ZVIZDIĆ: DINAMIZIRATI RAD PARLAMENTARNE SKUPŠTINE BIH | Hayat.ba\nDakle, neusvajanje zakona koji znače unapređenje pravnog, ekonomskog i uopće funkcionalnog sistema BiH, a posebno neusvajanje finansijskih sporazuma, čiji je ukupni finansijski obim veći od milijardu eura – naveo je Zvizdić.\nTa blokada je imala vrlo negativne efekte. Nisam optimista da brzo možemo sustići dinamiku ili otkloniti negativne efekte koje je izazvala ta blokada. Ali, u narednom periodu ćemo se potruditi da dinamiziramo rad Parlamenta i da pokušamo usvojiti sve ono što je već godinu dana čekalo, a bitno je i za evropski put BiH, ekonomski razvoj, osiguranje jedne socijalne stabilnosti i uopće za daljnju demokratizaciju BiH – istaknuo je Zvizdić.\nTo je ono što očekujem i od novoimenovanog Vijeća ministara BiH, svakako i od Parlamentarne skupštine. Dakle, da Vijeće ministara BiH nastavi s realizacijom mjera i aktivnosti koje smo definirali u usvojenom Akcinom planu. Njih je više od 700, ali radimo ih etapno, neke od njih su pokrenute, neke su u različitim fazama realizacije. I da ono što su preporuke iz Mišljenja Evropske komisije, a vezano je za Parlament, da odmah ide ka Parlamentu, dok još uvijek imamo kvalitetnu ili komotnu većinu unutar koalicije koja je uspostavljena na nivou BiH. A sada imamo takvu većinu i u Predstavničkom domu i u Domu naroda – naveo je Zvizdić.\nSiguran sam da možemo ostvariti tu sinergiju. U potpunosti sam spreman da pružim punu personalnu i funkcionalnu podršku novoimenovanom Vijeću ministara BiH, sve dok ono radi na realizaciji ključnih prioriteta bitnih za jačanje i napredak države BiH – kazao je Zvizdić.\nAko postoji dobra sinergija između izvršne i zakonodavne vlasti, onda je to ustvari neka vrsta garanta za uspješnu realizaciju planova, projekata i strategija, očuvanja dugoročne stabilnosti, ekonomskog prosperiteta, te postizanja zadovoljavajućeg socijalnog nivoa za svaku državu – kazao je Zvizdić.\nOna se negdje na sredini mandata počela, na neki način, da stvara praktično od sjednice do sjednice. To nam je značajno otežavalo rad. Upravo zbog toga govorim da je jako važno iskoristiti sada priliku da imamo dovoljnu ili komotnu većinu kako bi unaprijedili sve procese ili usvojili u jednom ubrzanijem postupku sve potrebne zakone, starategije i odluke – naveo je Zvizdić.\nMožemo analizirati da li je on bio dovoljan ili ne, ali u tom periodu od četiri godine je ostvaren najveći napredak na putu evropskih integracija BiH. Realizirana je jedna od najkompleksnijih faza, a to je odgovor na Upitnik od 4.000 pitanja, sa više od 30 hiljada stranica odgovora i postizanje jednog nivao u kojem BiH čeka status kandidata za članstvo u EU – naveo je Zvizdić.\nŠto znači aktivaciju MAP-a i značajno dinamiziran napredak BiH na putu NATO integracija. Ma šta ko o tome mislio, BiH će sasvim sigurno u konačnici biti članica i Evropske unije i NATO integracija – smatra Zvizdić.\nGeneralno, ekonomski pokazatelji su dobri, oni nisu dovoljni, ali idu u pozitivnom smjeru. I konačno, etablirali smo BiH u evropskim, međunarodnim i regionalnim odnosima kao kredibilnog partnera – kazao je Zvizdić.


Faktor | Tužilaštvo će ispitati okupljanje na liturgiji 7. aprila u Srebrenici, Grujičić se ne javlja novinarima\nTužilaštvo će ispitati okupljanje na liturgiji 7. aprila u Srebrenici, Grujičić se ne javlja novinarima\nObjavljeno: 13.04.2020. u 22:23\nFOTO: Facebook Manastir Karno\nOkružno tužilaštvo u Bijeljini ispitat će da li je izvršeno krivično djelo zbog masovnog okupljanja na liturgiji u spomen-hramu Svetog Velikomučenika Lazara Srpskog i Svih srpskih Novomučenika u Srebrenici, koja je održana 7. aprila ove godine, potvrdila je za BIRN glasnogovornica ovog tužilaštva Danka Prodanović.\n- Tužilaštvo nije zaprimilo prijavu vezano za ovaj događaj, ali vas obavještavamo da će Tužilaštvo po službenoj dužnosti ispitati postojanje elemenata krivičnog djela u konkretnom slučaju, kao i krivične odgovornosti lica koja su bila prisutna na pomenutom događaju - kazala je Prodanović.\nNa Facebook stranici manastira Karno Srebrenica, 7. aprila objavljene su fotografije na kojima se vidi služenje svete liturgije u spomen-hramu Svetog Velikomučenika Lazara Srpskog i Svih srpskih Novomučenika, koji je podignut "u spomen stradanja pripadnika Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Republike Srpske".\nNa nekim od fotografija sa internet stranice manastira okupljeni ne drže distancu koja je obavezna kao jedna od mjera sprječavanja širenja koronavirusa.\nBivši načelnik Srebrenice Ćamil Duraković na svom Twitter profilu je objavio video ručka za koji tvrdi da je napravljen nakon služenja liturgije na kome se vidi velika grupa ljudi tokom obroka. Na ovom snimku vidi se aktuelni načelnik Općine Mladen Grujičić. On nije odgovarao na pozive i poruke novinara BIRN-a BiH tokom dana.\nVEZANI TEKST- Uprkos zabranama: Grujičić u Srebrenici predvodio slavlje na kojem su se pjevale četničke pjesme\n- Činjenica je da je zaključkom Republičkog štaba za vanredne situacije zabranjeno javno okupljanje u Republici Srpskoj, međutim, prostorije vjerskog objekta ne predstavljaju javnu površinu jer se radi o objektima u vlasništvu Srpske pravoslavne crkve. Podsjećamo da je Republički štab za vanredne situacije, 21. marta 2020. godine, donio Zaključak o ograničenju okupljanja u vjerskim objektima, kojim su jedinice lokalne samouprave u Republici Srpskoj zadužene da u saradnji sa crkvenim vlastima priznatih crkava i vjerskih zajednica prate primjenu ovog Zaključka - kazao je za BIRN BiH Miljan Bobar, inspektor-portparol Policijske uprave Zvornik.\nNa KCUS-u testirano još 46 uzoraka: Šest osoba zaraženo koronavirusom


KORNJAČICA SE OSEĆA RAZOČARANO - Tatjana Ggjurković | Knjižare Vulkan\nŠifra artikla: 354786\nU ovoj priči o mami, tati i maloj kornjači, deca će upoznati osećaj razočaranja i naučiti kako da ga prepoznaju i imenuju kod sebe. Istovremeno, naučiće i da je u redu pogrešiti, ali i da se za pogrešno ponašanje treba znati izviniti (bilo da dete treba da se izvini roditelju, ili roditelj detetu). Za osećaj razočaranja postoji i olakšanje koje predlaže ova priča na kraju.


Pirotsko Osveženje - Rock SvirkeRock Svirke\nPirotski Osveženje fest ove godine biće održan 18. jula u Srednjem gradu tvrđave.\nSviraće pirotske grupe Big Bug i Vesko i Kuriri, te Beograđani The Bite, Sajsi i Dža ili Bu (na slici), a za After 1 Party najavljeni su lokalni DJ-evi Mistake i Kitanya i leskovački DJ AM.\nU pitanju je drugo izdanje ovog festivala, koji organizuje udruženje Osveženje.\nPočetak je najavljen za 20 h, a cena karte je 150 dinara.


SIMBOL SNAGE RUSKE DRŽAVE: Vladimir Putin na paradi povodom Dana mornarice (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n26.07.2020. • 08:51 Srbija Danas/Agencije\nOve godine u paradama će učestvovati rekordan broj brodova – 250, što je za 100 više nego prošle\nU Sankt Peterburgu će učestvovati 46 brodova, čamaca i drugih plovila, a među njima i fregata "Admiral Kasatonov", brod "Viceadmiral Kulakov", veliki desantni i mali raketni brodovi, korvete, podmornice.\nNa čelu će biti prvi ruski linijski (ratni brod) 16. veka "Poltava".\nPored toga parada će biti održana i u Severnomorsku, glavnoj bazi Severne flote, sa 42 broda, uključujući nuklearnu raketnu krstaricu "Petar Veliki", nuklearne podmornice "Knez Vladimir" i "Novomoskovsk", raketnu krstaricu "Maršal Ustinov". Biće angažovano 3.000 vojnika i 25 jedinica tehnike.\nU Sevastopolju će biti predstavljene fregate Crnomorske flote "Admiral Grigorovič", "Admiral Esen", gardijska raketna krstarica "Moskva", veliki desantni brodovi "Azov", "Jamal", mali raketni brod "Ingušetija".\nU Kaspijsku će učestvovati 1,8 hiljada vojnika, 13 letelica, šest jedinica tehnike i 44 broda, a među njima i krstarice "Dagestan" i "Tatarstan" i drugi.\nU Vladivostoku, sedištu Pacifičke flote, ceremonija svečanog podizanja zastave održana je na brodu-muzeju "Crveni barjak" i na podvodnom brodu "S-56".\nSAD GOMILA ORUŽJE KRAJ RUSIJE: Estoniji isporučen Džavelin, ubica tenkova! (VIDEO)\nVELIČANSTVENA PREDSTAVA KRALJEVSKOG AVIONA: Čaroban let ruskog "TUPLJOVA" iznad Crnog mora (VIDEO)\nVAZDUŠNI KRALJ! KREATOR SUVERENOG VLASNIKA NEBA: 125 godina od rođenja Pavla Suhoja (VIDEO)\nRUSI NA OPREZU: NATO brodovi manevrišu NAORUŽANI DO ZUBA, krstare oko žile kucavice Krima\nRusija mornarica parada Vladimir Putin Sankt Peterburg


Mark Gasol nastavlja karijeru u Đironi!\nAutor: Andrija Mitić Datum objave: 26.11.2021. Foto: Sir Charles In Charge\nKao što se prethodnih dana moglo i naslutiti, Mark Gasol karijeru nastavlja u Đironi. U njoj će nastupati do kraja sezone i pored toga uporedo obavljati i ulogu predsednika tog kluba.\nVINT-I-CINC DE NOVEMBRE DEL DOS MIL VINT-I-U\n📚 Una data històrica, un dia que no oblidarem mai 💝 #CreixemJunts #SomhiGirona #OrgullGironí pic.twitter.com/ADnoOznwjS\n— Bàsquet Girona (@BasquetGirona) November 25, 2021\nMarc Gasol #33 pic.twitter.com/kNtycbcoBp\n— Miguel Lois Vidal (@MiguelLois) November 25, 2021\nPre nekoliko dana, putem zvaničnog Tviter naloge ekipe objavljeno je da Mark Gasol ima važno saopštenje u četvrtak za sve fanove ovog kluba. Tu se već moglo naslutiti o čemu je reč, tako da je sinoć na maloj svečanosti u “Fontajau” dvorani zvanično objavljeno da će Gasol nastupati za Đironu do kraja sezone.\nGasol je na početku svoje karijere nastupao za tim “GB Girona”, međutim on je 2013. godine ugašen. Odmah naredne godine, Mark je ponovo osnovao ekipu pod nazivom “Basquet Girona” i od tada je presednik kluba. Trenutno se njegov tim takmiči u drugoj španskoj ligi i nakon 2 početna trijumfa imaju 7 poraza u nizu i nalaze se na 15. mestu. Nema sumnje da će dodatak Gasola dodatno povećati šanse Đirone da možda već ove sezone se plasira u ACB ligu.\nBiran je kao 48. izbor na draftu od strane Memfisa i tamo je proveo 11 sezona. Nakon toga, prešao je u Toronto i tamo osvojio jedini šampionski prsten 2019. godine. Prošlu sezonu je nastupao u dresu Los Anđeles Lejkersa, međutim nije ostavio veći trag i na kraju ove sezone je trejdovan u Memfis, a nedugo zatim i otpušten od strane njih. Tokom svoje bogate karijere bio je 4 puta učesnik Ol Stara i najbolji defanzivac lige.\nSudeći po ovom transferu, Gasolova priča u NBA ligi se završila. Tokom svoje karijere prosečno je beležio 14 poena po meču, 7.6 skokova i 3.4 asistencije.\nIstorijski niz pobeda Finiks Sansa\nNesvakidašnja situacija potencijalnog prvog pika na draftu naredne godine\nGibi i Mobli novajlije meseca\nLiga kaznila Majami i Čikago


Pogledajte kako će taksi izgledati uskoro (VIDEO) | MTELCG\n14.02.2018. | 13:55 > 13:57\nKineska tehno-kompanija EHang Inc predstavila je prvi dron na svijetu sposoban da prevozi putnike.\nElektričnim bespilotnim taksijem upravlja automatski sistem za letenje, tako da putnici ne moraju da znaju da upravljaju ovom letilicom, ali mogu zadavati krajnje tačke, preko jednostavnog interfejsa koji se nalazi na monitoru u kabini.\n"Nijedno od tradicionalnih letećih vozila ne može postići cilj potpuno samostalnog leta, tako da su i dalje daleko od običnih ljudi. Ali naš uspješan let danas pokazuje da su prizori koje smo vidjeli samo u naučno fantastičnim filmovima sada vrlo blizu običnim ljudima", izjavio je direktor EHanga, Hu Huazhi.\nDron je jednosjed i može da prenese jednog putnika težine do 100 kilograma u letu dugom 23 minuta, saopštila je kineska kompanija koja je poznata po izradi "malih" dronova.


Juniori Valisa šampioni Srbije - Vaterpolo vesti\nPočetna » Mlađe kategorije » Juniori Valisa šampioni Srbije\nZa vikend je na otvorenom bazenu u Valjevu odigran izuzetno zanimljiv finalni turnir Prvenstva Srbije za vaterpoliste rođene 2003. godine i kasnije, a juniori Valisa postali su šampioni Srbije.\nOni su u meču za zlato pobedili Banjicu rezultatom 12:11, pa su tako napravili veliki uspeh ali i potvrdili da se u ovom klubu u poslednjim godinama radi jako dobro, što potvrđuju i rezultati seniorske ekipe, koja će se dodatno pojačati za sledeću sezonu. Ne treba zaboraviti ni činjenicu da ovaj klub još uvek nema zatvoren bazen i da su u prethodnoj sezoni trenirali i igrali u Lajkovcu, pa ovi rezultati dobijaju još više na težini.\nValjevci su odličnom igrom pokazali su da su zasluženo najbolji, pošto su protiv crno-belih imali i četiri gola prednosti, a posle nešto opuštenije igre dozvolili su Banjici da unese neizvesnost, ali ne i da dođe do izjednačenja.\nU redovima Valisa najbolji pojedinac je bio Aleksandar Kovačević, juniorski reprezentativac Srbije, sa pet golova, dok je kod Banjice najefikasniji bio Mušikić sa tri.\nBeograd je posle peteraca pobedio Radnički 11:10 i osvojio bronzu, Singidunum je u borbi za petu poziciju savladao Crvenu zvezdu 10:9, a sedmo mesto zauzela je novosadska Vojvodina.\nPrethodno su odigrani susretu u grupama sa sledećim rezultatima:\n„A“ grupa: Banjica – Radnički 14:8, Radnički – Singiunum 7:3, Banjica – Singidunum 12:7. Plasman: Banjica 6, Radnički 3, Singidunum 0.\n„B“ grupa: Vojvodina – Crvena zvezda 11:15, Valis – Beograd 20:4, Vojvodina – Valis 7:14, Crvena zvezda – Beograd 5:6, Vojvodina – Beograd 7:10, Valis – Crvena zvezda 19:10. Plasman: Valis 9, Beograd 6, Crvena zvezda 3, Vojvodina 0.\nOznakePrvenstvo Srbije za mlađe kategorije 2021/2022 Vaterpolo klub Valis\n15/06/2022 u 12:38\nBravo za vesti konacno!


Pa, kad je kraj? "Sitijevi rođaci" kupuju dvostrukog prvaka Engleske, imaćemo novu supersilu u PL? - Sportske.net\nNiko ne sumnja šta se krije iza svega, oni su zaista veliki klub sa strašnom podrškom...\nFoto: EPA/ASHRAF AL AMRA\nArapi su na korak od preuzimanja još jednog velikog engleskog kluba.\nAko vam ovo "veliki" zasmeta, ne misli se samo na dve titule sedamdesetihh već i činjenicu da oni imaju strašnu navijačku podršku, odnosno ogroman broj pristalica.\nI sada su na vrata kluba iz Derbišajera zakucali Arapai. Pregovori između vlasnika Ramsa Mela Morisa i Šeika Kaleda bin Zajeda Al Nehajana, rođaka Sitijevog vlasnika Šeika Mansura su u završnoj fazi. Ovaj član kraljevske porodice u Emiratima je, što se kaže prva ruka, jedan od najmoćnijih u unutrašnjem krugu vladara, milijarder je školovan u Londonu, obavlja važne funkcije u državi.\nJasna je i njegova namera, Derbi Kaunti je poznat klub, igra na Prajd Parku koji ima kapacitet oko 33 000, redovno je pun, a tim na gostovanjima često prati desetak hiljada navijača. Oni igraju veliki derbi istočnog Midlendsa sa Notingem Forestom, osim dve titule prvaka, kada je u pitanju PL, proveli su šest godina do 2002. pa se onda vratili 2006. ali se nisu dobro snašli, ispali su već u martu.\nJoš 2013. su pali u baražu za PL, kao i pred dve godine sa Lampardom na klupi kada su poraženi od Aston Vile na Vembliju. Lamps je otišao u Čelsi, zamenio ga je Filip Koku, veliko ime, bili su deseti prošle godine. Holanđaninu ne ide ni ove, blizu je smene, u tom slučaju legendarni Vejn Runi će preuzeti kao igrač-menadžer. Nema sumnje da će novi vlasnici učiniti sve da se "Ovnovi" vrate u PL što pre, imaju solidan tim, tu su Ajb, Kazim-Ričards, Runi, bivši igrač Vile Kertis Dejvis, reprezentativci Poljske, Velsa, Amerike, Škotske, ali ne ide dobro.\nJasno, očekuju se velika ulaganja, kako rekosmo Derbi Kaunti ima veliki potencijal kada su navijači u pitanju, grad živi za fudbal, infrastruktura je odlična, jasno je zbog čega su Emiraćani bacili oko na "Ovnove".\nLjudi, šta je sa Bejlom?


Italijanski tim će protiv Liverpula biti bez napadača zbog povrede Ahilove tetive, prenose italijanski mediji.\nŠveđanin je i tokom vikenda imao problema sa povredom, ali je zaigrao u poslednjih pola sata utakmice protiv Lacija i postigao pogodak u 67. minutu.\nIbrahimović je u karijeri odigrao 120 utakmica u Ligi šampiona i postigao 48 golova.\nPored Liverpula, Milan će u grupi B Lige šampiona igrati još protiv Atletiko Madrida i Porta.


Ishrana naših ljubimaca je veoma važna i nezaobilazna tema prilikom rutinskih poseta veterinaru, a često se nje dotičemo i kada se radi o nekom zdravstvenom problemu.\nDanas mnogo više znamo o ishrani pasa i mačaka nego samo pre desetak - dvadesetak godina. Kod sastavljanja kompletnih smesa koje su danas na tržištu obraća se pažnja neverovatno velikom broju detalja da bi se udovoljilo svakoj, i najsitnijoj potrebi ovih životinja.\nNe radi se samo o osnovnim hranljivim sastojcima kao što su belančevine, ugljeni hidrati i masti, niti samo o vitaminima i mineralima. Dugačak je spisak raznih esencijalnih amino i masnih kiselina, mikroelemenata kao i specifičnih jedinjenja koje se smatraju ne samo blagotvornim već i neophodnim. Zahvaljujući ovome, kao i kvalitetnoj veterinarskoj zaštiti, naši ljubimci imaju daleko duži životni vek nego što su imali njihovi preci.\nMada su psi i mačke u krajevima iz kojih potičemo tradicionalno dobijali ostatke sa trpeze i druge "jestive otpatke", a oni razmaženiji i finije zalogaje sa jelovnika njihovih gospodara, treba strogo izbegavati da im se daje ljudska hrana, iz više razloga.\nPre svega, ovakav jelovnik ne ispunjava njihove potrebe u hranljivim sastojcima i obično je previše kalorična, pa dovodi ne samo do metaboličkih problema, već i do gojaznosti.\nDrugo, kao posledica neprilagođene ishrane i neproporcionalne zastupljenosti nekih materija, mogu se posledično razviti i neka specifična oboljenja kao što su pojava kristala u mokraći i kamenja u bešici (što može dovesti do nemogućnosti mokrenja), hipertenzija i druga kardiovaskularna oboljenja, problemi sa pankreasom, jetrom i tako dalje.\nKonačno, one životinje koje su navikle na "domaću" hranu, nerado jedu hranu za pse odnosno mačke i time dodatno otežavaju povratak na ishranu koja je za njih pogodnija.\nHrana za pse i za mačke dolazi uglavnom u dva oblika: suvom (peletiranom) i vlažnom (najčešće u konzervama). Obe forme predstavljaju kompletne, izbalansirane smese. Većina vlasnika pasa prednost daje suvoj hrani jer je praktičnija i srazmerno jeftinija, mada je ona u konzervama obično ukusnija i neki izbirljivi psi preferiraju ovaj oblik. Kod ishrane mačaka danas se sve više preporučuje da se koristi pretežno vlažna hrana, a o razlozima za ovo biće reči u posebnom poglavlju.\nBez obzira da li se opredeljujemo za suvu ili vlažnu hranu, treba se strogo pridržavati uputstva na pakovanju koje se odnosi na količinu koju dajemo. Ona zavisi uglavnom od telesne težine psa odnosno mačke, ali i od životnog doba kao i od toga koliko je životinja aktivna.\nOdrasli psi i mačke se uglavnom hrane dva puta dnevno, znači propisana dnevna količina se podeli u dva obroka. Kod velikih rasa pasa uglavnom se primenjuje hranjenje jednom dnevno, i to uveče. Štenad i mačići jedu više puta dnevno i treba da dobijaju posebnu hranu koja je namenjena za taj uzrast i to do godinu dana starosti kod mačaka, dok se kod štenaca prelazi na hranu za odrasle nešto ranije, opet u zavisnosti od rase odnosno veličine.\nPostoje i kompletne smese za starije, manje aktivne životinje, kao i posebne dijete koje prepisuju veterinari kao pomoć u lečenju i kontroli raznih oboljenja.


VELIKA AKCIJA: MUP Srbije uhapsio 150 kriminalaca, od ortaka Luke Bojovića, preko Arkanovog tjelohranitelja, do vođe "Anđela pakla" - Opcija\nVELIKA AKCIJA: MUP Srbije uhapsio 150 kriminalaca, od ortaka Luke Bojovića, preko Arkanovog tjelohranitelja, do vođe “Anđela pakla”\nMinistar policije Nebojša Stefanović izjavio je danas da pripadnika škaljarskog klana u Srbiji ima više nego pripadnika “kavčana”.\n“U ovom trenutku intezivnije je delovanje škaljarskog klana, veći je broj pripadnika uključen u kriminalne aktivnosti na teritoriji Srbije. Ali to ne znači da ne hapsimo svakoga. Pa, mene baš briga koji je klan. Ja neću da postoji ni jedan klan, neću da postoji kriminalac koji nije ni u jednom klanu, neću da postoji bilo ko a da ugrožava bezbednost građana Srbije”, rekao je Stefanović.\n“Što se nas tiče, hoćemo da uhapsimo apsolutno svakog. Baš me briga za klanove, sve treba pohapsiti do jednog”, dodao je ministar.\nStefanović je rekao da su škaljarski i kavački najveći klanovi koji deluju u Srbiji, ali da to nisu jedine kriminalne grupe.\nMinistar je dodao da se mora shvatiti da ako jedan klan deluje intezivnije i ima više pripadnika, naravno da će više njihovih pripadnika biti uhapšeno nego od nekih maloljudnijih klanova.\nInterpolova potjernica za Koraćem\nMinistar unutrašnjih poslova Nebojša Stefanović rekao je da je raspisana crvena Interpolova poternica za Filipom Koraćem.\nKorać je, navodno, blizak saradnik Luke Bojovića.\nRanio Gavrića u “Interkontinentalu”\nZvonko Mateović, javnosti poznat kao telohranitelj ubijenog predsjednika Stranke srpskog jedinstva Željka Ražnatovića Arakana, priveden je danas u velikoj akciji MUP Srbije.\nMateović je široj javnosti poznat kao muškarac, koji je prilikom atentata na Ražnatovića u hotelu “Interkontinental” u Beogradu 2000. godine, ranio Dobrosava Gavrića, koji je kasnije pravosnažno osuđen na 30 godina zatvora kao izvršilac ubistva.\nZvonko Mateović je 2001. na suđenju izjavio da je “Dobrosav Gavrić ubio Arkana, Milenka Mandića i Dragana Garića”, piše Blic.\n– Gavrić je sve vrijeme sjedio iza separea u kojem su sjedeli Arkan, Mandić i Garić, a ja sam bio ispred Cecinog butika. Oko 17 časova čuo sam pucnje i vidio Gavrića kako puca Mandiću u glavu, dok je Arkana usmrtio prije toga. Garić je počeo da bježi i Gavrić je tada ispalio dva hica u njega – rekao je Mateović i dodao da je “odmah nakon toga iz vatrenog oružja pogodio Gavrića”. Prema njegovim riječima, u pucnjavi je vidio još jednu osobu za koju misli da je Dragan Nikolić Gagi koji je takođe pucao.\nMateovićevo ime često se pominjalo i početkom 2004. godine kada je u Sremskoj ulici, u centru Beograda u kafiću “Vizard” ubijen njegov rođeni brat Dalibor.\nUbica mu je prišao i iz neposredne blizine ispalio hitac u glavu, a samo neki minut prije toga Dalibor je sjedio sa bratom.\nInteresantno je da je nedugo poslije ovog ubistva u Beogradu počelo da se govori da je ubica zamijenio braću i da je, u stvari, smrtonosni metak bio namijenjen Zvonku. On je to i sam kasnije izjavio i govorio je da mu godinama prijete jer je bio svjedok Arkanovog ubistva.\nPosljednji put u javnosti je viđan na sahranama ljudi iz okruženja Luke Bojovića, koji su likvidirani prošle godine.\nHadži Zoran Jovanović (57), zvani Tebra, osuđivani narko-diler i pripadnik moto-bande “Hels Ejndžels” (“Anđeli pakla”), priveden je danas u velikoj akciji MUP Srbije. On je inače, godinama dobro poznat srpskim, ali i evropskim organima reda.\nJovanović je tada sa saradnicima uhvaćen na delu kada su sa broda “Anjelo” preuzeli tovar i deset rančeva sa kokainom u vrednosti od više od 10 miliona evra, piše Blic.\nNjemu se trenutno u Srbiji sudi zbog organizovanja međunarodne kriminalne grupe, koja je krijumčarila kokain iz Južne Amerike u zapadnu Evropu, preciznije Holandiju, Belgiju, Njemačku i Španiju.\nNaime, Jovanović je uhapšen i u maju 2013. u međunarodnoj akciji “Arka”, kojom je koordinirao “Evropol” i u kojoj su članovi njegove grupe uhapšeni u sinhronizovanim akcijama u Srbiji, Bosni i Hercegovini, Hrvatskoj, Crnoj Gori i Holandiji.\nIstragu o ovoj grupi inicirala je holandska policija nakon što je prilikom preprodaje 15 kilograma kokaina u jesen 2012. u Roterdamu uhapsila dvije osobe.\nU Beogradu je sa njim tada uhapšena i njegova djevojka Aleksandra Desnica, koja je optužena da je za potrebe pripadnika grupe između njih i kupaca prenosila poruke i instrukcije u vezi sa primopredajom kokaina u Holandiji. Dok je u BiH tada uhapšen i njegov brat Goran Jovanović, koji je već osuđen na šest godina zatvora. U okviru akcije “Arka” u Belgiji su takođe otkrivene četiri plantaže marihuane i zaplijenjeno je 1.500 stabljika iste i veće količine kokaina, kao i više od milion evra.\nJavnost je ostala šokirana početkom ove godine kada je na auto-putu Šid-Beograd policija pretresla automobil u kom se nalazio tebra i kada je otkriveno da je za volanom njegovog luksuznog “mercedesa” bio Miloš Lukić (34), njegov vozač, a inače počasni član Policijskog sindikata Srbije.\nPripradnici Intervente policije su to saznali kada je pretresom kod Lukića nađena značka PSS, za koju su policjaci u prvi mah pomislili da je službena legitimacija MUP. Provjerama je potom utvrđeno da Lukić ipak nije policajac, već počasni član sindikata, ali ujedno i lice sa dosijeom.


Foto: Ilustracija | Google Assistant dobija nove glasove\nN.N. 18.09.2019 22:00\nGoogle lansira nove glasove za Google Assistant-a, te je funkcija 18. septembra postala dostupna u devet zemalja. Glasovi se, na onim Android uređajima do kojih stigne nova opcija, za sada biraju nasumično, pa će se kod nekih korisnika kao podrazumijevani pojavljivati stari, a kod drugih, pak, novi glas.\nNovi glasovi dostupni su na holandskom, njemačkom, francuskom, italijanskom, japanskom, korejskom, te norveškom jeziku, a nova glasovna varijanta za govornike engleskog jezika stiže i u Indiju i Veliku Britaniju.\nGoogle Assistant je, kao i svi drugi veći glasovni asistenti, lansiran uz tradicionalno ženski glas, a Google već neko vrijeme pokušava da se udalji od rodne stereotipizacije virtuelnog asistenta, pa će novi glasovi zvučati poput muških, mada ni jedan neće doći sa rodno određenim imenom i opisom.\nGoogle će umjesto toga označavati bojama, tako da bi jedan mogao da dobije ime „crveni,“ a drugi „narandžasti,“ što znači da neće biti tradicionalnih odrednica u duhu „roze za djevojčice, plavo za dječake.“\nDodatni jezici su do sada bili dostupni samo u Sjedinjenim Američkim Državama, i samo na engleskom jeziku, što se novom opcijom menja, pa bi veći izbor uskoro mogao da stigne i do ostalih delova sveta, te sustigne onaj sa američkog tržišta, koje nudi čak 11 različitih glasova.


GO POKS:Nonsens nad nonsesima | VAmedia - info portal\n03/08/2021 03/08/2021 4 коментара на GO POKS:Nonsens nad nonsesima\nGO POKS Valjevo je povodom proglašenja Aleksandra Vučića za počasnog građanina Valjeva izdalo saopštenje koje prenosimo u celosti:\n“Počast za nešto što će možda biti, a zaborav za ono što jeste bilo-nonsens nad nonsensima\nDana 27. jula 2021. godine predsednik Republike Srbije, gospodin Aleksandar Vučić, je odlukom gradske skupštine Grada Valjeva na predlog odbornika SPS-JS proglašen počasnim građaninom Grada Valjeva.U obrazloženju se ne navodi ništa što je gospodin Vučić uradio za naš grad, a i ne može da se navede jer nije uradio ništa, već se pominje sve ono što će učiniti u bližoj i daljoj budućnosti. Predsedniku republike Srbije čestitamo na ovom visokom priznanju, a predstavnike lokalne vlasti, čiju većinu čini SNS, pitamo kada će izvršiti svoju dužnost i odati priznanje ljudima, znamenitim Valjevcima, koji JESU učinili mnogo ne samo za Valjevo već i za čitavu Srbiju?\nMi dole potpisani shvatamo, ali ne opravdavamo, da GO SNS-a mora da pokriva afere Krušik, Jadar, kasarna Kadinjača, kupovina Valjevske pivare, loše rukovođenje JP „Vidrak“, sramotu 21. veka da valjevska sela nemaju struju i vodu ili ih imaju ograničeno, nesposobnost rešavanja aerozagađenja u Valjevu, pretvaranje istog GO u Nacionalnu službu za zapošljavanje i slično, ali ne razumemo zašto je potrebno zarad dnevne politike pogaziti besprimerne žrtve i velika činjenja velikih ljudi rođenih u Valjevu, nekadašnjem Srezu Valjevskom i Kolubarskom okrugu.\nOvim saopštenjem javno pitamo čelnike našeg grada kada će odati počasti onima koji su im omogućili budućnost u kojoj se danas bahate?Nema potrebe da ih posthumno odlikuju laskavim priznanjima, ali bi bilo lepo da im u gradu na Kolubari podignu spomenike i ulice i trgove nazovu njihovim imenima.\nObaveštavamo GO SNS-a da je u Valjevu rođen četnički vojvoda Bogdan Jugović Hajnc, oficir Srpske vojske poginuo na Petljaricama bez roda i poroda boreći se za oslobođenje Srbije. U svom rodnom gradu nema ni ulicu, a kamoli spomenika. Sramota je što ulica koja nosi ime dr. Milorada Gođevca nije u centru grada već u široj okolini. Još veća sramota je što u Valjevu nema spomenika vojvodi Vojislavu Tankosiću jer ne samo da je rođen u Srezu Valjevskom već je u našem gradu držao školu za obuku četnika. A gde je spomenik knjeginji Persidi Karađorđević, rođenoj Nenadović majci kralja Petra I?\nPoštovani čelnici grada kada ste se već ugledali na Šabac pri dodeli priznanja trebali ste da vidite i spomenik vojvodi Brani Jovanoviću, a ne samo ono što Vama odgovara. Svojim nečinjenjem, a još više svojim činjenjem, ispadate smešni čak i očima onoga koga želite da impresionirate i da mu se umilite.\nGradski odbora POKS-a i Udruženje građana „Voja Tankosić“ ne podržavaju odluku gradske skupštine.\nGO POKS Valjevo\nUG „Voja Tankosić“ Valjevo: predsednik Miroljub Marić”.\n4 comments on “GO POKS:Nonsens nad nonsesima”\nNapreDNO 03/08/2021 at 09:13\nA sto se odbornik nije javio da kaze koju rec? Mozda prpa, a? Zar vi niste Vuckovi?😂\nekonomista 03/08/2021 at 09:54\nUvek sam se pitao da li je Valjevo pretežno partizanski ili četnički kraj?\nKoks 03/08/2021 at 10:05\nDa vam nije tog Vučića ne biste ni prešli cenzus, najviše ste vi profitirali od njegove odluke.\nДверјанин014 03/08/2021 at 23:46\nОдборник Вам није реч проговорио до сада у Скупштини. Вучићевци, не глуматајте


Od danas u prodaji najskuplja igrica svih vremena | Super Radio\nMarija Stojanović septembar 9, 2014 0:38 h IT Vesti, Super dodatak 0\nKompanija „Bandži“ danas će na tržištu izbaciti dugo očekivanu igricu Destiny za koju gejmerski stručnjaci tvrde da će promeniti svet video igara.\nOva igra, za koju se procenjuje da će privući 10 miliona igrača, je naučno-fantastična priča smeštena 700 godina budućnosti. Igrači će, sami ili sa prijateljima, braniti ljudsku vrstu od vanzemaljaca, a samim tim i od istrebljenja.\nKada je u julu puštena beta verzija probao ju je neverovatan broj ljudi – 4,6 miliona.\nDestiny, u koju je uloženo 500 miliona američkih dolara i mnogo godina rada da bi svet u njoj pomerio granice i privukao igrače, moći će da se igra samo putem interneta.\nOvo je prva igra kompanije „Bandži“ nakon Halo koju je lansirala 1999. i njene nastavke u narednim godinama.


Da li sporo putovanje može postati novi trend - P. S. Language Cafe\n22/08/2019 22/08/2019 pslangua_admin\nZamislite da krstarite kolima preko Amerike bez posebnog cilja i liste stvari koje morate da uradite i vidite. Jednostavno jezdite kroz predivne predele i zastajete tamo gde vam pogled zastane i srce zaigra.\nIli ste u vozu na putu od Pariza do Azurne obale, pa odlučite da izađete u Avinjonu i istražite Provansu pre nego što se sa nekom dobrom knjigom smestite u ladovinu borova na obali.\nNema aviona, telefona, slikanja selfija i postova na društvenim mrežama, samo vi, vaši saputnici i ideja slobode i uživanja.\nCarpe diem – uhvati dan\nOsnovna ideja je da se uspori i da se uživa. Vreme ne treba da bude novac, ali treba da bude dragoceno je nezvanični moto osoba koje su danas pristalice sporih putovanja.\nNemate ga dovoljno da biste ga trošili na površne i banalne stvari, ali nemojte da ga štedite kada istinski uživate, opuštate se i saznajete nešto novo. Bacite sidro tamo gde vam je dobro.\nBirajte spore načine prevoza: automobil, voz, bicikl, brod. Pešačite! Upoznajte svako novo mesto tako što ćete probati lokalnu hranu, naučiti da je spremate, piti sa lokalcima u kafani koja nije fensi, upoznati nove ljude i steći nova prijateljstva.\nNapišite i pošaljite razglednicu, odvezite se do pošte biciklom, a usput svratite na pijacu i od seljaka kupite voće i povrće iz tog kraja.\nTurističke atrakcije nisu samo one koje stoje u prospektima i koje obleću milioni užurbanih turista, koji jedva čekaju da bace kratak pogled na Mona Lizu pa da idu dalje.\nSve može da bude zanimljivo – način života, običaji, lokalni događaji i festivali, neobična hrana i piće, druženje.\nKod ovakvog načina putovanja doprinosite mnogo budućnosti planete. Ne samo da utičete na smanjenje negativnih efekata turizma.\nSpori turizam u službi razvoja lokalne zajednice\nI što je posebno važno, niste deo prekomernog turizma, već podstičete i razvoj lokalnih zajednica, doprinosite njihovoj dobrobiti, oplemenjujete se uzajamno i sebi dajete trajni pečat.\nSpori turizam je značajan i sa ekološkog stanovišta jer pomažete smanjenje emisije štetnih gasova.\nTo je još jedan trend koji postaje sve popularniji. Posebno je značajno, da ovakvi trendovi imaju sve više pristalica među milenijalcima ali i najmlađima koji pripadaju takozvanoj „generaciji Z”.\nOni pokazuju sve više sluha za odgovoran turizam i biraju takva putovanja koja ne ugrožavaju prirodu, lokalno stanovništvo i samu planetu.


OSM Televizija - Borenović: Spreman sam da pokažem podatke o svojoj imovini\nBorenović: Spreman sam da pokažem podatke o svojoj imovini\nBorenović je rekao da će to uraditi sa zadovoljstvom, da je spreman da uporedi svoju kuću od 150 metara kvadratnih sa garažom na placu od 390 metara kvadratnih i Dodikove "kuće, vile, objekte, desetine hiljada kvadrata zemlje".\n"To će biti obaveza svih nas vrlo brzo kada se usvoji zakon o porijeklu imovine. Ako je iole hrabar i siguran u sebe neka ga on /Dodik/ predloži, mi ćemo ga podržati", rekao je Borenović na vanrednoj konferenciji za novinare u Banjaluci.\nOn je poručio predsjedniku Srpske da ga "bude sramota svake riječi koju je rekao" i ponovio da je spreman da na bazi argumenata o svemu ovome razgovaraju.\nBorenović je Dodiku poručio da bi trebalo "predsjedniku Vlade Republike Srpske Željki Cvijanović pomoći da savlada prvi razred osnovne škole, jer je nemoguće da nešto pojeftini za 113 odsto i da se produži život penzionerima".\nCvijanović Borenović kopira nekadašnje "plenume građana" iz FBiH\nIvanić obavijestio Bosića i Borenovića o razgovorima sa Dodikom\nJoš iz iste kategorije: « Cvijanović: Opozicija je došla do političkog dna Mital: Nema dozvole za igradnju Memorijalnog centra u rudniku Omarska »


Fotokonkurs “Topola - uspomene i sećanja“ - Konkursi regiona\nDokaži da nisi mašina: * Time limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. šest + 8 =\nby KR 06/05/2014 06/05/2014 017\nKonkurs je pre svega namenjen posetiocima Topole koji su imali prilike da posete naš grad, ali i svima onima koji u svojim porodičnim arhivama imaju fotografije koje su načinili sami ili su došle u njihov posed prilikom posete Topoli.\n– Na nagradni konkurs može se poslati najviše dve fotografije (bilo poštom ili elektronskim putem), ali na samo jedan od ova dva načina.\n– Na adresu Kulturnog centra Topola, Bulevar vožda Karađorđa b.b., 34310 Topola, poslati izrađene fotografije, sa (okvirnom) godinom nastanka iste, kao i ime, prezime, adresu i broj telefona učesnika koji je šalje. Takođe, fotografije je moguće poslati i elektronski, na e-mail adresu Kulturnog centra Topola, kctopola@open.telekom.rs, sa naznakom „Za foto konkurs“, sa (okvirnom) godinom nastanka iste, kao i ime, prezime, adresu i broj telefona učesnika koji je šalje.\n– Fotografije poslate elektronskim putem moraju biti u jpg/jpeg/gif formatu, dok fotografije poslate poštom nemaju ograničenja dimenzija. Na fotografijama su dozvoljene jedino korekcije boje i oštrine. Fotografije koje budu imale druge vrste intervencija neće biti prihvaćene.\n– Konkurs je otvoren od 31. marta do 31. maja 2014. godine.\n– Nagrade će pobednicima biti dodeljene tokom maja 2014. godine, a pobednici će blagovremeno biti obavešteni o ishodu konkursa.\n– Organizator konkursa zadržava pravo da prihvati ili ne prihvati fotografiju za koju smatra da ne odgovara temi konkursa ili koja tehnički ne zadovoljava minimum kriterijuma koji određuje konkurs, bez posebnih objašnjenja.\n– Organizator ima pravo na korišćenje svih pristiglih fotografija u okviru konkursa za promociju foto konkursa u bilo kom obliku i u bilo kom mediju, kao i za buduće objavljivanje u svrhu promocije opštine Topola kroz izradu publikacija, brošura, razglednica, suvenira, bilborda i slično. Pri tome će organizator nastojati da navede ime autora, ali ne odgovara ukoliko to uredništvo drugog medija ne učini. Pri ovakvom korišćenju Organizator se oslobađa od bilo kakvih potraživanja od strane Autora fotografija na konkursu.\n– Stručni žiri će ocenjivati pristigle fotografije i odabrati pobednike.\n– Odluke žirija su konačne, a pravo tumačenja propozicija ima Organizator. Organizator ne snosi odgovornost za eventualno kopiranje, neovlašćeno objavljivanje i sl. prispelih i objavljenih fotografija.\n– Molimo sve da se pridržavaju uslova konkursa, jer će u suprotnom biti diskvalifikovani.\n– Učesnici koji kandiduju fotografije na konkurs moraju imati neotuđivo autorsko pravo na te fotografije koje je definisano važećim zakonima o autorskim pravima. Organizatori se odriču odgovornosti u slučaju povrede autorskih prava strane trećeg lica. Ukoliko organizatori posumnjaju da neko postavlja fotografiju na koju nema autorsko pravo, mogu zatražiti dodatni dokaz o autorstvu ili bez dodatnog objašnjenja diskvalifikovati taj rad iz daljeg takmičenja.\n– Slanjem fotografija učesnici prenose autorska prava na organizatore na način da Kulturni centar Topola ima pravo na korišćenje svih objavljenih fotografija za potrebe promocije ovog foto konkursa u bilo kojem obliku i na bilo kojem mediju.\n– Autori su takođe saglasni da Kulturni centar Topola ima pravo na korišćenje svih objavljenih fotografija u svrhu promocije opštine Topola: izradu publikacija, brošura, razglednica, suvenira, bilborda i slično. Pri ovakvom korišćenju izabranih fotografija organizatori se oslobađaju od bilo kakvih potraživanja od strane autora. Gde je to moguće, organizatori će nastojati da navede ime autora korišćenih fotografija.\nPreuzmite oglas u pdf formatu


Lepi Mića pobesneo na Polumentu! (VIDEO)\nponedeljak, 07 avgust 2017 07:44\nSakib zavija kao VUK SA ONTARIJA\nBudući učesnik rijalitija ''Zadruga'' kipti od besa zbog jedne izjave Šaka Polumente, a ono što mu je poručio šokiraće javnost.\nUkoliko Šako zaista uđe u rijaliti ''Zadruga'' tamo će ga dočekati njegov kolega Miroslav Pržulj, poznatiji kao Lepi Mića koji je izrevoltiran zbog jedne Polumentine izjave, a susret pevača u rijalitiju koji će pomeriti sve granice mogao bi da donese brojna iznenađenja za gledaoce.\n- Dragi Sakibe, usudili ste se da uvredite ljude koji su učestvovali u rijalitijima. Izjavili ste da sa ''takvima'' nikada ne biste sedeli za istim stolom... A šta Vi mislite ko ste? Odakle Vam pravo da na taj način vređate svoje kolege - pita se bivši učesnik rijalitija ''Farma'' i budući učesnik ''Zadruge'' kojeg je ova Polumentina izjava veoma razbesnela i dodaje:\n- Taj Sakib zavija kao vuk sa Ontarija. On misli da je iznad nas, a slika se obnažen i pokazuje svima svoj polni organ. On nije umetnik, on je samo jedan obični izvođač radova koji je prepevao hitove iz svih delova sveta. Ako stvarno bude ušao u ''Zadrugu'', a pljuvao je po učesnicima rijalitija onda će tek pokazati koliko je beskrupulozan i kakav je zaista čovek. U tim istim rijalitijima učestvovale su i velike pevačice kao što su Vesna Zmijanac i Lepa Lukić, a on njima nije ni do kolena ni kao pevač, ni kao čovek. Zbog toga je bolje da ćuti i bavi se onim što jedino i zna - da peva tuđe hitove - rekao je Lepi Mića za Pink.rs.\nOvaj je neuraculjiv.budaletina na kub.ovaj je veca budaletina od cika ere ojdanica,monstruma iz stepojevca\nLuda glava said:\nOvaj zvalavi,propali kelner i pjevac u pokusaju saku moze samo da podudlaqrcinu,ako mu sako dozvoli\nMića Jovanović i Sandra Obradović u vezi?\nMića Jovanović sa verenicom u Francuskoj!\nUmro Mića Orlović\nFARMA: Mica Trofrtaljka psuje ko kočijaš!


Poznato je da su majmuni čovekovi najbliži rodjaci u životinjskom svetu, ali retko ko bi očekivao da možemo da «proćaskamo» sa njima ako to poželimo. Medjutim, fascinantno novo naučno istraživanje proširilo je postojeća znanja o životinjskoj inteligenciji, i pokazalo da su neke vrste čovekolikih majmuna – odlični komunikatori.\nFondacija «Great Ape» u De Mojnu u Ajovi dom je sedam bonobo-majmuna i tri orangutana. Ako pomislite da je Ajov čudno mesto za ove životinje, ne izgovarajte to glasno – ovi majmuni razumeju engleski!\nOva grupa je deo revolucionarnog jezičkog istraživanja, a 26-godišnji Kenzi i njegove «kolege» uče se da komuniciraju tako što pritiskaju «leksigrame», odnosno više od 350 simbola koji predstavljaju misli i objekte.\n«Kvalitativno, nema razlike izmedju Kenzijevog jezika i mog jezika. U pitanju je samo nivo» kaže direktor programa Bil Filds.\nIstraživači ističu da je najvažnije započeti rad sa majmunima dok su još mladunci...\n«Kada sam sa njima, govorim sasvim normalno, koristeći svoj uobičajeni rečnik i intonaciju» kaže istraživač Rob Šumejker.\nSve ovo zvuči neverovatno pa je novinar ABC-a Džon Berman seo da «popriča» sa Kenzijem.\n«Ti si prvi majmun koga intervjuišem», kaže Džon, a zatim moli Kenzija da mu pokaže simbol za reč «jaje».\n«Znači dobio sam celo tuce, hvala ti Kenzi»... kaže Džon Berman, na šta Kenzi pritiska reč «iznenadjenje»...\n«Da, veoma sam iznenadjen!» smeje se novinar.\nOvakvi razgovori pomažu naučnicima da saznaju nove podatke o ovoj ugroženoj vrsti od samih majmuna.\n«Kenzi tako može da mi kaže da li ga boli stomak, da li ga boli glava, da li hoće da bude sam ili se plaši nečega...» priča Bil Filds.\nNa pitanje da pronadje reč «kafa» Kenzi pritiska traženi simbol. Kenzi voli kafu, a pri tome je otkrio čari «makijata sa karamelom». Na kraju krajeva, bonobo-majmuni sa ljudima dele 98% svog DNK sastava.


NJ.K.V. PRINCEZA KATARINA ISPORUČILA JE MEDICINSKU OPREMU BOLNICAMA U VOJVODINI - The Royal Family of Serbia\nNJ.K.V. PRINCEZA KATARINA ISPORUČILA JE MEDICINSKU OPREMU BOLNICAMA U VOJVODINI\nNakon toga, Nj.K.V. Princeza Katarina posetila je Opštu bolnicu u Somboru i, u prisustvu gradinačelnice Sombora, gospodje Dušanke Golubović, uručila 10 električnih kreveta i ostalu medicinsku opremu u vrednosti od oko 30.000 eura. Ova donacija je takođe omogućena uz pomoć Projekta C.U.R.E., humanitarne organizacije iz Denvera u Koloradu.\nDirektori ovih zdravstvenih ustanova, kao i celokupno medicinsko osoblje, srdačno su se zahvalili NJ.KV Princezi Katarini na dragocenoj pomoći i podršci.


Na tržištu rada pomama za trgovcima, programerima i mašincima\nIzvor: Radio Televizija Vojvodine, 15.Avg.2018, 14:48\nBroj oglasa za posao je u prvih pet meseci tekuće godine porastao za čak 35 odsto u odnosu na isti period prošle godine, a najtraženiji profili su trgovci, IT stručnjaci i mašinci, prema analizi broja oglasa na sajtu Poslovi.infostud.com.\nPo isteku maja u 2018. godini bilo je objavljeno 13.792 aktivnih oglasa, u odnosu na 10.196 aktivnih oglasa iz prvih pet meseci prošle godine, pokazao je kratki presek objavljenih oglasa na tom sajtu.\nNajčešće objavljivani >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio Televizija Vojvodine << oglasi u prvoj polovini 2018. godine su iz kategorije poslova: trgovina i prodaja, IT, mašinstvo, nešto manje u oblasti ekonomija i administracija.\nŠto se elektrotehnike tiče tražili su se elektroinženjeri, električari, elektromonteri, a u kategoriji ekonomija često su raspisivani oglasi za: referente računovodstva, analitičare, menadžere za kontrolu kvaliteta, knjigovođe itd.\nI dalje se na tržištu rada teško stiže do kuvara, poslastičara i pekara, a o tim profilima se može govoriti kao o tzv. deficitarnim pozicijama, jer je na oglase stizalo daleko manje prijava od prosečnog broja.\nŠto se tiče konkretnih pozicija, u prvoj polovini ove godine najteže je bilo zaposliti: šefa kuhinje, kuvara, recepcionara, poslastičara, konobara, šankera, pekara, itd.\nIako se IT oblast vrlo brzo razvija i objavljuje se najveći broj konkursa, na oglase se prijavljuje daleko manji broj kandidata u odnosu na prosečan broj prijava po konkursu, koji je 2017. iznosio oko 76 kandidata.\nIz tog razloga se i ova oblast smatra jednom od najdeficitarnijih.\nIzvor: Blic, 15.Avg.2018


Internacionalna izložba u dva galerijska prostora u Užicu: Borderland esc - Portal Pasaž\nInternacionalna izložba u dva galerijska prostora u Užicu: Borderland esc\nPosted: 5. jula 2017. u 00:19 / by Milunka Nikolić / comments (0)\nUžice će 5. jula u dva galerijska prostora imati priliu da se upozna sa radovim dvadeset jednog umetnika na izložbi pod zajedničkim nazivom Borderland esc , čiji je kustos Anuk Miladinović.U Gradskoj galeriji Užice izložba se otvara u 19 časova, a sat kasnije u novootvorenom galerijskom prostoru, „Reflektor“ u Krčagovu, u zgradi stare kasarne.\nDeo grupe koja će izlagati svoje radove, publika je prošle godine mogla da upozna na izložbi u Gradskoj galeriji Požega /izložba Low costs/, a njima se ove godine, na izložbama u Užicu pridružio i još jedan broj umetnika iz inostranstva, ali i sa domaće likovne scene, tako da lista potpisnih na radovima glasi:\nMilan Antić (Beograd) / Filip Baralić (Užice) / York Besser (Minhen) / Felix Burger (Minhen / Amsterdam) / Aquil Copier (Amsterdam) / Marijana Ćurčić (Užice) / Aleksandar Dimitrijević (Užice) / Uroš Đurić (Beograd) / Daniel Door (Minhen) / Matze Görig (Minhen / Berlin) / Pavle Jovović (Beograd) / Bianca Kennedy (Minhen) / Dejan Klement (Užice) / Felix Kraus (Minhen / Berlin) / Claudia Larcher (Beč) / Anuk Miladinović (Minhen / Bazel) / Vladimir Milanović (Beograd) / Torsten Mühlbach (Minhen) / Siniša Radulović (Podgorica) / Miloš Vučićević (Užice) / Uros Zvizdić (Požega\nKao predložak izložbi, kustos Anuk Miladinović, napisala je:\n– Unutrašnji procesi i dimenzije nama prirodnog habitata podvrgnute su uznemirujućim transformacijama. Ljudi su suočeni sa preokretima, ili skrhani egzistencijalno dok stagniraju u bespomoćnosti, ili otpočinju metamorfozu koja opet sadrži preispitivanje njihovog odnosa sa prirodom. Sa notom crnog humora, transcendetalnim raščlanjavanjem, ljutitiom transformacijom, ili pak fatalnom predanošću ovi radovi ostvaruju kroz različite tehnike moguću budućnost, koja je počela još juče.\nM.N. / Izvor Udruženje vizuelnih umetnika Užice , foto: Galerija Reflektor


Radnici Simon vojaža štrajkuju godinu dana – Portal Berane\nRadnici Simon vojaža…\nRadnici preduzeća za prevoz putnika „Simon vojaž”, koji štrajkuju godinu dana, zaprijetili su juče da će blokirati gradske saobraćajnice ukoliko se što hitnije ne uzmu u razmatranje njihovi zahtjevi po pitanju neisplaćenih zarada i drugih potraživanja. Ističu da je njihova najnovija reakcija uslijedila nakon saznanja da menadžment preduzeća planira da proda autobusku stanicu u Beranama koja se nalazi u sastavu „Simon vojaža”.\nJuče od Mehmeda Adrovića, koji je dugi niz godina vodio Simon vojaž nijesmo mogli saznati kakvo je trenutno stanje u ovom preduzeću.


Tragedija Karl-Entoni Taunsa, od virusa korona preminulo mu nekoliko članova porodice\nKošarkaš Minesote Timbervulvsa Karl-Entoni Tauns rekao je da je pored majke, od virusa korona izgubio još šest članova porodice, prenosi “Sportando“.\nOvaj 25-godišnjak je izjavio kako i dalje pokušava da pronađe način da očuva zdravlje svoje porodice u vremenu pandemije virusa korona.\n“Prošao sam mnogo toga, počevši od mame. Prije par dana su me nazvali i rekli da sam izgubio strica. Osjećam se kao da sam život malo okorio i ponizio” – istakao je Tauns, pa nastavio:\n“Vidio sam mnogo kovčega u posljednjih sedam mjeseci. Imam mnogo ljudi u mojoj porodici pored majke, koji su preminuli od posljedica virusa korona. Na meni je velika odgovornost da svoju porodicu dobro informišem i da preduzumem sve potrebne korake kako bi ih održao u životu“.\nČlan franšize iz Mineapolisa govorio i o izazovu da se vrati igranju košarke bez njegove majke, koja je rijetko propuštala njegove mečeve.\n“Uvijek mi je izmamila osmijeh kada bih je vidio na tribinama, dobro se zabavljala kada me je gledala na utakmici. Biće teško igrati i reći da je ovo terapija. Mislim da igranje košarke više neće biti terapija za mene, ali daje mi priliku da oživim neke lijepe uspomene koje sam imao” – naveo je Tauns.\nPrethodni članakČampara: “Uz timsku igru do pobjede protiv Mege”\nNaredni članakBarnli poveo na samom početku, a Everton u nadoknadi prvog poluvremena postavio konačnih 1:1\nNajbolja petorka 2. kola Lige BiH po izboru MeridianSportBH


Španska liga – Super Košarka\nPešić deklasirao Real, Nedovićev rekord karijere\nautor: J. KOCEV Košarkaši Barselone savladali su Real iz Madrida u velikom derbiju španske lige rezultatom 94:72. Izvor: Alex Grimm/Bongarts/Getty Images Katalonci su do velike pobede u 22. kolu Endesa lige došli pošto su vodili tokom apsolutnog celog toka meča, pa su se “osvetili” za nedavni poraz u Evroligi kada je bilo 101:74 za “kraljevski klub”. Barselona je najveću prednost imala sredinom poslednje deonice kada je bilo i +31 dva puta…\nVrijedan jubilej za Sekulića\nautor: B. POPOVIĆ Blagota Sekulić (35, 210), centar Fuenlabrade, večeras će upisati vrijedna jubilej u svoju košarkašku biografiju. Njegov tim će dočekati Andoru na premijeri 18. kola Endesa lige. To će za našeg reprezentativca biti 250. utakmica koju će odigrati u najačoj ligi u Evropi. Sekulić je u Španiju došao ljeta 2007. godine, kada je potpisao za Real. Na Pirinejskom poluostrvu još je igrao za Mursiju i Renerife, odakle je…\nNemanja Radović obilježio 9. kolo Endesa lige\nAutor: V. F. Nemanja Radović, krilni centar Obradoira, najbolji je igrač 9. kola Endesa lige. Reprezentativac Crne Gore je u pobjedi svog tima nad Trenerifima (75:64) dao 17 poena (7-5 dvojke, 2-1 trojke, 5-4 bacanja) uz 12 skokova i asistenciju, što mu je donijelo indeks korisnosti 29. Radović je i bio najzaslužniji za peti uzastopni trijumf svog tima, koji ih je doveo na četvrto mjesto na tebli sa skorom 7-2….


Psihoterapija i psihološko savetovanje - Potrebe u partnerskom odnosu\njun 17, 2022 | Ljubav i seks | 0 Komentara\nPo definiciji, dobra veza je ona u kojoj postoji više trenutaka sreće i zadovoljstva od patnje i nezadovoljstva (Marić, 2012). Da bi par uopšte mogao da oseća sreću i zadovoljstvo u vezi neophodno je da budu zadovoljene sržne emocionalne potrebe kod oba partnera.\nUpoznavanje i zbližavanje sa partnerom se odvija još u prvoj fazi veze, fazi poznanstva, a u kasnijim fazama se razvija i učvršćuje. Sigurna povezanost sa partnerom podrazumeva otvorenost, deljenje iskustava, međusobno uključivanje u dnevne aktivnosti partnera, izveštavanje o dnevnim aktivnostima, planiranje i postavljanje ciljeva koji su u zajedničkom interesu.\nIpak, ono što je bitno na početku veze, može postati nebitno na duge staze i obratno.\nOdnosi među partnerima su fluidni i promenljivi. Svaki odnos može da se popravi, ali i da se pokvari. Kada imamo dvadeset godina naša očekivanja od partnerskog odnosa nisu ista kao u četrdesetoj, kao što i sam partner na naše zahteve i potrebe ne mora odgovarati jednako žustro i sa oduševljenjem kao u vreme najveće zaljubljenosti (ako uopšte na njih i odgovara).\nZato se naši kriterijumi o poželjnim osobinama partnera jednostavno promene: i sami se s godinama i iskustvom menjamo, i možda, tako promenjeni i partneru više ne odgovaramo.\nNekada emocionalna kriza koja nastane nekim praktičnim povodom (novac, sterilitet, vaspitanje dece, bolest u porodici, karijera i planovi vezani za karijeru) promeni način na koji doživljavamo partnera: njegove vrline postanu iritantne i opterećujuće mane. Naša očekivanja od partnera u toj krizi drugačija su od onoga što se u realnosti dešava. Maja i Slavko su u braku pet godina i kriza u njihovom odnosu počinje u toku lečenja steriliteta, a pogoršava se sa bolešću Majinih roditelja. Majin otac je oboleo od karcinoma i Maja, jako vezana za roditelje, veliki deo svog vremena, energije i uopšte emocionalnog angažmana preusmerava na lečenje i brigu o roditeljima, umesto na sam partnerski odnos. Slavko, kod koga je Maja uvek cenila ozbiljnost, razložnost i sabranost u teškim situacijama, smatra njeno investiranje preteranim, a Maja njegov odnos ka svom angažmanu doživljava kao bezosećajnost i kriticizam.\nSpremnost da prihvatate nesavršenosti jedno kod drugog (kada prođe zaljubljenost i idealizacija partner se vidi drugim očima)\nLjubav, nega i pažnja. Ljubav se ne podrazumeva. Mnogim ljudima su iskazi ljubavi strani i iskazuju ljubav postupcima: doživljavaju to kao manje neprijatno. Bitno je da partner te postupke prepoznaje kao iskaze ljubavi i da postoji (prećutni) dogovor da se ljubav pokazuje na taj način. Nažalost, postoje parovi u kojima nikada nije bilo ni verbalnih, ali ni jasnih neverbalnih iskaza ljubavi i u kojima je jedan partner bio prinuđen da tumači osećanja suprotne strane i nada se da je voljen. Ovo se najčešće dešava u vezama u kojima se jedan od partnera vezuje na odbacujući način, hladan je, nedostupan i distanciran. O obrascima vezivanja čitajte u članku\nPrihvatanje i pohvala (a ne osuda, nipodaštavanje i kritika). Prihvatanje podrazumeva da se partner posmatra kao ljudsko biće koje ima i dobre i loše strane i koje je suviše kompleksno da bi mu se dala jedna jedinstvena ocena. Ali je, baš takav kakav jeste, vredan partnerove ljubavi i pažnje. Pohvala je važan faktor građenja svakog odnosa. Pohvala mora biti sa etiketom: direktna, iskrena, jasna i za konkretni postupak ili svojstvo osobe.\nProstor i vreme za sebe. Autonomija svakog od partnera u odnosu je jako bitna. Par čini dvoje ljudi koji se vole, imaju iste ciljeve i brinu jedno o drugom, a ne simbioza dve osobe sa jednom glavom. Simbiotski (lepljivi) odnosi su retko zadovoljavajući za oba partnera. Osobe koje su zavisne (smatraju da nemaju kapaciteta da se brinu o sebi, precenjuju svoje slabosti i negiraju svoje snage) i koje se vezuju na preokupirajući način, teže da se slepe sa partnerom i najčešće uguše partnera svojom ljubavlju i dežuranjem nad ljubavlju.\nValidacija osećanja i potreba , bez minimiziranja i nuđenja rešenja (“Kad mu kažem: “Smučio mi se ovaj posao i ljudi na njemu. Poludeću, puče mi glava”, da mi ne odgovori “Nikad srećna, nikad zadovoljna, stalno tebi nešto fali. A toliki ljudi bez posla” ili “Idi kod lekara”.) Validacija osećanja i potreba je potvrda drugoj osobi da prihvatamo da se oseća na taj način i da nešto želi, čak iako nam se njeno osećanje ne dopada ili mislimo da je mogla drugačije da izabere da reaguje. Osećanja nisu stvar diskusije, o njima se ne raspravlja. Validacija u partnerskom odnosu je vid umirivanja partnera i pružanja utehe. Najčešća greška koja se pravi je negiranje i minimiziranje partnerovih osećanja i potreba ili nuđenje gotovih rešenja. To se obično doživljava kao neosetljivost, znak da partneru nije dovoljno stalo i često je povod za konflikt.\nLiteratura: Shema terapija sa parovima. Tijana Mirović\nNaslovna fotografija: pexels-anastasiya-lobanovskaya-792726


Lilian Basman | Moda nekad i sad\nPosted on 21/02/2012 by Marina\t5 komentara\nLilian Basman (Lillian Bassman) je bila jedna od najpoznatijih žena – modnih fotografa.\nRođena je 1917. u Bruklinu u porodici ruskih imigranata. Roditelji, slobodoumni intelektualci, su je odgajali kao nezavisnu i nekonvencionalnu osobu. Već sa petnaest godina je počela da živi sa svojim budućim mužem, fotografom Polom Himelom (Paul Himmel), sa kojim će provesti u braku čitave 73 godine.\nStudirala je dizajn tekstila na Visokoj tekstilnoj školi na Menhetnu, da bi kasnije završila i kurs modne ilustracije na Pratt institutu u Bruklinu. Od 1940-ih radi kao modni fotograf za Junior Bazaar i Harper’s Bazaar.\nNjene fotografije su jedinstvene, karakteristične po eksperimentisanju sa izbeljivanjem i zamagljivanjem. O svom fotografskom stilu Basmanova je jednom izjavila: „Želela sam da predstavim žene onako kako sam ih ja doživljavala… Ženstvene, spokojne, elegantne. To je ženski ugao gledanja na druge žene.“\nPromene koje se dešavaju u modi 1960-ih čine da Lilian gubi interesovanje za modnu fotografiju i početkom sedamdesetih potpuno prestaje da se bavi modom, uništivši većinu negativa svojih komercijalnih fotografija, a ostatak ostavlja u podrumu u kesi za smeće.\nOvi zaboravljeni negativi će biti slučajno pronađeni 1990-ih, i Basmanova ponovo počinje da radi na njima. „Gledajući ih, bila sam zaintrigirana, odnela sam ih u mračnu komoru i počela da radim (…),“ rekla je za Tajms. „Mogla sam sama da biram, drugačije nego što bi to Brodovič i drugi urednici radili.“ Ove njene reinterpretacije, kako ih je zvala, su postigle veliki uspeh na izložbama, domaćim i internacionalnim.\nLilian Basman je radila do kraja života (umrla je 13.februara 2012., u 94. godini). Tokom poslednje decenije prihvatila je digitalnu tehnologiju i Photoshop. „Svi su fascinirani idejom o nekome ko je produktivan u mojim godinama. Ali, ja ne znam gde ili kako ili ko bih ja bila ako ne bih radila. Plus, ja sam uverena da zapravo imam 25 godina,“ rekla je za Women’s Wear Daily.\nU članku su korišćeni tekstovi i slike sa:\nTags: fotografija, Harper's Bazaar, Lillian Bassman, modne fotografije. Bookmark the permalink.\nPrevious post ← Kandidati za Oskara (5) – „W.E.“, Arianne Phillips\nNext post Šta nam nude kreatori za sledeću zimu? →\n5 thoughts on “Lilian Basman”\n21/02/2012 u 20:46\najme koji život!!!\n21/02/2012 u 22:19\nne bih se bunila… 🙂\n21/02/2012 u 21:42\nFotografija mi je sama po sebi zanimljiva, narocito u crno beloj tehnici. Kada se uz to dodaju i godine braka, pa godine života, moda kao predmet fotografisanja … Lillian je stvarno interesanna osoba.\n21/02/2012 u 22:20\nPovratni ping: Lilian Basman | www.blogovnik.com


Uredba Vlade Srbije o sredstvima za naseljavanje izbeglica - Nekategorizovano - Ceopom Istina\nUredba Vlade Srbije o sredstvima za naseljavanje izbeglica\nNaslovna / Nekategorizovano / Uredba Vlade Srbije o sredstvima za naseljavanje izbeglica\nKategorija: Nekategorizovano / Objavljeno: 25/03/2017, 15:54\nVlada Srbije je na svojoj 36. sednici, održanoj 3. februara 2017. godine, pod presedavanjem Aleksandra Vučića, donela Uredbu o utvrđivanju Programa korišćenja sredstava za rešavanje stambenih potreba i druge programe integracije izbeglica u 2017. godini, kojom je praktično otkrila svoje namere i verovatno preuzete obaveze o trajnom naseljavanju većeg broja izbeglice na prostoru Republike Srbije. Objavljujemo je u celosti kako bi građani mogli steći uvid u ono što nas očekuje u neposrednoj budućnosti, a što Vlada krije od javnosti.\nNa osnovu člana 19s Zakona o izbeglicama („Službeni glasnik RS”, broj 18/92, „Službeni list SRJ”, broj 42/02 – SUS i „Službeni glasnik RS”, broj 30/10) i člana 42. stav 1. Zakona o Vladi („Službeni glasnik RS”, br. 55/05, 71/05 – ispravka, 101/07, 65/08, 16/11, 68/12 – US, 72/12, 7/14 – US i 44/14),\nO UTVRĐIVANJU PROGRAMA KORIŠĆENJA SREDSTAVA ZA REŠAVANJE STAMBENIH POTREBA I DRUGE PROGRAME INTEGRACIJE IZBEGLICA U 2017. GODINI\nOvom uredbom utvrđuje se Program korišćenja sredstava za rešavanje stambenih potreba i druge programe integracije izbeglica u 2017. godini.\nKorišćenje sredstava za rešavanje stambenih potreba i druge programe integracije izbeglica u 2017. godini, vrši se na način koji je utvrđen u Programu korišćenja sredstava za rešavanje stambenih potreba i druge programe integracije izbeglica u 2017. godini, koji je odštampan uz ovu uredbu i čini njen sastavni deo.\n05 Broj: 110-814/2017-2\nU Beogradu, 3. februara 2017. godine\nKORIŠĆENJA SREDSTAVA ZA REŠAVANJE STAMBENIH POTREBA I DRUGE PROGRAME INTEGRACIJE IZBEGLICA U 2017. GODINI\nOvim programom utvrđuje se način korišćenja dela sredstava Komesarijata za izbeglice i migracije namenjenih za rešavanje stambenih potreba i druge programe integracije izbeglica i lica iz člana 18. stav 2. tačka 1) Zakona o izbeglicama („Službeni glasnik RS”, broj 18/92, „Službeni list SRJ”, broj 42/02 – SUS i „Službeni glasnik RS”, broj 30/10) (u daljem tekstu: korisnici) u 2017. godini.\nSredstva za rešavanje stambenih potreba i druge programe integracije korisnika obezbeđena su:\nZakonom o budžetu Republike Srbije za 2017. godinu („Službeni glasnik PC”, broj 99/16), razdeo 46, funkcija 070, izvor 01, Program 1001 Unapređenje i zaštita ljudskih i manjinskih prava i sloboda, Programska aktivnost 0013 Podrška prisilnim migrantima i unapređenje sistema upravljanja migracijama, i to:\n(1) sa aproprijacije 463 u maksimalnom iznosu do 150.000.000 dinara;\n(2) sa aproprijacije 472 u maksimalnom iznosu do 100.000.000 dinara;\nuplatom sredstava od strane korisnika po osnovu kupovine nepokretnosti na račun za uplatu javnih prihoda budžeta Republike Srbije, izvor 09, funkcija 070, razdeo 46, Program 1001 Unapređenje i zaštita ljudskih i manjinskih prava i sloboda, Programska aktivnost 0013 Podrška prisilnim migrantima i unapređenje sistema upravljanja migracijama, i to sa aproprijacije 511, kojima se rešavaju stambene potrebe u procesu integracije u skladu sa Zakonom o izbeglicama, u maksimalnom iznosu do 10.000.000 dinara.\nRaspoređivanje sredstava za rešavanje stambenih potreba i druge programe integracije korisnika, za svaku od navedenih namena pojedinačno, sa aproprijacije 463, aproprijacije 472, i aproprijacije 511 sa računa javnih prihoda za uplatu korisnika kojima se rešavaju stambene potrebe, vrši se u skladu sa iskazanim potrebama i mogućnostima realizacije.\nII. NAMENA SREDSTAVA\nSredstva obezbeđena Zakonom o budžetu Republike Srbije za 2017. godinu, razdeo 46, funkcija 070, izvor 01, Program 1001 Unapređenje i zaštita ljudskih i manjinskih prava i sloboda, Programska aktivnost 0013 Podrška prisilnim migrantima i unapređenje sistema upravljanja migracijama, sa sledećih aproprijacija, dodeljuju se i koriste za:\n(1) sredstva sa aproprijacije 463, u visini do 150.000.000 dinara, za:\npoboljšanje uslova stanovanja, u građevinskom materijalu, u visini do 550.000 dinara, po porodičnom domaćinstvu korisnika;\nkupovinu građevinskog materijala za započetu izgradnju nepokretnosti, u visini do 980.000 dinara, po porodičnom domaćinstvu korisnika;\nkupovinu seoske kuće sa okućnicom, u visini do 1.200.000 dinara, po porodičnom domaćinstvu korisnika;\nekonomsko osnaživanje korisnika (npr. pribavljanjem manjih poljoprivrednih mašina i opreme ili osnovnog stada za započinjanje poljoprivredne delatnosti ili alata i opreme za obavljanje zanatskih usluga i dr.), u visini do 200.000 dinara, po porodičnom domaćinstvu korisnika;\ndodelu jednokratne pomoći u građevinskom i drugom materijalu i/ili opremi (mali grant), za porodična domaćinstva koja su korisnici programa kupovine seoske kuće sa okućnicom, u visini do 200.000 dinara, po porodičnom domaćinstvu korisnika.\n(2) sredstva sa aproprijacije 472, u visini do 100.000.000 dinara, za:\ndodelu pomoći za kupovinu seoske kuće sa okućnicom i pomoći za popravku ili adaptaciju predmetne seoske kuće sa okućnicom, kao i pomoći za kupovinu građevinskog materijala za korisnike izabrane u Regionalnom stambenom programu na ime kontribucije Republike Srbije u Regionalnom stambenom programu – potprojekat 2 i potprojekat 5;\nobezbeđivanje osnovne opreme za stambene jedinice u objektu za socijalno stanovanje u zaštićenim uslovima, uključujući i zajednički boravak za korisnike izabrane u Regionalnom stambenom programu na ime kontribucije Republike Srbije u Regionalnom stambenom programu − potprojekat 2 i potprojekat 4;\ndodelu jednokratne novčane pomoći za priključenje montažnih stambenih objekata na infrastrukturu za porodična domaćinstva kojima su dodeljeni montažni stambeni objekti u okviru sprovođenja Regionalnog stambenog programa za rešavanje stambenih potreba izbeglica, potprojekata br. 1, 2, 3 i 4 – komponenta montažne kuće, a koji nemaju sopstvenih sredstava za navedenu namenu;\ndodelu jednokratne novčane pomoći za ugradnju građevinskog materijala za porodična domaćinstva kojima je dodeljen građevinski materijal u okviru sprovođenja Regionalnog stambenog programa za rešavanje stambenih potreba izbeglica, potprojekata br. 1, 2, 3 i 4 – komponenta građevinski materijal, a koji nemaju sopstvenih sredstava za navedenu namenu.\n2) Sredstva obezbeđena uplatom sredstava od strane korisnika po osnovu otkupa nepokretnosti na račun za uplatu javnih prihoda budžeta Republike Srbije, razdeo 46, funkcija 070, izvor 09, Program 1001 Unapređenje i zaštita ljudskih i manjinskih prava i sloboda, Programska aktivnost 0013 Podrška prisilnim migrantima i unapređenje sistema upravljanja migracijama, aproprijacija 511, kojima se rešavaju stambene potrebe u procesu integracije u skladu sa Zakonom o izbeglicama, u visini do 10.000.000 dinara, koriste se za pribavljanje nepokretnosti radi davanja u zakup na određeno vreme sa mogućnošću kupovine, a visina sredstava koja se opredeljuje po jedinici nepokretnosti kojom se rešava stambena potreba korisnika, zavisi od tržišnih uslova pribavljanja nepokretnosti i veličine nepokretnosti, odnosno broja članova porodičnog domaćinstva korisnika, kao i za pomoć za opremanje infrastrukture potrebne za izgradnju stambenih jedinica namenjenih rešavanju stambenih potreba izbeglica izabranih u okviru sprovođenja Regionalnog stambenog programa za rešavanje stambenih potreba izbeglica, potprojekat broj 2 – komponenta izgradnja stambenih jedinica.\nRešavanje stambenih potreba korisnika na neki od ovom uredbom predviđenih načina, kao i ekonomsko osnaživanje korisnika, sprovodi Komesarijat za izbeglice i migracije, u skladu sa zakonom.\nRešavanje stambenih potreba na neki od predviđenih načina, kao i ekonomsko osnaživanje korisnika može se sprovoditi u saradnji sa jedinicama lokalne samouprave na čijim teritorijama žive porodice korisnika kojima se pruža pomoć u procesu integracije, u skladu sa Zakonom o izbeglicama.\nIzbor jedinica lokalne samouprave preko kojih će se realizovati korišćenje sredstava za namene iz ovog programa, vrši se na osnovu raspisanog javnog poziva.\nJedinica lokalne samouprave o utrošku dodeljenih sredstava i izabranim korisnicima, Komesarijatu za izbeglice i migracije dostavlja izveštaj i dokumentaciju u vezi sa korišćenjem dodeljenih sredstava.\nOstavite komentar na Uredba Vlade Srbije o sredstvima za naseljavanje izbeglica


Dugovi: Do guše! - Biznis i Finansije\nHome\tPosle 5\tDugovi: Do guše!\nby bifadmin 7. jula 2009.\nSadašnji 44. po redu američki predsednik Obama voli da pravi paralele sa 32. američkim predsednikom Frenklinom Delano Ruzveltom, jal zato što je i Ruzvelt zajedno sa mandatom dobio u ruke Veliku krizu i uspeo da je savlada, ili zato što je Ruzvelt bio uzor demokrate koji je doneo Deklaraciju četiri slobode (štampe, veroispovesti, slobode od straha i siromaštva) i uveo sistem socijalne sigurnosti ili možda zato što je Ruzvelt jedini probio pravilo „nema trećeg mandata“ i čak uspeo da bude i četvrti put izabran. Postoji međutim jedan detalj koji Obamu vezuje vrlo čvrsto za trećeg američkog predsednika, Tomasa Džefersona – dugovi!\nDvojica Džefersonovih prethodnika: Vašington i Adams napravili su uspostavljanjem mlade države hrpu dugova koje je rigorozni Džeferson morao da smanji kako ne bi doživeo da mu država bankrotira pre nego što prohoda. Zato je 1801. godine, u prvom mandatu, za ministra finansija postavio tada najčuvenijeg ciciju među bogatašima, Alberta Galatina, kome je pošlo za rukom da ukupne dugove od 100 miliona dolara, u roku od dve godine smanji na 45 miliona. Ovaj istorijski uvod trebalo bi da posluži kao preambula za opis dužničkih strahota sa kojima se Obama danas susreće. I ne samo on, nego američkom zaslugom i čitav svet.\nUkupni dugovi Amerike danas iznose 26.000 milijardi evra, što je 230 odsto BDP te zemlje. Kompletna Evropska unija duguje 15.000 evra uz Mastrihtsku obavezu da se ni jedna zemlja ne može zadužiti više od 0,60 DBP, ali se to ne poštuje striktno pa će verovatno zaduženje Evrope ove godine u proseku biti veće, no ipak ne preko jednog BDP. Osnovni zaključak koji se da izvesti iz ovih podataka je da povika na banke, osiguranja, berze i menadžere zbog njihovog bezočnog varanja javnosti ima izrazito duboke korene u ponašanju države koja nije ništa bolja, ako nije i gora, pre svega kao primer drugima. Prisetimo se samo da je jedan od ekonomskih uglednika Bušove administracije, upitan šta će biti sa enormnim deficitima trgovinskog i platnog bilansa, rekao da to „nije problem ove administracije“. Manje bezočno, ali bio je to princip kojim su se koristile i brojne administracije pre Buša, naročito u vreme Ronalda Regana, da bi dodvoravajući se glasačima svoje rasipništvo prebacivale na naredne administracije i generacije. Struktura američkih dugova je sledeća: američke porodice 40 odsto, lokalne i federalna administracija 35 odsto i privreda 25 odsto. Kejnzovo pravilo da se jedan deo nove vrednosti mora štedeti za naredne generacije, odavno je palo u zaborav.\nAmerika je i ovoga puta primer koji su sledili svi ostali. Danas nema države koja se ne zadužuje kako bi mogla tim novcem da spasava finansijske institucije i realnu privredu. Državne kase su uglavnom prazne i ceo oporavak se zapravo pokušava prebaciti na zaduženja, odnosno na naredne generacije koje bi valjalo da ih izmire. U lepšim okolnostima to bi moglo biti objašnjeno onim Čika Jovinim stihom: „Što zadužih, ti oduži“. Postoji računica ukupnog svetskog zaduženja u koju smo skloni skoro da ne poverujemo, prvo zato što je gotovo nemoguće sabrati sve dugove, a drugo, zato što normalan čovek mora pasti u depresiju od tolikih brojki i treće, ona se vrti po novinama, a vrlo dobro znamo sopstvenu nesolidnost. Ta računica kaže da ako se američkim i evropskim dugovima dodaju dugovi drugih zemalja Zapadne hemisfere, stiže se na 60.000 milijardi evra, zatim kad se pridodaju zemlje Azije i Afrike, ukupna računica bi se popela na 90 do 100 hiljada milijardi evra! Svetski domaći proizvod 2007. godine računat je na 58.000 milijardi. Dakle, naivna verovanja da se zemlja nalazi na plećima Atlasa, na leđima slona ili da pluta na velikoj vodi, moraju biti zamenjena najnovijim saznanjem da se zemlja, zapravo klati na vrhu vrhova, Paramontu – kako to Amerikanci vole da kažu, planine dugova.\nTolike dugove, dakako nije moguće pokriti nekim svežim novcem, jer njega nema. Moguće je samo rastegnuti njihovo vraćanje i podupreti to novim zaduženjima emisijama državnih obveznica, koje opet neko treba da kupi. Da bi ih kupio onaj ko još ima pravog novca negde „u slamarici“ države bi morale da daju primamljive kamate na te obveznice, a to je samo uvećanje zaduženja. Situacija nije ni malo ružičasta. Zoni evra, na primer, ove godine dospeva za vraćanje 455 milijardi srednjeročnih i dugoročnih papira od vrednosti uz još 408 milijardi za obligacije koje su emitovale banke. Prema kalkulacijama Standard & Poor’s prispeva još 500 milijardi (istina u svetu) emitovanih od strane preduzeća i 1.000 milijardi bankarskih kredita kompanijama. Problem je ko će ta potraživanja pristati da kupuje ako se već i poslednji naivko uverio da su razni fondovi (hedge, equity…) i berze srozali svoj nivo poverenja na najniži stupanj. Surovo saznanje ove krize je da papiri koji su pre godinu dana ličili na bogatstvo, danas vrede manje od polovine nominalnog iznosa.\nIzlaz se mora naći, ne biva da čovečanstvo propadne zbog novca čiji je ugled poljuljan. Po neko još ima privlačnu snagu, kao što su američki papiri od vrednosti, evropske obveznice, nemački Bund i preostala likvidna tržišta. No već sada je jasno da su tokovi inostranih investicija spali sa 1.000 milijardi dolara u 2008. godini na 150 milijardi u ovoj godini. Kontrakcija će se nastaviti sa sve neizvesnijim rezultatima po zemlja u razvoju, koje niti imaju sopstvenih sredstava niti će iko ko se sam batrga da se ne udavi pristati da njima pomaže. Naime obećanja će biti i u tom smislu će se čuti puno lepih reči razumevanja, pre svega na skupu G 20, međutim, put od obećanja do novca veoma je zamršen i dug do iznurivanja. Nepredvidljive su oscilacije cene novca, ali je predvidljivo da će zaduživanje za opstanak postajati sve skuplje. Jedno od rešenja vidi se u japanskom primeru gde je nacionalna banka najveći kupac državnih papira od vrednosti, međutim taj proces može da ide samo do neke mere, posle koje finansiranje može da se pokriva jedino štampanjem novca, a to vodi u inflaciju, odnosno još pogubniju stagflaciju. Japan se već 11 godina pokušava da izvlači na taj način i imao je uspeha jedino tako što je favorizovao izvoz kako bi došao do svežeg novca. Ako izvoz podbaci, što je danas slučaj u celom svetu, spas mora ići sve sporije i otegnuti se u nedogled.\nKreditno zaduženje u Srba\nUzevši u obzir podatke zaključno sa 31. decembrom 2008. godine, svaki stanovnik Srbije duguje po 576 evra na osnovu kredita. Ipak, zajedno sa Makedoncima, po tom osnovu spadamo u najmanje zadužene nacije u regionu. Prvaci su Hrvati, koji prosečno duguju po 3.734 evra. Mađari su kreditno zaduženi 2.290 evra po glavi stanovnika, Rumuni 1.261 evro, Bugari 1.165 evra, Bosanci 895 evra, a Makedonci 521 evro. Naravno, da bismo stekli pravu sliku trebalo bi da uzmemo u obzir BDP, kao i prosečne plate, jer gde su veće plate – veća su i dugovanja.\nNedavno istraživanje UniCredit grupacije pokazuje da u Srbiji 17 odsto domaćinstava troši trećinu ili više svojih ukupnih prihoda za otplatu kredita. U Hrvatskoj taj udeo iznosi 27 odsto prihoda domaćinstava, pa ispada da su i po ovom kriterijumu komšije u većem problemu nego mi.\nSrpski dugovi: Preko glave\nSamo u poređenju sa američkim, naš spoljni dug može na prvi pogled da deluje beznačajno. Međutim, trebalo bi da nas zabrine trend njegovog nezaustavljivog rasta poslednjih nekoliko godina. Naime, na kraju 2000. godine Srbija je dugovala 11,658 milijardi evra, da bi se, krajem 2004. godine, taj dug smanjio na 10,354 milijardi evra. Od tada, za samo četiri godine, zadužili smo se još dodatnih 11,452 milijardi evra.\nSpoljni dug Srbije u martu 2009. godine iznosi 21.445 miliona evra, što je 3,5 milijardi evra više nego u martu 2008. Učešće ukupnog spoljnog duga u bruto domaćem proizvodu iznosi 64,7%. Ukupan spoljni dug izražen u procentima BDP-a je 5,3 procentna poena veći u odnosu na mart prethodne godine. Ovo povećanje spoljnog duga izraženog u BDP-u je posledica istovremenog međugodišnjeg rasta inostranog zaduživanja, depresijacije dinara u odnosu na evro i pada bruto domaćeg proizvoda izraženog u evrima. U poređenju sa stanjem ukupnog duga na kraju 2008. godine karakteristično je smanjenje od 355 miliona evra, koje se duguje privatnom sektoru, pre svega bankama koje su se intenzivno razduživale po osnovu kratkoročnog duga.\nIako smo svrstani u grupu srednje zaduženih zemalja alarmantna je činjenica da je privatni spoljni dug deset puta veći nego što je bio krajem 2000. godine. Tada je on iznosio tek 18,8 odsto ukupnog spoljnog duga, a danas njegovo učešće iznosi 70,7 odsto (15,4 milijardi evra). Od toga, preduzeća duguju 52,8 odsto ukupnog duga (11,5 milijardi evra), a bankarski sektor 17,9 odsto (3,9 milijardi evra).\nPodaci Narodne banke Srbije pokazuju da se, od ukupnog javnog duga, 64,9 odsto odnosi na reprogramirani dug, 8,3 odsto predstavlja neregulisani dug (Kina, Libija, Kuvajt, klirinški dug prema bivšoj Čehoslovačkoj i dug po API obveznicama prema Londonskom klubu poverilaca), dok se 26,8 odsto odnosi na zajmove koji su zaključeni posle decembra 2000. godine.\nDomaćoj privredi je potreban priliv između četiri i pet milijardi evra stranih investicija godišnje da bi normalno funkcionisala. Ali, u prva tri meseca 2009. godine u Srbiju je investirano manje od 600 miliona evra, računajući i prodaju NIS-a.\nU ovoj godini trebalo bi da bude otplaćeno 3,79 milijardi evra duga, od toga glavnica iznosi 2,96 miliona evra, a na otplatu kamate se odnosi 828 miliona evra. Otplata dugoročnog duga privatnog sektora iznosiće 3,46 milijardi evra, od čega se na glavnicu odnosi 2,83 milijardi evra, a na kamate 628 miliona.\nZa sada Srbija redovno otplaćuje svoje obaveze. Ipak, zaduživaćemo se i dalje – samo prošle godine Srbija je uzela 5,1 milijardi evra dugoročnih i srednjeročnih kredita. Za sada se struktura spoljnog duga može smatrati povoljnom kada se ima u vidu da dugoročni dug u njemu učestvuje s 88,9 odsto.\nSrbija: struktura spoljnog duga, 2005-2009.\n(stanja, u milionima evra, kraj perioda)\nUkupan spoljni dug\nod čega MMF\nod čega banke\nod čega privreda\nNeto spoljni dug (u% BDP-a)\nMilutin Mitrović i Marko Miladinović\nedicija Finansije TOP 2008.


"Zločin" u Mostaru, "bomba" u Zenici - SportSport.ba\n19.02.18. 12:53 Komentar A. Beganović\nEmir Spahalić masakrirao je GOŠK u Mostaru, Aldin Šišić postigao jedan od najljepših pogodaka u Premijer ligi\nS mnogo nestrpljenje ljubitelji domaćeg fudbala čekali su početak drugog dijela premijerligaške sezone, no nakon premijernog kola čak i oni najzagriženiji ostali su razočarani.\n"Što meni ovo treba? Ovo nema nigdje! Bruka i sramota! Ovako se ne sudi ni u "beton ligama", samo su neki od komentara nakon susreta Zrinjskog i GOŠK-au kojem je u centru pažnje bio sudija iz Mostara Emir Spahalić.\nSpahalić je dosudivši dva penala za Zrinjski masakrirao GOŠK. Svojim odlukama direktno je uticao na konačan ishod meča, ostavio je ekipu iz Gabele bez bod(ov)a koji im na kraju mogu biti od krucijalne važnosti u borbi za ostanak u eliti, dok je Plemićima poklonio bodove koji im na kraju mogu donijeti titulu.\nI nije problem kada sudija pogriješi, dešava se to i u mnogo boljim ligama od Premijer lige ali problem je kada se u sudijskim greškama vidi tendencija ili neznanje. Kod Spahalića je to bilo očito, pa zbog toga Komitetu za suđenje ne preostaje ništa drugo nego da ga suspenduje najmanje do kraja sezone. Istina, GOŠK-u bodovi neće biti vraćeni ili Zrinjskom oduzeti, no poslat će se porukama ostalim sudijama uoči po svemu sudeći nikad zanimljivije završnice prvenstva.\nIpak, u 19. kolu bilo je i lijepih stvari zbog koji se na kraju krajeva i voli domaći fudbal. Jedna od tih je i povratak na tribine navijača Čelika, te pomalo nestvaran pogodak njihovog ljubimca Aldina Šišića. Iskusni veznjak iz slobodnog udarca sa nekih 30 metara je postigao pogodak koji bi se, da je recimo postignut u Španiji ili Engleskoj, vrtio na televizijskim špicama mnogobrojnih eminentnih tv stanica. Čelik je zahvaljujući tom pogotku pobijedio Vitez i stigao je do velika tri boda u borbi za ostanak u eliti.\nSjajnu partiju, pogotovo u ofanzivnom dijelu, prikazao je Željezničar u gostujućem trijumfu protiv Krupe (4:2). Iako u pripremnom dijelu sezone nisu briljirali, izabranici Admira Adžema snagu su pokazali na otvaranju drugog dijela sezone, kada je zapravo i najvažnije. Postići četiri gola u Krupi ne može biti slučajnost, a ovim trijumfom Plavi su pokazali da su najozbiljniji kandidat za osvajanje naslova.\nDo velike pobjede kojom su koliko-toliko "kupili" mir, stigli su i fudbaleri Slobode. Na Tušnju su izabranici Slavka Petrovića, reklo bi se, rutinski savladali Mladost (2:0), te sasvim sigurno u dobrom raspoloženju dočekuju susret 20. kola kada će gostovati na Grbavici. U duelu Radnika i Borca, ekipa koje se bore za ulazak u Ligu 6, ekipa iz Bijeljine je pokazala mnogo više. Slavio je Radnik 3:0, te se "dokopao" pozicije broj 6 koja vodi u Ligu za prvaka. Osim poraza navijače Borca sasvim sigurno može zabrinuti i igra njihovih ljubimaca i ukoliko nastave u istom stilu ne piše im se dobro.\nDerbi opravdao očekivanja, Široki na krilima domaćih snaga\nDerbi kola odigran u Širokom Brijegu između istoimene domaće ekipe i Sarajeva opravdao je očekivanja. Domaći su u dobrom susretu slavili rezultatom 2:1, iako su gubili 1:0. S nova tri boda Širokobriježani su ostali na istoj udaljenosti od vodećeg Željezničara (6 bodova), dok Sarajevo nakon poraza zaostaje 9 bodova i bez obzira što je do kraja sezone ostalo jos 13 kola, teško će do naslova prvaka, što za klub poput Sarajeva uvijek mora biti primarni cilj.\nOsim pobjede i tri boda navijače Širokog Brijega može radovati i to što je čak šest igrača od početnih 11 praktički stasalo u njihovom klubu. Radi se o Dini Ćoriću, Stipi Markoviću, Damiru Zlomisliću, Stejpanu Lončaru, Josipu Ćorluki i Luki Menali s tim da je i Josip Ćorić porijeklom iz Širokog Brijega. No, to nije sve, odnosno na klupi su bila još četiri igrača stasala u ovom hercegovačkom klubu (Danijel Kožul, Stipe Jurić, Mateo Marić i Josip Kvesić) i nekako se stiče dojam da bi se bar po ovom pitanju i ostali klubovi trebali ugledati na Širokobriježane.\nBudite principijelni, pa kad se poklone penali i golovi Sarajevu i Zelji pa ovako "udrite" po savezu... P.S. Ovo je lice našeg fudbala. I onda se čudimo što smo na dnu evropskg fudbala.\nratip irats 19.02.18. 13:58\nNK GOŠK: Ako smo već ispali, bilo bi moralno da nam to kažete\nOglasili se iz Gabele\n19.02.18. 11:28 3


Biljna ulja i biljne masti Novi Sad | ULJARA PAN-UNION\nBiljna ulja i biljne masti Novi Sad\nBaštovanska 4, 21000, Novi Sad\nPreduzeće Pan Union osnovano je 2013. godine. Bavi se proizvodnjom jestivih biljnih ulja i biljnih masti. Posluje na tržištu Srbije.\nBundevino seme u ljusci\nMolim Vas da mi kažete da li prodajete manje količine bundevinog semena u ljusci i kolika bi bila cena interesuje me 10 kg


Arhitektura, arhitekta, Mihajlovo :: Daibau.rs\nARHITEKTURA, ARHITEKTA, MIHAJLOVO\nTražim dobrog arhitekta: Skupili smo i proverili arhitekte, koji rade u mestu Mihajlovo i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani arhitekti će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tUgodan arhitekta Mihajlovo, koji može da uradi:\tprojekt za građevinsku dozvolu, projekt za gradnju, arhitektonski projekt, nadgradnja kuće, projekt za tehnički pregled, oblikovanje prostora, tipski projekti kuće, projekt rušenja, raspored prostora stanova, arhitektonski projekat, arhitektonsko preduzeće, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše


Više od dvadeset godina Tomislav Nikolić i Aleksandar Vučić svakodnevno rade na štetu Srbije. Počeli su kao mali ulični šovinisti, opčinjeni Vojislavom Šešeljem, a kasnije nastavili svoj nečastan posao, po diktatu službi bezbednosti Slobodana Miloševića. Nakon prevrata 5. oktobra, obaveštajne zajednice od Vašingtona do Brisela došle su do zaključka da su ova dva beskarakterna tipa, idealan materijal za "reviziju srpskog slučaja". Danas je taj naum ostvaren. Nikolić i Vučić upravljaju Srbijom, svako na svoj način. Vučić sa svojim evroameričkim "instruktorima" i stranačkim plaćenicima, a Nikolić sa svojom mnogobrojnom familijom i grupom mizernih udvorica. Obojica komanduju svojim posebnim pretorijanskim gardama, svako od njih ima svoje sudije, tužioce i svoje klanove u MUP-u, javnim preduzećima, zdravstvenim institucijama, vojsci, diplomatiji...I Nikolić i Vučić imaju svoje zasebne poslovne veze i svoje planove da ostanu na vlasti dok Srbija ne bude potpuno slomljena kao država. Političko, ekonomsko i kulturno dno na kome se ona danas nalazi, govori da je njihov posao pri kraju.\nU maju mesecu 2012. godine, izbila je žestoka svađa između Tomislava Nikolića i Aleksandra Vučića, oko rezultata prvog kruga "đurđevdanskih" izbora. Svađa je počela ogorčenom Vučićevom "paljbom" po Nikoliću: "...Većina ljudi na listi su tvoji!" vikao je iz sveg glasa Vučić. Slomljeni Nikolić mu je uzvratio: "...Ti si vodio kampanju, a gde je tvojih 40 odsto u Beogradu za koje si tvrdio da imaš!?".\nIstina, ni raniji odnos Nikolića i Vučića nije bio idealan. Dok su bili samo male vodonoše Vojislava Šešelja, svako od njih se svome šefu udvarao na svoj način. Posledica njihovih odnosa do današnjeg dana ostale su najvidljivije u lokalnoj samoupravi, gde su gradski odbori SNS strogo podeljeni na Nikolićeve i Vučićeve klanove. Vučića u stranci podržavaju odbori u Vrnjačkoj Banji, Smederevskoj Palanci, Kruševcu, pojedini odbori u Beogradu - Voždovac, Zemun. Ali, Vučić nije popularan u Šumadiji i južnoj Srbiji. Tamo su Nikolićevi odbori- Kraljevo, Kragujevac, Niš, Čačak, Smederevo...\n"...Nikolić je naprednjak među kriminalcima, kriminal je osnovna tekovina na kojima se zasniva njegova izdajnička partija. Kako ga nije sramota da se poziva na principe koje je odavno prodao. Mi narod jesmo ovce, ali njegovu izdaju je teško ne videti. Njegovo izborno telo su gladna usta koja se nadaju da će da dobiju mrvice sa njegovog stola, pošto znaju da je pun stranih valuta...".\n"...Ako hoćete da rušite radikale, pustite Šešelja, uzmite Tomu".\nI zaista, Nikolić je, odmah nakon izdaje bivših partijskih kolega, formiranjem Srpske napredne stranke, ubrzo pokazao koliko mu je stalo do "gladne baze" koja je pretrčala kod njega, pa je najpre svu svoju rodbinu postavio na važna mesta u državi i partiji. Najstarijeg sina Radomira podmetnuo je Vučiću kao "supervizora" stranke, tačnije, ključnog kadrovika koji je zadužen da rovari iznutra i obara Vučiću odbore u kojima on ima svoje simpatizere. Mlađeg sina Branislava, "namestio" je kao fudbalskog trenera omladinske reprezentacije Srbije, svoju suprugu Dragicu smestio je u Predsedništvo Srbije, u kabinetu do njegovog da bi odatle mogla da obavlja i koordinira svoje ''humanitarne aktivnosti'', preko fondacije koju je ona nazvala svojim imenom ("Fondacija Dragica Nikolić"), a svoje snaje, Milicu i Milenu, drži u Upravnog odboru fondacije, kojom kao direktor, operativno rukovodi Dragicina prijateljica Violeta Karić.\nKada su iz dve beogradske novinske agencije pokušali da saznaju zašto Dragica Nikolić ima kancelariju na Andrićevom vencu, da li ona i njene snaje i koleginice primaju nadoknadu za rad u toj organizaciji, saradnica zadužena za medije, izvesna Iva Žikić drsko ih je napala rečima da odgovara samo na normalna pitanja: "...Bavimo se ozbiljnim temama i divnim poslom. Odgovaramo samo na normalna pitanja i ne pada mi na pamet da vam odgovorim na vaša. Za to nemam vremena, imam drugog posla, a vi razmislite kakvim se temama bavite!".\nUprkos tome što izgleda da je "samostalan u radu", Tomislav Nikolić je pod najstrožijim "monitoringom" evropskih obaveštajnih institucija. Njegov partner u razbijanju Srbije, Aleksandar Vučić je pod komandom kancelarije NATO pakta u Beogradu, i nekoliko britanskih i američkih obaveštajnih agencija. I jedan i drugi imaju zadatak da "civilizuju Srbiju", te da kao pokajnici, koji su devedesetih godina promovisali šovinističko divljanje predstavljajući ga kao "patriotizam", sada na svom primeru pokazuju kako je Evropska unija jedini izlaz a NATO pakt jedina zaštita.\nRečnik kojim se Aleksandar Vučić služi, jasno pokazuje da je Srbija predviđena da izdahne kao država. Njemu i Tomislavu Nikoliću, taj posao nije poveren bez ozbiljne analize njihovih karaktera. Naime, proteklo je tačno godinu dana, od kako je Vučić krenuo u ofanzivu na kosovskometohijske Srbe, kako bi ih "prelomio" da priznaju samoproglašenu albansku državu i njihove institucije. Tokom predizborne kampanje 2012. godine, to je bilo nezamislivo. Režiseri predstave u Vašingtonu i Briselu, "dozirali su" Vučićevu predstavu, pa je tek kad se učvrstio u institucijama sistema, tačnije kad ih je zajašio sasvim, mogao da kaže: "...Narod Srbije mora da bude spreman na bolan kompromis u rešavanju statusa Kosova i Metohije".\nAleksandar Vučić se poslednjih godinu dana bavio skoro isključivo "pokrivanjem" demokratske pljačke, očuvanjem njenog kontinuiteta i zaštitom svakog člana Demokratske stranke koji je bio u sukobu sa zakonom protekle decenije. U međuvremenu je postao i podvojena ličnost, pa je počeo da imitira Zorana Đinđića, stavljajući sebe kao žrtvu u prvi plan: "...Ja nisam važan, važna je Srbija. Ja znam da ću loše da završim, ali neka ostane nešto iza mene!"\nSlaveći ga kao skromnog čoveka, londonski list "Independent", u broju od 4. avgusta 2013. godine (nedelja) preko svojih ljudi iz MI6, plasirali su priču kako je "...gospodin Vučić (43) postao čovek kome se Zapad prvom obraća kada je u pitanju Srbija a, sve češće, i region. Naporno je radio na reputaciji glasnika umerenosti i modernizacije koja je potrebna da se zacele gorući problemi".\n"Vučić nije bio uvek ovakav. Pre 14 godina bio je gnevan mladić koji se protivio NATO paktu i tvrdio da Zapad demonizuje Srbiju...". Naglasio je "Independent" da je Vučić nekada bio na strani Vojislava Šešelja i Ratka Mladića, ali da se to potpuno preokrenulo. Vučić im je sam objasnio kako se to desilo:\n"...Mislio sam da radim ono što je najbolje za moju zemlju, mnogo nas je to mislilo. Pogrešili smo, moram da priznam. Mislili smo da možemo da zaštitimo ugrožene Srbe u drugim delovima Jugoslavije ali ni to nismo uspeli. Članovi porodice su mi ubijeni u Bosni, ali i to, kao i mnoga ubijanja u tom periodu moramo ostaviti iza sebe ako ne želimo da živimo u zamci prošlosti".\n"...Radio sam za Indijca po imenu gospodin Sagar. Bio je vrlo ljubazan prema meni, mladiću koji je stigao u čudan grad. Nisam tada mnogo znao o popularnoj britanskoj kulturi, a to je moglo skupo da me košta. Navijač sam Crvene Zvezde, tako da sam u Londonu odmah obukao Arsenalov dres zbog crveno - bele šare na majici. Uskoro sam shvatio da nije bilo pametno šetkati se tako ulicom. Bio sam smešten u teritoriji Čelzija".\n"...Tokom razgovora sa Leonom Panetom, američkim ministrom odbrane, on je rekao u koliko se ratova Amerika borila, a ja sam istakao da bi Srbija mogla da ih nadmaši, doduše samo po broju, jer smo većinu izgubili. On je ukazao da je možda vreme da promenimo strategiju. Mogao sam samo da se složim...".\nIpak, neki od komentara u ovom listu (a ima ih 34), govore u Vučiću kao protuvi iz bivšeg režima, pitajući se-ako je on toliko britanski čovek i miljenik Amerike, kako je onda moguće da Rusija kontroliše Niš, niški region (i aerodrom u Nišu), kako je prodala Srbiji raketne sisteme, kako gradi 430 kilometara dug gasovod kroz Srbiju...\n"...Hiljade preduzeća otišlo je u stečaj ili likvidaciju, a ona koja su opstala - zidala su nove gubitke. A tamo gde se gubici gomilaju i rastu dugovi, neminovni su finansijski rashodi i troškovi za kamate...".\nPre manje od godinu dana, prvi put u svojoj istoriji, najčuvenija svetska kompanija za proizvodnju najskupljeg nakita "Swarovski" iz austrijskog Tirola, po prvi put u svojoj istoriji otvorila je fabriku van granica svoje države, i to u Subotici. Predstavnici ove prebogate kompanije nisu krili oduševljenje: "...Tražili smo dugo u više zemalja ovakve uslove, ali ih nigde nismo našli...Najbolji kadrovi su nam ponuđeni... ". Ali, nigde ne rekoše kako su te kadrove dobili na poklon, za mizernu mesečnu platu, koja ne prelazi visinu plate kineskog radnika u proizvodnji, na periferiji Šangaja. Tu i jeste suština: "Swarovski" je imao plan da deo proizvodnje iseli u Kinu, ali je odustao shvativši da ovde, na pragu njihove kuće, postoje "evropski kinezi" koji rade za manju nadnicu od Kineza!\nU maju 2012. godine, kada su Tomislav Nikolić i Aleksandr Vučić, na svoje veliko iznenađenje dobili izbore (a bili uvereni da su ih, po običaju izgubili), vođa socijalista Ivica Dačić, rečito je objasnio o čemu se tu radi: "...SNS i DS su suštinski, uprkos rezultatima, izgubili izbore, ali su ipak dobili predsednika Srbije...". Naravno, Dačić nije dublje objašnjavao čijom voljom se to desilo, jer je volja naroda (najnižom mogućom izlaznošću) tih dana bila nikakva. Tako reći, idealan teren za volju evroameričke volje.\nVidevši kakva ujdurma sprema, Dačić se unapred ogradio rekavši: "...Od Srbije će se tražiti faktičko priznanje Kosova. To znači da vas niko neće terati da priznate nezavisnost Kosova, nego će vam nametati odluke koje će značiti da je to suverena i nezavisna zemlja i toga su svesne DS i SNS."\n"...S jedne strane kucate na zatvorena vrata Evropske unije, a s druge, vrata Rusije su vam odavno širom otvorena! Samo od vas i vaše vlade zavisi da li želite da budete slabi sa slabom Evropom ili jaki sa jakom Rusijom. Nismo više u devedesetim prošlog veka, kada Rusija zaista nije bila ni približno onome što je danas. Sada, imamo preko 500 milijardi dolara zlatnih i deviznih rezervi, držimo više od 40 odsto ukupnih prirodnih energenata na planeti...".\nU Rusiji i drugim zemljama strogo se kažnjava izrugivanje državnim simbolima, ali u nekim državama to nije slučaj - u Srbija se to dešava često, ocenio je Glas Rusije.


Zapad je zaustavio Alijinu armiju da osvoji cijelu Bosnu\nNaslovnica Preko okeana Amerika Zapad je zaustavio Alijinu armiju da osvoji cijelu Bosnu\nSarajevo, Amerika – Svjetski poznati filozof, pisac i veliki prijatelj Bosne i Hercegovine Bernard Henry-Levy u ekskluzivnom intervjuu za Anadolu Agency (AA) izjavio je da su „zapadne zemlje zaustavile armiju Alije Izetbegovića da osvoji cijelu Bosnu u Hercegovinu”. “Alija nije bio za rat i stradanja u Bosni.\nOn je bio vrlo učevan čovjek, vjernik, uvijek miran i staložen, i na kraju je zbog toga i dobio rat. Ali ipak zaustavljen je od strane Zapada da u cijelosti pobijedi u ratu u BiH od 1992. do 1995. godine, nakon što je Zapad zaustavio bh. armiju kada je ona snažno i nezaustavljivo napredovala prema Donjem Vakufu i poslije i prema samoj Banja Luci. Zapadne zemlje su zaustavile Alijinu armiju da osvoji cijelu Bosnu i da postanu istinski pobjednik bosanskog rata”, kazao je ovaj ugledni intelektualac.\nIstakao je da je Alija vrlo cijenjen čovjek i intelektualac na Zapadu i da nije zaboravljen zbog svojih herojskih podviga koje je napravio kako bi BiH ostala zemlja različitih nacija i vjera.\n“Sjećanje na Aliju Izetbegovića je još uvijek živo u svijetu, u Evropi i na Zapadu. Njegovo ime je prisutno kao i sjećanja na patnje, borbu i izgradnju narodne armije u borbi protiv genocida. Alija je zaslužan za herojsku borbu Bosanaca i Hercegovaca protiv genocida u BiH. Iako postoje i različita mišljenja o njemu, ipak, cijeli svijet slaže se o njegovoj ulozi u njegovoj ljudskoj veličini. Svijet je uvjeren u to da je Alija želio Bosnu u kojoj će živjeti ljudi različitih vjera, nacija i kultura”, rekao je Henry-Levy.\nPrema njegovom mišljenu, upravo je Sarajevo zadržalo taj duh multikulturalnosti i najviših civilizacijskih vrijednosti.\n“Kada sam tek stigao u Sarajevo ovaj put odmah sam čuo zvona crkava. U tom momentu me nazvala moja supruga koja je katolkinja i koja živi u Parizu, i pitala me gdje se nalazim, da li sam možda u Rimu ili negdje u Evropi. Kazao sam da sam u Sarajevu, i da se iz ovog grada širi zvuk crkvenih zvona. Ovo je velika prednost i prepoznatljivost Sarajeva koji je istinski evropski Jerusalem. U tom gradu na jednom mjestu možete vidjeti crkve, džamije, sinagoge, itd… I svi nekako žive u nekoj slozi, harmoniji i opuštenoj atmosferi”, rekao je on.\nIpak, smatra kako se Evropska unija (EU) ponaša nepošteno i nefer prema BiH koju je “izdala i ostavila na cjedilu nekoliko puta”.\n“Evropska unija se ne ponaša korektno i pošteno prema Bosni. EU je čak davno tokom rata izdala i ostavila na cjedilu Bosnu i njen narod. Štaviše, EU je zaustavila Bosnu kada se nalazila u situaciji da okonča posao i da pobijedi u ratu. Zato EU i Evropa imaju veliki dug prema Bosni. I Evropljani još nisu platili taj dug Bosni. Taj dug je da Evropa u svoje okrilje primi Bosnu i da dozvoli Bosni da postane članica EU-a. To je obaveza cijele EU. Jedan sam od onih Evropljana koji žele Evropu koja će prihvatiti Bosnu što prije. Na svakom koraku pokušavam da podignem svoj glas kako bi se ispravila nepravda Evrope prema Bosni”, kazao je Henry-Levy.\nUvjeren je da će, i pored svih prepreka i izazova po civilizacijske i demokratske vrijednosti, Evropa ostati multikulturalno društvo.\n“Većina Evrope je spremna da prihvati drugačije kulture, nacije i vjere u svoje okrilje. Ali u Evropi postoje i drugačiji stavovi koji su sve prisutniji i koji se, primjerice, protive ulasku Turske u EU samo zato što je to većinski muslimanska zemlja. Takvi Evropljani su protiv ideje multikulturalnosti u Evropi. Ali Evropa će zadržati svoj duh multikulturnog i kozmopolitskog društva”, ocijenio je on.\nU tom kontekstu, vjeruje da će Bosna i Hercegovina ući u EU jer postoje mnogi Evropljani, u koje svrstava i sebe samoga, koji lobiraju da Bosna bude neodvojivi dio Evrope.\n“Bosna će ući u EU što je, između ostalog, bio i san Alije Izetbegovića. Njegov san je bio da BiH bude ujedinjena i jedinstvena nacija ali i da jednog dana uđe u EU. Zato je za njega bilo vrlo teško i bolno da potpiše Dejtonski sporazum i da se time podijeli zemlja. Alija je želio graditi snažne veze sa Evropom. I mislim da će se taj njegov san i ispuniti. Postoje mnogi Evropljani koji lobiraju da Bosna uđe u EU i da bude dio Evrope, odnosno srce Evrope”, istakao je profesor Henry-Levy.\nPrema njemu, Bosna je u pogledu vrijednosti, kulture i mentaliteta već sada sastavni dio Evrope.\n“Bosna je istinski dio Evrope jer su evropske vrijednosti u venama i genetskom kodu Bosne. Bosna je u najgorim momentima ratnih dešavanja sačuvala svoj prepoznatljivi duh multikulturalnosti i tolerancije prema drugim i drugačijima. I zato vjerujem da je najgore iza nas. Također sam više nego siguran da bi ulazak BiH u EU bio historijska prekretnica za cijelu zemlju i društvo jer bi to donijelo bosansko buđenje koje bi rezultiralo boljim standardom života za sve građane”, kazao je on.\nMišljenja je da bi se Bosanci i Hercegovci puno brže kretali prema Evropi ako i Evropa pokaže istinsku želju da prihvati Bosnu u svoje okrilje.\n“Ako bude postojao istinska odlučnost i volja u Njemačkoj, Francuskoj, Italiji i u Evropi da se Bosna primi u EU onda će Bosanci mnogo brže raditi prema približavanju Evropi. Bosna se trenutno osjeća kao da je ostavljena i u očajnom stanju, kao što je bila ostavljena na cjedilu i u ratu. Njeno srce je postalo suho jer je zanemarena od Evropljana. Ali ako se pojavi snažna vjetar i entuzijazam u EU to bi vratilo nadu i volju bh. narodima da uđu u EU”, tvrdi Henry-Levy.\nNa kraju je istakao da cijeli svijet ide prema demokratskim vrijednostima naglasivši kako su i arapske zemlje na putu tranzicije iz diktatorskih u demokratske režime.\n“Arapske zemlje su na putu prema demokratskoj budućnosti. Neki diktatori su pali i to je dobro za arapske zemlje. No, ne smijemo se zavaravati jer to još uvijek nije raj na zemlji, jer se i dalje vodi rat u tim zemljama između demokrata i ne demokrata, između liberala i pobornika autoritarizma. To je jedna nova bitka u arapskom svijetu. Francuskoj je trebao jedan vijek da pređe iz monarhije u republički sistem. Mislim da će Arapima trebati manje vremena da pređu u demokratski sistem”, vjeruje Henry-Levy.\nDodik vrijeđao Schmidta i Nelsona, a onda govorio o povratku u institucije BiH: Nije malo kada vas Vučić zamoli\nRuski ambasador žestoko kritikovao američkog kolegu: Imamo pravo reagovati na ulazak BiH u NATO\nAmerički “Plan B”: Ako pregovori ne urode plodom, slijedi totalni ekonomski obračun s Rusijom