republici Srpskoj i Federaciji BiH danas će biti promjenljivo oblačno i toplo, na sjeveru uz kratkotrajne pljuskove.\nNajviša temperatura vazduha biće od 26 do 31, na jugu do 33 stepena Celzijusova, saopšteno je iz Republičkog hidrometeorološkog zavoda.\nVjetar će biti slab do umjeren, sjevernog smjera, u Hercegovini na momente i pojačan, saopšteno je iz Federalnog hidrometeorološkog zavoda.\nTemperatura vazduha u sedam časova: Gacko 14 stepeni, Sokolac i Čemerno 15, Ribnik, Rudo i Han Pijesak 16, Livno i Sarajevo 17, Bileća i Zenica 18, Novi Grad i Bihać 19, Banjaluka, Doboj, Prijedor i Tuzla 20, Bijeljina i Mostar 22, te Trebinje 23 stepeni Celzijusovih.\nOT Srijeda, 11.12.2019., 18:21 Srijeda, 11.12.2019., 18:21\nSrijeda, 11.12.2019., 18:21 Srijeda, 11.12.2019., 18:21\nOT Srijeda, 11.12.2019., 17:52 Srijeda, 11.12.2019., 17:57\nSrijeda, 11.12.2019., 17:52 Srijeda, 11.12.2019., 17:57


Zakon krše, ali sekretarku ne smjenjuju - Vijesti.me\nDUŽNOST JOJ PRESTALA U NOVEMBRU 2017.\nZakon krše, ali sekretarku ne smjenjuju\nZakonom o državnoj upravi precizirano je da “državnog sekretara imenuje i razrješava Vlada, na predlog ministra, bez javnog konkursa i dužnost mu prestaje prestankom mandata ministra” Edit\nAleksandar Bogdanović (Foto: Filip Roganović)\nMiloš Rudović 11. jun 2018, 05:23 ažurirano 31. januar 2019, 10:10\nMinistarstvo kulture i Vlada Crne Gore više od šest mjeseci na mjesto državne sekretarke suprotno zakonu drži Sandru Đurbuzović.\nVlada je bila dužna da državnu sekretarku smijeni poslije odlaska Zorana Pažina, odnosno dolaska na njegovo mjesto Aleksandra Bogdanovića krajem decembra. Zakonom o državnoj upravi precizirano je da “državnog sekretara imenuje i razrješava Vlada, na predlog ministra, bez javnog konkursa i dužnost mu prestaje prestankom mandata ministra”.\nVlada je na sjednici 27. jula prošle godine donijela rješenje o imenovanju diplomirane grafičke dizajnerke Đurbuzović na mjesto državne sektretarke.To je urađeno na predlog tadašnjeg ministra kulture Janka Ljumovića.On je, međutim, tri mjeseca kasnije podnio ostavku zbog protivljenja smjeni rektorke Univerziteta Crne Gore Radmile Vojvodić.\nPoslije toga je za vršioca dužnosti ministra kulture postavljen Pažin, potpredsjednik Vlade za politički sistem, unutrašnju i vanjsku politiku i ministar pravde.Na njegov predlog je Vlada na sjednici 30. novembra donijela odluku o razrješenju ali i novom imenovanju Đurbuzovićeve za državnu sekretarku.\nMjesto ministra kulture popunjeno je pred Novu godinu, kada je Vlada predložila Bogdanovića za to mjesto, a poslanici vladajuće koalicije u Skupštini Crne Gore podržali odluku.Međutim, mandat Đurbuzovićeve zbog promjene ministra nikada u međuvremenu nije prekinut.\nNa pitanje “Vijesti” zašto ona nije razriješena, da li je ministar predlagao ili će predložiti njeno razrješenje, iz Ministarstva kulture su se pozvali na odluku iz vremena kada je njime rukovodio Pažin.\n“Državnoj sekretarki Ministarstva kulture Sandri Đurbuzović je prestala dužnost u novembru 2017. godine, shodno članu 41a stav 5 Zakona o državnoj upravi, a zbog prestanka mandata ministra kulture, što je konstatovano na sjednici Vlade. U skladu sa navedenim, Vlada je ponovo imenovala Sandru Đurbuzović za državnu sekretarku Ministarstva kulture,” navodi se u odgovoru Ministarstva.\nInače, odlukom je definisano da sva ministarstva mogu imati od jednog do tri državna sekretara.\nU Zakonu o državnoj upravi piše da državni sekretar, u okviru ovlašćenja koja mu odredi ministar, obavlja poslove koji se odnose na izradu predloga politika ministarstva i praćenje njihove realizacije. Kad ministarstvo ima više državnih sekretara, ministar ovlašćuje jednog od njih da ga zamjenjuje u slučaju njegove spriječenosti da vrši funkciju, u okviru datih ovlašćenja.\nMada zakon nalaže da se državni sekretar smjenjuje po odlasku ministra, Marina Vujačić je, na primjer, dan poslije ostavke ministra evropskih poslova Aleksandra Andrije Pejovića odlučila da podnese ostavku.\nVlada je 22. februara prihvatila ostavku koju je podnio Pejović nakon što je Agencija za sprječavanje korupcije utvrdila na inicijativu Centra za građansko obrazovanje da je on prekršio više zakona i Ustav Crne Gore.Vujačić je dan kasnije podnijela ostavku.Ona je tada kazala da je odluku da novi posao počne u Ministarstvu donijela isključivo iz želje ličnog doprinosa procesu reformi crnogorskog društva, prvenstveno kroz proces evropskih integracija.\n“Kako to nije moguće nastaviti u skladu s definisanim okvirima doživljavam ovu odluku principijelnom i ličnom”, navela je u tadašnjem saopštenju Vujačićeva.


Pojašnjenje Sporazuma o priznavanju saobraćajnih prekršaja | (Vesti - 29.07.2014) Subotica\nKomentara: 9 | Pregleda: 4438\n29.07.2014 u 15:38h\nPovodom pogrešnih tumačenja koja su se pojavila u javnosti nakon najave početka primene Sporazuma o priznanju za prekršaje iz Zakona o bezbednosti saobraćaja na putevima, iz MUP-a naglašavaju da Sporazum o priznanju prekršaja vozači ne zaključuju sa policijskim službenikom koji je uočio prekršaj na licu mesta, već u službenim prostorijama sa starešinom saobraćajne policije koji je ovlašćen da protiv okrivljenog podnese zahtev za pokretanje prekršajnog postupka.\nU MUP-u posebno ističu da će, bez obzira na to što se po Zakonu o prekršajima sporazum može zaključiti sa bilo kojim licem i za bilo koji prekršaj, starešine saobraćajne policije sporazum zaključivati isključivo sa licima kojima je to prvi prekršaj u određenom periodu i isključivo za prekršaje kojima nije direktno ugrožena bezbednost saobraćaja.\nOkrivljeni će morati da plati propisani iznos novčane kazne i biće mu evidentirani svi kazneni poeni propisani za učinjeni prekršaj, a jedini ustupak će se ogledati u skraćenju propisane zaštitne mere zabrane upravljanja motornim vozilom.\nO Sporazumu o priznanju odlučuje sud, koji sporazum može odbaciti, usvojiti ili odbiti.\nPostavljeno pre 2039 dana i 23 časa\nffilozoff [pre 2039 dana i 22 časa] Odgovori\nKOJI JE OVO VEK ??? Nista se normalno ne desava,samo zackoljice,pogresne interpetacije,lazi,obavestenja,lose vesti,....ZASTO???\n#130150 (1) (10)\nwecker [pre 2039 dana i 22 časa] Odgovori\nSvaki ucesnik u saobracaju odsad da spremi novcanice u sitnijim apoenima,\nnaravno radi sporazuma. A prirucnik zakona o saobracaju trazite prilikom registracije\nvozila koja ce se davati besplatno radi izbegavanja svakog nesporazuma sa sluzbenom osobom.\n#130153 (1) (8)\nPERA [pre 2039 dana i 22 časa] Odgovori\npolicajcima placamo 1000 dinara i oni nas puste o cemu vi pisete nema prijave nema dogovora 1000 dinara ili dje si brate ili oklen si junace\n#130157 (4) (19)\nnale [pre 2039 dana i 22 časa] Odgovori\nAha! Sad je već mnogo jasnije-dakle, preskačemo "kariku" policajac i mito ostavljamo direktno upravniku ili zameniku upravnika saobraćajne policije ( to mu u tekstu dodje pemenuti starešina ). Lepo\n#130162 (4) (12)\nkojot [pre 2039 dana i 17 časova] Odgovori\nВаљда треба и људи који су у канцеларијама да зараде неки динар а не само ови на терену што раде да згрћу све за себе.\n#130221 (0) (7)\nnebitan [pre 2039 dana i 17 časova] Odgovori\nPERA- ja bih dodao iz svog iskustva i "kojim dobrom junace" :D\n#130225 (0) (7)\nSojic [pre 2039 dana i 6 časova] Odgovori\n1000 din je mnogo,prodje to i na 500 din.\n#130275 (0) (1)\nMarko [pre 2039 dana i 5 časova] Odgovori\nPogresne interpretacije u javnosti su posledica nerazumevanja prava od strane novinara. Nazalost i ta profesija je degradirala u kadrovima a medijske kuce ne mogu da drze specijalizovane novinare na plati, vec pise ko stigne i kako stigne.\n#130282 (1) (3)\nmakazar [pre 2039 dana i 2 časa] Odgovori\n"Alkoholisanost stepena od 0.5 do 1,2 promila. U interesu obe strane biće da se sporazumemo da učinilac prekršaja plati 6000 din i najverovatnije ćemo opraštati zaštitnu meru oduzimanja dozvole"\nOvo je izjavio načelnik uprave saobraćajne uprave policije MUP a Srbije .!!!!!!!!\nSve preko 0,5 su potencijalne ubice koje će proći sa 6000 kazne i ajd zdravo. Razumem sitne prekršaje , ali alkoholisanost da se oprašta...pa tu neko nije normalan. Verovatno su ove zakone donosili slični saobraćajni stručanjaci kao i ovi naši lokalci\n#130292 (0) (3)


Simbol Užica: Turistička atrakcija Užički grad – Turizam TV\nSimbol Užica: Turistička atrakcija Užički grad\n7. aprila 2022. Jelena Nemeš Vesti\nPenjući se od Užica ka Zlatiboru nećete moći a da ne primetite veličanstveno zdanje koje vas vraća nekoliko vekova u prošlost.\nStari grad, Užički grad simbol je grada Užica godinama unazad i jedna od najatraktivnijih lokacija u Zlatiborskom okrugu.\nPrvi pouzdani istorijski izvori o užičkoj tvrđavi potiču iz sredine 14. veka kada je tvrđava bila u posedu vlastelinske porodice Vojinović, a od 1366-1373. godine pripadala je županu Nikoli Altomanoviću sve do sukoba sa knezom Lazarom i banom Tvrtkom, kada je Nikola zarobljen i oslepljen. Grad je nakon toga pripao knezu Lazaru, ali je u svojim zidina-ma sačuvao autentični novčić Nikole Altomanovića, koji je pronađen tokom arheoloških iskopavanja na Starom gradu, i koji potvrđuje istorijsku atentičnost užičkog župana.\nOstaci Užičkog grada leže na visokom grebenu koji sa tri strane okružuje reka Đetinja. Prema zapadu, jugu i istoku strme litice, visoke i do 50 m, kao jaki prirodni bedemi spuštaju se do reke, tako da je prilaz gradu bio je moguć samo sa severa ali i tu su vertikalne strane branile prilaz najvišem delu utvrđenja, čineći ga maltene neosvojivim. Položaj grada vekovima je izazivao divljenje putnika i prolaznika koji su prolazili pokraj njegovih bedema i razrušenih zidina.\nNakon izvršene rekonstrukcije ovaj istorijski lokalitet zablistao je punim sjajem i dostupan je za sve posetioce. Na Stari grad će ponovo vikendom moći i posetioci, posebno Užičani za koje tvrđava znači mnogo više od starih zidina. Sve grupe posetilaca biće u pratnji turističkog vodiča koji će ih upoznati sa bogatom istorijom ove građevine.\nautor: Jelena Nemeš\nĐetinaputovanjarekonstrukcijasrbijaturizamturizam tvtvrđavaUžiceUžički gradzlatibor\nPrethodne objave:Đerdap – prvi geopark u Srbiji\nSledeće objave:Mere se ukidaju u Grčkoj!


Faktori rizika za nastanak bolesti usta i zuba | Topvita | Ekologija | Ishrana | Zdravlje\nFaktori rizika za nastanak bolesti usta i zuba\nKampanja se realizuje na teritoriji Srbije, a sprovode je Institut za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut” i Stomatološki fakultet Univerziteta u Beogradu uz podršku Ministarstva zdravlja Republike Srbije.\nZdravlje usta i zuba je veoma bitno za svakodnevni život jer nam omogućava da govorimo, da se smejemo, da osetimo ukus, da žvaćemo i gutamo. Održavanjem oralnog zdravlja utiče se na fizičko, mentalno i socijalno zdravlje, navodi se na portalu Instituta za javno zdravlje Srbije „Dr Milan Jovanović Batut”.\nTokom Nedelje zdravlja usta i zuba intenziviraju se aktivnosti na informisanju stanovništva o značaju oralnog zdravlja i merama prevencije, a posebno o potrebi i mogućnostima da se ličnim i kolektivnim angažovanjem i pozitivnim ponašanjem čuva i unapređuje zdravlje usta i zuba.\nNosioci i koordinatori ovih aktivnosti na nivou okruga su okružni instituti i zavodi za javno zdravlje, a za teritoriju svake opštine službe stomatološke zaštite domova zdravlja, uz aktivno učešće privatne stomatološke prakse, lokalne zajednice, privatnog sektora i udruženja građana.\nKampanja ima za cilj i da se dodatno motivišu pojedinci, porodice, zajednica i donosioci odluka za aktivan odnos prema unapređivanju oralnog zdravlja, s obzirom da oboljenja usta i zuba, karijes (zubni kvar) i parodontopatije (oboljenje potpornog aparata zuba) imaju veliki zdravstveni, socijalni i ekonomski značaj, te predstavljaju javnozdravstveni problem u mnogim zemljama sveta.\nOve godine od 18. do 24. maja obeležava se Nedelja zdravlja usta i zuba pod sloganom „Zdrave navike za zdrave zube”. Slogan ovogodišnje kampanje ukazuje nam na značaj zdravih stilova života u očuvanju zdravlja usta i zuba, kao i faktora rizika za nastanak bolesti usta i zuba.\nFaktori rizika za nastanak bolesti usta i zuba nisu samo loša oralna higijena već i faktori koji su značajni i za nastanak oboljenja srca i krvnih sudova, malignih oboljenja, dijabetesa, kao što su: nepravilna ishrana sa velikom količinom masti, soli i šećera, upotreba duvanskih proizvoda, štetna upotreba alkohola, fizička neaktivnost, ali i socijalne determinante zdravlja.\nIstraživanje zdravlja stanovnika Srbije iz 2013. godine je pokazalo da je manje od polovine stanovništva (45,6 odsto) u Srbiji procenilo stanje svojih zuba i usne duplje kao dobro.\nRezultati istraživanja ponašanja u vezi sa zdravljem dece školskog uzrasta u Republici Srbiji 2018. godine pokazali su da naviku svakodnevnog pranja zuba češće od jednom dnevno ima nešto više od dve trećine (70,9 odsto) učenika petih, sedmih razreda osnovne škole i prvih razreda srednje škole, značajno više devojčica nego dečaka (82,6 odsto prema 59,9 odsto).\nRođeni u poslednjih 30 godina imaju najmanje seksa još od 1920.\nOpšte preporuke za očuvanje oralnog zdravlja koje se plasiraju u okviru ove kampanje nisu usmerene samo na značaj održavanja adekvatne higijene i redovnih poseta stomatologu, već obuhvataju i preporuke za smanjenje unosa šećera, a podstiče se i uključivanje poruka o bezbednom fizičkom okruženju, kao i uticaju konzumiranja alkohola i pušenja na oralno zdravlje.\nMere zaštite zuba treba sprovoditi tokom čitavog života počevši i pre nicanja zuba, tj. tokom trudnoće.\nPosebno značajna ciljna grupa za preventivni rad su trudnice i deca školskog i predškolskog uzrasta kod kojih se mogu sprovesti skoro sve mere zaštite stalnih i preostalih mlečnih zuba. U predškolskom i školskom uzrastu se dosta uči o oralnom zdravlju i ustaljuju se navike o oralnoj higijeni.\nJapanci poludeli za Putinom\nTopVita - 24. November 2019. 0\nPravilna nega kože nakon treninga izgleda ovako! Autor: Strainovic Kako nega kože nakon treninga treba da izgleda? Ostavljanje znoja i prljavštine na koži nakon treninga je najsigurniji recept za mnoge probleme. Poklanjamo vam ultimativni vodič za negu nakon napornog vežbanja! Dobro je poznato koliko je vežbanje korisno za mentalno i fizičko zdravlje. A šta je sa kožom? Ukoliko idete u teretanu znate da je to prostor pun znojavog sveta. Svi oni dodiruju znojavim rukama iste sprave koje i vi koristite. Ma koliko se trudili neizostavno ćete dodirnuti i lice rukama na koje ste svašta nakupili. Ukoliko ste sad pomislili da vi svakako ne dirate lice rukama za vreme treninga, reći ću vam statistički podatak da prosečna osoba tokom jednog dana svoje lice dodirne između 2 i 3 hiljade puta. Pravilne nega kože nakon treninga je presudna Nije nam namera da kažemo da će vam odlazak u teretanu i na druge vrste treninga uništiti lice i ostatak kože. Samo želimo da vam skrenemo pažnju da je ..\nRak želuca – tihi ubica: Ovo su najčešći simptomi na koje...\nSpirulina za kosu je tako senzacionalna i moćna!\nŠta je psorijaza na koži glave i kako znate da to...


Slabo zanimanje za ručne radove | LIKA ONLINE - Najposjećeniji lički portal\nNaslovnica Gradovi Otočac Slabo zanimanje za ručne radove\nSlabo zanimanje za ručne radove\nOTOČAC- Otkazan je najavljivani tečaj ručnih radova što ga je trebalo organizirati Gacko pučko otvoreno učilište Otočac. Razlog otkazivanja planirane trodnevne radionice pojasnila nam je ravnateljica učilišta Nada Avsec.\n-Tečaj je otkazan zbog slabog zanimanja građana. Nitko se nije prijavio na ove inače atraktivne i vrlo korisne radionice. Pretpostavljam da je razlog slabog zanimanja vezan uz početak sezone poljoprivrednih radova pa je tako izostalo zanimanje potencijalnih polaznika tečaja, rekla nam je ravnateljica Nada Avsec.\nTečaj tradicijskih ručnih radova na kojemu su se polaznice (i polaznici) mogle naučiti vještinama šivanja, pletenja, heklanja, vezenja i ostalih vrsta ručnog rada u cijeloj se Lici uspješno održava već niz godina jer su radionice besplatne i primjerene svim uzrastima.


"Ovim tempom do KOLEKTIVNOG IMUNITETA za mesec i po"\n“Ovim tempom do KOLEKTIVNOG IMUNITETA za mesec i po”\nDo ovog trenutka u Srbiji je dato milion i 200 hiljada doza vakcina, oko 420 000 ljudi je u potpunosti vakcinisano sa obe doze, rekla je Kisić-Tepavčević za hrvatsku televiziju RTL.\n“Samo ovog vikenda planirano je da se vakciniše 100.000 ljudi. Imajući u vidu da u procenu kolektivnog imuniteta ulaze i oni koji su već preležali bolest, procenjuje se da je za postizanje kolektivnog imuniteta potrebno vakcinisati između milion i dva miliona ljudi što je, ako nastavimo ovim intenzitetom, za oko mesec, mesec i po dana”, rekla je doktorka.\nOna je rekla da je Srbija sa više proizvođača vakcina uspela da dogovori nabavku više od 12 miliona doza vakcine, tačnije 12.332.000 vakcine.\nDOBRE VESTI iz “svetske laboratorije”: Vakcina SPREČAVA SMRTNOST skoro 99 odsto


Jedro | Bar, Crna Gora - Institut za biologiju mora vrši kontrolu kvaliteta morske vode\nInstitut za biologiju mora vrši kontrolu kvaliteta morske vode\nRezultati analize kvaliteta morske vode za 110 lokacija, koju je Institut za biologiju mora sproveo u periodu od 16. do 17. juna, pokazali su da je na 84,5% lokacija morska voda bila odličnog kvaliteta, na 10% lokacija dobrog, dok je na 5,5% lokacija voda bila zadovoljavajućeg kvaliteta. Ovi rezultati potvrđuju da je morska voda na crnogorskim kupalištima dobrog kvaliteta, tj. da je sanitarno ispravna, te bezbjedna za kupanje i rekreaciju.


Šta Amerikanci sanjaju danas?\nLaku noć, sutra si beskućnik\nMnogo pre nego što je zapisan slogan „američki san", Amerikanci su već imali generalnu ideju da žele da kreiraju zemlju sloboda i jednakih mogućnosti za sve. Tek je 1931. godine istoričar Džejms Traslov Adams tim idejama dao ime koje se urezalo svima u pamćenje i opisao ih u svojoj knjizi Američki ep kao „maštanje o zemlji u kome bi život trebalo da bude bolji, bogatiji i svrsishodniji za sve, sa šansama za svakoga u skladu sa njegovim sposobnostima ili dostignućima". Kasnije je neko dodao da se radi o „šarmu očekivanog uspeha". Kada je Džejms Adams pisao tu knjigu, veći deo modernog sveta već je bio stvoren. Velika otkrića sa kraja prethodnog veka kao što su elektricitet, automobili, telefoni, kanalizacija i tekuća voda u kućama i stanovima već su bili dostupni većini domaćinstava. Međutim, danas oko dve trećine Amerikanaca tvrdi da je „američki san" nedostupan, piše urednik Magazina Tabloid Milan Balinda, dugogodišnji novinar američkog dnevnika Majami Herald\nNegde oko jedne trećine Amerikanaca misle da će postići svoj američki san, a taj san danas osim boljeg života, bogatijeg i svrsishodnijeg uključuje i kuću sa garažom za dva automobila i fakultetsko obrazovanje. Pametni telefon se podrazumeva. Međutim, podaci pokazuju da je negde od sredine sedamdesetih godina prošlog veka poboljšanje života 90 odsto Amerikanaca u stagnaciji i to zbog distribucije bogatstva. Nejednakost je u usponu, a i populacija je postala starija. Takođe se tokom ovogodišnje kampanje za predsedničke izbore politički kandidati osvrću na američki san. Počevši od Donalda Trampa koji tvrdi da je američki san mrtav, pa do Bernia Sandersa koji je rekao da je taj san postao „noćna mora za mnoge". Bilo kako bilo, istorija nam pokazuje da su tokom teških vremena, od velike depresije tridesetih godina prošlog veka pa do nedavnih ekonomskih stagnacija, optimizam uvek preovladao i stvari su se poboljšale, mada nema garancija da se tako nešto mora ponoviti svaki put. Među pesimistima nalaze se i većina američkih investitora. Naime, od njih 500 najuticajnijih 55 odsto tvrdi da američki san više nije dostižan.\nČitavih 62 odsto investitora, sa ukupnim kućnim prihodima od više od 250.000 dolara godišnje, takođe kažu da američki san više nije na dohvatu ruke.\nŽene generalno, njih 62 odsto ne veruju u američki san, dok je kod muškaraca ta cifra nešto niža - 48 odsto. Takođe je interesantno da 62 odsto „bejbi bumersa", najuspešnije generacije do sada, od 55 do 64 godine starosti, takođe smatra da je san nedostižan. Samo 23 odsto Amerikanaca tvrde da žive u američkom snu, kao što i 36 odsto od 250 milionera kažu da im ide veoma dobro.\nZa milione građana Sjedinjenih Država stagnacija plata tokom nekoliko poslednjih godina, kao i permanentna nezaposlenost i zdravstvena zaštita, predstavljaju nerešive probleme. U to se uključuje i cena stanovanja i visokog obrazovanja. Sve to, na kraju krajeva, i nije ništa novo. Šta je novo je činjenica da tokom poslednjih godina ti problemi ne muče samo Afro i Latino Amerikance, već i belce. Dvocifrena nezaposlenost, makar i tokom kratkog vremenskog perioda, konačno je pogodila bele Amerikance, a to je novina za mnoge od njih. Oni su manje spremni da se suočavaju sa onim sa čim su se borili ne-beli građani i siromašni belci. Takođe su shvatili da „teški rad i poštovanje pravila" nije dovoljno za normalan život.\nJedan od razloga današnje rastuće nejednakosti u američkom društvu može biti nešto na šta ukazuje Pol Krugman, kolumnista Njujork tajmsa i dobitnik Nobelove nagrade za ekonomiju. Naime, on je sredinom aprila objavio članak pod naslovom - Živimo u drugoj eri „rober barona". Odnosi se na vreme kada su bogati koristili sva sredstva, pre svega ilegalna, da bi se još obogatili a na štetu svih ostalih. Razmatrao je poslovnu praksu IT kompanije Verizon koja ima praktično monopol u Americi.\nVerizon nema jaču konkurenciju i kompanija je odlučila da ne investira, da ne povećava plate zaposlenima i ta tako zaradi mnogo više novca. Korisnici njihovih usluga, a radi se pre svega o povezivanju na internet, zahtevaju bolje usluge, brže internet povezivanje i niže cene, ali ih Verizon ignoriše jer joj se tako može. To je samouništavanje kompanije koja ne ulaže u pogone, opremu i tehnologiju. Verizon može da investira jeftinije nego ikada, bilo da izda obveznice, bilo da ponudi akcije, ali je doneta odluka da se pokupe visoki profiti s niskim investicijama. Krugman podseća da je porast monopola i smanjenje konkurencije loše za celokupnu ekonomiju. Takođe tvrdi da je takvo ponašanje ohrabrio u svoje vreme Ronald Regan, kasnije je tako nastavio Džordž V. Buš, a Obama je „bio zauzet s drugim stvarima da bi na to obratio pažnju". Moraće, tvrdi nobelovac, da se pojačaju zakoni o regulaciji konkurencije. Bilo kako bilo, Verizon je samo dobar primer ponašanja američkih, ali ne svih, kompanija.\nSve u svemu, plate stagniraju, nezaposlenost je još uvek povišena, a mnogi zaposleni naprosto ne zarađuju dovoljno da bi održali normalan standard života. Mnogi od njih, pokazuje jedno istraživanje objavljeno početkom aprila, postaju beskućnici.\nStudija pod naslovom Stanje beskućnosti u Americi, 2016. tvrdi da na nacionalnom nivou na svakih 10.000 ljudi 2015. godine je bilo 17,7 beskućnika. To je, istina, nešto manje nego stanje tokom prethodne godine kada ih je bilo 18,3. Ima više razloga sa postojanje beskućnika u Americi. Pre svega - kirije su previsoke. Nakon ekonomskog sloma iz 2008. mnogi su vlasnici izgubili svoje kuće i bili prinuđeni da idu pod kiriju, to je doprinelo da kirije porastu. U Baltimoru, na primer, jednosobni stan, to bi bilo dnevna i spavaća soba, kirija u proseku iznosi 1.220 dolara. U Atlanti 1.250, u Miniapolisu 1.120, a u Dalasu 1.190. Kad zarade ne drže korak sa kirijama dobija se formula za beskućnost.\nNaime, pretpostavlja se da kirija iznosi koliko i jednonedeljna zarada, ali sada polovina mesečnog prihoda ide na stanovanje. Drugi razlog za ostajanje bez krova nad glavom je niska federalna minimalna nadnica za sat rada. Problem je što američki radnici imaju vrlo malo ušteđenog novca i kad iskrsnu problemi ostaju bez prebijenog dolara.\nO zagarantovanom minimalcu govori se mnogo i u tekućoj predizbornoj kampanji. Nakon što je Sanders insistirao da bi minimalac morao da bude 15 dolara na sat, u taj vagon morala je uskočiti i Hilari Klinton, mada je pre toga zastupala stav da bi minimalna primanja trebalo povećati na 12 dolara na sat. Republikanski kandidati o tome ne govore jer oni, po pravilu, ne zastupaju interese zaposlenih. Istini za volju, jedan se republikanac svojevremeno upirao da svojim sugrađanima deli „besplatan novac". Bio je to Ričard Nikson. Ideja „besplatnog novca" već je testirana i dala je odlične rezultate u zemljama kao Engleska, Kanada, Kenija i samim Sjedinjenim Državama. U nekoliko gradova u Holandiji deli se novac građanstvu, Finska je donela zakon da će svako dobijati nekih 800 evra mesečno. U Švajcarskoj će biti raspisan referendum da li bi bilo dobro svima deliti novac. Inače, tim podeljenim novcem raspolažu bez ikakvog mešanja sa strane građani koji su ga dobili. Ideja je da se ljudi ponašaju odgovornije kad imaju više novca i da sama činjenica novog novca podiže aktivnost tržišta i celekupne ekonomije. Kad raste ekonomija, stiže više novca u državni budžet iz koga se reinvestira u tržište preko građana. Ispitivanja su pokazala da ljudi koji su tokom testiranja nisu zbog tog novca manje radili, a oni koji jesu išli su da završe svoju edukaciju.\nRičard Nikson je pokušao krajem šezdesetih godina da sprovede ideju besplatnog novca nakon testiranja u Sietlu. Zakon je prošao kroz Predstavnički dom Kongresa, ali je zaglavio u Senatu. Dvaput je pokušao i dvaput je bio zaustavljen u Senatu, nakon što je jedna komisija Senata obrazložila da je ideja štetna. Problem je iskrsao nakon što su neka istraživanja utvrdila da je broj razvoda u Sietlu naglo skočio. Druga je stvar što je godinama nakon toga pronađeno da nije bilo više razvoda, već da je učinjena statistička greška. Mnoga druga istraživanja takođe pokazuju da je najekonomičniji način da se potroši novac na beskućnike dati njima ta sredstva. Isto tako su, naravno, vršena istraživanja o zloupotrebi alkohola i opojnih droga i pronađeno je da siromašni koji dobiju besplatan novac ne samo da se manje drogiraju, ako uopšte, i manje se napijaju, već su smanjili i pušenje cigareta.\nNedostatak novca je uzrok mnogim nevoljama. Inače, programi besplatnog novca, u manjim sredinama, sprovode se i u Meksiku, Brazilu, Južnoj Africi, Namibiji... Sve skupa, još 2010, besplatan novac dobijalo je 110 miliona ljudi u 45 zemalja sveta. Ideja besplatnog novca i nije novo ekonomsko otkriće, već kad je u svojoj knjizi Utopija iz 1516. godine o tome pisao Tomas Mur. Danas tako nešto podržavao mnogi vodeći svetski ekonomisti i dobitnici Nobelove nagrade. Besplatan novac ne bi bio samo za siromašne, nego za sve građane, a neko je to nazvao „kapitalistički put u komunizam".\nU međuvremenu neka istraživanja ukazuju da u Americi bogatiji žive duže od siromašnih i da samim tim duže vreme dobijaju penzije. Nije to neko otkriće, ali je sada i dokumentovano, a članak o toj temi objavio je 23. aprila renomirani Njujork tajms, a pod naslovom Bogati ljudi žive duže.\nAmerička državna penzija (Socijal sekjuriti) je dizajnirana da siromašniji procentualno dobiju više novca od bogatijih, ali kako ovi drugi žive duže, oni prime više novca kroz penziju. Ta najnovija istraživanja tvrde da se jaz u dužini života između bogatih i siromašnih produbljuje, i proširuje. Bogati u proseku žive 87 godina, a siromašniji samo 78.\nGeneralno gledano, žene žive duže od muškaraca, a belci duže od crnaca, tako da državna penzija, iako je dizajnirana da bude pravedna, nije u obzir uzela dužinu života u raznim kategorijama stanovništva. Istraživanje je takođe pokazalo da su članovi ekskluzivnog kluba od jedan odsto najbogatijih od 2001. do 2014. godine produžili svoj vek za tri godine, a siromašni žive samo četiri meseca duže nego ranije.\nProblem sa penzijama je što će ponestati novca već 2034. godine i najpopularnija ideja je da se kasnije odlazi u penziju (sada je to u 66. godini života, a predlaže se da bude u 67.). Postoje i politički programi, pre svega republikanske stranke, da se sistem državne penzije sasvim napusti, a to je jedna od tema u ovogodišnjim političkim kampanjama.\nGovoreći o političarima, analitičari tvrde da su i Demokratska i Republikanska partija mrtve, pre svega jer više ne obavljaju svoje funkcije. Njihovi socijalni programi su se približili jedan drugom, a ostala su samo ideološka neslaganja oko ne-ekonomskih pitanja. Rvu se oko kulturoloških pitanja, kao što je pravo na abortus (da bi se zadovoljili evanđelisti), ali ne oko ekonomskih i političkih.\nObe partije podržavaju politiku jakih korporacija, jakih vojnih snaga i „stisnute", neinventivne, monetarne politike. Realna politička moć nalazi se u rukama manjeg broja ljudi. Pretpostavlja se da kad bi polovina registrovanih glasača koji ne izlaze na izbore, ipak izašla, glasali bi ili za Donalda Trampa ili sa Bernija Sandersa. Njih dvojicu vrh njihovih partija ne gleda s blagonaklonošću. Njih dvojica, odnosno politika njih dvojice, bliža je realnosti. I Sanders i Tramp najveću podršku uživaju među belcima. Prvi među levo nastrojenim, drugi među konzervativcima. I jedan i drugi, čini se, potpalili su „revoluciju radničke klase" među glasačima koji nemaju poverenje u „politički sistem".\nStiče se utisak da glavešinama iz obe partije nije baš mnogo stalo do belaca radnika, već kako je njih svakim danom sve manje. Donald Tramp, ukoliko ne bude nominovan kao predstavnik republikanaca, ostaće u istoriji zapamćen kao čovek koji je na kratko oko sebe izgradio kult ličnosti. Berni Sanders je već sada postigao to što je Klintonka morala da pomeri svoje stavove više ka levici.\nMeđu generalnom populacijom ni Tramp ni Klinton ne stoje baš najbolje. Njega ne ceni 57 odsto Amerikanaca, a nju 53,6 odsto. Kako su onda dva kandidata koje više od polovine stanovnika ne vole na čelu svojih lista? Jedan od razloga je taj što glavešine političkih stranaka nastavljaju sa mišljenjem da je uloga generalne populacije manje važna.\nČini se da su zaboravili da je 1992. godine Ros Pero kao nezavisan kandidat koji je odneo glasove republikancu Džordžu Starijem Bušu praktično doveo Bila Klintona na vlast. Ukoliko bi Tramp sebe proglasio nezavisnim i bio treći kandidat na generalnim izborima, Hilari Klinton ne bi morala ništa da uradi i pobedila bi bez problema. Šta će rukovodstvo republikanaca odlučiti na partijskoj konvenciji jula meseca ostaje da se vidi. Kako sada ispitivanja pokazuju, Tramp kao predstavnik republikanaca gubi protiv Hilari Klinton, ali bi još gore izgubio kao nezavistan. Ukoliko bi Tramp ipak pobedio i stigao do Bele kuće, republikanska partija našla bi se u još većim problemima. Trampova politika nije u skladu sa političkim strujama unutar republikanske partije, sa „čajankom" na primer, sa insistiranjem da državna penzija ne sme da se dira, da su međunarodni trgovinski ugovori štetni po Ameriku... Naprosto ni Kongres, ni Bela kuća ne bi mogli da funkcionišu i republikanci bi se raspali kao jedna monolitna partija.\nU međuvremenu obični Amerikanci ne čekaju da političari, iz bilo koje partije, rade posao u njihovo ime, već se sami organizuju. Mnogo puta to organizovanje ispoljava se putem protesta. Na protestima nekoga policija isprska biber sprejom, nekog lupi pendrekom po glavi, a neki bivaju uhapšeni. U ponedeljak 18. aprila ispred zgrade Kongresa uhapšeno je nekoliko stotina ljudi. Među njima bili su i Ben i Džeri. I mada nisu Tom i Džeri, Ben i Džeri su makar isto toliko poznati. Radi se o čuvenim hipicima, sad već u godinama, Ben Kohenu i Džeriju Grinfildu, vlasnicima i tvorcima najčuvenijeg američkog sladoleda „Ben & Džeri" koji može da se kupi u svim samoposlugama i prodavnicama. Svako voli egzotične ukuse njihovih sladoleda. U okviru pokreta Demokratsko proleće ispred zgrade Kongresa okupilo se oko 1.300 demonstranata, a osim Benija i Džeria uhapšeno je još nekoliko poznatih ličnosti.\nDemonstriralo se protiv nejednakosti u američkom društvu, za zaštitu prava glasanja, za eliminisanje velikog novca u politici, između ostalog. Protest je počeo u Filadelfiji i demonstranti su pešice stigli do Vašingtona. Na sajtu Benija i Džerija njih dvojica su istakli da: „Istorija naše zemlje je da se ništa ne događa sve dok ljudi ne počnu da postavljaju svoja tela na crtu i reskiraju da budu uhapšeni". Inače, Ben i Džeri osim kao marka sladoleda, poznati su kao aktivisti tokom mnogih akcija za ljudska prava.\nBerni Sanders kaže za sebe da je socijalista; po evropskim standardima on bi bio nešto kao socijaldemokrata. A da li Amerika može biti Švedska? Teško, jer Amerika je ipak neuporedivo veća zemlja, sa mnogo većom ekonomijom, farmama koje su korporacije, vojskom bez premca u savremenom svetu, ali i sa stanovništvom koje baš hoće Ameriku ovakvom kakva je, samo mnogo bolju, pa i pravedniju.\nTokom prošlog veka u Sjedinjenim Državama delovali su i socijalisti i komunisti, ali je to bilo na nivou bez velikog uticaja, mada je mnogo intelektualaca flertovalo sa socijalizmom. Možda se problem objašnjava jednom izjavom socijaliste Viktora Bergera, koji je bio kongresmen tokom četiri mandata u prvoj četvrtini prošlog veka: „Prosečan građanin ne zna razliku između socijalizma, anarhizma, nihilizma, komunizma i reumatizma. Sve su to za njega strašni i poročni izmi". Stvari su se donekle promenile i Berni Sanders može bez problema da izjavi da je socijalista. Naravno da posle toga mora da objasni o čemu se radi i da socijalizam, po njegovom, funkcioniše u Švedskoj, Danskoj i još nekim evropskim zemljama. Jedno je sigurno, kako je objasnio jedan analitičar, „izbori su političko odmeravanje - nisu bitka, borba ili ideološki rat".\nA 1. Crnkinja na novčanici od 20 dolara\nHariet Tabman zameniće sedmog predsednika Amerike Andreja Džeksona na novčanici od 20 dolara, a to je odlučilo Ministarstvo finansija, nakon što su Amerikanci preko interneta tražili da se na nekoj novčanici stavi lik žene, a onda je Tabman pobedila takve konkurente kao što je bila Eleonor Ruzvelt. Ovom promenom lika na novčanici Amerika hoće da ispriča deo priče puta ka slobodi.\nTabman je odbegla robinja koja je posle bila „kondukter" za mnoge druge crnce da pobegnu sa Juga na Sever. Bila je veoma poznata i u svoje vreme, tokom 19. veka, a umrla je 1913. Džekson je takođe predstavljao borca za slobodu, ali siromašnih belaca, suprotstavljajući se velikim bankama. Istakao se u Američkom revolucionarnom ratu koji se vodio protiv Britanaca. On je, inače, bio robovlasnik, ali tamniji deo njegovog života prestavlja progon američkih Indijanaca i njihovo premeštanje u rezervate.\nU njegovo vreme Amerika je promenila zakone po kojima su na izborima mogli da glasaju samo oni koji su posedovali imovinu. Danas u Majamiju najpoznatija neprofitna bolnica i centar medicinskih istraživanja nosi njegovo ime. Inače, na teritoriji gde je danas Majami živeli su Seminole Indijanci koje je Džekson preselio u rezervat koji se još uvek nalazi zapadno od grada.\nPromena ličnosti na novčanici od 20 dolara, a slede još nekoliko promena na drugim novčanicama, jeste simboličan gest koji ne menja ništa u suštini, ali pokazuje kako se Amerikanci osećaju.


Naslovna Fudbal Domaći fudbal KRALJEVSKO POJAČANJE: Nekada u Realu, sada u Čukaričkom\nMladi Holanđanin Mink Piters je novi fudbaler Čukaričkog (Photo: Sascha Steinbach/Bongarts/Getty Images)\nMladi holandski fudbaler Mink Peters potpisao je ugovor sa ekipom Čukaričkog, koja u četvrtak utakmicom protiv Banantsa počinje sezonu.\nOvaj fudbaler iz Najmehena je pre dolaska na Banovo brdu igrao za nekoliko evropskih velikana.\nPeters je karijeru počeo u holandskom velikanu Ajaksu, da bi potom prešao u velikog rivala PSV, ali se 2014. godine vratio među “kopljanike”.\nU klubu iz Amsterdama je igrao zajedno sa Donijem van de Bekom i Matijasom de Lihtom.\nNo, kada je trebalo da pređe u prvi tim odlučio je da potpiše za Real Madrid.\nOvaj momak je svojevremeno branio boje velikana kakvi su Ajaks i Real Madrid (Photo: Filipe Farinha/Bongarts/Getty Images)\nTu je nastupao za tim do 19 godina i Kastilju, a potom se vratio u domovinu, gde je igrao za Venlo i Almere.\nZanimljivo je to da se svojevremeno našao na naslovnoj strani lista “Marka” zajedno sa Markom Asesnijom.\nNjih dvojica su tada bili predstavljeni kao velika budućnosti kluba.\nDugo su razmišljali na Banovom brdu o angažmanu Holanđanina koji se nije naigrao u prethodnim sezonama.\nNakon celih priprema koje je proveo sa ekipom odlučili da ga angažuju.\nPeters nije trenirao sa Čukaričkim u Pohorju, ali je bio uz izabranike Aleksandra Veselinovića tako da je period adaptacije već odrađen.\nPrethodni tekstEVROPSKA PREMIJERA: Zvezda put Litvanije, Radnički u Estoniji, Čukarički čeka Jermene\nSledeći tekstFURIOZNI NADAL: Rafa pregazio Souzu za četvrtfinale Vimbldona


Na ulicama egipatskih gradova nekoliko hiljada demonstranata — Викиновости\nNa ulicama egipatskih gradova nekoliko hiljada demonstranata\nKairo/ Egipat (Beta-AP) - Nekoliko hiljada ljudi protestovalo je u petak na poziv Muslimanskog bratstva na ulicama Kaira i drugih egipatskih gradova zbog državnog udara i potonje oštre akcije bezbednosnih snaga na pristalice tog pokreta.\nU Kairu se okupilo oko 5.000 ljudi koji su uzvikivali parole protiv komandanta egipatske vojske generala Abdela Fataha-el-Sisija, koji je predvodio svrgnuće predsednika Muhameda Mursija, dugogodišnjeg vođe Muslimanskog bratstva.\n„Ljudi žele smrt ubice!“, Uzvikivali su demonstranti.\nBezbednosne snage rasterale su okupljene demonstrante u Kairu pre dve nedelje što je podstaklo nerede koji su trajali nekoliko dana. Više od 1.000 ljudi, većinom protivnika svrgavanja Mursija, ubijeno je od tada. Ministarstvo unutrašnjih poslova navodi da je u nasilju poginulo i više od 100 policajaca i vojnika.\nStotine članova Muslimanskog bratstva, među kojima i lideri tog pokreta, uhapšene su i optužene za podsticanje nasilje.\nUoči protesta ulice Kaira su bile puste, a bezbednosne snage su blokirale glavne iulice bodljikavom žicom, tenkovima i oklopnim vozilima kako bi sprečili demonstrante da dođu do trga gde je najavljeno okupljanje.\n„Na ulicama egipatskih gradova nekoliko hiljada demonstranata” Новинска агенција Бета, 30. август 2013. (srpski)\nPreuzeto iz „https://sr.wikinews.org/w/index.php?title=На_улицама_египатских_градова_неколико_хиљада_демонстраната&oldid=3133759”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 30. avgust 2013. u 21:47 č.


Federacija BiH ruši rekorde zaposlenosti\nFederacija ruši rekorde zaposlenosti BiH. Od aprila do kraja maja zaposleno blizu 30 hiljada osoba tvrdi to federalna ministrica finansija Jelka Miličević.\n"Povećan je broj uposlenih od 1. aprila do 31. maja za 29.285 uposlenika. Mi u Federaciji nikada nismo imali brojku iznad 500 hiljada zaposlenih, sada je imamo. Za prvi kvartal nikada nismo imali veći izvoz, sada ga imamo. Dešavaju se pozitivna kretanja u okruženju i mi prateći ta pozitivna kretanja onoliko koliko možemo, jer smo mala ekonomija pokušavamo podupirati određene aktivnosti", izjavila je Miličević na Samitu ministara finansija regiona u Budvi.\nMinistrica kaže i da je povećan prihod privrednih subjekata za oko milijardu.\nNavela je kako sve mjere koje Vlada poduzima pokazuju rezultate,. Nismo previše zadovoljni ali smo zadovoljni kazala je Miličević na samitu ministara finasnija regiona u Bidvi.\nO ekonomskim pokazateljima govorio je i ministar finansija RS Zoran Tegeltija.\nMinistar finansija bh. entiteta Republika Srpska, kao jedan od najvećih problema u ekonomiji ovog entiteta vidi stanje u javnim preduzećima.\n"Ono što je za mene ključno pitanje i najveći neuspjeh jeste stanje u javnim preduzećima. To su one reforme kojima mi nismo napravili onako kako smo očekivali. Ako svakoj sedmici jedan dan posvetite situaciji u javnim preduzećima i pitanjem u kom pravcu idu i koliko ćete na kraju morati da preduzmete obaveza, onda ne možemo reći da smo sproveli te reforme", ocijenio je Tegeltija.\nPodsjećamo, Fadil Novalić, premijer FBiH, sinoć je u razgovoru za N1 kazao da je cilj njegove Vlade da do kraja mandata otvori 50.000 radnih mjesta.\n''Mi ne proklizavamo, mi koristimo podatke. Imamo podatke. Konačno smo vidjeli da se u 2016. godini otvorilo 8.500 obrtničkih firmi s najmanje jednim uposlenim. Sve to skupa dalo je rezultat od 30.500 ljudi, znamo po kojim gradovima i firmama. Još samo da ovom društvu damo imena. To je u periodu od dvije godine. Naš cilj je 50.000 u ovom mandatu'', naglasio je premijer Novalić.\nObjavio: Sat, 17/06/2017 - 17:28\nU osam mjeseci: Na cestama u Federaciji poginulo 89 osoba\nZbog nejednakih plaća u državnim institucijama sindikat kreće u borbu protiv diskriminacije uposlenika iz FBiH\nŽeljeznički promet u FBiH: Broj putnika veći je za 44 posto\nNezavisni odbor FBiH razmatrao status direktora FUP-a i Nikšićevo pitanje\nSDP BiH će institucionalno pomoći Srbima u FBiH\nIzetbegović ugostio Wigemarka: Blok stranaka u FBiH prinuđen da kreira rješenje za Izborni zakon\nSutra počinje isplata uvećanih majskih penzija u FBiH


Ovo je pregled DELA TEKSTA rada na temu "Bajke Desanke Maksimović". Rad ima 24 strana. Ovde je prikazano oko 500 reči izdvojenih iz rada.\nStudirala je Filozofski fakultet u Beogradu, na odeljenju za svetsku književnost, opštu istoriju i istoriju umetnosti.\nOsnovne osobine ovih bajki su: životni optimizam i sreća zbog rasta i napredovanja prirode, radost što junaci junacima udahnjuju dušu i srce, simbolika boja kojom pisac pojačava psihološki elemenat u bajkama, lirika koja se transponuje iz ljubavne poezije.\nSirina duse crnog labuda ne dozvoljava zivot bez smisla i radosti. Duboka tuga bice odagnata tek onda kada srebrne zvezde posalju jato pahuljica koje ce obojiti crnog labuda. Granice sveta su se razmakle nestalo je tuge, a bela boja koja je zavladala prostorima i prostranstvima simbolizuje beskraj, slobodu, nevinost kojom se odlikuje duh coveka sa ba\nPisala je o leptirima, mravima, pcelama, pticama, cvrcima, cvecu i travkama, podarila im je dusu, srce i moc govora.\nZelela je da lepotu prirode i drugi dozive, kao sto je ona dozivela jos u ranom detinjstvu u svojoj Brankovini. O tome prica: nisam iz prirodopisa uzila ni o krtici i rovcu, ni pceli i svilenoj bubi. Ta stvorenja su bila moji susedi i moje igracke.\nOna je kao niko pre ni posle, duboko odana stvarnosti i materijalnom svetu koji nas okružuje: nebu, Suncu, plavetnom obzorju, zelenim šumarcima i sve mu što diše i gamiže. Još iz detinjstva opčinjena lepotom rodne prirode, osetljivog bića, doživljavala je kao personifikaciju slobode, ljubavi i radosti- svaki put iznova, neotkriven i privlačan svet. Bila je istinski poklonik i rob prirode.


Protesti protiv Izraela širom svijeta - Kozarac.ba\nHiljadu demonstranata u Španiji, Belgiji, Pakistanu i Libanonu pozivale su Izrael da odmah prekine ofenzivu u Gazi, a u Londonu su hiljade proizraelskih pristaša optuživale Hamas za nasilje, jednako kao i u njemačkim gradovima Muenchenu i Frankfurtu.\nOd deset do 15.000 osoba u nedjelju je u Bruxellesu, na poziv stranaka, udruženja i sindikata, tražilo prekid izraelske ofenzive i ‘pokolja’ u Gazi, tražeći odlučniju reakciju Evropske unije. Demonstranti su nosili poruke ‘Svi smo mi Palestinci’, ‘Gaza, nova Šoa, (Holokaust)’, a Liga muslimana Belgije zatražila je od sudionika da ne spaljuju zastave.\nU nekoliko španski gradova protesti su privukli desetke hiljada. Tako se u Madridu okupilo 10.000 osoba na poziv ljevice i sindikata, dok je premijer Jose Luis Rodriguez Zapatero na političkom skupu u sjeverozapadnom gradu Ourense poručio ‘Moja je dužnost pozvati Izrael da primijeni trenutačni prekid vatre’.\nProsvjedovalo se i u gradovima Sevilla, Malaga, Oviedo i Las Palmas na Kanarima, nakon subotnjeg skupa u Barceloni koji je privukao između 30.000 osoba, prema procjeni policije, do 100.000, prema organizatorima.\nNa poziv židovskih organizacija u Londonu hiljade osoba osudile su Hamas i solidarizirale se s Izraelom i željom Izraela da ostvari trajni mir na Bliskom istoku. Prema policiji 4.000 osoba, a prema riječima organizatora njih 20.000 osudilo je Hamas na Trafalgar Squareu u Londonu, pod izraelskim zastavama i uz transparent ‘Prekinite teror Hamasa’.\nIzraelski ambasador u Londonu Ron Prosor poručio je ‘jednostavan i osnovni cilj naroda Izraela jest dopustiti mu živjeti u miru, bez nasilja, bez straha i terora’.\nU subotu je u Londonu između 15 i 20.000 hiljada, odnosno čak 100.000 osoba, po riječima organizatora, iskazalo podršku Palestincima.\nProizraelski prosvjed privukao je u Muenchenu hiljade osoba koji su poručivali ‘Hamas, ne Izrael, izvor je zla’. Oko 1.500 pristaša izraelske politike okupilo se u Frankfurtu, te oko 700 u Berlinu. Dan ranije u Njemačkoj je 20.000 osoba prosvjedovalo protiv izraelske ofenzive.\nU Pakistanu je policija spriječila napad na američki konzulat u Karachiju rastjeravši stotine osoba suzavcem i palicama. Prilazi američkom konzulatu blokirani su, a američki dužnosnici nisu bili dostupni za komentar, javio je AP.\nAP javlja da je oko 2.500 Libanonaca i Palestinaca prosvjedovalo mirno u Bejrutu protiv izraelske ofenzive u pojasu Gaze, uz poruke ‘Stop genocidu’.


ŠIROKO! DIJANA HRKALOVIĆ POKLONILA SVOJ PIŠTOLJ! A, za tatinog sina - GLOK\nŠIROKO! DIJANA HRKALOVIĆ POKLONILA SVOJ PIŠTOLJ! A, za tatinog sina - GLOK\nAutor: Glas javnosti 23.10.2021. u 13:16\nUhapšena nekadašnja državna sekretarka u MUP-u Dijana Hrkalović svojim ljudima je poklanjala i pištolje, saznaje „Glas“.\nČelična lejdi MUP-a, kako su je nazivali pripadnici policije, Danilu Jovanoviću, sinu svog poverljivog čoveka Srđana, komandira iz Niša, daravala je pištolj koji je lično nosila. I tako je mladi pripadnik policije dobio od Hrkalovićke „glok“.\n- Sin Srđana Jovanović, komandira PS u Policijskoj upravi u Nišu i visokog funkcionera Nezavisnog sindikata policije, dobio je lično od Dijane Hrkalović njen službeni pištolj „glok“.\nOčigledno da je Danilu Jovanoviću bilo ispod časti da nosi pištolj domaće proizvodnje „CZ 99“, koji imaju pripadnici MUP-a, ona mu je dodelila lični svoj „glok“ – objašnjavaju policajci.\nSTROGO POVERLJIVO! RAZBUCANA: Ovako je prisluškivala grupa Dijane Hrkalović (EKSKLUZIVNE FOTOGRAFIJE)\nOni se pitaju zašto i po kojim zaslugama je tatin sin dobio „glok“. Zna se, navode dalje, da je Jovanović junior neposredno pred dobijanja Dijaninog pištolja, primljen u Upravu kriminalističke policije u Nišu bez konkursa na radno mesto koje zahteva fakultetsku diplomu.\nProtiv starijeg Jovanovića, pod sumnjom da je počinio zloupotrebe u službi, do sada su podnete dve prijave koje se nalaze u Službi unutrašnje kontrole (SUK) MUP-a Srbije.\nO sudbini prijava još ništa se ne zna.\nISPLIVAVAJU TAJNE DIJANE HRKALOVIĆ Ovo su vojnici sa „službenom“ Čelične lejdi iz MUP-a (EKSKLUZIVNE PREPISKE)\nAustrijski pištolj “glok”, kalibra 9 mm PARA (“duga devetka”), najpopularniji je službeni pištolj na svetu. Koriste ga mnoge vojske, policije i bezbednosne agencije. Pouzdanost oružja, mogućnost bezbednog rukovanja i mala težina razlog su zbog kojeg mnoge države nabavljaju ove pištolje. Osim toga, u njegov okvir staje 17 metaka, što je više od kapaciteta većine pištolja.\nDijana Hrkalović je uhapšena 15. septembra i potom joj je određen pritvor do 30 dana. Krivičnom prijavom se tereti da je uticala na Dejana Milenkovića, tadašnjeg načelnika Odeljenja za specijalne istražne metode, da ne dostavi na vreme tužilaštvu pojedine izveštaje o ubistvu Vlastimira Miloševića, koje je široj javnosti poznato kao "ubistvo na šinama".\nPištoljDijana HrkalovićglokDanilo Jovanović\nJOŠ JEDAN UŽAS NA PETAK 13. Policajka iz Obrenovca ubila se iz službenog pištolja