Rock fest u Paraćinu – SRBIJA NEWS\nParaćinski bendovi Alias i Prioritet, ćićevački Rif i slovenački sastav King fu učestvovaće na prvom Rock festu u Paraćinu koji će biti održan u subotu.\nFestival koji organizuju Savet za mlade opštine Paraćin i Dom omladine počeće u Pub-u u kasnim popodnevnim satima, a ulaz je slobodan.\nIgor Perić, Nemanja Ilić ©RTV Kanal M mart 2017.\nManifestacija “Rock Fest Paraćin 2017\n25.03.2017 | SUBOTA | od 17h | ulaz besplatan\nPozivamo vas da budete gosti prvog Rock Festa u Paraćinu u organizaciji Saveta za mlade opštine Paraćin i Doma omladine Paraćin koji će se, ove godine, održati u prostoru “PUB” Paraćin, Vojvode Mišića 3.\nManifestacija je osmišljena sa ciljem da se obezbedi prostor afirmisanim i neafirmisanim mladim muzičarima koji žele da svoj rad i talenat predstave široj publici.\nPotrudili smo se da ovogodišnji repertoar zadovolji sve ukuse rock muzike te vam s’ ponosom predstavljamo line up za ovogodišnji Rock Fest (po redosledu nastupa):\nALIAS – Finalista “Ja imam talenat”, paraćinski rock bend mladih muzičara, koji je već naveliko poznat po svojim performansima. Sastav čine bubnjar, basista, gitarista, saksofonista i vokal. Fenomenalni sastsav koji, pored obrada njapoznatijih domaćih i stranih pesama, pravi i svoje stvari.\nRiff Band – ćićevački porodični trio gitarista koji će dobiti prostor da pokaže svoj talenat. Sastav čine 3 gitare (otac i 2 sina), mladi umetnici koji rade obrade Doors-a, Peppersa, Metalike.\nPrioritet Band – mladi akustični četvoročlani sastav iz Paraćina koga čine akustična gitara, tarabuka, kastanjete, muški i ženski vokal.\nKING FOO Band – je rock/blues/fusion bend iz Ljubljane, koji svojom divljom sinergijom četvoro već bogato izgrađenih muzičara izvodi kako autorsku muziku, tako i obrade pesama na nekovencionalan nacin.\nNaime, iz Slovenije u Srbiju dolaze na mini turneju pre izdavanja svoje prve ploče, donose brojne nagrade i hitove sa najkvalitetnijih i najpriznatijih festivala i takmičenja ( Slovenska popevka, EMA 2017 etc ) kao i u upoznavanje rodnog kraja pevačice benda, Aleksandre Josic, trećeplasirane takmičarke sezone emisije ”Ja imam talenat” .\nKiNG FOO cine:\nVokal – Aleksandra Josić\nGitara – Peter Hudnik\nBas – Matej Susnik\nBubanj – Rok Golob\nUkoliko ste ljubitelji dobrog rocka, ovo je prava stvar za vas.\nNastojaćemo da svake godine podižemo kvalitet i pomeramo granice i postanemo, pored ostalih stvari, prepoznatljivi i po Rock Festu.\nOve sedmice: 13813\nOvog meseca: 69037


Kuća , Savski Venac | Savski Venac Stadion Crvena Z 576m2 4500e\nSrbija, Beograd (grad), Savski Venac, Stadion Crvena Z., Ljutice bogdana\nSavski Venac Stadion Crvena Z 576m2 4500e\nKuća : Izdavanje, 576 m² | 4,500 €\nRaskosna, moderna nekretnina na savskom vencu koja se nalazi u neposrednoj blizini stadiona crvene zvezde. Svojom pozicijom zadovoljava sve kriterijume za mirniji i intimniji zivot, dok je sa druge strane brzo i lako povezana sa vaznim saobracajnicama beograda. Arhitektonska resenja ove izvanredne kuce su takva da dozvoljavaju vise namena, moze se koristiti i kao stambeni i kao poslovno/rezidencijalni prostor. Cetiri etaze, dva ulaza se predsobljem, sest spavacih soba, dva dnevna boravka, dve kuhinje, cetiri kupatila, garderoberi, terase, dva garazna mesta, parking, basta dokumentacija djordje milutinovic 063/867-3560,011/409-3903 st/0 ljutice bogdana\nPronašao sam Vaš oglas na sajtu Srbija-Nekretnine.org . Molim Vas da mi pošaljete više informacija o oglasu #1095448\nKuće Barajevo Izdavanje (1)\nKuće Beograd (grad) Izdavanje (195)\nKuće Čukarica Izdavanje (27)\nKuće Novi Beograd Izdavanje (12)\nKuće Savski Venac Izdavanje (93)\nKuće Stari Grad Izdavanje (16)\nKuće SurČin Izdavanje (4)\nKuće VoŽdovac Izdavanje (72)\nKuće VraČar Izdavanje (9)\nKuće Zemun Izdavanje (38)\nKuće Zvezdara Izdavanje (24)\nPronašao sam ovaj oglas na sajtu Srbija-Nekretnine.org za Kuća Beograd (grad) - Zvezdara , Ljutice bogdana. Mislim de ćete interesovati: https://srbija-nekretnine.org/oglas.php?id=1095448 Pozdrav.\n576 m² | 4,500 €\n#1095448 | 13.01.2018.\n600 m² | 0 €\n576 m² | 4500 €\n600 m² | 4000 €\n600 m² | 2000 €\n550 m² | 2500 €


Američka studija: novi soj koronavirusa se širi brže\nNovo istraživanje koje je vodila američka vlada otkrilo je da se novi soj novog koronavirusa koji prevladava širom svijeta širi brže nego ranije verzije.\nStudija koju su vodili naučnici iz Nacionalne laboratorije u Los Alamosu, pokazala je da je novi soj, mutirani oblik izvornog koronavirusa SARS-CoV-2, otkriven prije tri mjeseca u Evropi. Brzo se proširio na područje istočnih saveznih država u SAD, prije nego što je od sredine marta postao dominantan na svijetu.\nNaučnici koji su napisali ovaj izvještaj izjavili su da su njihovi nalazi potaknuli „hitnu potrebu za ranim upozorenjem“ proizvođačima vakcina i lijekova da bi se proizvela rješenja koja će biti efikasna protiv novog soja.\nNovi soj brzo je zarazio puno više ljudi nego raniji oblici koji su se širili izvan grada Wuhan u Kini, navodi se u izvještaju. Za nekoliko sedmica to je bio jedini soj u zemljama zahvaćenim novim koronavirusom.\nStudija je pokazala da je novi soj zarazniji, iako razlozi za to još nisu utvrđeni. Čini se da nova verzija nije smrtonosnija od izvorne, premda se čini i da mutirani soj predstavlja veće virusno opterećenje.\nStudija upozorava da, ako se pandemija ne smanji kako vrijeme postaje toplije, virus bi mogao nastaviti mutirati dok se nastavlja rad na razvoju vakcina i drugih medicinskih tretmana.\nAutori studije kažu da bi efikasnost novih medicinskih tretmana mogla biti ograničena ako globalna naučna zajednica ne bude išla ukorak s rizikom koji predstavlja novi soj.\nLos Alamos nacionalna laboratorija , sa sjedištem u jugozapadnoj američkoj državi Novi Meksiko, dio je američkog Odjela za energiju.


Naslovnica BiH Slovenija: Mjesec nakon prvog slučaja, skoro hiljadu oboljelih i 22 preminulih\nMjesec nakon što je potvrđen prvi slučaj zaraze i 21 dan nakon prvog smrtnog slučaja među oboljelima, Slovenija se, prema ocjenama stručnjaka, nalazi negdje na sredini epidemije Covida-19, a trošak za prvu pomoć ekonomiji već je 3 milijarde eura.\nPrema podacima koji su objavljeni u subotu, testovima su potvrđena 934 slučaja zaraze nakon što je testirana 25.921 osoba, a umrle su 22. S testiranjem se u Sloveniji započelo 27. januara.\nPrvi slučaj zaraženog zabilježen je 4. marta kod 60-godišnjaka iz Ljubljane, koji je s većom grupom zemljaka u aranžmanu turističke agencije boravio u Maroku, a onda se preko aerodroma u Veneciji vratio u Sloveniju.\nPrvi umrli sa pozitivnim testom na koronavirus zabilježen je 14. marta. Radilo se o neimenovanom starijem muškarcu s nizom drugih bolesti, štićenikom doma za starije u Metliki, uz samu granicu s Hrvatskom.\nU tom gradiću zarazu je na više svojih pacijenata i saradnika te stanara doma penzionera za koje se brinuo, prenio doktor koji se vratio sa skijanja u Italiji.\nU četiri slovenske bolnice trenutno je smješteno 109 oboljelih, od kojih je 31 na intenzivnim odjelima, dnevno se otpušta od 5 do 10 izliječenih, a stopa dnevnog porasta slučajeva varira iz dana u dan, ali je posljednjih dana stabilizirana pa vlada ocjenjuje da bi do vrha epidemije i postupnog okretanja trenda prema dolje moglo doći za sedam do 14 dana.\nVlada je najviše zabrinuta zbog stanja u domovima za starije, gdje je u desetak takvih ustanova došlo do zaraze stanara i dijela osoblja pa su imenovani regionalni koordinatori i ljekarski timovi koji se time bave, kako bi se oni bez simptoma i potvrde zaraze odijelili od već bolesnih i tako saniralo stanje.\nSlovenski parlament prihvatio je ove sedmice zakonski paket “prve pomoći” stanovništvu i ekonomiji, težak tri milijarde eura, što će biti dovoljno za vrijeme od proglašenja epidemije do 30. maja, a najavljuju se i novi zakoni za osiguravanje likvidnosti i ponovno pokretanje ekonomije nakon što se epidemija završi.\nPrethodni članakDvije osobe u RS prekršile mjere kućne izolacije, idu u karantine\nSljedeći članakPo krivičnom zakonu FBiH za oduzimanje službenog pečata kazna zatvora do 3 godine?


Lepa ćerka Jelisavete Karađorđević: Upoznajte Katarinu Oksenberg! (FOTO)\nŠarmantna glumica poslednjih godina sve češće sa porodicom boravi u Beogradu i sve bolje govori srpski jezik\nVip priča 01.05.2015. - 20:18h Autor: Blic, Stil\nFoto: Instagram / Catherineoxenberg\nNajstarija ćerka kneginje Jelisavete Karađorđević, Katarina Oksenberg, rođena je u Njujorku 22. septembra 1961. godine. Po profesiji je glumica, a udata je za kolegu Kaspera Van Diena, sa kojim ima tri ćerke.\nŠarmantna glumica poslednjih godina sve češće sa porodicom boravi u Beogradu, uzela je novi srpski pasoš, sve bolje govori srpski jezik, a uskoro planira i da snimi biografski film o svom dedi - princu Pavlu. Ovaj projekat joj je veoma važan jer želi da ispriča istinu o decenijama osporavanoj ličnosti srpske istorije i pokaže kolika je nepravda učinjena njenoj porodici.\nKatarina Oksenberg odrastala je svuda, samo ne u svojoj zemlji. Stalno su se selili, iz Njujorka u Španiju, iz Španije u London. Njena majka, Jelisaveta Karađorđević, tako je živela od svoje četvrte godine, kada je proterana iz zemlje.\nA photo posted by Catherine Oxenberg (@catherineoxenberg) on Aug 30, 2014 at 7:40am PDT\nPošto je u detinjstvu bila odvojena od ovih prostora, nije ni slutila koliko će emotivno doživeti prvi dolazak u postojbinu njene porodice, jednom prilikom rekla je srpska princeza.\nOsim uloge Amande u TV seriji Dinastija, koja joj je donela svetsku popularnost, Katarina je u karijeri igrala i u veoma gledanoj seriji Vrelina Akapulka i snimila film o princezi Dajani. Danas se sa suprugom Kasperom Van Dinom bavi filmskom i televizijskom produkcijom.\nKatarini kroz život nije pomoglo kraljevsko poreklo i oduvek je sama krčila svoj put do slave.\nA photo posted by Catherine Oxenberg (@catherineoxenberg) on Dec 14, 2013 at 7:26am PST\nJelisaveta KarađorđevićKatarina OksenbergKraljevska porodicaŽivotna pričaHolivud


Veliki protesti u Bernu protiv Federera! | Meridian Sport\nNaslovna Tenis Veliki protesti u Bernu protiv Federera!\nVeliki protest održan je u Bernu, a na njemu se okupilo nekoliko hiljada ljudi.\nGrađani su u centru protestovali protiv jednog od najboljih tenisera današnjice i svog sugrađanina Rodžera Federera. Njemu zamjeraju što nije raskinuo ugovor sa Švajcarskom kreditnom bankom koja ga sponzoriše. Građani zamjeraju ulaganje u fosilna goriva i nebrigu za ekološke standarde.\nŠvajcarski mediji puni su naslova o Federeru, ovog puta ne o njegovim teniskim uspjesima kojih je sve manje zbog oporavka od operacije. Borci za ekologiju i zaštitu životne sredine nosili su na početku kolone veliki transparent sa natpisom “Rodžer, probudi se”.\nPrethodni tekstFudbal – konekcija sa Evropom?\nSljedeći tekstDa li će Bogdanović ostati u Sakramentu?\nSutjeska 25 septembra, 2020 At 10:42\nSvajcarci pokazali da je razum bitniji od emocija. Pitam se da li bi prosjecan Srbin isto tako uradio kada je u pitanju Djokovic!?\nAleksa 25 septembra, 2020 At 10:43\nNije budala, najbitnije je da kaplje svakog mjeseca\nMaradona 25 septembra, 2020 At 10:46\nZaigrala mečka i kod Federera. Umislio je da je Bog. Samo su mu pare u glavi. Odvratan je niko mu nije vidio osmijeh na licu, pun je mržnje a pogotovo prema Novaku…\nNjega interesuje samo licni profit, uvijek se tako ponasao i bas ga briga za sve ostalo. Divan teniser ostalo bas nista…\nMarko 25 septembra, 2020 At 11:30\nE svasta…jer moguce to u sopstvenom gradu\nNikola 25 septembra, 2020 At 11:34\nMislim da federer treba da otvori oci…ako njegovi sugradjani tako protestuju onda stvarno treba malo da razmisli I tome\nLaki 25 septembra, 2020 At 11:35\nTesko se od para osvojit to je najveci problem Niko ne razmislja I tome sta valja sta ne\nLeo 25 septembra, 2020 At 11:37\nSvajcarska uredjena drzava, mora da bude na nivou ekološkog standarda. Dokoni ljudi.\nPapen 25 septembra, 2020 At 11:40\nSirom svijeta se ljudi bore sa koronom, a svajcarci bojkotuju Federera zbog ulaganja u fosilna goriva i nebrigu o ekološkim standardu… Idemo u Švajcarsku, tamo je zabava.\nDon11 25 septembra, 2020 At 13:04\nE cudo jedno kako sad svi zivi brinu za zivotnu okolinu.Dobro mora i on malo voditi racuna o tome sta radi ali svejedno.\nVule 25 septembra, 2020 At 14:54\nStace on ponovo na noge samo da se oporavi.\nZizu 25 septembra, 2020 At 15:19\nUvek mi je bio antipatican nevolim ga nikako!!!\nBlaginjo 25 septembra, 2020 At 16:14\nPa nije ni cudo najantipaticniji teniser uvek nadmen i 😒\nPrijatelj sporta 25 septembra, 2020 At 16:27\nŠto učinje crni Rodzere … A čudi me da njega neko kritikuje , do sad to nije bio slučaj\nPetar Pan 25 septembra, 2020 At 17:52\nDosao je i taj dan kada neko njega kanali, nije da se sladim, ali sada ce vidjeti mnoge stvari…\nIvan9 25 septembra, 2020 At 17:54\nNazalost prvo sto mi palo na pamet jeste corona i kako ce se prosirit sa tim protestom… Ali eto ljudi pa ljudi traže razloge da bi izasli napolje..\nTihi 25 septembra, 2020 At 18:53\nSta se oni mijesaju u njegov zivot\nKaradz 25 septembra, 2020 At 18:54\nPusti te covjeka da živi svoj zivot\nVajo 25 septembra, 2020 At 19:43\nEe jadni federer sto u zadnje vrijeme se samo nesto zamjera narodu 😂\nPero 25 septembra, 2020 At 19:43\nOn sve sto je stariji i stariji gori je vala samo nesto radi protiv svih ja ne znam sta mu je\nBoki 25 septembra, 2020 At 19:44\nEe vala i oni su nasli svaku sitnicu da mu zamjeraju narod kao narod\nKošarka Aleksandra Šćepanović - 26 oktobra, 2020 2\nUprskos nervozi zbog kiše, Novak rutinski, lako do pobjede!


Đoković donirao 40 hiljada eura bolnici u Novom Pazaru - Top Danas\nKako javlja nova.rs, Đoković, koji je nakon “Adria toura” bio pozitivan na koronavirus, lično kontaktirao rukovodstvo bolnice u Novom Pazaru i ponudio da “Fondacija Đoković” odmah kupi sve što je neophodno za liječenje zaraženih.\nNovak Đoković donirao je oko 40.000 eura bolnici u Novom Pazaru.\nU tom gradu je situacija alarmantna zbog pandemije koronavirusa.\n“Đoković je već uplatio pet miliona dinara za kupovinu zaštitne opreme, ljekova i medicinskih aparata, a dogovor je da sledeće nedelje uplati još koliko bude potrebno”, rekao je Tanjugu direktor Doma zdravlja u Novom Pazaru Ervin Ćorović.\nU pitanju je velika pomoć, ubjedljivo najveća koju je Novi Pazar dobio, navodi Ćorović.\nPrevious Post:Preporuke za korištenje klima uređaja zbog kontrole širenja virusa korona\nNext Post:Konobar odbio da usluži ženu bez maske i dobio 100.000 dolara bakšiša


OSA ostaje bez rukovodstva – Livno Novine\nGeneralnom direktoru Obavještajno-sigurnosne agencije /OSA/ BiH Osmanu Mehmedagiću, njegovom zamjeniku Trifku Buhi i glavnom inspektoru OSA Damiru Bevandi danas ističe četvorogodišnji mandat i ova agencija ostaje bez rukovodstva, piše “Glas Srpske”.\nList podsjeća da su ova trojica rukovoditelja OSA na ove funkcije imenovani 19. studenog 2015. godine.\nZakon o OSA kaže da “generalnog direktora i zamjenika generalnog direktora imenuje i razrješava dužnosti Vijeća ministara, na prijedlog predsjedavajućeg i u konzultacijama sa članovima Predsjedništva, Izvršnog odbora i Sigurnosne-obavještajne komisije”. Osim toga, zakon kaže da se “generalni direktor i zamjenik generalnog direktora imenuju na mandat od četiri godine koji se može obnoviti jedanput”, a precizno se navodi i u kojim slučajevima se generalni direktor i njegov zamjenik mogu razriješiti dužnosti prije isteka mandata, ali ne i kakva je procedura i kakav je njihov status nakon isteka mandata.\nKako navodi “Glas Srpske”, posebnu notu svemu daje činjenica da je direktoru OBA poništena fakultetska diploma koju je stekao na Univerzitetu za poslovne studije Banja Luka, a odluka o proglašavanju diplome ništavnom upućena je u petak, 15. studenog, “Službenom glasniku Republike Srpske” na oglašavanje.\nDugogodišnji radnik službi sigurnosti Neđo Vlaški rekao je da OSA od danas formalnopravno nema rukovodstva.\n“Generalnom direktoru i njegovom zamjeniku danas ističe mandat i oni formalnopravno nemaju više pravo da potpisuju nikakva akta. Primjera radi, ako je neki službenik OSA ispunio uvjete za mirovinu, nema tko da potpiše validno i zakonito rješenje o umirovljenju”, objašnjava Vlaški.\nOn je istaknuo da su činjenice takve, ali da ovdje politika ima posljednju riječ i da nije uopće iznenađen što se nitko ne obazire na činjenicu da će OSA od danas praktično biti bez rukovodstva.


Vesti Cuprija - U Ćupriji otvoren Sajam nauke\nU Ćupriji otvoren Sajam nauke\nBEOGRAD - U Ćupriji je danas otvoren regionalni Sajam nauke, obrazovanja i umetnosti (NOU fest) sa kojeg je ministar prosvete Mladen Šarčević poručio da je došlo vreme da se radi timski, da se sagleda šta privreda traži, šta su potrebe lokalne samouprave, a šta obrazovanje može i treba da pruži.\nIdeja sajma je popularizacija i predstavljanje naučnih institucija i dostignuća, kao i da se učenicima završnih razreda osnovnih i srednjih škola pruže detaljne informacije o fakultetima i srednjim školama iz zemlje.\nPrvog dana sajma u saradnji sa Nacionalnom službom za zapošljavanje organizovan je i Sajam zapošljavanja, na kojem je prisutno više od 20 poslodavaca iz Pomoravlja, koji su izrazili potrebu za 150 novih radnika.\nNa Sajmu zapošljavanja savetnica ministra Gabrijela Grujić održala je predavanje o novom modelu dualnog i preduzetničkog obrazovanja.\nOna je ukazala na činjenicu da je 12 privrednih subjekata iz Ćuprije i okruženja, domaće kompanije i po jedna iz Kine i Turske, zainteresovano za nove obrazovne, dualne, profile.\nDualno obrazovanje je bila tema sastanka ministra sa predstavnicima lokalne samouprave, ali i stanje u školama.\nPredsednik opštine Ćuprija Ninoslav Erić rekao je da je izuzetno ponosan na činjenicu da je aktuelna vlast od 2013. godine sanirala škole koje su do tada bukvalno prokišnjavale.\nErić je istakao da opština ima želju da postane regionalni obrazovni centar za mlade talente u okviru prirodnih nauka.\nMinistar Šarčević je saglasan da Srbiji treba više centara za mlade talente, ali je naglasio da se ideja centra mora dobro osmisliti, da bude inovativan i drugačiji od postojećih.\nTokom posete Ćupriji ministar je sa saradnicima obišao Školu za muzičke talente, koju pohađaju učenici od 6 do 9 godina.\nOva škola je jedinstvena vaspitno-obrazovna ustanova koja za cilj ima da u što mlađem uzrastu otkrije i prihvati muzički obdarenu decu, pružajući im najoptimalnije uslove za praćenje i razvoj njihovih muzičkih potencijala, saopštilo je Ministarstvo prosvete.


FOILAYAGE - NOVA POPULARNA TEHNIKA BOJENJA KOSE: Laka za održavanje, a odlazak frizeru samo jednom godišnje | wanted.rs\nFOILAYAGE - NOVA POPULARNA TEHNIKA BOJENJA KOSE: Laka za održavanje, a odlazak frizeru samo jednom godišnje 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n10.09.2021. / 07:28\nAutor Ana Kalpačina 10.09.2021. / 07:28\nFoilayage je nova popularna tehnika bojenja kose, a rezulatati su fantastični\nKada je pojam balayage ušao u naše živote, činilo se da su nam se sve želje ispunile: prirodni sjaj za smeđu i plavu kosu bio je glavni termin u frizerskom salonu, jer ova francuska tehnika zahteva raštrkane svetlucave pramenove za razliku od njihove klasične verzije koja je bila intenzivna i sezala je od korena do krajeva.\nSada nova tehnika, foilayage, preti predvodnicima balayage-a, obećavajući da će zadržati efekat sunca na vašoj kosi mnogo duže i prirodnije.\nŠta je foilayage?\nTo je savršena tehnika između balayage i tradicionalnih pramenova sa aluminijumskom folijom, koja daje prirodan sjaj kosi. Izbor palete bronzanih i zlatnih nijansi idealan je za osvetljavanje i davanje topline svakoj boji kose, dok je izbor nijansi sa hladnim tonovima ono što vam je potrebno za moderniji i poseban rezultat.\nU obe tehnike, kolorista slobodnom rukom stvara razbacane pramenove po celoj dužini kose. Razlika je u tome što su istaknuti pramenovi umotani u foliju, tako da konačni rezultat izgleda svetlije. Razlika u odnosu na klasične pramenove je u tome što refleksije ovde ne polaze od korena, a često čak i ne dosežu krajeve.\nJedna od njegovih velikih prednosti je ta što, baš kao i balayage, daje prirodan rezultat i oprašta „odsustva“ iz frizerskog salona.\nA post shared by BY YOEL Professionals Abcoude (@byyoelabcoude)\nMUČI TE TANKA KOSA? Probaj jednostavan trik koji u trenutku STVARA VEĆI VOLUMEN\nKONJAK BOJA ZA SAVRŠENE PRAMENOVE: Kada vidite rezultate, biće vam jasno zašto je NAJTRAŽENIJA\nFoilayage Balayage kosa trend


Održana stručna rasprava o temi "Povezivanje obrazovnog sistema sa potrebama tržišta rada: Praksa u obrazovnom procesu" | Prilika Plus\nOdržana stručna rasprava o temi "Povezivanje obrazovnog sistema sa potrebama tržišta rada: Praksa u obrazovnom procesu"\n03/03/2015 Prilika Plus 446 Views 0 Comment\nRepublička agencija za razvoj malih i srednjih preduzeća (RARS), u okviru programa „PrilikaPlus“, a u saradnji sa Ministarstvom prosvjete i kulture RS organizovala je stručnu raspravu o temi „Povezivanje obrazovnog sistema sa potrebama tržišta rada: Praksa u obrazovnom procesu“.\nRaspravi, održanoj 25.02.2015. u Administrativnom centru Vlade RS, prisustvovali su predstavnici resornih ministarstava, ambasade Švajcarske u BiH koja podržava program „PrilikaPlus“, univerziteta, srednjih škola, Privredene komore, poslodavaca, Zavoda za zapošljavanje, studenata i međunarodnih projekata koji u fokusu imaju zapošljavanje.\nDirektor RARS-a Marinko Đukić rekao je da Agencija kontinuirano nastoji doprinijeti boljoj usklađenosti ponude i tražnje na tržištu radne snage, a uz pomoć programa „PrilikaPlus“ kreiran je specifičan model obrazovanja odraslih koji omogućava onima koji traže posao neophodna znanja i vještine, ali isto tako i olakšava poslodavcima pronalaženje radne snage.\n„Želimo ovaj uspješan model ponuditi i strukovnim školama kako bi učenici tajne svog zanata mogli brusiti direktno u proizvodnim pogonima u kojima će, nakon sticanja diplome, potražiti zaposlenje. Vjerujemo da ćemo na taj način skratiti vrijeme njihovog čekanja na posao, a s druge strane omogućiti poslodavcima da dobiju radnike koji će se odmah moći uključiti u proizvodni proces. Na ovaj način želimo inicirati i određene promjene u oblasti stručnog i tehničkog obrazovanja i stvoriti još čvršću vezu između obrazovnog sistema i privrede“, naglasio je Đukić.\nMinistar prosvjete i kulture Dane Malešević rekao je da Ministarstvo u saradnji sa društvenim partnerima vodi aktivnosti na uspostavljanju saradnje visokoškolskih ustanova i privrede radi školovanja kadra za realne potrebe, a ne za biro za zapošljavanje. Оn je pozvao rukovodstva svih visokoškolskih ustanova da kreiraju odgovoran plan upisa na studijske programe, vodeći računa da obrazuju kadar za kojim postoji potreba jer na taj način daju svoj doprinos ekonomskom razvoju Republike Srpske.\nPrema riječima Nikole Dragovića, rukovodioca programa „PrilikaPlus“, suština programa je da omogući učenicima sticanje potrebnih vještina i konceptualnih sposobnosti provođenjem, što je više moguće, praktičnog rada tokom obrazovanja.\nОn je istakao da brojni poslodavci iskazuju ogroman interes da se uključe u proces i „otvore vrata“ mladim ljudima da im u svojim preduzećima omoguće obavljanje praktične nastave. Dodao je i da postoji jaz između onoga što poslodavci očekuju i onoga što u ovom momentu obrazovni sistem nudi, te da se trenutno najveći jaz ogleda u drvoprerađivačkoj i metalskoj industriji.\nТоkom rasprave mogla su se čuti brojna mišljenja i iskustva o tome kako poboljšati obrazovni sistem i omogućiti bolje zapošljavanje svršenih srednjoškolaca i studenata. Učesnici stručne rasprave saglasni su u ocjeni da je jedno od rješenja da se omogući učenicima i studentima što više prakse u preduzećima.\n← Nastavak stručnih obuka za stolare, tapetare i lakirere\nPartnerska preduzeća →


Usluge povezane sa lancem snabdevanja | SGS Srbija\nIzgradnja Usluge povezane sa lancem snabdevanja\nUsluge od strane SGS-a u vezi sa vašim lancem snabdevanja - obezbedite kontrolu kvaliteta, zadovoljite ustavne zahteve, procenite dobavljače, nadzirite proizvodnju i pratite rasporede isporuka.\nU sve više globalizovanoj ekonomiji vaša baza prodavaca sve se više širi planetom. Kao rezultat toga utvrđivanje da li su svi vaši kvalitativni i ustavni zahtevi zadovoljeni može biti teško.\nKoristeći našu jedinstvenu globalnu mrežu možemo vam pomoći da obezbedite kontrolu kvaliteta i zadovoljite sve ugovorne obaveze, državne propise, kodove prakse i standarde kroz lanac snabdevanja - bilo gde u svetu.\nMožemo vam pomoći da procenite svoje dobavljače, nadzirete proizvodnju, pratite rasporede isporuka i fizički kontrolišete i proveravate kvalitet i količinu isporuka i ispitnih uzoraka. Ppred toga, da bismo vam olakšali, pružamo vam jedno mesto za kontakt u vezi svih vaših usluga oko lanca snabdevanja.\nKao svetski lider od poverenja u uslugama oko lanca snabdevanja nudimo vam svetsku bazu projektnih stručnjaka i tehničara, kao i stručnjaka za životnu sredinu - svi sa velikim znanjem i iskustvom u pružanju usluga za međunarodne projekte.\nDa biste razmotrili kako naše usluge mogu da vam obezbede veću kontrolu nad vašim lancem snabdevanja kontaktirajte nas danas.


Aerodrom na Baliju zatvoren zbog erupcije vulkana Agung - Aviatica\nAerodrom na Baliju zatvoren zbog erupcije vulkana Agung\nMeđunarodni aerodrom u Denpasaru na Baliju u Indoneziji zatvoren za saobraćaj zbog pretnje od erupcije vulkana Agung.\nAerodrom u Denpasaru (DPS) na indonežanskom ostrvu Bali zatvoren je za saobraćaj usled pretnje od erupcije vulkana Agung.\nVlasti na Baliju su danas proglasile stanje opasnosti i podigli stepen uzbune na najviši, četvrti nivo, pošto vulkan Agung izbacuje pepeo nekoliko kilometara u visinu. Mnoga okolna sela su prekrivena pepelom zbog čega je evakuisano čak 100.000 stanovnika Balija.\nOtkazano je 445 letova, zbog čega je na ostrvu je ostalo „zarobljeno“ skoro 59.000 turista. Aerodomske vlasti prate situaciju i preporuku nadležnih službi i pozivaju sve turiste koji su se zatekli na Baliju da se pridržavaju propisanih mera, a one koji su planirali posetu Baliju ovih dana da razmotre svoje planove.


Čitanje je jedan od najboljih načina "treninga mozga" tokom godina - eKlinika\n15:00 - 24. 07. 2021.\nVažno je čitati od najranijeg detinjstva, razvijati maštu i sticati nova znanja Foto: Shutterstock\nIstraživanja pokazuju da redovno čitanje nije samo stvar zadovoljstva, već da utiče na bolji rad mozga, proširuje vokabular i razumevanje sveta oko sebe, jača empatiju... Takođe, čitanje smiruje i mnogima pomaže da se lakše uspavaju, smanje stres, snize krvni pritisak i uravnoteže rad srca, smanje simptome depresije. Čitanje usporava gubljenje kognitivnih sposobnosti sa godinama i starenjem, doprinosi boljem ukupnom osećaju i produžava život. Posebno je važno da deca čitaju od najranijeg doba, i sa roditeljima i sama, jer su efekti čitanja kumulativni i značajno utiču na bolji psihofizički razvoj, razvijaju maštu i proširuju znanja.\nSve veći broj istraživanja potvrđuje tezu da čitanje utiče na formiranje i promenu mišljenja. Uz praćenje rada mozga, koristeći magnetnu rezonancu (MRI), istraživači su potvrdili da se u toku čitanja obrađuje složena mreža putanja i signala u mozgu. Kako percepcija pročitanog sazreva, i te mreže postaju sofisticiranije, gušće i jače. U jednoj studiji, sprovedenoj 2013. godine, naučnici su koristili funkcionalne MRI snimke kako bi izmerili efekte čitanja romana na mozak. Učesnici studije čitali su roman „Pompeji“ tokom 9 dana. Kako su se u priči nizale napete situacije, zabeležene aktivnosti mozga su se menjale i ubrzavale. Zanimljivo je da se pojačana aktivnost mozga ocrtavala i danima nakon intenzivnog čitanja, očitavajući izražene senzacije pokreta i reakcije na emocije.\nUticaj na razvoj i jačanje empatije\nAko se govori o osećaju bola i razumevanja, dokazano je da ljudi koji čitaju priče, koje se intenzivnije bave unutrašnjim životom likova iz knjiga, pokazuju povećanu sposobnost razumevanja osećanja, potreba i osobina drugih ljudi. Istraživači ovu pojavu nazivaju „teorijom uma“, skupom veština neophodnih za izgradnju, upravljanje i održavanje boljih socijalnih odnosa. Ljudi se čitanjem lakše identifikuju sa događajima, likovima i događajima od kojih su im mnogi nezamislivi, i logično ih projektuju na sebe ili osobe iz bliskog okruženja, neizbežno razmišljajući pritom kako bi postupili u nekoj takvoj situaciji.\nKada čitamo, razvijamo vokabular i povećavamo fond reči\nBiblijska ideja da bogati postaju bogatiji, a siromašni još siromašniji, mogla bi da bude koncept koji nije primenjiv samo na tokove novca, već i na čitanje. Istraživači su potvrdili da učenici koji redovno čitaju knjige, počev od rane mladosti, postepeno i kontinuirano proširuju svoje leksičke kapacitete, koji onda utiču na mnoge segmente života. Ako više čitate, imaćete bolje rezultate na testovima, prijemnim ispitima, na razgovorima za posao ostavićete bolji utisak. Jedna anketa sprovedena 2019. godine pokazala je da 69 odsto posto poslodavaca želi da zaposli ljude sa boljim komunikacijskim veštinama, a čitanje je jedan od najboljih načina za razvijanje i poboljšanje spretnosti i brzine u komunikaciji.\nPomoć u sprečavanju naglog opadanja kognitivnih sposobnosti\nStručnjaci američkog nacionalnog Instituta za starenje preporučuju čitanje knjiga i časopisa kao jedan od najboljih načina „treninga mozga“ tokom godina. Iako istraživanja nisu nedvosmisleno dokazala da čitanje knjiga sprečava bolesti poput Alchajmerove, neke studije pokazuju da starije osobe koji svakodnevno čitaju i rešavaju matematičke probleme, održavaju i poboljšavaju svoje kognitivno funkcionisanje.\nČitanje bi trebalo da bude nešto što je stalna navika koju bi trebalo negovati, posebno kada starite, a studija koju je 2013. sproveo Univerzitetski medicinski centar Rush, otkrila je da osobe koje se čitavog života bave mentalno stimulišućim aktivnostima, imaju manje šanse da razviju plakove, lezije i tau-proteinske naslage u mozgu, koje se sreću kod ljudi sa demencijom.\nManje stresa uz knjige, humor i jogu\nGrupa istraživača u SAD je 2009. godine pratila efekte čitanja, joge i humora na nivo stresa studenata medicine i učesnika u zahtevnim naučnim projektima. Otkriveno je da im je samo 30 minuta čitanja dnevno snizilo krvni pritisak, otkucaje srca i osećaj psihološkog stresa, i da je bilo jednako efikasno kao u slučajevima joge i humora. Budući da je nedostatak vremena jedan od najčešće navođenih razloga visokog nivoa stresa koji prijavljuju ovi studenti, 30 minuta neke od ovih tehnika može lako da se ubaci u njihov gust raspored obaveza, a da donese značajne pozitivne efekte.\nČitanje pre spavanja opušta i pomaže da lakše zaspite\nLekari na klinici Mayo sugerišu čitanje kao deo uobičajene rutine spavanja. Naravno, misli se na čitanje kada vam je u rukama knjiga, a ne neki od elektronskih uređaja sa koga čitate (mobilni telefon, tablet, Kindle). Ne zaboravite da svetlost i zračenje koje emituju ekrani pobuđuju mozak i da će vas pre razbuditi nego pomoći da se uspavate.\nUkoliko i pored čitanja u krevetu imate problem da zaspite, lekari preporučuju da čitate u nekom drugom omiljenom ambijentu, a da se onda, kada vam se prispava, prebacite u krevet.\nČitanje sa decom je višestruko korisno Foto: Shutterstock\nZašto je važno čitati sa decom\nLekari na jednoj klinici u Klivlendu savetuju roditeljima da čitaju sa svojom decom od ranog djetinjstva. To će doprineti građenju odnosa između dece i čitanja, razviti ga kao prirodnu potrebu i uticati na bolji kvalitet života, uz animiranje komunikacijskih veština, razvijanje mašte i želju za novim saznanjima. Čitanje kod kuće uticaće i na bolje praćenje nastave u školi. Takođe, rečnik će im biti širi, podići će im se samopouzdanje zbog svesti da imaju više znanja, jačati mehanizmi intuicije i povećati empatija prema svim živim bićima.\nKnjiga je neprijatelj depresije\nOsobe koje boluju od depresije često se osećaju izolovano i otuđeno, a knjige ponekad mogu umanje taj osećaj i da im poboljšaju raspoloženje.\nČitanje fantastike može da motiviše mozak ovakvih osoba da na kratko odlutaju od sadašnjeg stanja i umanje opterećenje i loše misli, a čitanje savremene literature može da pokrene želju za boljim suočavanjem sa problemima i osvesti neke nove strategije u borbi sa simptomima. Zbog toga je Nacionalna zdravstvena služba Velike Britanije započela program „Reading Well“, što praktično znači „Knjiga na recept“ u okviru koga medicinski stručnjaci prepisuju knjige za samopomoć u odnosu na zdravstveni problem.\nAko čitate knjige redovno, živećete duže\nJedna dugoročna zdravstvena studija pratila je 3.635 odraslih osoba tokom perioda od 12 godina, i otkrila da su oni koji su čitali poživeli oko 2 godine duže od onih koji ili nisu imali čitanje kao redovnu naviku, ili su čitali samo časopise i gledali filmove. Studija je takođe zaključila da je kod ljudi koji čitaju više od 3 i po sata svake nedelje, za oko 23 odsto veća šansa da će živeti duže od onih koji uopšte nisu čitali.\n17. 03. 2021. 11:00


Početna nula iz nacionalnog pozivnog broja ovde se mora izostaviti. Dakle, broj '05669 1225669' postaje '+20 5669 1225669' sa državnim pozivnim brojem.\n+20 (0020) je pozivni broj za državu Egipat. Ako ste van Egipat i želite da pozovete osobu u Zagazig, , pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Egipat je +20 (0020), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Zagazig, , morate da dodate +20 55 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 1225669, pozivni broj grada 55 i medjunarodni pozivni broj +20, broj za pozivanje je +20 55 1225669.\nZnak plus na početku broja telefona obično može da se koristi u ovom formatu. Ipak, češće se znak plus zamenjuje nizom brojeva koji upozoravaju telefonsku mrežu da želite da pozovete broj telefona u drugoj zemlji. ITU preporučuje korišćenje 00, koje se takođe koristi u mnogim zemljama uključujući i sve evropske zemlje. Takođe možete da koristite 0020 55 kao alternativu za +20 55, koje morate da dodate ispred broja telefona osobe u Zagazig, da biste je pozvali iz Srbija. Za fiktivni broj telefona 1225669, pozivni broj grada 55 i medjunarodni pozivni broj 0020 (Egipat), broj za pozivanje je 0020 55 1225669.


CARS & MODELS by TopSpeed: Toplo – hladno! (VIDEO) | TopSpeed – Telegraf.rs\n10. Februar 2018. | 09:26 » 1:13\nCARS & MODELS by TopSpeed: Toplo – hladno! (VIDEO)\nNova 2018. godina, za razliku od prošle, nije počela sa očekivanim niskim temperaturama, ali nas to nije sprečilo na klizalištu SRC „Tašmajdan“ dodatno „podgrejemo“ atmosferu. Uz najnovije kolekcije odeće i obuće iz ponude kompanje N Sport, na led smo izašli i sa apsolutnim novitetom na našem tržištu - modelom Hyundai Kona!\ngarderoba: Puma i Staff Jeans – N Sport, Beograd, Auto-put Beograd – Novi Sad 150a\nautomobil: Hyundai Kona, Hyundai Srbija, Beograd, Milutina Milankovića 7V, www.hyundai. co. rs\nmodeli: Aleksandra Tasić i Saša Denčić\nKao i svaka, tako i ova zima zahteva toplije oblačenje, bez obzira na trenutne prolećne vremenske prilike. No, biće još hladnih dana, a kako bi potpuno uživali u zimskim radostima, zaštitu možete pronaći u odeći i obući iz bogate ponude kompanije N Sport koja zastupa najpoznatije svetske brendove na našem, kao i na tržištu Bosne i Hercegovine.\nDo tada, mi smo u skladu aktuelnim vremenskim prilikama izabrali samo nešto iz najnovije ponude robnih marki Puma i Staff. Nešto u čemu se možete osećati prijatno u svakoj prilici, pa i na ledu… Da, na ledu, ukoliko se odlučite da iskoristite poslednje dane zimske sezone provedete upravo na klizalištu SRC „Tašmajdan“.\nA opet, da bi celu situaciju učinili još zanimljivijom, pa i toplijom, na ledu se našao i veoma „vruć novitet“ na našem tržištu – Hyundai Kona. Novi, kompaktni SUV južnokorejskog proizvođača se već može kupiti kod nas, a više informacija možete potražiti u prodajnim salonima ovog proizvođača, baš kao što i o velikom izboru artikala iz ponude N Sporta, pa i sezonskim sniženjima, još po nešto možete saznati na www.n-sport. net ili posetom jednom od 60 prodajnih objekata širom Srbije, Bosne i Hercegovine.\nKona je živopisan gradić na Havajima… Istovremeno, Kona je i najnoviji član porodice Hyundai i predstavnik u Crossover Utility Vehicle segmentu. Dakle, potpuno novi krosover južnokorejskog proizvođača, ponikao na platformi modela iz B segmenta i20.\nKona je urbani avanturista atraktivne pojave, oštrih linija i veoma upadljive dvobojne karoserije. Dizajn prostranog enterijera ide u korak sa savremenim trendovima, a Hyundai je napravio veliki pomak po pitanju kvaliteta i preciznosti izrade. Uz poduži spisak dodatne opreme Kona je trenutno na našem tržištu u ponudi sa dve verzije benzinskih trubo-motora, trocilindarskim jednolitarskim od 120 KS i pogonom napred, te šestostepenim manuelnim menjačem, kao i četvorocilindarskim, zapremine 1,6 litara od 177 KS sa pogonom na sva četiri točka i sedmostepenom automatskom transmisijom. Početna cena je od 16.990 evra pa naviše.\nVeć pune dve i po decenije, Tašmajdansko klizalište je sinonim za druženje s prijateljima i porodicom tokom zime. Naravno, oni stariji se rado sećaju klizanja na Tašu, a mlađe generacije su o tome samo slušale anegdote. Zimski festival ICE@TAŠ, koji postaje tradicionalna gradska manifestacija, mogao bi to da promeni i učni da Tašmajdan postane ono što je nekada bio, kultno mesto Beograda.\nJoš jedna zimska sezona u SRC „Tašmajdan“ bliži se kraju, ali to nije razlog da ovo mesto ostane zaboravljeno do naredne zime. Naprotiv! Rekreativni centar „Tašmajdan“, renoviran pre dve godine, sada je moderno opremljen. Sada on nudi fitness i spa programe, teretanu koja se prostire na 400 kvadratnih metara sa najinovativnijim spravama za vežbanje, salu sa spinning biciklima, četiri sale za fitnes u kojima se održavaju brojni programi Taš fitnesa, salu za košarku, mali fudbal i odbojku, kao i SPA blok u kom se nalaze četiri saune.\nTu je i stručni tim rekreativnog centra koji konstantno dopunjuje fitnes programe svetskim novitetima i korisnicima po povoljnim cenama pruža celokupnu brigu o zdravom telu. Na zatvorenom olimpijskom bazenu Tašmajdana održavaju se međunarodna takmičenja u plivanju, vaterpolu i umetničkom plivanju. Tu se održavaju škole plivanja za decu po najmodernijim svetskim standardima, a poznati su i brojni aqua fitnes programi.\nHala „Aleksandar Nikolić”, kao i Ledena hala “Pionir”, takođe se nalaze u okviru SRC „Tašmajdan“. Na proleće počinje koncertna sezona, a kao što je klizalište aktuelno zimi, otvoreni bazeni na Tašu su omiljeni beg od vrućina tokom leta u Beogradu.\nTagovi: editorijal, fashion, hyundai kona, moda, n sport, puma, staff, tašmajdan


Beograd glavni "glumac" u reklami za "Tojotin" luksuzni brend (FOTO/VIDEO) | Auto | Novosti.rs\nP. Ž. | 27. decembar 2019. 15:42 | Komentara: 4\nBila je to prava filmska produkcija, s velikim brojem specijalista u pratećoj ekipi i još većim brojem statista\n"TOJOTIN" luksuzni brend "Lexus" je nedavno krenuo sa svetskom reklamnom kampanjom za redizajnirani model "RX", a ono što je posebno interesantno za nas u Srbiji jeste činjenica da je TV sport za ovaj novitet kompletno snimljen tokom leta u Beogradu i okolini.\nBila je to prava filmska produkcija, s velikim brojem specijalista u pratećoj ekipi (120) i još većim brojem statista (250).\nZa potrebe snimanja korišćeno je puno lokacija: Avala, Kalemegdan, novi Most na Adi, prostor ispred Skupštine Republike Srbije i Skupštine grada (Stari dvor), Terazije, Palata Albanija, Bulevar Kralja Aleksandra, Kralja Milana,Svetozara Markovića, 1300 Kaplara,Avalski put".\nPročiattjte još - Model "UX 300e" za novu eru\nReditelj je proslavljeni Salomon Ligthelm, direktor fotografije Nicolas Karaktsanis, dok je scenario i koncept kampanje "Lexus - A Different Kind of Power" osmislila agencija The&Partnership iz Londona.\nLokalni partneri "Tuna Icon" (specijalizovana servisna produkcija) i "Tuna Fish" (kreativna produkcija) angažovani su preko produkcijske kuće "Stink" iz Londona.


Posao Telekoma i Pošte doneo nešto neverovatno - zar misle da je svest građana na nivou majmuna? - Komentari | Novosadski informativni portal 021\n18.10.2021\t• 11:49\nda su bar sredili javna preduzeca tj., da su ih naterali da radesvoj posao - pa xajde.. da im progledas kroz rste(sto kaze cveja - "kraduckajte":))\nAli ovi ni su NISTa uradili bre! Uzas\n18.10.2021\t• 11:48\nŠteta, imali su najpovoljnije cene u donjem nivou kvaliteta usluga.\n18.10.2021\t• 11:42\nMajmuni su slobodna stvorenja za razliku od ljudi robova. Nažalost svest vecine je na ropsko-podaničkom nivou.\nA usluga i cena\nImaju naše podatke i bez toga, drugi je problem jer nije ista cena, a i nivo usluge Pošte kao operatera i Telekoma.\n18.10.2021\t• 11:14\nZa obe strane smo majmuni\nIsto to se dešavalo i ranije dok je pomenuti advokat bio poverenik. I SBB je isto radio, i sve banke i EPS... i to je njemu tada bilo normalno?\nKada je "ispao iz korpice" državnih jasli, "opametio" se.\nKablovski operateri treba da osvoje korisnike snižavanjem cena usluga i podizanjem kvaliteta; a ne preuzimanjem monopola i "deranjem" korisnika. zašto ne ukinu obaveznu "zatvorsku kaznu" vezivanjem za dve godine ugovora, te besomučnim uznemiravanjem i zvanjem(sa pretnjama) za produženje "ropstva"?\nNe treba zaboraviti da je Telekom,vodjen mudroscu Faraona,kupio Kopernikus (vlasnistvo SNS tajkuna) vrednog realnih 2 miliona eur,procenjenog na 20 miliona,kupio za skoro 200 miliona eur,cime je,necete verovati (ccccc),gospodin kupio TV Prva i B92,cime je Faraon uvecao svoj uticaj i na tom polju. Koliko mesta za rad Tuzilastva i Suda.\nCak i bez Jovanjice,fontana,osvetlenja,Hercegovacke,Krusika i bezbroj drugih drustvenih dogadjanja.\n18.10.2021\t• 10:20\nAko nadjete na internetu Coco gorila, onda pogledajte sta jedan primat misli i kaze o ljudima. Bilo koja izjava koja poredi pamet zivotinja sa ljudima je besmislena: zivotinje su osecajna i spoznajna bica i pametnije su od ljudi, jer sluze svojoj svrsi, a ljudi u velikoj vecine ne samo da ne sluze svrsi vec su obicne stetocine.\n18.10.2021\t• 10:03\ntako nas tretira vlast odavno\nNastavite da postavljate pitanja na ovu temu, ne dajte da zabašure i ovu muljavinu .\ni njegova svest\n"Da li oni misle da je svest građana Srbije (pravih vlasnika oba preduzeća) na nivou majmuna?"\nNe da misle, nego znaju da - jeste.\n18.10.2021\t• 09:56\nNaravno da vlast misli da su građani majmuni. I ne da misli, nego i ZNA, a majmuni glasaju i to im je najbitnije. To vrlo dobro zna i g-din Šabić, a pokazna vežba vam je juče bila u Negotinu i južnoj srpskoj pokrajini. Nebitno je da li se radi o kablu, Rts, bankama, porezu, BDP, diplomama, doktoratima... Dokaz je da za srbina na štapu stoji banana.\n18.10.2021\t• 09:49\nPa normalno daje vecini gradjana svest na nivou majmuna cim sve ovo trpe i cute!\n18.10.2021\t• 09:40\n18.10.2021\t• 09:39\nNe, do te svesti tek treba da stignemo, trenutno je sveprisutna svest ovce, koja slepo prati pastira, uplasena psima ovcarima, koji ih ujedu cim probaju da promene smer!\nPrecenjujete gradjane Srbije, gospodine Sabicu!\n18.10.2021\t• 09:06\nPa isto to je uradila sve i jedna kablovska televizija koju je kupio SBB. Sve i jedna...\n18.10.2021\t• 09:00\nNa nivou majmuna\nČoveče, pa gde bi nam kraj bio?\nPa na nivou AMEBE je, kakvog majmuna...\n18.10.2021\t• 08:59\nKada je prodavan 063 onda je to bilo ok. Nisam ljubitelj mtsa ali nema razlike između njih. Ovi su bar naši.\n18.10.2021\t• 08:58\nDa li misle?\nMisle. I u pravu su, bar za većinu... na žalost.\nNažalost svest ovog naroda i jeste na nivou majmuna kada dopušta da im se sve ovo dešava.\n18.10.2021\t• 08:55\nNemojte vređati majmune.\nO njihovoj svesti nemate pojma.\nocigledno misle, a nazalost, ocigledno i jeste svest vecine takva, izbori ce opet dokazati\nAh, ne misle, dokazase...


Nedjelja, 09 Rujan 2018 20:16\n”Dokaz da je sve znao jeste i to da je Silajdžić potpisao naredbu o razmjeni preostalih zatvorenika 6. listopada 1994. godine, kada je razmijenjeno 166 srpskih logoraša”, rekao je Pologoš.\nKomentirajući mogući krivični postupak protiv njega, Haris Silajdžić je za izdanje “Oslobođenja” od petka rekao da je ovo “treći ili četvrti pokušaj u okviru osmišljenog i dobro financiranog projekta čiji je cilj relativizacija već izrečenih presuda””\n”Istina i činjenice ovdje ne igraju nikakvu ulogu, baš je preslikano kao iz Himlerove medijske strategije”, rekao je Silajdžić. Zoran Pologoš kaže da postoje osuđujuće presude Srba koji su bili na čelnim funkcijama pojedinih općina, te predsjednika kriznih stožera koji su odgovarali za neke zločine koji su činjeni na njihovom području.\n”Kod bošnjačkog naroda do sada nismo imali slučajeve da oni odgovaraju. Ovdje je sve jasno. Haris Silajdžić i Alija Izetbegović su, prema svjedočenjima mnogih logoraša, ne samo znali za logore i zločine, nego i potpisivali odluke o osnivanju tih logora. Obilazili su ih. Ovo je čista situacija s nepobitnim, notornim i neoborivim dokazima. Na potezu je Tužiteljstvo BiH. Mi generalno nemamo povjerenje u pravosuđe BiH, ali evo Tužiteljstvo BiH je na ispitu i vidjet ćemo što će učiniti”, rekao je Pologoš.\nKomentirajući činjenicu da se toliko dugo čekalo s podnošenjem izvještaja Tužiteljstvo BiH, s obzirom na to da je riječ o zločinima nad srpskim narodom koji su se događali na području Konjica već početkom rata, Pologoš je kazao da je “velika krivica i na institucijama Republike Srpske što to nije bilo spremno odmah poslije rata”.\n”Bilo je opstrukcija i od samog Tužiteljstva BiH i od svih drugih struktura. Krivica je i na institucijama, a s druge strane čekalo se i da mnogi svjedoci tih zločina pomru. No bez obzira na namjeru da svjedoci nestanu ili se rasele, mislim da ima dovoljno neoborivih dokaza”, rekao je Pologoš.\nOn je živio u Konjicu, odakle je izbjegao početkom rata. ”Oni koji su to mogli napustili su Konjic. Kasnije je grad bio blokiran i gotovo svi koji su ostali prošli su kroz logore. U Konjicu je počinjen strahovit zločin, pogotovo u selima Bradina i Donje Selo, gdje je srpski narod potpuno nestao”, kazao je Pologoš.\n”Zarobljen sam u Ljutoj kod Kalinovika i prebačen u logor u Čelebiće. Možda mi je to zarobljavanje i spasilo život, jer sve živo što su uhvatili u Bradini pobili su. Kroz logor u Čelebićima prošlo je oko 700 ljudi. Taj broj se stalno mijenjao. Među logorašima je bilo i žena i djece”, rekao je Mrkajić za Glas Srpske.


Redovna poseta zubaru osnova je zdravih zuba - Blog magazin\nNe govori se uzalud da su redovni stomatološki pregledi osnova zdravih zuba, jer će na taj način mnoga oboljenja biti uočena, a samim tim i sprečena. Naime, čak i ako se uoči da nema pomoći zubi da mora da se vadi, bolje to da se uradi odmah, nego da sačekate da vas potpuno iscrpi bol, pa da onda posetite stomatologa.\nPosećujte redovno stomatologe\nSvako oboljenje koje se uoči na vreme, lakše će biti rešeno. Mnogi pacijenti ne ostave dovoljno prostora svom stomatologu kako bi mogao da predupredi pojavu karijesa ili na vreme počne sa lečenjem zuba, pa onda nema potrebe za ugradnjom zubnih implanta ili krunica. Danas je većina stomatoloških intervencija postala rutinski proces, jer moderne tehnologije pružaju lakše i brže preglede. Osim ugradnje zubnih implantata moguće je ugraditi i bezmetalne krunice, plombe, mostove ili ipak da se opredelite za ugradnju potpuno nove vilice.\nBezmetalne krunice i zubni implantati\nIako se često smatra da je ugradnja zubnih implantata rezervisana samo za pripadnike višeg staleža, treba znati da se njihova cena kreće između nekoliko stotina, pa do i više hiljada eura. Svakako da se i bezmetalne krunice mogu razlikovati po ceni, ali i po kvalitetu. S obzirom na to da je reč o zdravlju vaših zuba i da niste na pijaci, bilo da su bezmetalne krunice u pitanju ili zubni implanti, posavetujte se sa svojim stomatologom o kvalitetu i indikacijama, ali i prednostima i manama ugradnje implant zuba ili bezmetalne krunice.\nIako vama to možda ne deluje tako, ali stomatolozi teška srca vade prirodne zube i to najčešće rade samo u situaciji kada moraju, jer ništa bez prirodnog zuba. Međutim, kada dođe do ovakve situacije, nema razloga za brigu, jer u vilici ponovo možete imati tzv. stalne zube. Dok se implantati ugrađuju direktno u vilicu, bezmetalne krunice se nadograđuju na koren zuba, pa ako biste da nadoknadite gubitak zuba, zubni implant je tu. Ako pak želite samo krunice da ugradite, onda su bezmetalne krunice odlično rešenje za vas.\nPosavetujte se sa stomatologom\nPre nego što donesete kranju odluku, obratiti pažnju na usluge koje stomatolog pruža, jer upravo dugogodišnje iskustvo i dobra preporuka su zlata vredni. Ako ste sigurni u svog doktora, verujete mu i zadovoljni ste njegovim uslugama, onda nema razloga da ne poslušate njegove savete. Na taj način ćete znati da ćete svaki potrošeni dinar pametno iskoristiti, jer nekada zaista nije važna cena, ako je ona u službi kvaliteta. Zdravje je na prvom mestu, zato budite revnosni i obratite se za pomoć svom lekaru. Srećno.\nPrevious Previous post: Na koji način ćilibarske ogrlice za bebe pozitivno utiču na zdravlje?\nNext Next post: Kako izabrati idealan poklon za vašu dragu?


Okružni sud u Bijeljini je, na prijedlog Okružnog javnog tužilaštva Bijeljina, dana 02.12.2021. godine donio Rešenje kojim se osobi M.T. produžava pritvor u trajanju od dva meseca, zbog osnovane sumnje da je počinio krivično delo obljuba sa detetom mlađim od petnaest godina, iz člana 172. stav 3. u vezi sa stavom 1. Krivičnog zakonika Republike Srpske. Prijedlog za produženje pritvora je stavljen zbog osnovane sumnje da bi M.T. boravkom na slobodi mogao uticati na svedoke i na taj način ometati istragu, kao i da bi došlo do narušavanja javnog reda obzirom na težinu krivičnog dela i zaštićeno dobro, shodno članu 197. stav 1. tačka b) i g) Zakona o krivičnom postupku RS – saopšteno je iz Okružnog tužilaštva Bijeljina, prenosi Srpskainfo.\nZAVRŠENO SUĐENJE HALIDU MUSLIMOVIĆU Folker se tereti za nasilje nad ljubavnicom, a evo šta se desilo sa presudom\nDirao je po intimnim delovima tela\nU obrazloženju odluke Okružni sud u Bijeljini je utvrdio da postoji osnovana sumnja da je Tomić u vremenskom periodu od avgusta 2021. godine pa do septembra 2021. godine, kao trener u nameri da zadovolji svoj seksualni nagon, više puta nagovarao devojčicu (2007. godište) da pristane „na spolne radnje sa njim“.\nKritični događaj se desio 30. septembra ove godine na takmičenju na Sokocu kada je Tomić nagovorio devojčicu da konzumira alkoholna pića, koje je nabavio i donio u hotelsku sobu. Kada je pod dejstvom alkohola zaspala on ju je ljubio po ustima, dirao po intimnim delovima tela i seksualno zlostavljao.\nPretio roditeljima maloletnice\n– Za sve navedeno vreme putem aplikacije Viber sa svog telefona upućivao je detetu poruke seksualne konotacije opisujući šta joj je radio, te šta bi joj radio i predlažući joj način i mesto da vode ljubav- navodi se u obrazloženju.\nOsumnjičeni je nakon što je saznao da su roditelji maloletnice upoznati sa prepiskom između njega i njihove kćerke, putem drušvenih mreža, pokušao vršiti uticaj na njih da ga ne prijavljuju.\nStavio im je do znanja da ukoliko ga prijave, da će njihova kćerka biti izložena sramu i osudi javnosti, a „da on ima brojne veze i da je vrlo uticajan i da on neće odgovarati“. Takođe je kasnije pokušao da utiće na roditelje preteći objavljivanjem kompromitujućih snimaka njihove kćerke, piše Avaz.


Otvorena Luštica Bay\nPROJEKAT VRIJEDAN 1,1 MILIJARDU EURA\nLuštica Development na tivatskom dijelu poluostrva Luštica razvija projekat Luštica Bay koji podrazumijeva izgradnju sedam hotela, dvije marine, šampionskog golf terena sa 18 rupa, oko 2.000 stanova, vila i porodičnih kuća, te sve neophodne sadržaje za život grada\n1135 pregleda\t10 komentar(a)\n17.08.2018. 20:06h Ažurirano: 29.01.2019. 21:38h\nNovi grad na Jadranu Luštica Bay otvoren je kao potpuno operativna i funkcionalna destinacija.\nHotel "Čedi" otvorili su predsjednik Borda direktora i vlasnik kompanije Orascom Development Holding, Samih Saviris, premijer Duško Marković i Johan Berlandt, predsjednik Borda direktora belgijske Besix grupe.\nNovu nautičku luku Marinu Luštica Bay, presijecanjem vrpce, otvorili su Kalid Bišara, CEO Orascom development Holding, Milutin Simović, potpredsjednik Vlade za ekonomsku politiku i finansijski sistem i ministar poljoprivrede i ruralnog razvoja, i Siniša Kusovac, predsjednik Opštine Tivat.\nMarković je čestitao kompanijama Orascom Development Holding i Luštica Development na završetku radova na izgradnji prvog od sedam planiranih hotela na projektu Luštica Bay.\nKako je saopšteno, otvaranjem hotela otvoreno je i 171 novo radno mjesto.\nPrema riječima Markovića, u dosadašnjoj realizaciji cjelokupnog projekta Luštica Bay ostvareni su izuzetni rezultati.\n"Kruna dosadašnjeg rada je večerašnja proslava otvaranja hotela The Chedi zajedno sa dijelom ove impozantne marine koja će dodatno pozicionirati našu zemlju na mapi elitnog nautičkog turizma na Mediteranu", dodao je Marković.\nSaviris, koji je govor održao na našem jeziku, izrazio je zadovoljstvo otvaranjem prvog hotela i marine u Luštica Bay i najavio da će Orascom nastaviti da ulaže značajne napore i dinamično razvija novi turistički grad na Crnogorskom primorju.\nNa dijelu poluostrva Luštica koji je obuhvaćen projektom nije bilo komunalne, saobraćajne niti druge infrastrukture, što Lušticu Bay čini jedinom greenfield investicijom u Crnoj Gori. Marković je ponovio da za Vladu nema važnijeg posla od brze izgradnje sveukupne infrastrukture kako bi unaprijedili turističku ponudu Crne Gore i cijelu ekonomiju, te da je valorizacija aerodroma prioritet svih prioriteta.\nJWPlayer video mesto\nVrijednost projekta procijenjena je na 1,1 milijardu eura.\n"Zato je prioritet Vlade i nadležnih resora da i dalje radimo na jačanju konkurentnosti Crne Gore kao investicione destinacije, ostvarujemo komunikaciju sa investitorima koji imaju finansijskog kapaciteta i međunarodni kredibilitet da u partnerskom odnosu stvaramo novu vrijednost u Crnoj Gori i nove prilike za naše građane", zaključio je Marković.\nIzvršni direktor Luštica Development nacionalne projektne kompanije odgovorne za razvoj Luštice Bay, Daren Gibson rekao je da je ta kompanija već spremna za nove izazove i dostignuća.\n"Bez obzira da li se radi o nekom od sljedećih šest planiranih hotela, našem golf terenu sa 18 rupa, bolnici, školi, prvoj fazi Centrala - komercijalnog i administrativnog centra grada koji se rađa, budite sigurni da, dok se mi večeras ovdje družimo, nova poglavlja priče o Luštici Bej, već se pišu", rekao je Gibson.\nLuštica Development na tivatskom dijelu poluostrva Luštica razvija projekat Luštica Bay koji podrazumijeva izgradnju sedam hotela, dvije marine, šampionskog golf terena sa 18 rupa, oko 2.000 stanova, vila i porodičnih kuća, te sve neophodne sadržaje za život grada.\n"Vođeni vizijom našeg predsjednika Samiha Savirisa, bez kojeg ovaj projekat doslovno ne bi postojao, kao i vizijom i podrškom predsjednika Mila Đukanovića, bivšeg ministra turizma Predraga Nenezića i bivšeg gradonačelnika opštine Tivat Dragana Kankaraša, koncept zaliva Luštica, kako ga razumijemo danas je rođen; koncept koji je toliko upečatljiv u perspektivi, da ga je podržala i značajna većina u Skupštini Crne Gore", podsjetio je Gibson.\nOn se zahvalio brojnim državnim i lokalnim ustanovama, ministarstvima, javnim preduzećima, kompanijama, domaćim i inostranim partnerima, menadžmentima Orascoma, Besixa i GHM, stanovnicima Luštice ali i zaposlenima.\nOd 20 časova do dva sata iza ponoći za oko 1.600 zvanica pripremljen je muzičko-scenski spektakl, vatromet, svjetlosni šou, performansi sa vatrom, ogledalima, plesačicama, vilama mora i planina, uz učešće brojnih izvođača iz zemlje i svijeta: mažoretki, pripadnika Bokeške mornarice,\nOtvaranje je uveličao i muzička legenda i jedan od najznačajnijih producenata svih vremena, Nile Rodgers u pratnji svoje grupe Chic.\nNa početku otvaranja publika je uživala u Elektro operi, jedinstvenoj izvedbi operskog festivala Operosa.\n1 / 14 Foto: Siniša Luković\nBESIX GroupOrascom Development HoldingLuštica Bay\nNajviše aktivno oboljelih u Sloveniji i Crnoj Gori\n"PALA U DRUGI PLAN"\nLjudska prava i dalje u sjenci identitetskih pitanja\nGUBICI NA VODOVODNOJ MREŽI\nPljevlja: Do česmi ne dođe sedam od 10 litara vode\nKOMENTARISAO INICIJATIVU CDT-A\nĐukanović: Nacionalno prebrojavanje produbljuje podjele\n19:34 h\t219\nSJEDNICA IZVRŠNOG ODBORA\nVukićević izabran za predsjednika OO DPS Nikšić: “Odaljili smo se od naroda, hoću to da promijenim”\n19:18 h\t216\n"razgovarali smo duže od sat vremena"\nRadulović razgovarao sa Krivokapićem: Spreman sam za vladu, ali na tome ne insistiram\n26.10. 07:10 h\t546\t71281\nRegistrovano još 112 slučajeva koronavirusa, preminule četiri osobe\n26.10. 16:52 h\t116\t45158\nMugoša: U 18 opština imamo pokazatelje da se smanjuje broj inficiranih\n26.10. 16:50 h\t208\t40191\nILIČKOVIĆ TVRDI DA NIJE ZNAO ZA INICIJATIVU ASP\nUstavni sud nenadležan za Markovića i ministre bez rasprave i znanja sudija\n26.10. 14:32 h\t93\t35618\nprojekat u okviru koga se već tri godine vrši analiza poslovanja preduzeća\nDodijeljena priznanja 100 najvećih u Crnoj Gori 2020\n26.10. 09:00 h\t145\t33836\t19\n26.10. 07:10 h\t190\t546\nDF pita Rajnke: Da li SAD podržava stav da naši lideri ne mogu zauzeti mjesta u Vladi koja im je dao narod?\n26.10. 16:15 h\t79\t386\nDONIRAO plate U HUMANITARNE SVRHE\nCarević dvije zarade dao studentima\n26.10. 15:09 h\t42\t60\n"ništa nije važnije od ovog istorijskog zadatka"\nMilačić: Formiranja Vlade je najveća svetinja, nikome nije cilj da prigrabi funkciju...\n26.10. 11:50 h\t35\t135\n26.10. 16:52 h\t28\t116


Pravi Serbian-Cafe sajt za Males osobe zainteresovane za dejt, Serbian Cafe Chat\nPravi Serbian-Cafe Sajt Za Males Osobe Zainteresovane Za Dejt\nTražite li partnera? Pregledajte nove korisnike u nastavku i možda baš pronađete svog savršenog saputnika. Započnite razgovor i organizujte druženje ove nedelje. Naša zajednica ima na 1000 članova koji su oduvek tražili da se upoznaju sa nekim kao Vi! Kreirajte svoj 100% besplatan profil danas\nMuškoRatingen, Nordrhein-Westfalen, Nemačka\nMuškoOberhasli, Zürich, Švajcarska\nJa sam Muško od 39 godine i tražim Žensko osobu iz Oberhasli. DXAO Zainteresovani ste Kontaktirajte me. Jedva čekam Vašu poruku\nvolim da sam voljen i da volim


Kada je vreme za pregled kod oftalmologa? - Bebac.com\nKako da prepoznate simptome koji pokazuju da dete ne vidi dobro?\nKada su deci potrebne naočare?\nKada i koliko dugo dete treba da ih nosi?\nŠta ako se dete bavi sportom?\nKoliko je važno da dete nosi naočare?\nŠta da radite ako dete ni sa naočarima ne vidi najjasnije?\nDa li će dete morati ceo život da nosi naočare?\nDa li televizor, mobilni telefoni, tablet i računar mogu da oslabe vid?\nRazlozi zbog kojih mališani treba da nose naočare su raznovrsni - ukoliko su kratkovidi, dalekovidi, ako imaju asigmatizam ili anisometropiju. Međutim, roditelji se često pitaju kako da prepoznaju kada je pravo vreme da odvedu dete kod oftalmologa. Ukoliko primetite da dete previše savija glavu dok čita i piše ili se previše približilo ekranu dok gleda TV, obavezno ga odvedite kod očnog lekara kako biste mu proverili vid. Većina nepravilnosti utvrdi se na sistematskom pregledu u vrtiću ili osnovnoj školi, ali nije na odmet da i vi dete odvedete ako posumnjate da dete ne vidi dobro.\nZa kratkovidu decu je karakteristično da jasno mogu da vide objekte i predmete koji koji su blizu. Međutim, ukoliko dete ne može da pročita ili se muči dok čita nešto sa velike razdaljine (tabla u školi, saobraćajni znak u daljini) ili ne prepoznaje osobe koje su udaljene (vidi samo konture lica) verovatno će morati da nosi naočare. Kratkovidost se javlja obično između pete i petnaeste godine života. Zato obavezno odvedite dete kod lekara, kako bi utvrdio da li su mu potrebne naočare. Ukoliko jesu, dobiće odgovarajući dioptriju.\nDalekovidost je normalna pojava kod dece i u većini slučajeva ne zahteva nošenje naočara. Međutim, ako je reč o dalekovidosti nastaloj usled nepravilnog oblika rožnjače, trebalo bi obavezno da odvedete dete na očni pregled. Prvi simptomi na koji bi trebalo da obratite pažnju je glavobolja, umaranje oka i naprezanje očiju prilikom čitanja. Ukoliko vam se dete požali na neki od ovih simptoma, verovatno mu trebaju naočare.\nDete bi trebalo da nosi naočare isključivo po preporuci lekara. Bilo da je kratkovido ili dalekovido ne bi trebalo da ih skida osim kada spava i kada se kupa. Obavezno bi trebalo da ih nosi u školi, dok čita, radi nešto ili se igra.\nAko se vaše dete bavi sportom , trebalo bi da mu kupite sportski kaiš za dodatnu zaštitu naočara. Možete kupiti i lančiće koji bi mu pričvrstili naočare. Vodite dete obavezno na godišnje preglede očiju, kako bi proverili da li se dioptrija smanjila ili povećala. Ukoliko imate neka pitanja ili nedoumice obavezno pitajte svog lekara ili medicinsku sestru.\nRano detinjstvo je najkritičniji period razvoja oka. Zamućen vid na jednom ili oba oka može kod neke dece može da dovede do poremećaja kod pravilnog razvoja oka. Nošenje naočara poboljšava kvalitet života deteta, posebno ako ono ide u školu.\nEvo nekoliko saveta, ako dete ne želi da nosi naočare:\nKada dobije naočare, ne terajte ga da ih stalno nosi, neka ih na početku nosi u kratkim periodima. Dajte detetu da nosi naočare kada gleda svoj omiljeni crtani film. Pošto ste mu dali ga gleda omiljeni crtać, misliće da su i naočare deo nagrade.\nUkoliko se dete žali da mu naočare smetaju ili ga žuljaju, nemojte odmah misliti da laže, već ga odvedite kod optičara, možda treba da se olabave ili zategnu malo. Kako dete raste, naočare mogu biti uske, što izaziva neprijatan osećaj. Vi kao roditelj, ali i bake i deke možete da utičete da dete zavoli naočare više nego što mislite. Evo predloga - kupite mu šareni ram sa interesantnim dezenom ili ram u boji, to će ga sigurno obradovati i neće imati odbojnost prema nošenju naočara.\nDeci je obično potrebno nekoliko nedelja da se naviknu na nove naočare. Često se dešava da imaju negativno mišljenje i stav o naočarima i tvrdiće da vide mutno i zato će izbegavati da ih nose. Ukoliko, ipak i posle mesec dana nastavi da se žali da ne vidi dobro sa naočarima trebalo bi obavezno proveriti da li je dioptrija dobra.\nUkoliko je vaše dete kratkovido, onda će najverovatnije morati stalno da nosi naočare, a u kasnijem dobu može da pređe na sočiva.\nGledanje televizije ili rad na kompjuteru nisu najodgovorniji za vid, pokazala su istraživanja. Naime, ljudi ređe trepću, kada koriste računar, kada čitaju ili rade neki drugi posao. Smanjeni treptaji čine oči suvim , što može dovesti do naprezanja očiju. Postoje neki dokazi da prekomerno čitanje ili gledanje televizora dovode do povećanja kratkovidosti, pa se zato savetuje da deca više vremena provode napolju posle škole, kako bi odmorili oči posle čitanja i pisanja.


Ribizla jača kosti – BiGportal.ba\nRibizla jača kosti\nUkusna i lekovita crvena ribizla je u narodu poznata od davnina Ukusna i lekovita crvena ribizla je u narodu poznata od davnina. Sadrži ugljene hidrate, vlakna i proteine, a kalorije u tragu. Prebogata je karotenom koji u organizmu sintetiše vitamin A, važan za zaštitu sluzokože i pospešivanje razmene materija na ćelijskom nivou. Bobice sadrže čak […]\nUkusna i lekovita crvena ribizla je u narodu poznata od davnina\nUkusna i lekovita crvena ribizla je u narodu poznata od davnina. Sadrži ugljene hidrate, vlakna i proteine, a kalorije u tragu. Prebogata je karotenom koji u organizmu sintetiše vitamin A, važan za zaštitu sluzokože i pospešivanje razmene materija na ćelijskom nivou.\nBobice sadrže čak polovinu dnevnih potreba vitamina C, zbog čega se preporučuje kod avitaminoze. Visoke koncentracije vitamina C čine da je ova voćka izuzetan antioksidans koji pomaže u sprečavanju različitih oblika karcinoma. Dobar je i izvor vitamina K, pa se preporučuje za održavanje zdravlja kostiju, jer aktivira osteokalcina koji pomaže ugradnju kalcijuma u kosti. Obezbeđuje i zdravo zgrušavanja krvi kao zaštitu kardiovaskularnog sistema, pospešuje rad creva i ubrzava oporavak posle hirurške intervencije. Bobice crvene ribizle otvaraju i apetit, jačaju organizam i štite ga od nagomilanih štetnih materija.


Coolpad-ova eksterna baterija Big Boy | Coolpad-ova eksterna baterija Big Boy – Mobilni telefoni\nCoolpad-ova eksterna baterija Big Boy\nŽivimo u užurbanom svetu, a brz životni tempo koji nam je nametnut ne može baš svaki uređaj da isprati. Zato, ako si snažan kao BIG BOY, onda si važan! Veliki (BIG) i snažan momak (BOY) može promeniti vaš život, usrećiti vas i zadovoljiti.\nCoolpad Big Boy je velika eksterna baterija, kapaciteta 10.400 mAh, čiji su efikasnost i autonomija mnogo veći i duži nego kod klasničnih baterija. Big Boy odlično izgleda, veliki je, brz i brine o zaštiti, ali je i veoma povoljan – samo 2.990 RSD! Dakle, veliko zadovoljstvo vam sada nije nedostižno.\nBig Boy koristi vodeću 2A brzu tehnologiju samopunjenja i potrebno mu je samo šest sati da se u potpunosti napuni. Šest sati minimalne energetske potrošnje, pruža vam slobodu da napunite telefon Coolpad Porto (1800mAh) četiri puta, telefon Coolpad Modena (2500mAh) do tri puta, i tablet (4490mAh) do dva puta. Big Boy nije samo kompatibilan sa Coolpad pametnim telefonima, već i sa telefonima drugih proizvođača i uređajima, kao što su: tableti, digitalne kamere, igračke konzole i slični uređaji.\nBig Boy nije namenjen samo za ličnu upotrebu, već ga možete deliti sa prijateljima i članovima porodice. Big Boy ima 2 USB interfejsa koji mogu da pune dva proizvoda, mobilni telefon i tablet, istovremeno.\nCoolpad Big Boy ima prelepo aero aluminijumsko kućište, tanko i cilindričnog dizajna, proizvedeno u najfinijem CNC procesu. Lepota i činjenica da lepo leže u ruku, čine posedovanje Big Boy-a pravim zadovoljstvom. Big Boy je dostupan u šampanj i srebrnoj boji.\nNe samo veliki, već i brižan, Big Boy koristi 10 vrsta zaštite: zaštitu od pregrevanja, prenaponsku zaštitu, strujnu zaštitu, sistem prenaponske i strujne zaštite, zaštitu od prekomernog punjenja/pražnjenja baterije, zaštitu od strujnog udara, zaštitu od (prekomernih) parazitivnih kapacitivnosti, automatsku detekciju opterećenja, zaštitu od obrnutih polova i zaštitu od elektrostatičkog pražnjenja.\nKomercijalni naziv Coolpad Big Boy Champagne Coolpad Big Boy Silver\nNaziv modela Coolpad Power Bank EBC100C Champagne Coolpad Power Bank EBC100C Sliver\nEAN 6939939694766 6939939694759\nPN 610000162 610000163\nTCCM kod ZZB0000835 ZZB0000835\nKapacitet baterije(max) 10400 mAh 10400 mAh\nEnergetski rejting 38.48 Wh 38.48 Wh\nUlaz DC 5V 2.0A DC 5V 2.0A\nIzlaz OUT1+OUT2=3.1A(Max) OUT1+OUT2=3.1A(Max)\nVreme punjenja 6 sati (približno) 6 sati (približno)\nDimezije proizvoda 162*41*22mm 162*41*22mm\nBoja Šampanj Srebrna\nCoolpad-ova eksterna baterija Big Boy was last modified: November 13th, 2015 by Goran Aničić\nBig BoyCoolpadeksterna baterija\nGoogle, Intel i TAG Heuer predstavljaju TAG Heuer povezani sat\nKompanija Lenovo beleži solidne rezultate u drugom kvartalu\nMobileLite Wireless – Kingston bežični čitač kartica...\nLG najmanji bežični punjač na svetu\nTastature za Android tablete – Genius LuxePad...\nADATA PV100 pruža rezervnu energiju za mobilne...\nGeniusovi prenosni punjači drže vaš tablet ili...\nSolarni punjači za mobilne telefone, mp3 i...\nADATA CE700 bežični punjač za pametne telefone\nSlušajte muziku na Sony Walkman način\nVerbatim Dual USB Portable Power Pack puni...\nBlueberry PowerCat PC-10K i PC-9K za dopunjavanje...


Jidis Knjizevnost I Pozoriste - EL MUNDO SEFARAD\nJidis Knjizevnost I Pozoriste\nPOLJSKE MEĐURATNE AVANGARDNE\nPOEZIJE, PROZE I DRAME\nMoja Antologija* je prva koja obuhvata međuratnu avangardnu jidiš književnost, poeziju i prozu, dok za dramu, nažalost, nije bilo mesta. Obuhvata tekstove u okviru pravaca i grupa nastalih na veoma širokom prostoru Poljske, današnje Ukrajine, Litve, Amerike: Jung jidiš (Mladi Jevreji), Halastra (Banda), Jung Vilne (Mlado Vilno), Kijevska grupa, Di junge (Mladi), In zich (U sebi). Najstarija grupa međutim je njujorška Di junge (Mladi), nastala još 1907. godine. Ostale se formiraju u periodu od 1919. do 1924. a krajem dvadesetih i tokom tridesetih Jung Vilne. Gotovo u isto vreme kada i ekspresio-nizam, futurizam i Krakovska avangarda, odno-sno Prva avangarda i niz grupa Druge avangarde. I jidiš grupe su kao i sve ostale trajale kratko. Iz više razloga. Zbog idejnih neslaganja njihovih predstavnika, različitih shvatanja avangardnosti, borbe za prestiž u okviru grupe ili iz materijalnih razloga, kada nije bilo više novca za objavljivanje časopisa oko koga se okupljala. O tome govori istorija svakog časopisa ponaosob.\nZbog toga sam imala puno problema s izborom materijala za pokrivanje jidiš avangarde. Zavisila sam od poljskih prevoda. Kod nas je jidiš književnost XX veka prevodio samo Eugen Verber i to uglavnom prozu i drame. Ispostavilo se da je i na poljskom prevedeno i objavljeno znatno manje pisaca i dela nego što sam pret-postavljala. Posle objavljivanja Antologije jevrej-ske poezije (Varšava, 1983) u izboru Salomona Lastika i Arnolda Sluckog, u Poljskoj nije bilo kompletnije i nikada iscrpnije antologije jidiš poezije. Većina prevoda iz pomenute antologije ispostavilo se da su za mene malo upotrebljivi, jer su ih „dovršavali“, odnosno „rimovali“ polj-ski pesnici jevrejskog porekla koji nisu znali jidiš. Tako da su stihovi svih pesnika rimovani bez vođenja računa o pesničkim oblicima. Zbog takvog odnosa prema poeziji gubile su se njena versifikacijska i stilistička svojstva koja su teško uhvatljiva kod nekih značajnih pesnika i zbog malog broja njihovih stihova u antologiji. Zato je prilikom njihovog izbora za antologiju odlučivao broj adekvatnih prevoda na poljski koje sam imala na raspolaganju. U nekoliko slučajeva to je samo jedna pesma koja samo delimično odražava specifiku datog pesnika ili grupe kojoj je pripadao i u čijem duhu je stvarao. Ali, bolje je prikazati pesnika jednom dobrom pesmom nego nijednom, jer se poezija ne može prepričavati i posredno objašnjavati. Novinu za mene, a čini mi se i za druge, predstavlja stvaralaštvo jidiš pesnikinja, na prvom mestu Debore Fogel, čijom estetikom i poetikom se bavila krakovska jidiškinja Karolina Šimanjak, posvetivši joj doktorsku disertaciju pod naslovom Biti agent večne ideje - Promene estetskih pogleda Debore Fogel (Krakov, 2006). Zahvaljujući njoj došla sam do Deborinih teorijskih tekstova i poezije, za čije postojanje sam samo čula, a i do novog izdanja njene proze Bagremi cvetaju (Krakov, 2006). To otkriće otvorilo mi je put ka širem upoznavanju sa ženskom jidiš književnošću. Šire, jer se Debora Fogel u istorijama književnosti pominjala isključivo kao osoba koja je „otkrila“ Bruna Šulca, jednu od većih zvezda poljske međuratne književnosti, s obzirom da je poticao iz asimilovane jevrejske porodice i pisao i objav-ljivao na poljskom. Otkrila ga je, tj. ubedila da ima književni talenat i da treba da piše, a ne samo da slika. Ispostavilo se da je upravo ona izuzetna, kako na planu teorije umetnosti i filozofije, tako i kao pisac, jer je za samo četrdeset godina života uspela da doktorira iz filozofije, piše o modernoj umetnosti i u njenom duhu stvara poeziju i prozu. Zahvaljujući tome bila je povezana sa zakopan-skim krugom Stanislava Ignacija Vitkjeviča i preko njega upoznala se sa Brunom Šulcom sa kojim je započela prepisku na osnovu koje je otkrila njegov književni talenat i u početku usmeravala ga kako da piše. Zbog izuzetanosti njene poezije i proze spada u retke autore koji su u mojoj Antologiji zastupljeni u dvema obla-stima, poezijom i prozom. Zahvaljujući Joani Lisek koja se bavi grupom Jung Vilne i uredila zbornik Neme duše - Žene u jidiš kulturi (Vro-clav, 2010) došla sam do tekstova poezije nekoliko izuzetnih jidiš pesnikinja, Kadje Molo-dovske, Rajzle Žihlinjske, Celije Dropkin, Ane Margolin i drugih koji osvetljavaju danas zna-čajno pitanje emancipacije jevrejske žene. S obzirom na istoriju i religiju Jevreja ženi je bilo strogo određeno mesto u društvu i porodici. I, kako na primeru njihovih biografija i stvaralaštva vidimo, s modernizacijom i emancipacijom išlo se sporo. Pa ipak, pomenute pesnikinje su se izborile za slobodu izražavanja, bez obzira da li su živele u Americi, Palestini ili Poljskoj stvorile su svoj pesnički jezik i pisale o problemima koje su smatrale značajnim, čak o tabu temama u kakve spada seks. Stvorile su posebno žensko pismo. Pre svega u odnosu na „univerzalnu normu muške estetike“, kako kaže Kristina Klo-šinjska (Telo, požuda, odevanje, Krakov 1999), jedna od glavnih predstavnica savremene femi-nističke kritike, a zatim i kroz novi jezik, a ne samo konfrontacijom s muškom tačkom gledišta u vezi s razmatranjem sveta žene. Poezija pome-nutih pesnikinja najpribližnije ih karakteriše kao pripadnice „biološkog esencijalizma“, pokazujući da postoji „ženska književnost“, „ženski jezik“, odnosno da pisanje ima pol. Jer takav tip mišljenja u Poljskoj, u kojoj su uglavnom rođene tokom XX veka, nije lako prihvatan, s obzirom na tradiciju poljskog mišljenja. Jedan od razloga je u tome što je „ženski“ diskurs usidren u psiho-analizi koja je u katoličkoj Poljskoj teško prihvatana i primenjivana u književnosti i inter-pretaciji književnosti. Pesnikinje poput Celije Dropkin, Ane Margolin, Ester Šumaher, Kadje Molodovske, Rajzle Žihlinjske su redak primer samosvesti vlastite etičnosti i ideologičnosti. Prihvativši određene premise izražavale su i pro-blematizovale vlastitu narativnost koja je do avangarde bila nedopustiva, tj. kao književni kanon bila je smeštana van književnosti. Toj problematici posvećen je i zbornik Neme duše - Žene u jidiš kulturi (Vroclav, 2010) koji je uredila Joana Lisek. U njemu je objavljeno nekoliko značajnih tekstova posvećenih temi "Jevrejke kao majke, žene i ljubavnice", između ostalog na primeru poezije Celije Dropkin, Kadje Molo-dovske, Hadase Rubin, Irene Klepfiš, Stanislave Centneršverove, Regine Mundlak, Ester Rozental Šnajderman. Tekstova koji su pokušaj čitanja poezije jidiš pesnikinja kao tekstova koji opisuju društvene mehanizme obrade drugosti, najčešće – polne. Iz te perspektive razmatra se strategija pisanja koju uslovljava istorijski shvatana drugost (polna i seksualna) koju kontrolišu institucije poput države, crkve, porodice, škole. Ženskost u poeziji pomenutih pesnikinja najizrazitije se ispoljila u „erotskoj poeziji“, čak u smelim pristupima temi žudnje i požude, u seksualnom shvatanju tela, što je u suprotnosti s dotadašnjim shvatanjem žene kao „čiste biologije“ i „nagona“. Međutim, navedeni tekstovi pokazuju i nepri-hvatanje te poezije od strane kritike. Zbog toga su pomenute pesnikinje objavile veoma malo zbirki, uglavnom jednu ili dve. Zato je na Vroclavskom univerzitetu predložen i prihvaćen projekt istraživanja ženske jidiš poezije po časopisima i objedinjavanje u antologije s naučnim komen-tarima koji će finansirati poljsko Ministarstvo za nauku i informacije.\nSmatram neophodnim da kažem nešto više o jidiš književnosti uopšte u prvoj polovini XX veka, s obzirom da je kod nas nepoznata i nepre-vođena. Naime, istoričari književnosti njen razvoj vide kroz nastanak prosvetiteljskih pokreta poput haskale i cionizma koji su doprineli razvoju, obogaćenju hebrejskog jezika koji je kao „viši“ jezik uticao i na razvoj i obogaćenje „nižeg“, tj. jidiša, na kome u početku nisu pisana religijska, filozofska, naučna i ozbiljna književna dela. Na uključenje jidiš književnosti u svetske tokove moderne književnosti uticala je i činjenica što su pisci naseljeni u Americi, istočnoj i srednjoj Evropi, Rusiji, Poljskoj, Češkoj, Mađarskoj, Rumuniji i Palestini nastavili da pišu i na jidišu, kao i da najznačajnija nagrada za poeziju nosi ime Haima Nahmana Bjalika, velikog jidiš pesnika iz Poljske, da pesnici kao Uri Cvi Grinberg, pored istorijske i religijske problema-tike, unose u poeziju svetovnu i folklornu. I veoma značajno, mada se na prvi pogled ne čini, da unose i novozavetne teme. To „otvaranje“ jidiš književnosti započelo je u vreme simbolizma i modernizma koji se u istorijama književnosti naziva „hasidskim neo-romantizmom“. Na njega se nadovezuju avangardni pravci poput ekspresionizma. U njegovom duhu delovale su grupe avangardista, Jung jidiš, Halastra i Jung Vilne koje su pored pisaca okupljale i slikare, pozorišne i kabaretske stvaraoce. Kako je u okviru futurizma bilo dosta Jevreja (Jasjenjski, Stern, Vat, Važik) i sa njim su se jidiš avan-gardisti (Broderzon, Grinberg, Markiš, Ravič i dr.) povezali. Naporedo sa ekspresionizmom i futurizmom jidiš pesnici su stvarali i u duhu nadrealizma, čijim najznačajnijim predstavnikom se smatra Icik Manger, mada na osnovu njegove poezije koju sam čitala na poljskom i sa njega prevodila to teško mogu potvrditi. Tridesetih godina i u redovima jidiš pesnika nastala je struja proleterske poezije koja je ideološki bila povezana sa jevrejskom levicom (Bund, Poalej Syjon) i s komunizmom, koja se u pogledu tema-tike i stila nije razlikovala od one pisane na poljskom.\nJidiš pisci koji na početku Drugog svetskog rata nisu uspeli na vreme da napuste Poljsku uglavnom su stradali u Holokaustu, a stradali su i oni koji su pobegli u SSSR. U vreme Staljinovih čistki proglašeni su „jevrejskim nacionalistima“, hapšeni i slati u brojne koncentracione logore, gde su od patnji kroz koje su prolazili brzo umi-rali (Perec Markiš, Lejb Kvitko, David Hofštejn, Mojžeš Kulbak). Mali broj onih koji su preživeli Holokaust i Staljinove čistke naselio se u Americi i Palestini, kao braća Singer i pesnik Suckever. Zbog antisemitizma i posle Drugog svetskog rata retko ili uopšte nisu objavljivali u Poljskoj, između ostalog zbog toga što su prestali da postoje brojni jidiš časopisi. Od ukidanja komunizma katkad u časopisu „Midraš“ izađe po koji stih ili priča na jidišu, najčešće nobelovca Isaka Baševisa Singera. U poslednje vreme obno-vi se i po koje predratno izdanje proznog dela. U najznačajnije poduhvate tog tipa spadaju ponovljena izdanja starijeg nobelovčevog brata Izraela Jošue Singera, značajnog predstavnika varšavske jidiš avangarde ili na poljski prevede neka od knjiga Singera nobelovca, jer je pre odlaska u Ameriku kao pisac bio nepoznat, a nije bio ni avangardista.\nTakođe, treba istaći da su se u XX veku jidiš pisci dosta bavili prevođenjem svetske književ-nosti s niza jezika, najintenzivnije u okviru pokre-ta asimilacije koji im je omogućavao izlaženje iz geta, školovanje, osnivanje izdavačkih kuća i časopisa, kulturnih centara poput varšavskog Na Tlomackjem, u najpoznatijoj varšavskoj sinagogi koja se do Drugog svetskog rata nalazila u isto-imenoj ulici u broju 13, u kojoj su bili smešteni Udruženje jidiš pisaca i novinara i jevrejski PEN centar, a od 1919. bila je sedište grupe Halastra.\nGlavni predstavnici Halastre boravili su pre-težno u Varšavi, ali su bili povezani i s grupom Jung jidiš iz Lođa i istoimenim časopisom (1919-1922), kao i s kijevskom grupom (1918-1920), moskovskom grupom okupljenom oko časopisa „Tok“ („Sztrom“, 1922-1924), s berlinskom gru-pom i časopisom „Čas“ („Milgroim“, 1922-1924), njujorškom gupom oko časopisa „U sebi“ („In zich“, inzihisti, 1920-1939). Halastra kao naziv grupe i časopisa koji znači banda, družina, ukazuje na njeno levičarstvo. Na levičarstvo koje su preneli pisci koji su živeli u Kijevu i Moskvi, odnosno boljševičkoj Rusiji, kao Perec Markiš i Izrael Jošua Singer koji su se upoznali sa stvaralaštvom ruskih futurista i konstruktivista. I jedno i drugo uticalo je na njihovu otvorenost i povezivanje sa zapadnoevropskim centrima avan-garde, posebno Berlina, s obzirom da se jidiš temelji na starom nemačkom dijalektu. Od svih avangardnih pravaca ekspresionizam je najviše uticao na nastanak i razvoj jidiš avangarde koja je po duhu i jeziku, kako sam već rekla, pretežno ekspresionistička u poređenju sa futurizmom, Krakovskom avangardom i konstruktivizmom, koji su se više bavili savremenom tehničkom civilizacijom. Jidiš grupe manje-više se bave jevrejskom tradicijom, folklorom, starozavetnim i novozavetnim temama, i uzgred, svojom epohom. Na to je po svoj prilici uticala saradnja umetnika svetskog ranga poput Šagala, El Lisickog, Čajkova, Verfela sa časopisima - „Albatros“, „Vaga“, „Čas“, „Halastra“ i dr. Levičarstvo jidiš pisaca prati i pobuna protiv tradicije, tema revolucije kao jednog od načina njenog rušenja. Konkretne revolucije, poput one iz 1917. i revolucije u umetnosti. Ovoj temi posvećen je Ravičev tekst „Nova, naga poezija“ u kome se bavio pitanjem nacionalnog i nadnacionalnog, bliskosti i udaljenosti književnosti. Uri Cvi Grinberg u svojim programskim tekstovima „Proglas“ i „Manifest protivnicima nove poezije“ objavljenim u prvom broju časopisa „Albatros“, podvlači da je jidiš poezija „eksteritorijalna“, jer je pretežno stvarana u dijaspori. Zbog toga se u njoj javljaju novozavetne teme kojih nema u hebrejskoj književnosti koja se inspiriše Tal-mudom. Na proširenje tematike jidiš poezije no-vozavetnom tematikom uticao je proces asimi-lacije Jevreja u Evropi, pre svega u Poljskoj gde ih je najviše živelo. Naravno, i priroda nove tehničke civilizacije, svakodnevice kao književne teme, niži društveni slojevi, prvenstveno proleteri kao književni junaci. To je posebno vidljivo u stvaralaštvu grupe Jung jidiš, čije sedište se nalazilo u Lođu, najindustrijskijem gradu Poljske XIX i prve polovine XX veka. Jeziku jidiš avangarde i poezije posvećen je tekst Maksa Erika „Jezik jidiš ekspresionizma“. U njemu se pokušava teorijski objasniti pojam „jezika“ kao osnovnog svojstva avangarde, tj. po čemu se avangardno delo razlikuje od neavangardnog: „Ekspresionizam je nova stranica u istoriji jidiš književnosti, stranica koja jeste istorija i koja stvara istoriju“, kaže on. Karolina Šimanjak navodi da su istoričari književnosti kasnije pojam „jezik“ sveli samo na stvaralaštvo Jung jidiša i Halastre, kao i nekih pisaca koji su bili povezani s berlinskim ekspresionistima. Poezija najznačaj-nijih predstavnika „jidiš ekspresionizma“ pored potpunog neodbacivanja jevrejske tradicije poka-zuje i elemente avangardne poezije, sadržane pre svega u poeziji Debore Fogel, Abrahama Suc-kevera, Mojžeša Broderzona, Icika Mangera, Celije Dropkin, Ane Margolin, odnosno novu tematiku, nov stih, nove metafore, korišćenje elipse, paralelizama, oksimorona, ironije, grote-ske, svega čega nema u poeziji starije generacije.\nTreba istaći i grafičku stranu jidiš časopisa i pesničkih zbirki pomenutih pesnika. Njihovi autori su Ichok Brauner, Marek Švarc, Henrik Berlevi, Mark Šagal, El Lisicki, Jozef Abu Hagalili, Mojžeš Broderzon, Jozef Heht, Lejb Lozovik koji su se pretežno ogledali u drvorezu i linorezu, tehnikama koje su u savršenom skladu s jidiš slovima. Tako da se ta vrsta grafike može tretirati kao avangardistička, tj. kao ukidanje razlike između likovne i književne slike, semio-tički rečeno kao tekst. Jer, ekspresionistička jidiš poezija je na samom početku, dvadesetih godina XX veka, imala takođe za cilj „šokiranje“ čitaoca, tako da su te igre s tekstom predstavljale metodu njegove potpune realizacije. Drugu metodu predstavljala su kamerna pozorišta i umetnički kabarei, često nazivani kafe-pozorište koji su se specijalizovali za izvođenje specijalno pisanih jednočinki, u čemu je briljirao Mojžeš Broderzon, jedan od osnivača grupe Jung jidiš, sa svojim dramoletima za lutkarsko pozorište Jarence, prvo kafe-pozorište Azazel i Umetničko-revolucionar-no kafe-pozorište Ararat. Sa njima je na turne-jama širom Poljske postizao veliki uspeh onim što se nazivalo povezivanje umetnosti, jer je bavljenje samo jednom prestajalo da bude dovoljno.\nPoslednja grupa jidiš pisaca bila je Jung Vilne (Mlado Vilno) koja je delovala od samog kraja dvadesetih godina do 1939, okupljajući kao i ostale grupe pesnike i slikare. U početku je, kao i ostale dve, bila izrazito levo orijentisana. S obzi-rom na to da se Vilno nalazilo na krajnjoj peri-feriji Druge Poljske, njeni pripadnici su tradicio-nalnije prilazili poeziji od varšavskih i lođskih, koji su imali veće mogućnosti kontaktiranja sa evropskim avangardistima. I pored toga dala je dvojicu istaknutih pesnika, Haima Gradea, koji je emigrirao u Njujork i Abrahama Suckjevera koji se naselio u Palestini i osnovao časopis „Zlatan lanac“ („Di Goldene Kejt“) oko koga su se okupljali i dalje okupljaju pesnici koji su pisali na jidišu.\nI u oblasti drame i pozorišta postoji jidiš avangardna drama i scena. 1993. godine na var-šavskoj Državnoj višoj pozorišnoj školi održana je međunarodna naučna konferencija posvećena jevrejskom pozorištu u Poljskoj. Referati učesni-ka konferencije objavljeni su 1998. pod naslovom Jevrejsko pozorište u Poljskoj. Pre toga ceo broj časopisa „Pozorišni zapisi” (Pozorišni institut PAN) iz 1992. godine posvećen je jevrejskom pozorištu u Poljskoj do 1939, iz koga saznajemo da je do 1911. u samoj Poljskoj radilo 360 po-zorišta i kabarea na hebrejskom i jidišu (Pozorište mladih, Trupa Ide Kaminjske, Varšavsko novo jevrejsko pozorište, Habima, Vilnjanska trupa, Jarence, Azazel, Ararat, Jevrejska banda, Samba-tion, Krakovsko jidiš pozorište, lavovski studio Maska, lublinski Slavuj, lođska Skala i dr.) koja su pretežno bila putujuća i gostovala od Rusije preko Poljske, Nemačke, sve do Amerike. Među najizvođenije i najznačajnije drame tih pozorišta spada drama Šimona An-skog „Dibuk”. Pošto je bio etnolog inspirisao se jevrejskim narodnim legendama. „Dibuk” je ljubavna priča u kojoj mladoženja umire uoči svadbe i njegov duh se preseljava u mladu, prati je celog života, da bi je na kraju odveo njemu na nebo. Zbog toga je drama najpre bila naslovljena sa „Na granici dva sveta” i napisana na jidišu i ruskom. Za nju se zainteresovao Stanislavski, direktor MHAT-a u Moskvi, i preporučio je jevrejskom pozorištu Habima koje je 1919. izvelo premijeru u Moskvi i iste godine u Palestini. Izvodila ju je i čuvena Vilnjanska trupa koja je sa njom postigla svetski uspeh. Na osnovu nje je rađena opera i nekoliko filmova.\nVaršava je takođe imala više jevrejskih pozorišta. Posebno se isticalo eksperimentalno pozorište Jung teater koje su osnovali Rajnhartovi učenici Mihal Vajhert i David Herman, koji je imao i Glumački studio. Od njih je preživelo samo Državno jevrejsko pozorište E.R. Kaminj-ske, jedino jevrejsko pozorište u Poljskoj. Kao takvo, nastalo je 1950. godine, kada je Varšava obnovljena. U početku je prikazivalo jevrejsku klasiku, a vremenom je proširivalo repertoar dramama evropskih i američkih autora. Tako da je u vreme direkcije Ide Kaminjske, čiji roditelji su imali pozorišnu trupu, postalo jedno od najznačajnijih pozorišta u Poljskoj. Njegove premijere su bile kulturni događaji. Posećivali su ga najveći dramski pisci, Fridrih Direnmat, Artur Miler, Maks Friš i dr. Gostovalo je u svim većim i manjim gradovima Poljske u kojima je još bilo Jevreja, kao i po Evropi i Americi. Zbog talasa antisemitizma 1968. u Poljskoj, koji se ispoljio i u uskraćivanju državnih sredstava za rad pozorišta, Ida Kaminjska je dala ostavku na funkciju direktora pozorišta i emigrirala u Ameriku, gde je i kao pozorišna i kao filmska glumica doživela slavu. Zamenio ju je poznati pozorišni i filmski glumac, scenarista i režiser Šimon Šurmej, koji je za celokupnu svoju pozorišnu delatnost nagrađen najvećim poljskim i jevrejskim odlikovanjima. Pozorište se proslavilo i predstavama sa tekstovima avangardnih jidiš pisaca Mangera, Kacenelsona, Pereca i drugih.\nDvadesetih godina predstave na jidišu izvodilo je i lođsko Fabričko pozorište, s obzirom da je u ovom „najindustrijskijem” gradu živelo nešto više od 30 procenata Jevreja. Bilo je povezano sa lođskom avangardnom grupom Jung jidiš i varšavskom Halastra. Veliki uspeh postiglo je s dramom „Bleter” („Stranice”). Pored njega u Lođu su postojala „pozorišta malih formi” i kabarei koja su, po ugledu na evropska i ruska, osnovana i sa kojima je sarađivao jedan od članova grupe Jung jidiš, Mojžeš Broderzon. On je 1922. je s piscem Jeheskjelom M. Najmanom, kompozitorom Henohom Konom i slikarom Vincentijem Braunerom osnovao lutkarsko pozo-rište Jarence. 1926. U Varšavi osniva „zabavno” kafe-pozorište Azazel, po ugledu na moskovske kabaree pre Oktobarske revolucije, angažujući i dalje režisera Davida Hermana i poznatog slikara Henrika Berlevija. S obzirom na svoje levo orijentisanost, program proširuje društvenom i političkom problematikom, pišući sam većinu tekstova, uglavnom „dramoleta”. Pozorište gostu-je u nizu gradova, doživevši zavidan uspeh. Po mnogo čemu na njega nalikuje vilnjanski kabare Sambation koji je takođe uspešno gostovao u više litvanskih i poljskih gradova. Broderzon je u Lođu osnovao i umetničko-revolucionarno kafe-pozorište Ararat, pre svega zahvaljujući nekoli-cini lođskih mecena. Ovo pozorište je bilo najavangardnije od svih pomenutih. Isticalo se i veoma raznorodnim programima (tridesetak) koji su osvajali publiku širom zemlje i donosili finansijski uspeh. 1935. imalo je veliku turneju po Evropi, posebno se istaklo gostovanjem u Parizu u Palais de la Mutualité. Jedino je jidiš pozorište koje je neprekidno radilo do 1939.\nZa Lođ je vezan i Vitold Vandurski, pesnik i dramski pisac, politički radnik, komunista koji se na prvoj godini prava u Moskvi zainteresovao za književnost i pozorište, umetničke krugove, po-sebno za stvaralaštvo Majakovskog. Veliki značaj za njega imao je i susret s ruskim pozorištem u kome su radili veliki reformatori, Stanislavski, Nemirovič-Dančenko, Mejerholjd, Tairov i dr. Prvi svetski rat je prekinuo ta njegova intere-sovanja. Radeći u bolnicama uspeo je da izbegne učešće u ratu i da se upozna sa organizacijom tzv. narodnih pozorišta. 1919. našao se u Harkovu, gde je počeo da predaje na Nezavisnom univerzitetu za umetnost, bavi proučavanjima folklornog i ritualnog pozorišta, kao i da orga-nizuje amatersko pozorište, u čemu mu je poma-gala supruga Leonora Rakovska. Vratio se u Poljsku 1921, najpre u Varšavu, a zatim u Lođ. Nastavio je s književnim radom, a organizovao je i Radničku scenu, na kojoj su igrana i dela poljskih pisaca. Između ostalih, tu su izvođene i njegove drame „Smrt na kruški” i „Komedija del arte”, u kojima je izneo i svoje viđenje reforme radničkog pozorišta. Iako je bio jedan od autora manifesta-zbirke Tri plotuna koji je napisao s Bronjevskim i Standeom, svoju „revolucionarnu” poeziju je ocenjivao kritički, te se potpuno posvetio Radničkom pozorištu i političkoj delatnosti. U nekomunističkoj Poljskoj naišao je na oštru kritiku i posle nekoliko predstava „Smrt na kruški” je zabranjena, Radničko pozorište ukinuto, a Vandurski uhapšen. Zahvaljujući zau-zimanju prijatelja oslobođen je. I pored toga morao je da emigrira. Emigrirao je u Nemačku, gde mu je rad takođe zabranjen, a odatle u Kijev. 1929. postao je rukovodilac poljskog pozorišta Polprot. Zahvaljujući veoma zanimljivom reper-toaru pozorište je izvelo 160 predstava. Ali, počele su Staljinove čistke i Poljaci u SSSR-u našli su se među prvima na listi „opasnih i štetnih”. Vandurski je proglašen protivnikom radnika i smenjen s mesta direktora pozorišta. Otputovao je u Moskvu gde je pokušao ponovo da se uključi u rad radničkih pozorišta, između ostalog svojom dramom „Vika” i dramom-plaka-tom „U hotelu Imperijalizam”, Standeovom dramom „Invalidi”, dramama Jasjenjskog „Radio-Maj”, „Razgovor Šele s Hristom” i „Zajednička stvar”, „Misterijom bufo” Majakovskog, Tveno-vim dramatizovanim Tomom Sojerom i dr. 1934. je uhapšen zbog „političkih i ideoloških grešaka” i osuđen na streljanje. Posmrtno je rehabilitovan 1956.\nIsticala se i Vilnjanska trupa osnovana 1916. koja je više puta menjala sastav ansambla i naziv, jer je Vilno do 1918. bilo pod ruskom oku-pacijom. Spadala je u najavangardnija međuratna jidiš pozorišta. Prikazivala je najpoznatije jidiš pisce, Aša, An-skog, Alejhema, Kobrina, Pereca, Lejvika i dr. Što se stila tiče bila je pod priličnim uticajem MHAT-a. Najveći uspeh je postigla „Dibukom” An-skog u režiji Davida Hermana. U početku je gostovala samo u Litvi i Belorusiji, a od 1917. davala je predstave po svim većim gradovima Poljske, u Galiciji, Beču, Rumuniji i drugim evropskim zemljama. U njena velika ostvarenja spadale su i Ašove drame „Kadiš za veru” i „Amon i Tamar”. Raspala se 1924. i jedan deo njenih članova nastupao je u Berlinu, a drugi u Njujorku. Avangardnosti predstava veoma su doprinosili njeni avangardno orijentisani režiseri (Herman, Vajhert), scenografi (Vajntraub, Balk, Sirkus, A. Pronaško, K. Mackjevič), koreografi (L. Rotbaum) i kompozitori (H. Kon i J. Kaminjski), kao i proširenje repertoara dramama ne-jevrejskih autora, pre svega američkih i ruskih, prihvatanje ekspresionizma, posebno groteske, kao izražajnog sredstva.\nPoljska knjževna avangarda 1917-1939\n*Antologija poljske avangardne poezije, proze i drame objaviće Službeni GLASNIK kao drugi tom u kolekciji Avangarda.\npage revision: 2, last edited: 13 Aug 2012 10:41


Proizvodnja žitnih pahuljica - Forum PSSS - PSSS\nProizvodnja žitnih pahuljica\n30 sep 2021 07:13\t#47482 od Đurić Milenko\nProizvodnja žitnih pahuljica was created by Đurić Milenko\nNeizostavan deo ishrane čovečanstva su žitarice koji su i osnovni izvor složenih ugljenih hidrata. Žitarice celog zrna su poznate kao bogat izvor nutritivnih vlakana koje su ključni faktor regulacije varenja i dobar izvor vitamina B-grupe.\nKada se govori o zdravoj ishrani ili zdravom doručku osnova su žitne pahuljice (najčešće ovas) uz dodatke sušenog voća i drugih semena biljaka koje su ili zdrave ili su u „trendu“. Upotreba žitnih pahuljica ima široku primenu u ishrani gde se služe prelivene mlekom, jogurtom, čajem ili se ubacuju pri pripremi drugih jela gde poboljšavaju teksturu, dodaju se za proizvodnju hleba ili peciva.\nProizvodnja žitnih pahuljica se obavlja jednostavnom tehnolgijom i pri tome se značajnije ne menja nutritivna vrednost namirnica.\nPrvi postupak u proizvodnji pahuljica je čišćenje od zemlje, semena korova i drugih primesa preko vibracionog sita - selektora. Na ovim sitima se vrši i sortiranje zrna po kvalitetu a ventilatorom se dodatno čisti i od drugih lakših primesa poput pleve i slame. Sledeći postupak je ljuštenje. Ovim postupkom se dobija zrno žitarica bez spoljašnjeg omotača. Zrna iz ljuštilice idu u selektor za finu selekciju gde se odvajaju polomljena i nerazvijena zrna a zdrava se prebacuju na gravitaciono sito, gde se izdvajaju neoljušćena zrna i ponovo vraćaju u ljuštilicu. U komori za vlaženje i zaparavanje se pripremljenom zrnu povećava sadržaj vlage. Vlaga deaktivira nepoželjne enzime.\nPostupak slepljivanja pahuljica podrazumeva da se u posebnim pećima smanjuje sadržaj vlage u zrnu, zrno se selektuje na osnovu veličine i potom se valjanjem od zrna dobjaju pahuljice. Valjanjem se dobijaju različite veličine pahuljica što zavisi od veličine i oblika zrna. Da bi se valjanje što uspešnije odvijalo potrebno je da zrna budu mekana a to se postiže na taj način što se koristi vodena para. Posle valjanja pahuljice se još jednom suše. Optimalna vlaga u pahuljicama je 11%.\nPakovanje pahuljica se vrši na taj način što se trakastim transporterima pahuljice transportuju do automatske pakerice sa vibracionim ili nekim drugim dozatorom, zatim se pakuju u vreće od 5, 10 i 25 kg ili u manja pakovanja od 0,25 kg.\nPSSS ,,Poljosavet“ doo Loznica


EURO heroji: Od fabričkog radnika do fudbalske legende - Sportklub\nHeroji Autor:Aleksandar Stanković11. jun. 202118:00 > 15. jun. 2021 1:16\nMeđu najatraktivnijim fudbalerima na prvom Prvenstvu Evrope bio je sovjetski reprezentativac Valentin Kozmič Ivanov. Francusku publiku oduševio je izvanrednom tehnikom, lucidnim driblingom, brzinom, stalnim promenama tempa i – golovima.\nU Parizu ih je, doduše, postigao samo dva – oba u polufinalnom susretu protiv Čehoslovačke, ali i to je bilo dovoljno da se nađe među petoricom najboljih strelaca završnog turnira.\nOno što je bilo još važnije, Ivanov je dao ogroman doprinos velikom uspehu reprezentacije Sovjetskog Saveza koja je postala prvi šampion Starog kontinenta. U finalu protiv selekcije Jugoslavije nije zatresao mrežu golmana Blagoja Vidinića – to su učinili Metreveli i Ponedeljnik – ali je stizao i da kreira igru svog tima i da bude stalna pretnja po odbranu Plavih.\nIvanov je rođen 19. novembra 1934. godine u Moskvi. Fudbal mu je u detinjstvu bio najdraža igra jer je od jutra do mraka trčao dvorištem za loptom, na utakmicama koje su organizovale njegova starija braća. Kao i Lav Jašin, i on se veoma mlad, sa svega 15 godina, obreo u fabrici u kojoj je učio za mehaničara. Tokom pauzi od napornog rada radnici su igrali fudbal, a mali Valentin je imao sreću da ga primeti poznati trener Georgij Žarkov i – pozove u Torpedo.\nTreći strelac u istoriji SSSR\nVeć 1953. debitovao je za prvi tim, u kojem će ubrzo sa Voronjinom, Metrevelijem, Gusarovim, Šustikovim… činiti okosnicu reprezentacije. Sa Torpedom je 1960. osvojio duplu krunu – prvenstvo i Kup Sovjetskog Saveza, a pet godina kasnije još jedan trofej nacionalnog Kupa. Dres ovog kluba nosio je punih 14 godina, postigavši 124 pogotka u 286 prvenstvenih utakmica, po čemu je među deset najefikasnijih ruskih fudbalera svih vremena.\nSvetska javnost se upoznala sa njegovim izvanrednim kvalitetima zahvaljujući igrama u reprezentaciji Sovjetskog Saveza, za koju je odigrao ukupno 59 utakmica i bio strelac 26 golova, što ga čini trećim najefikasnijim golgeterom Zbornaje u istoriji, posle dva Olega – Blohina i Protasova.\nBlistao na svim velikim takmičenjima\nNjegova zvezda blistala je na svakom velikom takmičenju na kojem se pojavio. U Melburnu 1956. osvojio je zlatnu olimpijsku medalju, uz tri gola na četiri susreta. Na Svetskom prvenstvu u Švedskoj 1958. postigao je dva, a četiri godine kasnije u Čileu dvostruko više pogodaka, pa je i na tom turniru podelio titulu prvog strelca.\nIvanov scored both goals in his side’s 3-0 win over Czechoslovakia in 1960, where he was joint top-scorer. He also scored in the 1964 semifinal win against Denmark. pic.twitter.com/HYTq9yf7dk\n— Eribert Volaj (@EribertVolaj) May 28, 2021\nIpak, Valentin Kozmič Ivanov najveći trag ostavio je u istoriji Evropskih šampionata. Uz već pomenute sjajne igre i trijumf Sovjeta u Parizu ’60. ovaj napadač visoke klase je i 1964. godine predvodio selekciju Sovjetskog Saveza na završnom turniru u Španiji. Bio je strelac trećeg pogotka u polufinalu protiv Danaca, a uprkos porazu Zbornaje komande od Španaca u borbi za trofej, ponovo se našao u idealnom timu Starog kontinenta.\nPo završetku igračke karijere Ivanov je Torpedu i kao trener donosio trofeje šampiona i pobednika Kupa Sovjetskog Saveza, ali i stvarao nove reprezentativce. Preminuo je 8. novembra 2011. u Moskvi, u 76. godini života.\nLev Yashin; Givi Chokheli, Anatoliy Maslionkin, Anatoliy Krútikov; Yúriy Vóynov, Ígor Netto ©; Slava Metreveli, Valentín Ivanov, Víktor Ponedélnik, Valentín Bubukin, Mikheíl Meskhi\nEntrenador: Gavriil Kachalin\n(📸 @TeamRussia) pic.twitter.com/eXGOLwj01X\n— Sphera Sports (@SpheraSports) June 8, 2021\nEURO 1960EURO 1964EURO herojiLev YashinValentin Ivanov\nEURO heroji: Van Basten, elegantni "Labud iz Utrehta"\nNajnovije vesti - Heroji