Hari o ocu i bratu - Žena.rs\nSinoć je emitovan intervju princa Harija i Megan Markl sa Oprom Vinfri, a bračni par je izneo niz šokantnih detalja o životu u kraljevskoj porodici. Intiman razgovor ovo dvoje ljudi sa Oprom ustalasao je javnost, a evo 12 najvažnijih činjenica koje su obelodanili.\nPiše: S.M.P. 08.03.2021. 13:06\nHari i Megan šokirali su javnost istinom o životu na dvoru Foto: Profimedia\n1. Megan o krizi mentalnog zdravlja\nVojvotkinja od Saseksa priznala je da je imala suicidne misli dok je obavljala radne zadatke u palati: "Jednostavno više nisam želela da živim. To je bila vrlo jasna, stvarna i zastrašujuća misao koja je bila konstanta. Sećam se kako me je Hari ljuljao."\nOna je, takođe, tvrdila da je potražila pomoć od palate, ali da su je odbili. "Rekli su mi, saosećamo se sa vama jer vidimo koliko vam je loše, ali ne možemo ništa da učinimo jer niste zaposleni u samoj instituciji".\n2. Tvrdnje o rasizmu u samoj porodici\nMegan je otkrila da je u vreme dok je bila trudna i čekala sina Arčija, u palati izražena "zabrinutost i vođeni razgovori o tome koliko će tamna biti njegova koža kada se rodi."\nMegan je odbila da kaže ko je otvoreno izrazio svoju zabrinutost. "Mislim da bi to za njih bilo veoma štetno", prokomentarisala je. Ni Hari nije želeo da otkrije detalje tog razgovora, ali je rekao da su pitanja bila poput "Kako će izgledati vaša deca?".\n3. Otkriveni su detalji svađe sa Kejt Midlton\nMegan je demantovala medijske spekulacije da je rasplakala Kejt Midlton pre venčanja, kao i da je to bila prekretnica kada je reč o njenom odnosu prema medijima. Na pitanje da li je rasplakala Kejt, ona je odgovorila: "Desilo se obrnuto".\nOva glumica rekla je i da je Kejt "dobra osoba", koja joj se kasnije izvinila zbog problema.\n"Nekoliko dana pre venčanja, Kejt je bila uznemirena zbog haljina za deveruše i to me je rasplakalo. Bila sam zaista povređena", pojasnila je 39-godišnjakinja.\nHari i Megan su jedno drugom najveća podrška Foto:Profimedia\n4. Megan je bila "ućutkivana"\n"Svima u mom životu data je vrlo jasna direktiva od trenutka kada je svet saznao da smo Hari i ja zajedno, da uvek kažu "bez komentara"", otkrila je Megan.\nMegan kaže i da je verovala da je štiti kraljevska institucija: "Tek kada smo se venčali sve je počelo da se pogoršava, shvatila sam da ne samo da nisam zaštićena, već da nisu bili spremni ni da kažu istinu kako bi odbranili mene i mog supruga".\nOna se složila sa Oprinom konstatacijom da je više od toga što je ćutala bila "ućutkivana".\n"Tu je porodica, a tu su i ljudi koji vode instituciju, to su dve odvojene stvari i važno je to razgraničiti, jer kraljica je, na primer, uvek bila divna", dodala je.\n5. Princ Čarls nije odgovarao na Harijeve pozive\nPrinc Hari priznao je da je njegov otac prestao da mu se javlja zbog plana da napusti kraljevske dužnosti.\n"Imao sam tri razgovora sa bakom i dva sa ocem pre nego što je prestao da mi odgovara na pozive. A onda mi je rekao da mu sve to napišem. Tog trenutka sam uzeo stvar u svoje ruke, morao sam da uradim to za svoju porodicu. To nije bilo iznenađenje ni za koga. Zaista je tužno što je došlo do te tačke. Ali morao sam da uradim nešto za svoje mentalno zdravlje, za svoju suprugu, za Arčija", ispričao je Hari.\nSlavni Britanac istakao je i da se princ Čarls sada javlja, ali da je već "povređen više puta".\n"Zaista sam razočaran. On je prošao nešto slično, zna koliko to boli", rekao je Hari.\n6. Finansije su Hariju sada uskraćene\nHari je priznao da je prestao da dobija novac od palate u prvom tromesečju 2020. godine. Istakao je da sav novac koji ima jeste onaj koji mu je ostavila majka - princeza Dajana.\n"Moja porodica mi je presekla finansije. Nisam hteo da potpišem ugovor sa Netfliksom, ali drugačije nisam mogao da plaćam osiguranje za porodicu", objasnio je.\nMegan je dodala da par nije plaćen za intervju sa Oprom.\n7. Megan i Hari su imali tajno venčanje\nMegan je otkrila i da su imali privatno venčanje, tri dana pre njihove javne ceremonije 19. maja 2018. godine. Par je razmenio zavete u svom dvorištu, a bili su prisutni samo njih dvoje i sveštenik.\n"To je bio spektakl za ceo svet, a mi smo hteli da imamo nešto svoje", rekla je.\n8. Drugo dete biće devojčica\nPar je otkrio i pol svog drugog deteta. Hari je rekao da će beba biti devojčica, te je dodao da oseća samo čistu zahvalnost zbog toga.\nVest da čekaju devojčicu bila je najlepši deo intervjua Foto:Profimedia\n"Dobili smo dečaka, a sada ćemo i devojčicu, šta još možemo da tražimo? Imamo svoju porodicu", istakao je princ i dodao da nemaju nameru da šire porodicu nakon rođenja drugog deteta.\n9. Megan je retko kada mogla da napusti kuću\nGlumica je otkrila da jedva da je smela da napusti svoja četiri zida, jer su ljudi u "Firmi" - što je termin za kraljevsko domaćinstvo - bili isuviše zabrinuti "kako bi to moglo da izgleda".\n"Znam da ste zabrinuti kako će to izgledati, ali da li je neko razmišljao o tome kako je meni", upitala ih je Megan. Dodala je i da nikada nije zamišljala da je moguće biti toliko usamljen.\n"Izlazila sam iz kuće dva puta za četiri meseca, bila sam svuda, ali nisam bila nigde", kazala je.\n10. Hari se osećao zarobljeno\nHari je rekao da se ne bi povukao sa kraljevskih dužnosti da nije bilo Megan, uz opasku da nije ni bio svestan da je zarobljen.\n"Bio sam zarobljen u sistemu, kao i ostatak moje porodice. Moj otac, moj brat, svi su zarobljeni", rekao je.\n11. "Kraljica je divna"\nNije sve bilo crno. Megan je istakla da je kraljica uvek bila "divna", a prisetila se i zajedničkog putovanja kada joj je kraljica poklonila biserne minđuše i ogrlicu i kada su se pokrile istim ćebetom.\n12. Par ima kokošinjac sa pilićima koje su spasili sa obližnje farme\nOpra je par intervjuisala i u njihovom domu u Santa Barbari, u blizini kokošinjca prepunog pilića koje je par spasao iz obližnje farme. Opra je držala pakovanje jaja, Megan košaru sa jajima, a na kokošinjcu je okaćen natpis “Arčijeva pileća krčma”.


Predstavnici Radio-televizije Srbije, OEBS-a i Evropske agencije za rekonstrukciju potpisali su memorandum o saradnji i novim ulaganjima u tu informativnu ku�u, prema kojem �e OEBS ulo�iti u RTS 145 000 evra, dok �e Evropska agencija za rekonstrukciju dati 200 000 evra za obuku kadrova i savetodavne usluge, kao i pola miliona evra za kupovinu informacione tehnike. Re� je o drugoj fazi pomo�i OEBS-a i Evropske agencije za rekonstrukciju RTS-u, koja je omogu�ena posle �estomese�ne analize stanja u toj medijskoj ku�i. Procenjeno je da bi u RTS-u trebalo da bude zaposleno od 3 500 do\n3 800 ljudi. RTS je saop�tio da �e za sve zaposlene, koji �e transformacijom tog preduze�a ostati bez posla, biti obezbe�en socijalni program.\nRadio-televizija Srbije ne�e organizovati TV duele predsedni�kih kandidata u prvom izbornom krugu, jer to nije predvi�eno Sporazumom o predstavljanju kandidata na dr�avnoj televiziji, ka�e glavna i odgovorna urednica Informativnog programa RTS-a Bojana Leki�. Ona je rekla da bi TV duel Vojislava Ko�tunice i Miroljuba Labusa u prvom izbornom krugu zna�io da su ostali kandidati neravnopravni. Naglasila je pri tom da RTS nije u mogu�nosti da organizuje TV duele svakog kandidata sa svakim, s obzirom na to da ih ima deset.\nS druge strane, beogradska televizija B92 pozvala je kandidate za predsednika Srbije Vojislava Ko�tunicu i Miroljuba Labusa na su�eljavanje programa u emisiji te televizije koja bi bila emitovana u�ivo. U saop�tenju, TV B92 navodi da, za razliku od Radio-televizije Srbije, ona nema ograni�enja koja bi onemogu�avala realizaciju takve emisije. TV B92 je uverena da bi TV duel Ko�tunice i Labusa pomogao gra�anima Srbije u odlu�ivanju za koga da glasaju.\nSedmi internacionalni festival reporta�e - "Interfer" odr�ava se u Somboru od 20. do 22. septembra, u organizaciji lokalne RTV Spektar. Novinari �e se takmi�iti u novinskoj, radio i TV reporta�i, a najuspe�nijem pripa��e nagrada "Laza Kosti�". Na festivalski konkurs stiglo je vi�e od sto reporta�a iz SRJ i Ma�arske, a o�ekuju se i radovi iz petnaestak zemalja Evrope i jo� nekih kontinenata.\nIzmene na TV Pink\nTelevizija Pink najavila je radikalne izmene u programskoj �emi i formiranje nove redakcije koja bi se bavila dokumentarnim, de�jim, obrazovnim i kulturnim programom. Iz programa "ru�i�aste televizije" izba�ene su emisije "BB �ou", "Gold mjuzik", "Zabranjeno spavanje po podne" i "Ljubav i moda". "Grand �ou" je ostao, a bi�e emitovan u dvo�asovnom terminu.\nRadio-televizija Republike Srpske po�ela je nedavno da, u sklopu marketin�kog programa, emituje reklamni spot iz programa "Nagrada za pravdu" ameri�ke vlade u kome se nudi pet miliona dolara za informacije koje �e pomo�i hap�enju lica optu�enih za ratne zlo�ine. U televizijskom spotu, koji se prvi put emituje u programu Televizije RS, stanovni�tvo se poziva na saradnju, kako bi "pravda bila zadovoljena i svi ratni zlo�inci ka�njeni".


Press Online :: Društvo :: ŠEŠELJEV SIN ALEKSANDAR: Moj otac nije klonuo duhom, ne očekujemo pomoć države!\n03. 11. 2014. - Autor: BLIC\nŠEŠELJEV SIN ALEKSANDAR: Moj otac nije klonuo duhom, ne očekujemo pomoć države!\nZabrinuti smo. Nadamo se da će moj otac dobiti adekvatnu negu i da će lečenje nastaviti u Beogradu, kaže Aleksandar Šešelj.\nDa je zdravstveno stanje lidera radikala loše, saopštio je juče Šešeljev četvoročlani lekarski konzilijum koji ga je pregledao u Hagu. Lekari kažu da Šešelj ima metastaze na jetri i da je životno ugrožen. Njemu je prethodno dijagnostikovan i rak debelog creva.\nSelaković: Advokati i notari ne smeju da budu suprostavljeni, potrebni su građanima\nDRI u bivšoj zgradi B92?\n- Prošlo je 12 meseci od kada je ukazao na prve simptome do trenutka kada su obavljena prva snimanja debelog creva - rekao je Bojić, istakavši da ne želi da licitira koliko će Šešelj živeti, ali i da “Šešelju nema života ako se ne leči”.Bojić je dodao i da je Tribunalu preneo da bi Šešelj u Srbiju došao samo posle ukinutog pritvora.\nPredsednik Nacionalnog saveta za saradnju sa Haškim tribunalom Rasim Ljajić kaže za “Blic” da je država uradila sve što je mogla kada je u pitanju Vojislav Šešelj\n.- Srbija može da pošalje lekare o trošku države, kao i lekare po izboru optuženog. Tu prestaju sve naše mogućnosti. Ako Šešelj, njegova porodica i advokati zatraže da bude pušten na lečenje, mi ćemo to podržati. Ipak, Tribunal ima odlučujuću reč - kaže Ljajić.\nmajstor kiko [neregistrovani]\n[03.11. 2014., 17:32]\nZar niste upoznati ili zar niste culi za transplatacije jetre u Padovi.Nazalost pokojnik Minimaks nije bio u stanju da plati operaciju,a i prijatelji ga izdali,jer nisu htjeli donirati ili pozajmiti novac.Vi i dr Seselja stranka siguran sam da to mozete obezbjediti i spasiti zivot ocu i sefu SRS zivot.Arsen Daedic je stariji od vaseg oca 18g. i to je uspjesno uradio u Padovi.Zivi vec odavno normalno i pije vise nego sto je radio inace.Zar ja moram da vas napominjem ili dajem savjet,to mi ne izgleda normalno.Sa postovanjem postovalac dr Seselja majstor Kiko.\n[03.11. 2014., 14:59]\nŠešeljea su katolici hranili sa otrovima u Haškom kazamatu. Evo sad Šešelju ploa stomaka fali. Pa, svi se sećamo kad je pokojni Sloban govrio iz Haga preko TV da ima utisak da mu je glava teška 1 tonu. Katolici su mu davali lekove za smanjenje krvnog pritiska?! Ist je slučaj sada sa Šešeljom. Moramo ukloniti katoličke kaparisane plaćenike I proglasiti vanredno stanje ili nas neće biti!


Eksplozije Bukera i Valanèunasa, i dalje je "gužva" na Istoku VIDEO - B92.net\nEksplozije Bukera i Valanèunasa, i dalje je "gužva" na Istoku VIDEO\nU noæi izmeðu subote i nedelje odigrano je osam utakmica u NBA ligi, a pobede su, izmeðu ostalih, ostvarile ekipe Bruklina, Potlanda, Orlanda, Majamija…\nSV Izvor: B92 nedelja, 31.03.2019. | 08:37\nprvo poluvreme port-det 34-31?! sut za tri u prvom port 1/10, det 0/12. nadah se da ce portland da zadrzi trece mesto, pa da denveru u 1/2 bude lakse sa njima nego sa hjustonom, ali tesko ce portland zadrzati trece mesto do kraja iako jefine dve ozbiljne utakmice do kraja ima sa denverom.\n(nba86, 31. mart 2019 14:21)\npa nije ljudi buker kriv sto krstenog pleja nemaju, sto ekipa tankuje godinama a nista ne rade. bukeru zelim samo da ode u neku kompetitivniju ekipu i da nesto uradi, njemu ne bih zamjerio da se udruzi s nekim all starom jer je ovo besmisleno. zamisli das 50 poena i izgubis 20 razlike, da poludis... a ko misli da je u losoj ekipi lako dati 50 poena, nek razmisli ponovo.\n(bekocd, 31. mart 2019 13:37)\nDrago mi je zbog Valancunasa, godinama nije dobijao loptu od Lowrija i DeRozana. Odlican igrac koji moze da ima 20&10 svako vece.\n(Twolf, 31. mart 2019 13:34)\nOvaj Booker je Melo nove generacije. Natrpa brdo poena a tim katastrofa, nece videti plejofa pa da tankuju jos 10 godina.\n(Bez imena, 31. mart 2019 12:56)\no ovim louzerima sto su kao buker ne treba davati prostor u medijima\n(kevin gar, 31. mart 2019 12:07)


Siti ipak može do Lige šampiona\nFudbalski klub Mančester siti mogao bi i sledeće godine da učestvuje u Ligi šampiona, uprkos suspenziji koju je dobio od Evropske fudbalske unije (Uefa).\nSiti je zbog kršenja finansijskog fer-pleja kažnjen sa dve godine neigranja u elitnom takmičenju, a moraće i da plati 30 miliona evra. Međutim, dok mediji spekulišu o budućnosti kluba i menadžera Pepa Gvardiole, koji je potvrdio u sredu uveče da ostaje, dok "građani" tvrde da su optužbe lažne, pojavila se mogućnost po kojoj bi i sledeće sezone mogli da nastupaju u Ligi šampiona.\nEngleski šampion moći će da učestvuje u najjačem evropskom takmičenju u sezoni 2020-2021. ukoliko zatraži od Suda sportske arbitraže (CAS) u Lozani da im zamrznu status dok se njihova žalba na reši, tvrde pravni stručnjaci.\nKlub sa "Etihada" momentalno je poslao žalbu CAS, ali ima mogućnost da zatraži takozvane "privremene mere", koje bi značile zamrzavanje statusa. U suprotnom, rizikuje da suspenzija krene tokom žalbenog postupka, pošto bude objavljen žreb za sledeću sezonu Lige šampiona.\nIzvlačenje parova preliminarne runde zakazano je za deveti jun, dok je termin žreba za grupnu fazu 27. avgust.\n"Veoma je izvesno, gotovo sigurno, da će Siti tražiti 'privremene mere' od CAS-a", izjavio je za Rojters vodeći sportski advokat Džon Merzad.\n"To je jedini način da se traži ta vrsta odlaganja disciplinske kazne, s obzirom na to da je, u skladu sa Uefinim statutima, CAS trenutno u isključivoj nadležnosti za žalbu."\nNavedeno "posebno izuzeće" ukida suspenziju dok slučaj ne bude potpuno rešen, a u slučaju da ga ne zatraži, Siti neće biti u žrebu. Prema trenutnom rasporedu CAS slučajeva, saslušanje Engleza moglo bi da se dogodi tek početkom sledeće godine. Jedno je sigurno – nemoguće je da to bude pre jula ove godine.\nJedini način da odluka bude donešena pre početka ciklusa Lige šampiona jeste da se slučaj ubrza.\nKristofer Flanagan, urednik Međunarodnog žurnala sporskog prava, izjavio je da će obe strane imati manje vremena za pripremu svojih argumenata, tako da će Siti biti pritisnut da traži "privremene mere".\n"Takav scenario je najverovatniji jer bi Sitiju dao određenu sigurnost dok se sprema za kompletno saslušanje, ne rizikujući šanse da se nađu u Ligi šampiona sledeće sezone", naveo je Flanagan.\nIako ni Uefa ni Mančester siti nisu objavili mnogo detalja o slučaju, odluka komisije Suda u Lozani pružila bi rani pokazatelj njihovog stava o jačini klupske žalbe.\n"Biće vrlo interesantno videti šta CAS radi u pogledu zahteva za 'privremenim merama'. Kao jedan od faktora koji će predsednik komisije uzeti u obzir pri odlučivanju da li će odobriti privremene mere jeste i verovatnoća uspeha u konkretnom slučaju", dodao je Merzad.\nSiti ima 10 dana da uloži žalbu od trenutka dobijanja kompletnog obrazloženja odluke od Uefa. Potom komisija CAS mora da odluči da li će prihvatiti zahtev za zamrznuće, što bi moglo da se dogodi već do kraja marta.\nUkoliko bi klub uspeo da zamrzne presudu i zaigra u sezoni 2020-2021, a CAS potvrdi suspenziju, ona bi se odnosila na dve sezone posle toga.\nIgrači Sitija mogu da traže raskid ugovora\nKako sada stvari stoje, situacija u Mančester sitiju mogla bi da bude "izlazna karte" za mnoge članove engleskog prvaka.\n"Klub je nesumnjivo prekršio svoje ugovore, čime je omogućio igračima pravo da napuste ili traže bolje finansijske uslove za ostanak", istakao je Merzad.\nJedan od vodećih sportskih advokata je dodao da fudbaleri imaju argument da kažu da ih je klub sprečio da igraju u elitnom takmičenju.\n"Igrači mogu da tvrde da su im ugovori potkopavani, zbog čega imaju pravo da daju ostavku i postanu slobodni agenti. Njihovi menadžeri će u tom slučaju zahtevati ogromne isplate zagarantovane ugovorima ili tražiti još veće kako bi ostali u klubu."\n(RTS, foto: EPA (Nigel Roddis)


Renault.rs - Renault KADJAR - Oprema i dodatna oprema - Renault Srbija\nRenault KADJAR - početna stranica\nTehnologija & Renault EASY CONNECT\nDoživite avanturu u znaku udobnosti...\nOvaj SUV sa 5 sedišta zavešće vas svojim podobnostima u vožnji kao i svojim visokim i udobnim voznim položajem.\nPodesiva sedišta i centralni naslon za ruke\nJednostavno podesite dužinu sedišta za sigurnu i udobnu vožnju. Klizni centralni prednji naslon za ruku nudi dodatni prostor za odlaganje.\nPrepoznavanje glasa, tempomat - ograničavač brzine, telefon, instrument tabla...\nDodirnite taster na upravljaču da pristupite svim funkcijama vašeg SUV-a .\nKlima uređaj napred i pozadi\nUživajte u optimalnoj toplotnoj udobnosti zahvaljujući efikasnom klima uređaju koji se prilagođava vašim potrebama.\nKrenite sigurno! Pomoć pri kretanju na uzbrdici održava pritisak na kočnici nekoliko sekundi da biste imali dovoljno vremena da mirno krenete.\nČist zvuk, spektakularni ritmovi, suptilni akordi…Napred kao i pozadi, zvuk je jasan i kvalitetan. Avantura sa KADJAR-om ispoljava se i kroz muziku…\nPrijatna zimi i obložena penom dvostruke gustine, sedišta pružaju toplotnu udobnost i čvrstu potporu tokom putovanja.\n... i uživajte u praktičnoj i svetloj unutrašnjosti...\nVelikodušan prostor, inteligentna modularnost i kapacitet za skladištenje… Mislili smo na sve da bi vaš život bio jednostavniji.\nIzuzetna zapremina prtljažnika\nJednostavno natovarite sve što vam je potrebno do 527 L.\nJednostavno prevozite vaše predmete dužine do 2,5 m tako što ćete preklopiti zadnju klupu jednostavnim pokretom.\nFiksni panoramski stakleni krovni prozor\nMaksimalno uživajte u svojoj okolini i unesite svetlost u vaš SUV zahvaljujući njegovom fiksnom staklenom krovnom prozoru površine 1,4 m².\nOdlaganje i 12 V utičnica\nPovežite sve svoje multimedijalne uređaje sa USB priključcima, jack utičnicom i utičnicama od 12 V , takođe iskoristite pametno osmišljena mesta za odlaganje (do 30 L) raspoređena po celoj unutrašnjosti.\n... dok proživljavate putovanje na drugačiji način…\nNišta lakše od podešavanja brzine, parkiranja ili automatskog prebacivanja na kratka svetla, zahvaljujući njegovim sistemima za pomoć pri vožnji.\nTokom manevra parkiranja, njegov sistem u potpunosti preuzima upravljanje. Takođe vas upozorava na prisustvo prepreka zahvaljujući kameri za vožnju unazad i njenim senzorima, pružajući vam zaštitu od 360°.\nPrilagodite vožnju prema podacima saobraćajnih znakova koje je detektovala kamera. U slučaju prekoračenja brzine, vaša instrument tabla i navigacioni sistem vam signaliziraju prekoračenje brzine vizuelnim upozorenjem.\nKADJAR je opremljen svetlima za maglu sa funkcijom prilagođavanja u krivini, snažnim LED Pure Vision svetlima i automatskim uključivanjem i isključivanjem dugih svetala radi bolje vidljivosti.\nNaše umrežene usluge Renault EASY CONNECT nude rešenje kako biste uštedeli vreme i ostali konektovani tokom vašeg slobodnog vremena ili poslovnih aktivnosti. Obaviti telefonski poziv, slušati muziku, koristiti vašeg omiljenog umreženog asistenta kako biste postavili pitanje direktno... i još mnogo toga!\nIntuitivan i ergonomičan, njegov 7" ekran vam pruža izuzetnu udobnost pri korišćenju. Njegov grafički interfejs koji podseća na tablete omogućava vam prevlačenje ikona i prikaz informacija sa funkcijom skrolovanja i zumiranja.\nAndroid Auto™ i Apple Carplay™ na R-LINK 2\nSa Android Auto™ i Apple Carplay™ pronalaženje rute, diktiranje i slušanje SMS poruka, telefoniranje ili slušanje muzike sačuvane na vašem telefonu nikada nije bilo jednostavnije!\nIstražite Renault Easy Connect\n... u dobroj svakodnevnoj pratnji.\nJedan od zadataka koji je postavio Renault KADJAR je da olakša vožnju tako što će je učiniti mirnijom, sigurnijom i ravnomernijom.\nUpozorenje za mrtvi ugao\nAko se neko vozilo nalazi u vašem mrtvom uglu, na to vas upozorava svetlosni signal na levom ili desnom spoljašnjem retrovizoru.\nPri brzinama iznad 70 km/h ovaj sistem vas upozorava ukoliko vozilo nenamerno pređe punu ili isprekidanu liniju. Ova karakteristika povećava sigurnost upozoravajući vas da je vozilo u opasnosti od skretanja sa puta.\nZvučno će vas upozoriti kada otkrije opasnost od sudara. Ako se ne odazovete na upozorenje, uključuje se sistem aktivnog naglog kočenja da bi sprečio ili ublažio sudar.\nPasivna i aktivna sigurnost\nNaši stručnjaci zaduženi za sigurnost mislili su na sve: 6 vazdušnih jastuka, nasloni za glavu za zaštitu od trzajnih povreda, zatezači sigurnosnih pojaseva sa limiterom zatezne sile. Za zaštitu dece, KADJAR dolazi sa 2 tačke za pričvršćivanje sistema Isofix.\nOtkrijte cene i opremu uključenu u vašu verziju\nIstaknite se njegovom dizajniranom dodatnom opremom…\nPersonalizujte vaš SUV da stekne karakter i originalnost.\nPragovi i prošireni blatobrani\nPrag nudi pravu udobnost sa njegovom zaštitom protiv klizanja i lakim pristupom krovu. Prošireni blatobrani* pružaju bolju zaštitu karoserije od malih udaraca pri svakodnevnoj vožnji.\n* Prošireni blatobrani nisu kompatibilni sa sistemom za otkrivanje mrtvog ugla i sistemom Easy Park Assist.\nIzaberite iz širokog asortimana ekskluzivne naplatake dostupne u veličinama od 17", 18" i 19". Donose elegantan i uglađen stil, a istovremeno pružaju sigurnost bez kompromisa.\nDodajte sportsku notu u unutrašnjost vašeg SUV-a sa sportskim pedalama*.\n* Dostupno sa ručnim ili automatskim menjačem.\n... jednostavnom za korišćenje i praktičnom...\nNjegovi estetski i funkcionalni elementi savršeno se prilagođavaju putničkom prostoru.\nJednostavno napunite vaš pametni telefon postavljanjem na postolje za punjenje koje se nalazi u praznom središnjem pretincu. Punjenje vašeg pametnog telefona nikada nije bilo jednostavnije!\nPosebno dizajnirane da zaštite unutrašnjost vašeg SUV-a, one se pričvršćuju sa dve sigurnosne kopče i ne ometaju pedale. Lake za održavanje, izrađene od tkanine ili gume kako bi zadovoljile sve vaše potrebe.\nVišenamenski nosač na naslonu za glavu\nJednostavno se pričvršćuje na naslonu za glavu, ovaj multifunkcionalni sistem omogućava putnicima da udobno gledaju sadržaj njihovog tableta, da odlože predmete ili da okače stvari.\n... da ponesete sve što poželite, gde god poželite…\nUvek se brzo montira i jednostavno upotrebljava, ova dodatna oprema zadovoljava visoke sigurnosne zahteve.\nKuka, koja se može demontirati bez alata ili preklopiti, naši vučni priključci imaju zaštitu protiv korozije i ispunjavaju visoke zahteve standarda u smislu sigurnosti i otpornosti.\nKrovni nosači vam omogućavaju montiranje dodatne opreme na krovu kao što je nosač za bicikle, nosač za skije ili krovni kofer. Jednostavna montaža bez alata zahvaljujući sistemu za brzo pričvršćivanje QuickFix.\nJednostavni za postavljanje i korišćenje, naši nosači za bicikle vam omogućavaju siguran i jednostavan prevoz bicikli.\n... uz dobru zaštitu.\nUživajte u zaštiti po meri i trajnosti bez premca.\nZaštita prtljažnog prostora\nNjegove modularne zaštitne kutije efikasno štite originalni tepih vašeg SUV-a. Praktične, lako se postavljaju i čiste.\nNjegov sistem detektuje bilo kakav pokušaj upada i efikasno smanjuje rizik od krađe vašeg KADJARA i predmeta u putničkom prostoru.\nJednostavna upotreba i brza instalacija. Garantuju sigurnost, prianjanje i udobnost u najtežim zimskim uslovima vožnje.


Kumulativna ispravka Office 2010 za oktobar 2010.\nPogledajte originalni članak na engleskom jeziku: 2449183\nKumulativna ispravka paketi za oktobar 2010 sadrže najnovije hitne ispravke za Microsoft Office 2010 jezgra apartman aplikacije, kao i za Microsoft Office 2010 servere. Preporučuje se da testirate hitnih ispravki pre nego te da ih uvede u proizvodnom okruženju. Jer se gradi su kumulativne, svako novo izdanje Ispravka sadrži sve hitne ispravke i svi sigurnost popravlja koje su bile uključene u prethodne paket ispravki. Preporučujemo da imate u vidu primenjujete najnovije fix izdanje koje sadrži hitna ispravka koja ti treba.\nKako nabaviti paket Kumulativna ispravka oktobar 2010\nSkup podržanih Kumulativna ispravka paketi su sada dostupna od korporacije Microsoft. Međutim, svaki paket je namenjena za ispravljanje samo aplikacije koje su navedene u ovom članku. Paketi se primenjuju samo na sisteme sa ovim određenim problemima. Ako vam nije ozbiljno ugrožava neki od ovih problema, preporučujemo da sačekate sledeći paket ispravki koji sadrži hitne ispravke u ove pakete Kumulativna ispravka. Napomena Ako dođe do dodatnih problema ili potreban je rešavanje problema, moraćete da kreirate na poseban zahtev za uslugu. Uobičajeni troškovi podrške važiće za dodatnu podršku pitanja i probleme koji ne zadovoljavaš određene Kumulativna ispravka paket. Da biste kreirali na poseban zahtev za uslugu, posetite sledeće Microsoft Web lokacije:\nPaketi koji su uključeni u oktobru 2010 Kumulativna ispravka\nA veza sa člankom za Microsoft baze znanja koji govori o svakom prilagodbeni popravak će biti objavljen kao članak postane dostupan. Da biste dobili određeni hitni popravak, obratite se podršci i pitati za hitni popravak od strane referencirao na broj članka baze znanja. Za više informacija o Office 2010 apartman bube, kliknite na sledeći broj članka da biste videli članak u Microsoft bazi znanja (KB).\nKlijent ispravki za Office 2010\n2405840 Opis paketa hitnih ispravki Excel 2010 ("excel.msp", "graph.msp", "oart.msp"): 26. oktobra 2010.\n2405799 Opis paketa hitnih ispravki Office 2010 (dokaz-hr-hr.msp): 26. oktobra 2010.\n2405843 Opis paketa 2010 Office sistema hitni popravak (mso.msp): 26. oktobra 2010.\n2405845 Opis paketa hitnih ispravki Office 2010 (oart.msp): 26. oktobra 2010.\n2405894 Opis paketa hitnih ispravki Office 2010 (oleo.msp): 26. oktobra 2010.\n2405895 Opis paketa hitnih ispravki Office 2010 (dokaz-nl-nl.msp): 26. oktobra 2010.\n2413668 Opis paketa hitnih ispravki Office 2010 (Oartconv-x-none.msp, zar ne bi mogla-x-none.msp): 26. oktobra 2010.\n2436019 Opis paketa hitnih ispravki Office 2010 (oobe-x-none.msp): 26. oktobra 2010.\n2436041 Opis paketa hitnih ispravki Office 2010 (Nlgmsproof-x-none.msp): 26. oktobra 2010.\n2436042 Opis paketa hitnih ispravki Office 2010 (vidim-x-none.msp): 26. oktobra 2010.\n2436047 Opis paketa hitnih ispravki Excel 2010 (Mso-x-none.msp, zar ne bi mogla-x-none.msp, Oartconv-x-none.msp): 26. oktobra 2010.\n2436051 Opis paketa hitnih ispravki Office 2010 (csi.msp, groove.msp, mso.msp, onenote.msp): 26. oktobra 2010.\n2436050 Opis paketa hitnih ispravki OneNote 2010 (onenote.msp): 26. oktobra 2010.\n2405793 Opis paketa hitnih ispravki Outlook 2010 (outlook-x-none.msp): 26. oktobra 2010.\n2413663 Opis paketa hitnih ispravki projekta 2010 (Project.msp): 26. oktobra 2010.\n2423470 Opis SharePoint 2010 indeksiranjem konektor za Documentum obliku paketa (Searchdctm.msp): 26. oktobra 2010.\nSharePoint 2010 indeksiranja Connector za Documentum\n2405837 Opis paketa hitnih ispravki SharePoint Designer 2010 (SDP-x-none.msp): 26. oktobra 2010.\n2413659 Opis paketa hitnih ispravki Word 2010 (Mso-x-none.msp, Word-x-none.msp): 26. oktobra 2010.\n2413666 Opis paketa hitnih ispravki Word 2010 (Word-x-none.msp): 26. oktobra 2010.\nOffice 2010 pojedinac Server ispravke\n2405796 Opis paketa hitnih ispravki Excel Web App (xlsrvwfe-x-none.msp): 26. oktobra 2010.\nExcel Web aplikaciju\n2413665 Opis paketa hitnih ispravki Excel Web App (wacmui-en-us.msp, xlwacwfe.msp): 26. oktobra 2010.\n2394319 Opis paketa hitnih ispravki Office Web Apps (wacmui-en-us.msp,wacwfe-x-none.msp): 26. oktobra 2010.\n2422440 Opis paketa hitnih ispravki PerformancePoint Server 2010 (Ppsmawfe.msp): 26. oktobra 2010.\n2413667 Opis paketa hitnih ispravki Project Server 2010 (Pjsrvwfe-x-none.msp): 26. oktobra 2010.\n2405789 Opis paketa hitnih ispravki SharePoint Foundation 2010 (sts-x-none.msp): 26. oktobra 2010.\n2405798 Opis paketa hitnih ispravki SharePoint Foundation 2010 (wssmui-de-de.msp): 26. oktobra 2010.\n2427410 Opis paketa hitnih ispravki SharePoint Foundation 2010 (sts-x-none.msp, wssmui-en-us.msp): 26. oktobra 2010.\n2427423 Opis paketa hitnih ispravki SharePoint Foundation 2010 (wssmui-el-gr.msp): 26. oktobra 2010.\n2436034 Opis paketa hitnih ispravki SharePoint Foundation 2010 (sts-x-none.msp,wssmui-en-us.msp): 26. oktobra 2010.\n2413658 Opis paketa hitnih ispravki SharePoint Server 2010 (Dik-x-none.msp): 26. oktobra 2010.\n2413664 Opis sistema Excel Services u obliku paketa SharePoint Server 2010 (wdsrvmui-en-us.msp, xlsrvwfe.msp): 26. oktobra 2010.\n2427412 Opis paketa hitnih ispravki SharePoint Server 2010 (dlcmui-sv-se, spsmui-sv-se.msp): 26. oktobra 2010.\n2436035 Opis paketa hitnih ispravki SharePoint Server 2010 (Ifsmui-en-us.msp, Ifswfe-x-none.msp): 26. oktobra 2010.\n2394318 Opis paketa hitnih ispravki Word Web aplikaciju (wdsrv-x-none.msp): 26. oktobra 2010.\nWord Web aplikaciju\nDopuna sistema Office 2010 Server zbirnih hitnih ispravki za Microsoft Office SharePoint Server (MOSS) i poslužitelja SharePoint Foundation\n2394322 Opis projekta Server 2010 Kumulativna ispravka Server paket hitnih (Project server-paket): 26. oktobra 2010.\nServer-paket SharePoint Foundation\n2394323 Opis SharePoint Foundation 2010 Cumulative Update Server paket hitnih (server SharePoint Foundation-package): 26. oktobra 2010.\n2394320 Opis paketa SharePoint Server 2010 Cumulative Update Server prilagodbeni popravak (MOSS server-paket): 26. oktobra 2010.\nPreduvjeti su navedeni u člancima KB za pojedinačne pakete.


Nedeljne vesti 26. 05. – 02. 06. 2017. - PITCHWISE\nTopli dani su stigli a sa njima i veliki broj najava za nove igre. Izdavači se utrkuju sa najavama za nove igre koje će se u prodavnicama pojaviti tokom leta. Najzanimljivije vesti su da će Splendor dobiti ekspanziju i da Crystal Clans vizuelno izgleda stvarno dobro. Ah da, Love Letter će biti obučen u ruho Lavkraftovih mitosa….To smo mogli da predvidimo posle Hobbit verzije. Da li je na vidiku i Star Wars verzija?\nPrvenac ekipe Space Cowboys, koji je dobio nominaciju za Spiel Des Jahres, Splendor, dobija dodatak posle pune tri godine. Ekspanzija Cities of Splendor donosi 4 nezavisna modula koja se mogu dodati u osnovnu igru skupljanja dragulja. Igra se očekuje u prodavnicama 31. avgusta.\nAsmodee je najavio tri nove avanture za njihovu igru Unlock!. To su The Formula, Squeek & Sausage i The Island of Dr. Goorse. Unlock! je igra u kojoj šest igrača pokušavaja da pobegne iz određene prostorije uz pomoć karata i telefonske ili tablet aplikacije.\nVreme je došlo da nam i Ktulu pošalje ljubavno pismo! Alderac Entertainment Group je najavio Lovecraft Letter – novu haljinu za njihovu veoma popularnu igru Love Letter. Lovecraft Letter je omaž Lavkraftovim mitosima i generalnom ludilu koje će vas obuzeti, kao i u svakoj igri gde se oni pojavljuju. Datum izlaska nije poznat,\nWizkids je najavio novu igru pod imenom Sidereal Confluence. U ovoj kartičnoj igri, igrači će uz pomoć trgovine i pregovaranja pokušavati da razviju Eluzijanski kvadrant galaksije. Zanimljivo je da osnovna kutija omogućava učestvovanje do 9 igrača, što nije čest slučaj u industriji. Igra se očekuje u prodavnicama u julu ove godine.\nBreaking Games je najavio izlazak apstraktne igre Aura. U ovoj kartičnoj igri, četiri igrača pokušavaju da pomoću odigranih karata eliminišu karte iz protivničkih špilova. Osnovna mehanika, pored vučenja i spuštanja karata, je kamen, papir, makaze, pomoću kojih igrači čuvaju svoje ili eliminišu protivničke karte. Igra bi trebala da stigne u prodavnice do kraja juna.\nRenegade Games Studio je najavio izlazak Ex Libris igre. Igru je dizajnirao Adam P. Mekiver i predstavlja borbu kolekcionara retkih i vrednih knjiga u fantazijskom gradu. Gradonačelnik je objavio novo mesto u gradskom savetu – Grand Librarian, a na igračima je da povećanjem svoje biblioteke i potragom za retkim knjigama ipresioniraju gradonačelnika. Izlazak igre je najavljen za leto.\nKao što smo već objavlili Plaid Hat Games je na svom sajtu objavio da razvija novu igru pod imenom Crystal Clans. Ovo će biti taktička kartična igra za dva igrača, slična Summoner Wars, sa raznim armijama i mapama. Kompanija je objavila prve detalje o novim, inovativnim mehanikama koje su prisutne u igri kao i prve ilustracije na kartama i tabli. Igru dizajniraju Kolbi Dauč, Andrea Mezotero i Artur Elis. Za ilustracije i grafički dizajn zadužen je Martin Abel.\nTagged as: AEG, Asmodee, Aura, Breaking Games, Cities of Splendor, Crystal Clans, Ex Libris, Lovecraft Letter, Plaid Hat Games, Renegade Game Studios, Sidereal Confluence, Space Cowboys, Unlock!, WizKids


(VIDEO) ŠOKANTAN ODGOVOR RUSA AMERIČKOM ADMIRALU: Ukoliko nas napadnete, vratićemo AMERIKU U KAMENO DOBA! - Informer\n19:29 Svet 11\ninformer/webtribune | 10. 02. 2019.\nJavni poziv admirala Džona Ričardsona – načelnika štaba američke Ratne mornarice - da SAD pređu u ofanzivu protiv Rusije iKine i da „udare prve“- izazvala je u Moskvi očekivane reakcije.\nSa osnovnom zajedničkom procenom: Sjedinjene Države shvataju da gube geostratešku dominaciju a ne žele da se sa time pomire.\nRuski senator Oleg Morozov je povodom Ričardsonovih pretnji rekao:\n- Pozivi da se `udari prvi` su pozivi na rat. Dakle: nuklearni rat. A bez povoda sa strane Rusije jer je sve što ona preduzima – u svetlu dejstava SAD i NATO – minimalna samoodbrana“.\nČlan ekspertskog saveta „Oficira Rusije“ Aleksandar Perendžijev prvo je ukazao: Amerikanci preko Ričardsona opozivaju svoje dosadašnje tvrdnje da je vojno jačanje Rusije „izmišljotina kremaljske propagande“.\nOn procenjuje da američkog admirala najviše biru povećane mogućnosti ruske Ratne flote stečene povratkom Sevastopolja i kompletiranjem pomorske baze u sirijskom Tartusu. I naglašava:\n- Amerikanci sada moraju da se privikavaju na prisustvo na svetskim okeanima i morima sa nekim ko im je jednak, a to kod njih izaziva bes, čak i psihozu“.\nJoš je određenijiii i rezolutniji glavni urednik moskovskog magazina „Nacionalna odbrana“ Igor Korotčenko:\n- Ako Ričardson zaista udari po Rusiji – mi ćemo im tako uzvratiti da ćemo Ameriku poslati u kameni vek. Ako oni nešto realno lansiraju, potopićemo im celu ratnu mornaricu. Ko preti Rusiji trebalo bi da ima na umu da je ona raketno-nuklearna sila. Mi već imamo dugu ruku: krstareće rakete „Kalibar“ koje nuklearne glave nose ka ciljecvima udaljenim 2.500 kilometara, a za koju godinu imaće domet do 4.500 kilometara. Loše je što Amerika na položaju koji drži Ričardson ima histeričnu osobu poput Dženifer Psaki koja je bila portparol Stejt departmana.\nMoskovski amerikanolog – dr Vladimir Vasiljev – smatra da je Ričardson primarno `gađao` Kinu:\n- Krajem februara treba da se Donald Tramp sretne sa severnokorejskim liderom Kim Džong Unom, a američka špijunaža tvrdi da je denuklearizacija stala. U Vašingtonu shvataju da taj susret može ostati bez rezultata pa pojačavaju vojnu napetost koja je usmerena prema Pekingu. Moguće je da Rusiju prosto priključuju jer su Moskvu i peking kao problem upariliu svim svojim dokumentima.\nVasiljev je uveren da Ričardson preti i zato što želi da Ratnoj mornarici SAD u budžetu za 2020-tu obezbedi bolje finansiranje.\n(VIDEO) RUSKI POSEJDON JE NEUNIŠTIV, IZBEGAVA SVE OBRAMBENE SISTEME SAD! Najstrašnija mora Pentagona!\n(VIDEO) ŠOKANTNO PRIZNANJE AMERIČKOG GENERALA: NEMAMO ČIME DA SE ODBRANIMO OD RUSKIH RAKETA AVANGARD! Ovo je alarm za hitnu reakciju, DOK NIJE KASNO!\n(VIDEO) MEDIJI SAD U STRAHU OD PUTINOVIH RAKETA: U slučaju rata američki sistem PRO biće nadjačan RUSKIM HIPERSONIČNIM PROJEKTILIMA!\nRusija SAD rakete odgovor avangard\n(VIDEO) AMERI ODGOVORILI NA PUTINOVU SUPERPODMORNICU, SAD NE DAJU OKEANE RUSIMA, Pentagon poručio čak 12 "Kolumbija"!\nKonacno neko pametan. Vratite ujka sema tamo gde mu je mesto\nPsihoza i bes su opasne metalne bolesti... Psihotičnoj osobi često nedostaje uvid u sopstvenu bolest, pa stoga bolesnik veruje da nije on bitno poremećen, već njegova okolina. A SAD sebe vidi kao naj-... naj-bolji, naj-veći, naj-slobodniji, naj-demokratskiji... a običan šljam.\nE, sto bih i to vole da vidim, ali steta neduznog stanovnistva ima i tamo dobrih ljudi. Ali ako je ikako moguce da to budu samo politicari Amercki i naravno ono besno pseto ne zaboravite. Mislim da to bude prvi koji ce da plati Besno pseto Klinton, Besna kucka Hilari, I besna krava Olbreitova, i naravno general Besni pas. Rusi bi uterali Kailu???\nŽivim za taj dan, da amerike i britanije nema. Pa da svet živi u miru i blagostanju ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! ! !\n@Rade - Mislis da bi to ostale narode zaobislo...pa i nas? Rat ...o njemu misle samo bolesni umovi...\n@Rade - a sta sa milionima Srba koji tamo zive? svi ce da presesele u Srbiju i Rusiju da napokon osete sta je srecan zivot u miru i blagostanju ???\n@aha - Oni tj. tih miliona srba što žive tamo bi bili američki vojnici, a ne srbadija sa tri (finger's in the air) podignuta u vazduhu.\nRodijo se Car,pravoslavni Car! Stace bandi na crtu. Hvala ti Gospode Boze!\nNema više Gorbačova kauboji,pa zato pazite da od vas,engleza i nacista može samo da ostane prašina.\nAmeri prete jer se plaše.Rusi su pametno ćutali i razvijali stare,a i nove projekte.Amerika još uvek ima najbolju statistiku i analitički na svetu.Oni su sada u grču. Oni bolje,čak i od Rusa znaju šta bi moglo Rusko okružuje da im uradi,a oni jednostavno nemaju odgovor.Pokušavaju masom država,koje su usisali u NATO,da ih ekonomski iznuri.Uskoro će početi distanciranje članica od NATO jer postaju Ruske mete.\nKonačno su rusi progutali vodu koju su držali u ustima da ne odgovore godinama licemernim amerikancima i da su shvatili da Oni samo poštuju - silu. Što bi ameri rekli We trust in the force.


kuhari | Tuzlanski.ba\nGigantska poslastica: Indijski slastičari napravili su kolač dug 6,5 kilometara\nViše stotina indijskih slastičara u srijedu je u državi Kerali napravilo najduži kolač na svijetu, sveukupne dužine 6,5 kilometara, čime su oborili prethodni rekord što su ga postavili kineski slastičari. Golemi kolač od vanilije koji…\nSarajevo: Kuhari u pohodu na Guinnessa u pravljenju begove čorbe (FOTO)\nSarajevo je danas domaćin manifestacije koja je okupila kuhare iz regiona koji skupa učestvuju u pravljenju tradicionalne begove čorbe i tako pokušavaju ući u Guinnessovu knjigu rekorda, javlja Anadolu Agency (AA). Pravljenje čorbe je počelo u ranim jutarnjim satima, a očekuje…\nKuhari iz BiH spremaju “Begovu čorbu” za Ginisovu knjigu rekorda (FOTO)\nGlavni grad BiH će 17. aprila biti domaćin najveće godišnje kuharske manifestacije u Evropi – konferencije Udruženja svjetskih kuharskih asocijacija. Manifestacija će okupiti najpoznatija kuharska imena svijeta i regije, a bit će to i sjajna…\nRoboti kuhari uveliko rade u restoranima (VIDEO)\nRoboti su naučili da kuhaju i već uveliko rade u restoranima, a gosti su oduševljeni Istraživači su “pokupili” podatke iz mnogih snimaka na Youtubeu, na kojima vrsni kuhari pripremaju jela, te ih pretvorili u komande…


Od Arapskog proljeća najviše profitirali trgovci oružjem sa Zapada - Gorapress.net\n15.03.2018. u 14:23\nOd Arapskog proljeća najviše profitirali trgovci oružjem sa Zapada\nPosljedice Arapskog proljeća pogubne su, stanje u zemljama gore je od onog prije prevrata, a događaji su proizveli bijedu, bol i ubijanja\nDogađanja koja su prije sedam godina potresla veliki dio arapskog svijeta probudivši nadu miliona ljudi u bolji i pravedniji život iz današnje perspektive pokazuju se kao sasvim nerealna jer ono za što se na površini činilo da je narodna revolucija u svojoj strukturi imalo je sasvim drugačije motive.\nUrednik Middle East Eyea David Hearst, jedan od najboljih poznavalaca stanja na Bliskom istoku i učesnik Al Jazeerine konferencije Sarajevo Talks, kad govori o događajima, priznaje da ga je zapanjila nasilna reakcija kojom je odgovoreno na traženja ljudi koji su vjerovali da se masovnim demonstracijama mogu izboriti za demokratiju i slobodu. Ta reakcija iznenadila je aktere Arapskog proljeća, koji su u cijeli proces krenuli s potpuno različitih političkih stajališta.\n"Izbila je tako nasilna reakcija za koju mislim da je ni sekularisti ni islamski dio Arapskog proljeća nisu očekivali. Zašto je reakcija bila tako nasilna pitanje je koje zadire u same temelje arapske države. Uzdrman legitimitet armije, dubinske države i njenih vladara... Drugi problem Arapskog proljeća ogledao se u tome što je novac bio na jednom mjestu, a narod na drugom. Sav novac, recimo, država Zaljeva koji je kružio u to vrijeme ulagan je u Veliku Britaniju u kupovinu nekretnina, a ne u vlastiti narod, što je i danas jedan od glavnih problema."\nStanje gore nego prije prevrata\nBitno je ipak shvatiti, objašnjava Hearst, da je Arapsko proljeće oslobodilo sile koje su decenijama bile potiskivane, ali je pružilo priliku i ljudima poput Abdel-Fattaha al-Sisija koji su uzurpiranjem vojske iskoristili ogromnu silu protiv svog naroda. Represija je postala toliko proširena da se danas u veoma ozbiljnim krugovima govori da je Mubarak bio pošteniji vladar od svog nasljednika.\n"Arapsko proljeće porodilo je veliku silu koja je djelovala u Siriji i Egiptu i učinilo da jedan Mubarak, upoređen sa Sisijem, izgleda kao mučenik. Sisi je preuzeo vojsku i okrenuo je u potpunosti u svoju korist. Imate arapske vlade koje su i više autokratske nego prije, imate stotine hiljada političkih zatvorenika, nema pravih političkih stranaka. U Egiptu su svi koji mogu izazvati neko političko kretanje u zatvoru, uključujući i dva bivša visoka vojna funkcionera. To vam govori da čak ni nakon toliko godina Sisi ne vjeruje u izborni proces. To je i veliko pitanje legitimiteta. Ovo nije posljednje poglavlje i ne trebamo govoriti da je ovo arapska zima i stvari su veoma turbulentne i stanje jest gore nego što je bilo prije prevrata."\nHistorijski proces koji je Arapsko proljeće pokrenulo nije jednostavan i još nije završen, kaže Galip Dalay s Al Sharq Foruma, pojašnjavajući da je veliki problem u procesima demokratizacije arapskog svijeta što ne postoji prauzor na koji bi se zemlje mogle ugledati.\n"Prije svega moramo shvatiti da je Arapsko proljeće ili buđenje arapskog svijeta fenomen smišljen na Zapadu, a 'arapsko buđenje' jest termin koji se koristio u zemljama gdje se događao historijski proces. Buđenje arapskog svijeta historijski je proces transformacije i veoma je komplikovan i nikad nije ni trebao biti jednostavan. Kad uporedite druge slične fenomene koji su se događali tokom historije (recimo, preobrazbu Evrope u moderne države s ciljem objedinjavanja u nadnacionalnu zajednicu, kakva je Evropska unija), onda vidimo da je integrativni faktor bio i NATO i ideja o zajedništvu. U kontekstu Arapskog proljeća nije bilo nekog mjesta kojem se može vratiti, ali ne vidim razloga da se ljudi žele vratiti u okrilje starih režima."\nPromjena svijesti stanovnika\nPo Dalayevom mišljenju, najveće naslijeđe Arapskog proljeća jest promjena svijesti stanovnika i podrivanje vjekovne paradigme koja je diktatorske arapske režime činila gotovo neuništivima. Razvojem ideje da određeno državno stanje nije "sudbinski" dano i da su promjene sasvim normalan društveni, politički i historijski proces udaren je temelj za napredak svih država regije.\n"Ono što je Arapsko proljeće promijenilo u mentalnom ili psihološkom smislu, i to je najvažniji dio, jest da je izrodilo novu političku sociologiju, i to sociologiju koja se dugo vremena zasnivala na ideji da su diktature "dane" i da su one sudbina. I da se nisu smjeli propitivati njihovi temelji. Vidimo da, uprkos svim tragedijama i svim patnjama koje su preživjeli, ljudi više ne žele prihvatiti takav odnos kao svoju sudbinu. Ovo možete vidjeti u Siriji, Libiji, Jemenu i Egiptu. Politički temelji svih tih režima mnogo su nestabilniji nego prije deset godina. Razlog za to je očigledan jer su prije nekako mogli kupiti prešutni pristanak. Autoritarni režimi bili su u stanju kupiti pristanak naroda jer je vladala psihologija da su oni sudbinski predodređeni."\nDa Arapsko proljeće nije bio samo narodni pokret ili politički projekt u potpunosti rođen u zemljama koje su bile pogođene protestima mišljenje je Kamala Alama s Royal United Service Institutea, koji veoma otvoreno govori o utjecaju zapadnih zemalja na događaje u cijeloj regiji. Uplitanje zapadnih zemalja išlo je toliko daleko da su obavještajne službe opskrbljivale opozicijske grupe oružjem, novcem i ideologijom, što je za kontraefekt imalo gubitak povjerenja u istinske ideale pokreta.\n"Mislim da su zapadne obavještajne službe, posebno britanska i francuska, bile uključene u Arapsko proljeće, ako nikako drugačije, onda barem opskrbljivanjem opozicijskih grupa novcem i oružjem. Neke od tih grupa, posebno u sjevernoj Africi, primale su oružje od obavještajnih službi i bile na taj način pod kontrolom tih organizacija i teško kompromitovane."\nAlam je uvjeren da su razlozi za podsticanje i podršku pokretima Arapskog proljeća koji su dolazili sa Zapada bili veoma pragmatične prirode i da je trgovački interes zapadnih korporacija imao veliku ulogu u "rasplamsavanju" sukoba i ratova.\n"Na kraju svega vidimo da su najviše koristi imali trgovci oružjem i mislim da su mnoge takve kompanije na Zapadu pokušale iskoristiti priliku, čak i sada, tokom zaljevske krize, gdje oružje prodaju objema stranama i Kataru i svim zemljama okupljenim oko Saudijske Arabije. Čak je i cijena nafte pala. Ako malo bolje pogledate, vidite da je prodaja nafte u Iraku i Siriji bila povezana s ISIL-om i ekstremno izmanipulisana."\nDio tih manipulacija jest i ideja da su Sjedinjene Američke Države namjerno inicirale talase migranata koji se pokušavaju domoći zemalja Evropske unije. Takve priče, tvrdi Alam, samo služe da bi se što više zamaglila prvobitna ideja Arapskog proljeća, a njegovi efekti sveli samo na negativne političke i geostrateške posljedice.\nBijeda, bol i ubijanja\n"Mislim da je migracija spontana i izazvana je teškim humanitarnim stanjem u Libiji, Somaliji, Sudanu, Iraku i Siriji i to su prave izbjeglice koje idu u Evropu kako bi našle bolji život i to se dešavalo i prije Arapskog proljeća."\nKao i Hearst, koji misli da je stanje u većini zemalja pogođenih Arapskim proljećem "gore nego prije prevrata", i Alam sasvim negativno vidi posljedice događaja.\n"Bez ikakve sumnje Arapsko proljeće donijelo je bijedu, bol i ubijanja. Bez obzira na to koji su bili korijeni i namjere, arapski svijet razoren je više nego što je bio unazad 100 godina. Posljednji put katastrofa ovakvih razmjera bila je u vrijeme kad su Mongoli osvojili Bagdad. Mislim da Arapsko proljeće nije donijelo ništa dobro, da je donijelo smrt, ubijanja i još više potlačenosti."\nNa konferenciji u Sarajevu, osim Hearsta, Dalaya i Alama, učestvovali su i direktor Al Jazeera Media Networka Edhem Fočo i direktor Centra za napredne studije Ahmet Alibašić.


Odbrana diplomskog rada - Ana Brkić - 300353/2012\nDana 28.04.2017. u 14:30, u prostoriji S33, na III spratu, Danijelova 32, studentkinja Ana Brkić, broj indeksa 300353/2012, pristupiće odbrani diplomskog rada na temu "Kreiranje vrednosti za korisnike usluga na primeru hotela "B Hotels"".\nOdbrana diplomskog rada - Nemanja Danev - 302005/2012\nDana 28.04.2017. u 14:30, u prostoriji S33, na III spratu, Danijelova 32, student Nemanja Danev, broj indeksa 302005/2012, pristupiće odbrani diplomskog rada na temu "Bezbednost turista u hotelijerstvu- Studija slučaja: Hotel Holiday Inn Ekspress".\nOdbrana diplomskog rada - Nina Avramović - 302999/2012\nDana 24.04.2017. u 14:00, u prostoriji S16, na I spratu, Danijelova 32, studentkinja Nina Avramović, broj indeksa 302999/2012, pristupiće odbrani diplomskog rada na temu "Analiza restorana " ? ", " Iguana " i " Absinthe "".\nOdbrana diplomskog rada - Miloš Lacković - 186/2006\nDana 24.04.2017. u 16:45, u prostoriji S16, na I spratu, Danijelova 32, student Miloš Lacković, broj indeksa 186/2006, pristupiće odbrani diplomskog rada na temu "Mogućnosti za održivi razvoj turizma u Nacionalnom parku Tara i parku prirode Mokra Gora".\nOdbrana diplomskog rada - Dragana Jančić - 300906/2012\nDana 25.04.2017. u 14:00, u prostoriji S16, na I spratu, Danijelova 32, studentkinja Dragana Jančić, broj indeksa 300906/2012, pristupiće odbrani diplomskog rada na temu "Ambijent hotela SQARE NINE".\nOdbrana diplomskog rada - Teodora Biševac - 300664/2012\nDana 04.04.2017. u 14:00, u prostoriji S16, na I spratu, Danijelova 32, studentkinja Teodora Biševac, broj indeksa 300664/2012, pristupiće odbrani diplomskog rada na temu "Komparativna analiza finansijskih pokazatelja poslovanja hotela sa 4* na primerima Hotela Zira i Hotela IN".\nOdbrana diplomskog rada - Katarina Selenić - 300307/2012\nDana 04.04.2017. u 14:00, u prostoriji S16, na I spratu, Danijelova 32, studentkinja Katarina Selenić, broj indeksa 300307/2012, pristupiće odbrani diplomskog rada na temu "Marketing aktivnosti Avio-kompanije Air Serbia".


Vesti online / Svet / / U krizi jedan od najstarijih srpskih klubova u Nemačkoj: Oro pred gašenjem?!\nViše od četiri sata trajala je prošlog vikenda izborna Skupština kluba Oro u Frankfurtu, tačnije Oberurselu, gde se nalaze prostorije ovog udruženja. Učesnici su se razišli bez konkretnog dogovora osim da će se u skorije vreme sazvati nova Skupština o čemu će članovi biti naknadno obavešteni.\nBez konkretnog dogovora: Učesnici skupštine\nDoduše, doneta je odluka - koja je upitna s obzirom na broj prisutnih članova (svega 16 od ukupno 49 članova) - da "stari" Upravni odbor, na čelu sa dugogodišnjom predsednicom kluba Svetlanom Ilić, ostaje "na vlasti" i da ga samo treba dopuniti novim članovima. Pošto ni taj posao zbog manjka zainteresovanih za funkcije u klubu nije mogao da bude obavljen i to je ostavljeno za "neka bolja vremena".\nIncident na početku\nSkupština, kojoj su prisustvovali i Branko Radovanović, generalni konzul Srbije u Frankfurtu, Miodrag Stojković, predsednik Centralnog saveta Srba Hesena i dugogodošnji klupski aktivista Dragan Pribić, počela je - incidentom.\nPredsednica Svetlana Ilić prepustila je vođenje skupa Tini Kvintero Morena, predstavnici Centralnog saveta Srba Nemačke u Hesenu, iako ona nije član kluba. Ilićeva je objasnila da u Statutu kluba postoji klauzula da je poželjno da radno predsedništvo na skupštinama kluba čine neutralne osobe koje nisu članovi.\nGeneralni konzul Branko Radovanović\n- Oro nije samo klub. On je institucija poznata i van granica Nemačke, a u čast 40 godina postojanja i grad Frankfurt vam je pre nekoliko godina organizovao prigodnu proslavu u Gradskoj kući. Zato apelujem na sve članove i ove danas prisutne, ali i one koji su otišli, da nađu način da klub preživi jer je institucija zvana Oro veća od bilo kog pojedinca - istakao je između ostalog Branko Radovanović, generalni konzul Srbije u Frankfurtu.\nTakvo objašnjenje nije se svima svidelo, pa je pitanje rukovođenja skupom stavljeno na glasanje i većina je odlučila da Tina Kvintero Morena ostaje na čelu radnog predsedništva. Članovi Bojan Regeljica i Rada Cvetković, koji su zbog prisustva Kvintero Morena i njene uloge na skupu izražavali i najviše javnog negodovanja, demonstrativno su napustili sastanak.\nNi nastavak nije doneo popuštanje napetosti jer je bilo očigledno da je skup podeljen u dva tabora - one koji podržavaju Svetlanu Ilić koja je na čelu društva više decenija i na one koji joj u prvom redu zameraju samovolju u odlučivanju i žele da joj što pre vide leđa. Taj sukob posebno se zaoštrio posle preseljenja u nove prostorije u Oberuselu 2016. godine, a dostigao je kulminaciju pre nekoliko meseci kada se iz članstva ispisao kompletan B folklorni ansambl društva. Prvi ansambl se već ranije raspao da tako da je ovaj nekada veliki klub praktično ostao bez mladih i bez budućnosti. U klub su potom prestali da dolaze i njihovi roditelji, a dug za neplaćene kirije u prethodnih pet meseci narastao je na više od 11.000 evra.\nNa Skupštini je "isplivalo" da se mladi u ovom klubu nisu ništa pitali i da je sve odluke donosila samo predsednica Ilić.\n"Bezobrazna pitanja" mladih\nPredsednica Svetlana Ilić uglavnom nije odgovarala na prozivke rekavši da će se na njih osvrnuti kada se stigne na tačku "razno". Na kraju je i od toga odustala jer, kako je rekla, "nema više vremena za to, pa ću to učitniti na sledećem sastanku". Prokomentarisala je međutim da su 50 pitanja koja je dobila od mladih članova "bezobrazluk", ali da će narednih dana na sva ipak odgovoriti pismenim putem.\nRadno predsedništvo: Stojković, Ilić, Kvintero Morena, Primić i Komadinić\nMlade je posebno zabolelo što prilikom uređenja novih i lepih prostorija u Oberuselu nisu ni zašta pitani, pa tako nije udovoljeno ni njihovoj želji da u velikom prostoru dobiju jednu prostoriju za sebe i svoja druženja.\nPokušaji gostiju, Miodraga Stojkovića i generalnog konzula Radovanovića da pomire suprotstavljene strane i da mladi ipak donesu odluku o povratku u klub, nisu dali rezultate jer su svi ostali "ukopani" u svojim stavovima. Mada su Svetlana Ilić i Tina Kvintero Morena na svaki način pokušavale da "prođu" sve tačke dnevnog reda i na kraju izaberu novu upravu, do toga ipak nije došlo.\nNa kraju je ostao gorak utisak svih učesnika da je jedan od najstarijih srpskih klubova u Nemačkoj u velikoj krizi i da je, ako se nešto hitno ne preduzme i promeni, faktički pred gašenjem!\nZamerke i blagajnici\nIzveštaj o finansijskom stanju podnela je blagajnica Vesna Komadinić, koja se najviše zadržala oko troškova preselenja i uređenja novih prostorija. To je prema njenim rečima ne samo ispraznilo kasu (mada je većina materijala dobijena besplatno) već je klub dovelo u dugove. I njoj su zamerili da je sa predsednicom Ilić vodila taj posao bez dogovora i saradnje sa drugim članovima kluba.\nNekoliko mladića i devojaka, kojima je klub ostao u srcu, pojavili su se na skupštini, ali, kako je to naglasio Nikola Novaković, "samo kao gosti" jer su se i zvanično ispisali iz članstva.\n- Otvoreno kažem: mladi iz ansambla će se vratiti u klub ako se Svetlana Ilić povuče sa funkcije predsednika. Previše je puta do sada izigrala naše poverenje i zahteve - kazao je Novaković.\nAndrijana Lisica, bivši umetnički rukovodilac ansambla, istakla je da joj je "strašno teško kada vidi članove Ora koji sada igraju u drugim klubovima, ali da nikakav dogovor sa Svetlanom Ilić nije bio moguć".\nMnogi su se na ovom skupu pitali da li je sve moralo da završi napuštanjem kluba upravo onih koji su trebali da nastave njegovu tradiciju i zašto ranije nisu ukazali na probleme.- Pre nego smo\ndoneli tu za nas tešku i emotivnu odluku, predsednici Ilić smo poslali pismo sa 50 pitanja na koje smo mi mladi tražili odgovore, ali do danas ih nismo dobili - kazao je Novaković.\nSrpski klub Oro


SAD ĆE DOZVOLITI LETOVE ZA VAKCINISANE PUTNIKE, U EVROPI NAGLO SKOČIO BROJ REZERVACIJA | Hayat.ba\nU prošloj su sedmici nekih dana rezervacije za transatlantske letove bile trostruko veće nego sedmicu ranije, a potražnja na nekim rutama približila se nivoima prije krize, navodi se u saopćenju njemačke aviokompanije.\nRezervacije za letove u dceembru prema odredištima u SAD-u dosegnule su nivoe prije krize, ističe se u saopćenju.\nPrilika za oporavak velikih aviokompanija\nRezervacije mjesta u premium ekonomskoj, poslovnoj i prvoj klasi na letovima za SAD prošle su sedmice porasle u poređenju s istim periodom 2019. godine, dodaju.\nSAD je prošle sedmice objavio da će u novembru ponovo uspostaviti letove za potpuno cijepljene putnike protiv covida-19 iz 33 zemlje, uključujući Kinu, Indiju, Brazil i većinu evropskih zemalja.\nTakva odluka pruža velikim evropskim aviokompanijama, kao što su vlasnik British Airwaysa IAG, Lufthansa i Air France-KLM, priliku za oporavak prometa na transatlantskim rutama koje su im ključne za zaradu, primjećuje Reuters.\nIz njemačke firme najavljuju i dodatne letove za SAD kako bi udovoljili naglom rastu potražnje i od novembra će nuditi tri leta dnevno za Miami putnicima Lufthanse i SWISS-a.\nU uvjetima rastuće potražnje za letovima u SAD, Lufthansa također povećava broj letova prema svojim središtima u matičnoj Njemačkoj i u Austriji, Belgiji i Švicarskoj, prenosi Hina.


POJAM I VRSTE PREDUZETNIČKIH STRATEGIJA - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 12-06-2021, 10:06 PM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Maturski radovi / POJAM I VRSTE PREDUZETNIČKIH STRATEGIJA\nPOJAM I VRSTE PREDUZETNIČKIH STRATEGIJA\n1.\tMENADŽMENT, PREDUZETNIŠTVO I PREDUZETNIČKE STRATEGIJE\n1.1. Menadžment i preduzetničke strategije\t3\n1.2. Preduzetništvo\t5\n2.\tUTICAJ GLOBALIZACIJE NA PRINCIPE NOVE STRATEGIJE RAZVOJA PREDUZETNIŠTVA\n3.\tPREDUZETNIČKE STRATEGIJE\t13\n3.1. Biti prvi ali istovremeno i najbolji\t16\n3.2. Pogodite ih tamo gde ne očekuju\t16\n3.2.1. Kreativna imitacija 16\n3.2.2. Preduzetnički džudo 16\n3.3. Ekološki niše\t17\n3.4. Strategija naplatne rampe\t17\n3.5. Strategija specijalizovanih veština-znanja\t18\n3.6. Specijalno tržište\t18\n3.7. Strategija promenljivih vrednosti i karakteristika\t19\n4.\tZAKLJUČAK\t20\nSvuda u svetu, sve veći broj ljudi uspeva da ostvari svoje snove kroz sopstveni biznis. Mada je nivo preduzetničke aktivnosti, posle pucanja „Internet balona” (kada su Internet kompanije doživele strahovit rast i njihove cene na berzi dostigle enormne razmere, posle i kraha jednog broja kompanija, došlo je dostabilizacije na berzi i pada u nivou preduzetnicke aktivnosti), nešto opao, razvoj preduzetništva i dalje predstavlja jedan od najznačajnijih trendova u svetu.\nSvake godine, samo u SAD npr., se stvori od 3 do 4,5 miliona novih malih i srednjih preduzeća, odnosno, novo preduzeće nastaje na svakih 12 sekundi. Nivo zainteresovanosti za preduzetništvo je veoma visok u svim starosnim grupama. Od ljudi koji započinju biznis, 84% to rade po prvi put u svom životu. Ovakav rast preduzetničkog duha je jedan od najznacajnijih ekonomskih događaja u novijoj ekonomskoj istoriji. Svuda u svetu, ovi novi ekonomski „heroji”, menjaju biznis sredinu i igraju veoma znacajnu ulogu u ekonomijama svojih zemalja. Mnogo bolje od velikih kompanija, ovi „mali džinovi” inoviraju proizvode i usluge, pomeraju tehnološke granice, otvaraju nova radna mjesta.\nMala i srednja preduzeća (MSP) predstavljaju vodeću snagu u ekonomskom razvoju zemlje. Ona jačaju ekonomiju na više različitih načina: stimulišu promene u biznis okruženju kroz proces kreativne destrukcije, predstavljaju najveći izvor inovacija, najveći su generator novih radnih mesta i zahvaljujući razvoju Interneta I telekomunikacija, sve više doprinose daljoj globalizaciji biznisa.\nUpravljanje preduzecima u savremenim uslovima poslovanja podrazumeva determinisanje adekvatnog sistema mera performansi. Sistem mera performansi povezuje strategiju preduzeća sa tekućim poslovanjem, pruža relevantne informacije o ostvarivanju ciljeva u okviru konkurentskih strategija i ukazuje na područja gde su neophodna poboljšanja. Ja ću Vam u ovom radu pokušati izneti neke osnovne starategije razvoja preduzeća i preduzetništva.\n1. MENADŽMENT, PREDUZETNIŠTVO I PREDUZETNIČKE STRATEGIJE\nStrategija je upravljačka aktivnost preduzeća ili drugog organizacionog sistema koja se odnosi na izbor pravaca, metoda i instrumenata za ostvarivanje ciljeva njihovog funkcionisanja i razvoja. Izbor odgovarajuće strategije proističe iz okolnosti poslovanja preduzeća u privrednom i društvenom okruženju u kome deluju različiti podsticaji i ograničenja. Preduzeće, pri tome, raspolaže ograničenim resursima. a u obavljanju njegove delatnosti postoji i deluje konkurencija drugih učesnika na tržištu.\nUloga strategije u tekućem poslovanju i razvoju preduzeća svodi se na pronalaženje najboljih načina i alternativa za ostvarivanje planiranih ciljeva. To se obezbeđuje kombinovanjem raspoloživih ljudskih i materijalnih faktora, kao i drugih konkurentskih prednosti preduzeća. Težnja preduzeća je da na najbolji način odgovori na izazove i ograničenja okruženja i postigne što viši stepen efektivnosti i efikasnosti poslovanja.\nStrategija preduzeća treba da obezbedi najpovoljniji način i put ostvarivanja ciljeva u uslovima tržišne konkurencije i pod dejstvom dinamičnih promena okruženja. Zato je pri izboru strategije preduzeća neophodno, koristiti naučne metode istraživanja i razmotriti širok spektar pravaca, metoda i instrumenata koji će biti primenjivani, u zavisnosti od ciljeva i uslova poslovanja. Na izbor strategije utiču i veličina, razvoj i vrsta delatnosti preduzeća, kao i stepen decentralizacije upravljanja.\nIzbor odgovarajuće strategije i njeno realizovanje preko razvojne i poslovne politike preduzeća, treba da omogući sticanje profita. Profit se javlja kao cilj i svrha osnivanja, tekućeg poslovanja i razvoja preduzeća i njegovih poslovnih i organizacionih delova. Odluke o strateškim ciljevima poslovanja donose se na tri nivoa upravljačke hijerarhije preduzeća:\npreduzeća kao celine,\npojedinačnih poslovnih jedinica, kao delova preduzeća i\nposlovnih funkcija preduzeča.\nPreduzeće koje želi da razvija preduzetničke dimenzije svog poslovanja mora stvarati i održavati odgovarajući ambijent i kulturu i pružiti šansu zaposlenima da ispolje svoje preduzetničke osobine, preduzetnički talenat. U isto vreme, oni moraju imati i određene mogućnosti uticaja na menadžment i organe odlučivanja, odnosno sposobnost i upornost da obezbede podršku dobrim poslovnim idejama i uslove za njihovo prevođenje u novi ili drugačiji poslovni rezultat.\n- neguju atmosferu prihvatanja promena i fokusiranja na potrošače a napuštaju status quo poziciju koja preduzeće održava u stanju stagnacije, nakon čega sledi zaostajanje za konkurencijom i propadanje;\n- ohrabruju, podržavaju i nagrađuju one koji pronalaze i donose nove poslovne ideje za inoviranje poslovanja, koje su kompatibilne sa potencijalima preduzeća a idu u susret očekivanjima potrošača i otvaraju put u dugoročni prosperitet;\n- prihvataju neizbežni nivo rizika, koji je nužna posledica poslovanja u promenljivom i neizvesnom okruženju, i po tom osnovu tolerišu određene promašaje, kako ne bi destimulisala interne preduzetnike.\nEkonomija u kojoj se podstiče preduzetnička poslovna orijentacija i stimuliše razvoj preduzeća koja su inovativna i koja rastu jeste preduzetnička ekonomija. Sredinom sedamdesetih godina XX veka u SAD je načinjen snažan zaokret ka preduzetničkoj ekonomiji, a tokom devedesetih godina intenzivno su se stvarali uslovi za brži razvoj preduzetništva i u ostalim zemljama, naročito u privredno najrazvijenijim.\nSavremene privrede se sve više transformišu u preduzetničke, jer se putem preduzetništva ostvaruje rast proizvodnje, profita i zaposlenosti. Društvo koje u celini neguje ambijent za razvoj preduzetništva jeste preduzetničko društvo. Na nivou preduzeća utvrđuje se globalna strategija poslovanja, koja se dalje razrađuje po poslovnim jedinicima i poslovnim funkcijama kao delovima organizacione strukture preduzeća. Najpre je neophodno sagledati i postaviti osnovne pravce strategije celine preduzeća, a zatim ustanoviti specifičnosti strateških odluka na nivou poslovnih jedinica i poslovnih funkcija.\n1. 2. Preduzetništvo\nPostoji mnogo potreba, a resursi, posebno malih država, su ograničeni, tako da je neophodno postaviti prioritete. U postavljanju prioriteta jasno je da treba odrediti koji prioritet treba da stoje u redosledu izvršavanja. Prvo, efektivne promene se ne mogu “uvesti” spolja. Takvi pokušaji nisu uspešni zbog nemogućnosti da se prinudom promeni način razmišljanja. Ljudi se mogu naterati da preduzmu određene akcije, ali se ne mogu primorati da promene dušu i um, ili osnovne stavove i verovanja. Glavni elemenat uspešne strategije razvoja je vlasništvo i participacija. Ta vizija treba da uključi transformaciju institucija, kreiranje novog durštvenog kapitala i novih mehanizama regulacije i motivacije. U nekim slučajevima, potrebno je da nove kompanije zamene tradicionalne, a u drugim, nove kompanije će se razvijati sa elementima starog, ali će biti potrebno da evoluiraju i da se adaptiraju.\nDosadašnja ekonomska misao teorije rasta privrednog razvoja i preduzetništva uopšte bazirala se na konceptu komparativnih prednosti. Odnosno to je isticanje značaja resursa za ekonomski razvoj: ekonomski razvoj zavisi od kvalitetnih resursa i sposobnosti države da se izvrši što veća specijalizacija proizvodnje i usluga u tim delatnostima. Na praktičnom nivou to znači zalaganje za tzv. granske prioritete razvoja. Država proglašava grane-prioritete preduzetništva i merama ekonomske politike podstice njihov razvoj, a na štetu ostalih grana (od ostalih se uzima da bi se uložilo u prioritetne grane). Medutim, u otvorenoj i globalnoj ekonomiji produktivnost ne zavisi od toga koje su grane prioriteti i da li su preduzeca iz tih grana, vec prije svega od toga kako konkurišu. Ovo znaci, produktivnost zavisi od toga kako radi svako preduzece pojedinacno, od toga kako posluje, kakve ljude i strategije ima. Naglasak je na preduzećima (mikroekonomiji) ne na granama ili makroekonomiji. Ako firma ulaže u sebe, u modernu tehnologiju, u organizaciju, onda ona može biti produktivna u bilo kojoj grani.\nModerne tehnologije otvaraju velike mogućnosti za unapređenje u tako različitim oblastima kao što su poljoprivreda, usluge slanja malih paketa i pošte; ili proizvodnje poluprovodnika. Slično, postoji prostor u svim proizvodnim granama za primenu usavršavanja strategija, kao što su segmentacija potrošnje, diferenciranje proizvoda i usluga i stvaranje prilagodljivih vrednosnih lanaca kroz složene mreže u kojima se povezuju proizvođači, snabdevači i krajnji kupci. Iz ovoga proizilazi da je koncept vođenja politike granskih prioriteta, sa aspekta paradigme produktivnosti, pogrešan. Nije bitno u kojoj je grani preduzece. Bitno je da posluje produktivno i uspešno.\nDržava treba da omogući ne povlastice firmama (preko prioritetnog tretmana) vec opšte uslove koji firmama pomažu da lakše dodu od informacija, do nove tehnologije, do strucnih ljudi. Vlada treba da stvori ambijent koji pogoduje i podstiče razvoj paradigme produktivnosti. Nije važno na kojim granama neka zemlja zasniva svoju privredu, vec prije svega da li je u njoj razvijena produktivnosti preduzetništva.\nViziju razvoja strategije preduzeća i preduzetništva možemo definisati na sledeći način: "Maksima upravljanje znači gledanje unapred daje ideju značaja koja se pridaje viziji i planiranju u poslovnom svetu i ističe je da, ako sagledavanje nije celokupno upravljanje, u najmanju ruku je esencijalni deo. Da se sagleda u ovom kontekstu znači da se predvidi budućnost i izvrši priprema za nju; prema tome sagledavanje je akcija po sebi."\nVizija preuzima na sebe obezbeđenje, raspoređivanje pojedinačnih radnih sadržaja (aktivnosti, operacija i sl.) na nosioce organizacione celine (sektore, službe, pogone, odeljenja sve do radnih mesta), sa određenjem u vremenu (rokovi početka i završetka) za svaki radni sadržaj odgovarajućeg nosioca, uz adekvatnu alokaciju potrebnih (planiranih) resursa (po vrstama i količinama).\nKada posmatramo ukupan proces upravljanja razvojem, onda Vizija razvoja predstavlja primarnu fazu ovog procesa. Ako bi smo upravljanje razvojem posmatrali kao kontinuiran proces usmeravanja i realizacije razvoja, u tom slučaju Vizija razvoja straregije predstavljalo bi deo koji prethodi realizaciji i odnosi se na usmeravanje razvoja. Ako pođemo od činjenice da se od preduzeća očekuje da bude ne samo otvoreno prema stremljenjima i potrebama okruženja, onda ono mora da preuzme deo odgovornosti za ostvarivanje privrednog razvoja. Vizijom preduzeće nastoji da usmeri svoje buduće kretanje na izbegavanje nekorektnih akcija i smanjivanje mogućnosti neuspeha iz okruženja, kao i dezorganizovano stihijsko ponašanje unutar samog preduzeća. Očigledno, ako bi smo se oslonili na pretpostavku da će prirodni tok događaja dovesti sam po sebi do željenih ciljeva razvoja, onda ne bi bilo potrebe za vizijom. Vizija ne uključuje donošenje budućih odluka, nego se odnosi na donošenje tekućih odluka o realizaciji svojih budućih ciljeva, odnosno svog razvoja. Vizija razvoja predstavlja sagledavanje mogućih budućih stanja u kojima se preduzeće može naći, kao i preduzimanje aktivnosti koje će imati za cilj da preduzeću u budućnosti obezbedi najbolje stanje. Osnovni problem planiranja nije šta bi preduzeće trebalo da uradi u budućnosti, nego šta treba danas da preduzme da bi obezbedilo da se željeni razvoj realizuje u uslovima neizvesne budućnosti.\nVizija uključuje pesimističku i optimističku komponentu. Pesimizam leži u verovanju da ukoliko se nešto ne preduzme, nije verovatno da će se željeno buduće stanje desiti, dok optimizam izražava shvatanje da se nešto može uraditi da bi se povećale šanse da se željene stvari dogode u budućnosti. Vizija razvoja predstavlja kontinuelan proces, bez koga se ne može ostvariti efikasno buduće funkcionisanje. Kada kažemo da vizija razvoja mora imati svoj vremenski kontinuitet, onda smo time naglasili da je to proces koji nema svoj prirodni kraj, već se odvija neprekidno. Pri izradi plana trebalo bi poći od činjenice da je on fleksibilan, da je podložan promenama koje diktira okruženje i koje moraju biti ugrađene u njega, da bi se ostvarilo buduće očekivano stanje. Unošenjem promena u plan posebno smo izrazili neprekidnost u planiranju razvoja čiji kontinuitet predstavlja uslov za kontinuitet razvoja.\nPolazeći od činjenice da plan predstavlja samo instrument planiranja t da on izražava jedno buduće stanje, ne bi trebalo uprostiti proces planirala razvoja i svesti ga na formalni čin izrade plana za odgovarajući period kao i na kasniju realizaciju usvojenog plana. Izrada plana predstavlja kompleksan proces koji se ne završava definisanjem plana razvoja za određeni period, već se posao nastavlja stalnim unošenjem svih promena koje su od znatnog uticaja na funkcionisanje i razvoj preduzeća. Ako je potrebno treba ga podvrći preispitivanju postavljenih ciljeva pravaca razvoja i izvršiti reviziju u skladu sa uočenim promenama.\nMora se posebno istaći činjenica da pored kontinuarnosti postoji i integralnost planiranja razvoja. Pod integralnošću planiranja razvoja podrazumevamo posmatranje preduzeća kao sistema sa svim podsistemima i elementima, vezama i odnosima koji ga čine. Samo primenjujući integralno Vizija, obezbeđuje se razvoj kako posledica u celini, tako i pojedinih njegovih delova. Kao što je rečeno, Vizija razvoja odvija se kontinuiranom izradom, donošenjem, analizom, a kada je to neophodno i korigovanjem odgovarajućih planova razvoja. Da bi se ostvario zadovoljavajući kvalitet planova, i ujedno omogućila efikasnija realizacija planova razvoja, izrada plana trebalo bi da teče prema utvrđenoj metodologiji. Postupak izrade plana odvija se kroz nekoliko faza :\nOcene postojećeg stanja i sagledavanje razvojnih mogućnosti.\nDefinisanje opšte strategije razvoja preduzeća.\nDefinisanje mogućih ciljeva razvoja kojim se realizuju željena buduća stanja.\nUtvrđivanje potrebnih sredstava za realizaciju planiranog razvoja.\nNavedene faze su opšte prihvaćene u teoriji i praksi planiranja razvoja pa ih zbog toga nećemo posebno razmatrati. Iz svega predhodnog što smo naveli sledi da ciljevi preduzeća treba da obezbede:\nUspostavljanje i stvaranje okruženja, koje će podsticajno delovati na osnivanje novih i razvoj već postojećih MSP. Podsticajne mere osmišljene su Strategijom razvoja malih i srednjih preduzeća i preduzetništva u Republici Srbiji 2003-2009. godine. Njihovom realizacijom moguće je u narednom periodu otvoriti značajan broj radnih mesta u okviru sektora MSP, koji će omogućiti novo zapošljavanje, ali i zapošljavanje dela radnika koji usled restrukturiranja velikih društvenih preduzeća i smanjenja broja zaposlenih u javnim preduzećima, ostanu bez zaposlenja. Stvaranje poželjnog okruženja znači, da Regionalni centar za razvoj MSP mora da bude aktivni učesnik u pronalaženju realnog i dugoročnog potencijala za privredu i razvoj, uspostavljajući interaktivni odnos sa ključnim lokalnim stejkholderima.\nPodsticanje osnivanja, poslovanja i razvoja mikro, malih i srednjih preduzeća, pružanjem pomoći, saveta i informacija, obuka i konsalting usluga. Dosadašnja ponuda ovakvih vrsta usluga je na veoma niskom nivou, a i cene su visoke za pojedince i nove poduzetnike. Takođe, mali je broj agencija koje se bave obukom i savetovanjem budućih i postojećih preduzetnika. Dakle postojeće "tržište usluga" za MSP je nedovoljnog kapaciteta i nepoznatog kvaliteta. Zato, Regionalni centar treba da zauzme vodeću ulogu u razvoju tržišta usluga za MSP, da pridobije poverenje klijenata kvalitetom usluga sa namerom da nauči preduzetnike da te usluge, koje se čine nevidljivim i neopipljivim, mogu biti od velike važnosti za poslovni uspeh.\nRazvoj kapaciteta za dugoročan i održiv razvoj sektora MSP, kroz kreiranje i ostvarenje projekata koji mogu pomoći rastu efikasnosti malih i srednjih preduzeća, konkurenciji na domaćem i stranom tržištu, kvalitetu, internacionalizaciji i implementaciji IT (priprema za digitalno doba), kao i podizanju svesti, promociji i iniciranju različitih sredstava za poslovnu saradnju i povezivanje MSP sektora sa sličnim, u drugim regionima Srbije, sa velikim kompanijama i stranim partnerima. Regionalni centar zarazvoj preduzetništva treba svoje aktivnosti usmeriti na proširenje tržišta usluga, razviti visoko kvalitetnu ponudu i kompleksno obuhvatiti sve ciljne grupe (nezaposlene, viškove zaposlenih, studente, srednjoškolce, izbeglice i raseljena lica, i dr).\nDa rezimiramo po pitanju ciljeva razvoja preduzeća, odnosno preduzetništva država je obavezna da pruži neposrednu podršku malim i srednjim preduzeaima i preduzetnicima. Svojim misijom podstiče njihov razvoj, doprinosi rastu društvenog proizvoda i otvaranju novih radnih mesta. Iz predhodnog proističu i sami ciljevi preduzetništva :\npromocija i podsticanje razvoja preduzetništva i preduzetničkog duha,\notvaranje novih preduzeća i rast i razvoj postojećih,\nrazvoj tržišta konsultantskih usluga i\nrazvoj preduzetničke infrastrukture.\nŠto se tiče samih usluga u potpori razvoja preduzetništva potrebno je razviti\nširok spektar usluga koje pomažu malim i srednjim preduzećima i preduzetnicima da unaprede svoje poslovanje, a koje se mogu svrstati u tri kategorije: konsultantske usluge, obuke i poslovne informacije. Konsultantske usluge-svesni smo činjenice da često, da bi postigli uspeh u poslovanju, nismo u mogućnosti da sami rešimo probleme i izazove pred kojima smo se našli. Zbog toga nam je potrebna stručna pomoć u različitim oblastima poslovanja: marketing, poslovno planiranje, pravna regulativa, upravljanje ljudskim resursima, upravljanje finansijama, spoljnotrgovinsko poslovanje. Obuka-ako smo razvili biznis, ali želimo više, jasno Vam je da bez dodatnog našeg osposobljavanja i naših saradnika, bez ulaganja truda i novca, nema napretka. Poslovne informacije nam nude informacije o novim potencijalnim tržištima, potencijalnim proizvodima/uslugama, mogućnostima nabavke opreme, potencijalnim strateškim partnerima, vladinim programima podrške MSP sektoru, donatorskim programima podrške MSP sektoru, transferu tehnologije, izvorima finansiranja MSP, EU regulative, Sajmovima i svim važnijim manifestacijama u zemlji i inostranstvu. Iskustva u upravljanju razvojem preduzetništva, njihov broj, pozitivan uticaj na rast društvenog proizvoda i nacionalnog dohotka, visoko relativno učešće zaposlenih preduzetništva u ukupnom broju zaposlenih u visokorazvijenim zemljama, na jednoj strani, i nedostatak finansijskih sredstava i vremena kao najvažnijih resursa u našoj zemlji, na drugoj strani, ukazuju da strateški cilj земље treba da bude upravljanje razvojem preduzetništva.\nDržava direktnim i indirektnim merama podrške utiče pozitivno na okruženje preduzetništva kako bi se obezbedilo ispunjenje napred definisanog strateškog cilja. Okruženje za preduzetništva predstavlja: država-vlada, lokalna uprava, privredne komore, univerziteti, instituti, razne asocijacije i firme koje se bave konsaltigom, edukacijom i pružanjem drugih vidova pomoći. Preduzetništva se udružuju u asocijacije i formiraju svoje klubove. Rad se posvećuje snimanju odnosa okruženja prema upravljanju razvoja preduzetništva i anticipiranju nekih predloga za razvoj optimalnog interakcijskog odnosa preduzetništva i okruženja.\nUkoliko se zvanično prihvati da je strateški cilj države razvoj malih i srednjih preduzeća i ako se prihvati da vizija razvoja preduzetništva bude: dostizanje razvijenosti u visoko razvijenim zemljama, i postizanje optimalnog interakcijskog odnosa preduzetništva sa svim zainteresovanim stranama i institucijama koje su u direktnoj ili indirektnoj vezi sa preduzetništva kao u vosokorazvijenim zemljama, jasno i nedvosmisleno se ukazuje na sledeće: koliko smo udaljeni od visokorazvijenih zemalja u interakcijskom odnosu i ko, kako, za koje vreme, pomoću kojih resursa može da realizuje navedenu viziju. U radu je ukazano da se po hitnom postupku moraju menjati zakoni koji direktno utiču na upravljanje razvojem preduzetništva. Očekivalo se da zakoni koji se u ovom momentu usvajaju povoljno utiču na razvoj preduzetništva. Takođe se očekivalo da Zakon o lokalnoj upravi da više ekonomske samostalnosti lokalnoj upravi. Lokalne uprave imaju koncepciju razvoja preduzetništva, ali nemaju finansijska sredstva. Dosadašnja politika predhodnih je da Vlada nema nameru da donese dobre programe za razvoj proizvodnje i preduzetništva, već da čvrstom i tvrdom fiskalnom politikom kupi nepostojeća sredstva od osiromašene privrede. Brojne privredne delegacije visokorazvijenih zemalja sveta, koje svakodnevno dolaze u našu zemlju, pokazuju da su one zainteresovane za saradnju i vezu sa našim privrednicima. Ukoliko bi država usvojila model za upravljanje razvojem preduzetništva neke visoko razvijene zemlje i izvršila harmonizaciju i sinhronizaciju zakonske regulative, poštujući specifičnosti naše privrede, sve institucije, koje su povezane sa razvojem preduzetništva, imale bi interes da usklade svoje koncepcije, tj. regulišu pozitivan odnos prema preduzetništva. Ovako su peduzeć u Srbiji prepuštena sama sebi i pitanje je koliko imaju snage i šanse da se izbore protiv postojećih krutih i uglavnom destimulitivnih zakona i propisa.\nStrategija razvoja treba da ima glavni cilj transformaciju durštva. Pre svega, ona je široka vizija budućnosti društva: gde društvo treba da bude za 10 godina. Ta vizija treba da obuhvati izvesne kvantitativne ciljeve. Ona treba da uključi transformaciju institucija i kreiranje novih institucija. U suštini, to je «mapa» kretanja durštva do definsanog cilja. Savremeni razvojni proces je kompleksan i težak, te proces kreiranje strategije često zahteva više znanja i informacija nego što je raspoloživo sada. Zato je strategija razvoja živi dokumenat. Potrebno je postaviti način kako da se kreira, revidira, i primeni. Naravno, nema uspešne strategije razvoja bez učenja društva. To učenje je učenje na višem nivou.\nDakle, glavni cilj strategije razvoja je transformacija društva. Strategija razvoja polazi od toga da je integralni deo uspešnog razvoja povećanje društvenog proizvoda per capita. Ali, to je samo jedan od ciljeva, a on se čak neće ostvariti dok se ne primijeni širi i više društveno orjentisan prilaz razvoju. Tako, pored povećanja društvenog bruto proizovda, nova razvoj na strategija a postavlja za ciljeve podizanje nivoa životnog standarda, poboljšane zdravstvenih usluga, povećanje pismenosti, smanjenje kriminala, smanjenje sitomaštva itd. Principi celovitosti, dugoročnosti i razvoja demokratskog porcesa u društvu su u osnovi strategije.\nBitna komponenta nove razvojne strategije je promena u načinu obavljanja biznisa. Promene su sudbina firmi u procesu globalizacije. Firme menjaju: obim njihovih aktivnosti, prirodu relacija sa kupcima i dobavljačima, menadžment nivoe, prilaze organizacionom učenju, prilaz motivaciji i koordinaciji; način obavljanja posla na mikro nivou.\nKako Perez i Freeman tvrde, promene rezultiraju novom tehno-ekonomskom osnovom. Ta nova osnova ima tri glavna obeležja. Prvo, zbog skuplje energije i relativno jeftinijeg informacionog ulaza, postoji pomeranje prema informaciono-intezivnim više nego energetsko ili materijalno-intenzivnim proizvodima. Drugo, promene vode prema fleksibilnim sistemima, koji mogu dati široki dijapazon proizvoda. Ekonomija rezultata je u prvom planu. Treće obeležje te nove osnove je kretanje prema većoj integraciji funkcija si stema unutar organizacija između dobavljača i kupaca. Nove osnove upućuju organizacije da preispitaju njihove ciljeve i operacije. To je, takođe, razlog pojave novih organizacionih formi, čak radikalno različitih od dosadašnjih.\n"Suprotstavljajući staro sa novim, nalazimo da ono što je važno kod novog nije snaga ljudskih mišića, nego snaga mozga; sposobnost da se čini inteligentno koriscenje informacija, radi stvaranja ideja koje daju vrednost i podržavaju konkurentnost"\nFirme se organizuju za stalne promene. To znači sistematično napuštanje onoga što je čvrsto uspostavljeno i, uobičajeno, bilo da se radi o proizvodima, uslugama ili procesima, ljudskim i društvenim odnosima i vezama, umećima ili samim organizacijama. Takvo organizovanje Šumpeter je nazvao "kreativna destrukcija".\nPromene utiču na poboljšaju performansa firmi. Globlalizacija je dinamički proces u kome se pojačavaju konkurentski pritisci, nove tehnologije stvaraju nove prilike, padaju barijera za intenacionalnu trgovinu i investiranje, povećava se transparentnost zahvaljujući razvoju informacionih tehnologija, što znači da konkurenti firmi nisu više samo lokalni rivali, nego mogu biti sa bilo koga mesta globusa, tržište kapitala daje podsticaje firmama da poboljšavaju performans, ogromni napreci u tehnologiji komunikacije i komputerizacije podržavaju globalizaciju. U stvari, organizacione inovacije kroz transformaciju su postale neophodnost i hitnost, koje ako se adekvatno primene vode boljim ekonomskim performansama. Štaviše, one mijenjaju način na koji se posao obavlja i mijenjaju ljudski život fundamenatlno.\nKonačno, one mogu uticati na svaki aspekt izvršavanja biznisa u savremenoj fimi (i ne samo biznisa). Ostvarivanje visokog performansa u biznisu rezultira iz uspostavljanja i održavanja sklada tri elementa: strategije firme, organizacionog oblikovanja i okruženja u kojem firma postoji . Ova formulacija nas vodi teoriji kontigencije strategije i organizacije. Ne postoji jedna najbolja strategija, i ne posoji jedan najbolji način organizacije.\nAtraktivnost strategije ja definisana samo u pogledu koliko ona dobro funkcioniše u odgovarajućem okruženju sa organizacijom pomoću koje se ona implementira.\nOblikovanje biznisa je, dakle, selektovanje orgnaizacije koja će ostvariti maksimalne performanse u kontekstu okruženja. Tu postoji čvrsta veza strategije razvoja društva i mikrostrategije.\n3. PREDUZETNIČKE STRATEGIJE\nRazvoj strategije preduzetništva se ogleda u sledećem:\nPrepoznajući potencijalni doprinos malih i srednjih preduzeća ekonomskom rastu, otvaranju novih radnih mesta, inovacijama, transferu tehnologije i dostignućima u socijalnom i ekonomskom usklađivanju;\nPolazeći od postojećih ograničenja za razvoj malih i srednjih preduzeća, niskog nivoa biznis znanja, regulativne i administrativne barijere, ograničenog pristupa raspoloživim izvorima finansijskih sredstava na srednji i duži rok, neadekvatnog pristupa izvorima poslovnih i tržišnih informacija i ograničene raspoloživosti specijalizovanih poslovnih usluga;\nUzimajući u obzir najbolja međunarodna iskustva iz oblasti razvoja malih i srednjih preduzeća i propise iz Deklaracije UN-a o Saradnji u Razvoju malih i srednjih preduzeća u oblasti Severo-istočne Evrope.\nPovećanje broja malih i srednjih preduzeća registrovanih u privatnom sektoru, koja zvanično posluju.\nPostizanje veće raznolikosti i integrisanosti ekonomske aktivnosti, povećavajući učešće malih i srednjih preduzeća koja se baziraju na proizvodnji i ne-trgovačkim uslugama.\n4. Povećati konkurentne aktivnosti malih i srednjih preduzeća u ekonomskim sektorima u kojima određena država zavisi od uvoznih dobara i usluga; i povećati učešće malih i srednjih preduzeća u prihodima od izvoza.\n5. Povećati učešće domaćih malih i srednjih preduzeća u inostranim strateškim savezima i aranžmanima zajedničkih ulaganja (joint ventures).\n6. Povećati učešće malih i srednjih preduzeća u Bruto društvenom proizvodu.\nUspešna realizacija ove strategije pojedine države nisu u mogućnosti same da realizuju, već zahtevaju zajedničke, koordinirane napore niza subjekata, uključujući Vladu, međunarodne kreditne institucije, inostrane donatore, nevladine organizacije, poslovno-zastupničke organizacije, poslovni konsalting i savetodavne usluge, kao i mala i srednja preduzeća. U isto vreme, Vlada takođe uviđa da se njena uloga u postizanju ovih strateških ciljeva i njeni odnosi sa partnerima moraju dalje razvijati u toku ove primene, fokusirajući se u početku na mere promovisanja preduzetništva i uspostavljanja odgovarajućeg okvira za razvoj malih i srednjih preduzeća. Kada ove mere počnu delovati, učešće Vlade će se znatno smanjiti i svesti na pružanje osnovnog poslovnog obrazovanja i informacija koje ne obezbijedjuje tržište.\nNivo preduzetničkih aktivnosti u većini država je trenutno na veoma niskom nivou po međunarodnim standardima.. Da bi omogućili državi da postane konkurentna u međunarodnoj tržišnoj ekonomiji, neophodno je da se preduzmu svi koraci u cilju podrške razvoja preduzetništva. Osim preduzimanja mera koje bi građanima olakšale osnivanje i vođenje poslovanja, zahteva se i uska saradnja sa medijima i ostalim "kreatorima mišljenja"kako bi se naglasile korisne strane preduzetništva i privatne inicijative, kao alternative zaposlenosti u državnim firmama i u Vladi, i kako bi se kreirao pozitivan "uzor-model" za preduzetnike. najčešće se predlažu u praksi da se:\nIstraže mehanizmi za promociju preduzetništva putem partnerstva između Vlade, predstavnika preduzeća, edukatora, medija i predstavnika slobodne štampe, obezbeđujući različite oblike komunikacije (okrugli stolovi,promotivni seminari, posebne emisije o malom i srednjem biznisu, biznis klubove itd.)\nPokrenuti poseban specijalizovani magazin, koji bi posebno imao za cilj promociju razvoj malih i srednjih preduzeća i objavljivao "primere uspeha" iz ovog sektora.\nKoordinacija primene ovakvih strategija za razvoj preduzetništva, prvenstveno malih i srednjih preduzeća kao i nadgledanje njenog razvoja su primarne odgovornosti Vladinih Agencija za Razvoj malih i srednjih preduzeća.\nZa preduzetnike je veoma važno da neguju strateški pristup upravljanja preduzećem. Preduzetnici su razvili nekoliko različitih tipova preduzetničkih strategija:\nPreduzetnik koji koristi strategiju potpunog planiranja planira unapred i aktivno struktuira situaciju. Karakteristika strategije kritične tačke je da započinje sa najtežom, najnejasnijom i najvažnijom tačkom u planu. Akcije se sprovode na osnovu te tačke, tog polazišta i ništa se drugo ne preduzima. Tek nakon rešavanja prve kritične tačke moguće je preduzeti sledeće korake.\nOportunistička strategija počinje sa nekim oblikom planiranja. Međutim, kada se šansa pojavi u okruženju, preduzetnik odstupa od plana i pokušava da iskoristi šansu.\nKarakteristika reaktivističke strategije je da preduzetnik reaguje u skladu sa situacijom. Akcije nisu planirane i ne koristi se proaktivan pristup informacijama.\nRutina je unapređenja poslovanja, zato što se stvari obavljaju na način na koji su se oduvek obavljale.\nOno što je karakteristično za nova preduzeća u oblasti visoke tehnologije su promenljivo okruženje Hi-tech preduzeća opredeljuju za jedan od pet strateških pristupa:\nfokus na obezbeđivanje velikog broja proizvoda, velikom broju klijenata, kroz veliki broj distribucionih kanala,\nfokus na finansijske strategije sa velikom zavisnošću od eksternih izvora finansija i velikog broja stejkholdera.\nPo Peter Drucker postoje četiri specifične preduzetničke strategije:\nPogoditi ih tamo gde ne očekuju,\nU okviru ove strategije preduzetnik ima za cilj da osvoji vodeću poziciju, na nekom novom tržištu. ili u nekoj novoj privrednoj grani. Ona nije dominantna strategija preduzetništva, naprotiv, ona je najveća kocka, odnosno donosi najveću neizvesnost. Međutim, kada se pokaže kao uspešna, ona donosi najveće nagrade svom autoru.\nStrategija "biti prvi ali istovremeno i najbolji" zahteva postavljanje ambicioznog cilja. Ona uvek ima za cilj stvaranje nove privredne grane ili novog tržišta. Ova strategija mora odmah da pogodi cilj, ili će potpuno promašiti.\nPrimena ove strategije ne dozvoljava držanje visokih cena. Naprotiv, usavršavanjem i ekonomijom obima potrebno je sniziti cene svog proizvoda i na taj način odbiti konkurenciju.\n3.2. Pogodite ih tamo gde ne očekuju\nOva strategija se može realizovati kroz sprovođenje dve podstrategije: kreativna imitacija i preduzetnički džudo.\nOva strategija čeka da neko drugi izmisli nešto što je ipak samo približno konačnoj upotrebnoj vrednosti. Tada je moguće primeniti kreativnu imitaciju koja primenjuje konačno rešenje za zadovoljenje potreba klijenata Kreativni imitator koristi uspeh koji su drugi ostvarili. Kreativna imitacija ima i svoje rizike. Kreativni imitatori lako dolaze u iskušenje da ponište svoje napore u nastojanju da se osiguraju od gubitaka. Druga opasnost dolazi od lošeg tumačenja trenda na tržištu koje su prethodni inovatori stvorili. Kreativna imitacija najbolje funkcioniše u oblasti visoke tehnologije.\n3.2.2. Preduzetnički džudo\nMože se izdvojiti pet posebnih navika i ponašanja koja koriste postojeća preduzeća, a koja omogućavaju novim preduzećima da primene strategiju preduzetničkog džudoa:\n1. Oholost koja preduzeće ili čitavu privrednu granu vodi ka uverenju da nešto što je novo, ne može da bude i dobro, sve dok se sami oni ne uvere. Tako dolazi do odbijanja novog pronalaska sa prezirom.\n3. Verovanje u kvalitet. Kvalitet proizvoda ili usuga nije ono što njihov dobavljač misi da jeste. Kvalitet je ono što mušterija dobija i za šta je spreman da plati. Proizvod nije kvalitetan zato što ga je teško napraviti. Mušterije plaćaju samo ono što im je od koristi i što za njih predstavlja upotrebnu vrednost.\nPostoje tri situacije u kojima strategija preduzetničkog džuda može da se pokaže uspešnom:\nOva strategija ima za cilj osvajanje, sticanje praktičnog monopola u jednoj manjoj oblasti tržišta ili proizvodnje. Postoje tri različite podstrategije ekoloških nišea:\nstrategija specijalizovanih veština-znanja\nstrategija specijalizovanih tržišta\nPozicija naplatne rampe je najpoželjnija pozicija koju može da ostvari jedno preduzeće. Međutim, ona ima svoje veoma striktne zahteve. Pre svega, proizvod mora da bude bitan za čitav proces. Rizik da se taj proizvod ne koristi mora da bude neuporedivo veći od troškova dobijanja tog proizvoda. Drugo, tržište mora da bude u toj meri ograničeno, da onaj koji da prvi osvoji, automatski dolazi u poziciju da ga i definitivno prisvoji. Strategija osvajanja naplatne rampe ima ozbiljna ogranišenja i rizike. To je veoma statična pozicija. Kada se jednom osvoji ekološka niša, ona ne daje mnogo mogućnosti za rast. Veoma je teško iz te pozicije povećati tražnju za proizvodom. Ona zavisi od tražnje za proizvodom ili procesom čiji je on osnovni sastojak. S druge strane, preduzeće ne sme da koristi svoju monopolsku poziciju zato što će klijenti nastojati da pronađu drugog snabdevača.\nNiše posebnih specijalnosti su pre svega namenjene sektoru prerađivačke industrije. Tačan proračun vremena je bitan za uspostavljanje i osvajanje niše na tržištu. Ona se mora uspostaviti na samom početku stvaranja privredne grane. Da bi se osvojila niša na bazi specijalnosti, to uvek zahteva nešto što predstavlja istinsku inovaciju. Ona se javlja kao rezultat sistemske analize inovativnih mogućnosti. Preduzeća koja se učvrste u niši specijalnosti, moraju stalno da rade na usavršavanju i poboljšavanju svoje stručnosti. Niša specijalnosti donosi i neka ograničenja: svojim posednicima donosi suženi vidokrug u odnosu na tržište. posednik niše specijalnosti obično zavisi od nekog drugog, koji može njegov proizvod ili uslugu da iznese na tržište. specijalnost prestaje da bude specijalnost, odnosno postaje ono što je opšte poznato, univerzalno znanje ili stručnost. Niša specijalnosti je po svojoj prirodi ograničena po obimu i vremenski. Vrste znanja i specijalnsoti veoma se teško priilagođavaju promenama u spoljnjem okruženju.\nGlavna razlika između niše specijalnosti i niše specijalnog tržišta je u tome što je prva nastala i razvila se oko jednog proizvoda ili usluge, a druga oko specijalnog znanja poznavanja tržišta. Specijalno tržište se pronalazi posmatranjem i analiziranjem pojave i razvoja novih proizvoda i usluga, postavljajući pri tome pitanje: "Kakve mogućnosti tu postoje, koje bi nam dale šansu za posedovanje jedinstvene niše, i šta treba da uradimo da bismo tu nišu popunili pre svih drugih?" Niša specijalnog tržišta ima iste zahteve kao i niša specijalizovanih znanja tj., sistemsku analizu novog trenda, privredne grane ili tržišta. One imaju i ista ograničenja. Najveća pretnja osvojene niše na osnovu specijalnosti, jeste sam uspeh na tržištu. Najveća pretnja postoji onda kada specijalno tržište postane masovno tržište, odnosno, kada ono izgubi svoju ekskluzivnost.\nutvrđivanje odgovarajućih cena,\nprilagođavanja društveno-ekonomske realnosti klijenta,\nisporuke onog što za klijenta zaista predstavlja pravu vrednost.\nKreiranje koristi - u ovoj strategiji cena je irelevantna. Strategija funkcioniše samim tim što korisnicima omogućuje da rade upravo ono što služi njihovoj svrsi. Stvaranje koristi omogućuje ljudima da zadovolje svoje želje i svoje potrebe na svoj sopstveni način. Utvrđivanje odgovarajućih cena - suština je u tome da se utvrdi prava cena za ono što mušterija kupuje, a ne da se određuje cena onoga što proizvođač prodaje. Kupci plaćaju uslugu, a ne proizvod. Prilagođavanja društveno-ekonomske realnosti klijenta - proizvođač mora da bude racionalan. Njegova realnost je obično u potpunoj suprotnosti sa realnošću klijenta. Zato on mora da joj se prilagodi. Isporuke onog što za klijenta zaista predstavlja pravu vrednost - strategija je veoma slična strategiji prilagođavanja realnosti potrošača. Ona predstavlja samo finiju analizu u odnosu na ono šta klijent želi i onoga što proizvođač proizvodi.\nMeđunarodno poslovno angažovanje je sve više preduslov opstanka, a sve manje jedna od opcija koju imaju preduzeća u savremenom ekonomskom okruženju. Da bi na najbolji način iskoristili sve prednosti međunarodnog biznisa, kompanije, pre svega, moraju da razumeju koji modeli međunarodnih tržišnih ulazaka postoje i prema tome da formiraju svoju sopstvenu strategiju razvoja preduzetništva. Nakon identifikacije ovih modela, neophodno ih je međusobno uporediti, kako bi se identifikovao model koji, u zavisnosti od faze u međunarodnom angažmanu, najbolje odgovara konkretnom preduzeću.\nStrategija razvoja preduzetništva treba da ima glavni cilj transformaciju preduzetništva. Pre svega, ona je široka vizija budućnosti preduzeća: gde preduzeće treba da bude za 10 godina. Ta vizija treba da obuhvati izvesne kvantitativne ciljeve. Ona treba da uključi transformaciju preduzetništva i kreiranje novih institucija. U suštini, to je “mapa”kretanja preduzeća do definisanog cilja. Savremeni razvojni proces je kompleksan i težak, te proces kreiranje strategije često zahteva više znanja i informacija nego što je raspoloživo sada. Zato je strategija razvoja živi dokumenat. Potrebno je postaviti način kako da se kreira, revidira, i primeni. Naravno, nema uspešne strategije razvoja bez učenja o preduzetništvu.\nDakle, glavni cilj strategije razvoja preduzetništva je transformacija preduzetništva. Strategija razvoja preduzetništva polazi od toga da je integralni deo uspešnog razvoja povećanje društvenog proizvoda per capita. Ali, to je smao jedan od ciljeva, a on se čak nece ostvariti dok se ne primeni širi i više društveno orjentisan prilaz razvoju. Tako, pored povećanja društvenog bruto proizvoda, nova razvojna strategija preduzetništva postavlja za ciljeve podizanje nivoa životnog standarda, poboljšane zdravstvenih usluga, povećanje pismenosti, smanjenje kriminala, smanjenje siromaštva itd. Prema nedavnom istraživanju, koje je obavila kompanija Ernst i Jang (Ernst & Young), 78% uticajnih ljudi iz biznis sveta smatra da je preduzetništvo i njegov razvoj biti najznačajniji trend 21. veka. Mala i srednja preduzeća već zauzimaju jedno od najznačajnijih mesta u svetskoj ekonomiji – motor su ekonomskog rasta, stvaraju najviše radnih mesta, najviše inovacija... Iz tih razloga, podrška razvoja preduzetništva i malih i srednjih preduzeća se nameće kao obaveza, a ne samo kao poželjan cilj. Tradicionalne mere ekonomske politike za pospešivanje preduzetništva su potreban, ali ne i dovoljan uslov za razvoj ovog sektora.\nBožić Vojislav, Ekonomika biznisa, drugo dopunjeno izdanje, BIGZ, Beograd, 2002.\nDostić, M., Preduzetništvo i menadžment u malom biznisu. Sarajevo: 1996\nIlić, M., Ekonomika industrije, Ekonomski fakultet - Institut za ekonomska istraživanja, Kragujevac, 2001\nIlić, M., Ocena stepena koncentracije i monopolske moći u industriji. U Strategija razvoja i strukturne promene u uslovima tranzicije, Ekonomski fakultet, Niš: Ekonomski fakultet, 2001\nPetković Vlajko, Preduzetništvo, VPŠ, Čačak, 2006\nPetrović, P. Poslovna politika - mala preduzeća-osnov adaptibilne strategije izvoza, Poslovna politika, str. 8, 2001\nhttp://www.anu.edu.au (преузето дана 02.11.2008. године)\nhttp://www.eto.org.uk http://www.wikipedia.com (преузето дана 02.11.2008. године)\nhttp://www.internet.fon.bg.ac.yu (преузето дана 02.11.2008. године)\npreduzetnicke strategije.doc (Veličina: 205.5 kb / Preuzimanja: 492)\nOsnovne vrste turističke propagande derrick 0 1,210 07-08-2013 10:27 PM\nPojam uzorka, vrste uzorka i primjena uzorka derrick 0 1,404 04-08-2013 01:07 PM\nPojam i značaj regulisanja saobraćaja derrick 0 2,454 08-02-2013 11:37 AM\nPojam naučnog rada derrick 0 1,771 08-02-2013 11:35 AM


AVGUST U AVGUSTU SOKOBANJA 2010\nU centru Sokobanje podelom promotivnog materijala, najavljen 11. po redu Basket turnir AVGUST U AVGUSTU SOKOBANJA 2010. Trajaće tri dana, od 13. do 15. avgusta, a sve utakmice, takmičenja u šutiranjima trojki i takmičenje u zakucavanjima, kao i revijalne utakmice, biće na igralištu kod gimnazije.\nU centru Sokobanje podelom promotivnog materijala, najavljen 11. po redu Basket turnir AVGUST U AVGUSTU SOKOBANJA 2010.\nTrajaće tri dana, od 13. do 15. avgusta, a sve utakmice, takmičenja u šutiranjima trojki i takmičenje u zakucavanjima, kao i revijalne utakmice, biće na igralištu kod gimnazije. Za sve pobednike, po kategorijama i u takmičenjima pripremljeni su pehari i medalje, ali i novčane nagrade. Pobednika turnira očekuju 50.000 dinara, drugoplasiranog 20.000, a trećeplasiranog 10.000 dinara.\nSve utakmice počinju od 18 časova, uz bogat muzički program i nagradne igre.\nBASKET IMA SVOJU KUĆU - SOKOBANJA 2010.\nVidimo se na basketu, u Sokobanji!