Seboreja kod dece – Dermatovenerološka ordinacija Derma Experta\nSeboreja kod dece – Dermatovenerološka ordinacija Derma Experta\nSeboreični dermatitis ili seboreja je kožna bolest koja se javlja u svim životnim dobima. Za nastanak ovih neprijatnih promena na koži važnu ulogu imaju genetska predispozicija, prekomerno lučenje sebuma kao i infekcija kože.\nU Dermatovenerološkoj ordinaciji Derma Experta možete uraditi dermatološki pregled ako ste primetili da vaše dete ima promene na koži koje ukazuju na seboreični dermatitis. U ordinaciji pregled obavlja dr Nevena Grba. Zakažite termine pregleda na kontakt telefon\nSeboreja kod dece je oboljenje koje se javlja tokom prvih 10 nedelja života, ali se najčešće razvija tokom puberteta i oko 40 godine života. To je hronično, zapaljensko oboljenje kože lokalizovano na regijama sa najvećom gustinom lojnih žlezda poput poglavine i lica.\nUzrok nastanka seboroičnog dermatitisa\nUzrok nastanka ovih promena na koži nije u potpunosti razjašnjen ali se smatra da nastaje usled pojačane aktivnosti lojnih žlezda, neadekvatne imunološke reakcije kože i dejstva gljive Malassezia spp koja je deo normalne mikroflore kože.\nKako prepoznati seboreju na koži deteta\nCrvenila sa žućkasto beličastim naslagama – posebno oko nosa i obrva i oko ušiju.\nCrvenilo u preponama i na perianalnoj regiji sa ili bez svraba\nŽućkastih, debelih naslaga masnog izgeda na poglavini, najčešće tokom prvih nekoliko nedelja života.\nLečenje seboroičnog dermatitisa\nLečenje promena na licu i telu u dermatološkoj ordinaciji Derma Experta se sprovodi primenom antimikotika u vidu krema ili šampona za kosu i niskopotentnih kortikosteriodnih krema u što kraćem vremenskom periodu. Za lečenje promena na poglavini koristimo mineralna ulja uz blago iščetkavanje kose i šamponi sa antimikoticima.\nKategorija članka: Seboroični dermatitis


Fotografije Srbije - fotografije, slike, gradovi, jezera, reke, planine, sela...: June 2009\nFotografije iz manastira Kaona\nOve fotografije sam snimila u manastiru Kaona 28.06.2009 u večernjim satima.\nAutor fotografija: Marković Biljana, Šabac\nPostavio: Unknown u 1:20 PM No comments:\nResnicko jezero - Pariguz\nVestacko Resnicko jezero - Pariguz pored Avale i naravno Resnika.\nBaka cuva koze pored jezera.\nPas gleda u djubre koje se nakupilo ispod brane.\nPostavio: Unknown u 6:40 AM No comments:\nAda Ciganlija - trenuci pred nevreme\nAda Ciganlija - oblaci se polako okupljaju iznad jezera\nDrvece je procvetalo i ostavilo Adu prekrivenu belim "macama".\nNebo se otvorilo"\nDan se pretvorio u noc.\nPostavio: Unknown u 2:56 AM No comments:\nDuga iznad reke\nAutor fotografija: Zoran Ciric\nMolimo autora da napise nazive mesta u okviru kojih su napravljene fotografije.\nPostavio: Unknown u 4:16 AM No comments:\nKurs digitalne fotografije - Axelfoto skola\nAxelfoto škola najavljuje novi kurs digitalne fotografije sa jednostavnim konceptom namenjenim početnicima u digitalnoj fotografiji kao i iskusnijim amaterima kojima je potrebna mala pomoć u prelasku na digitalnu tehniku.\nKurs je tematski podeljen u tri celine, tehnika fotografisanja, kreativna fotografija i obrada digitalne fotografije. Svaka tematska celina je zastupljena sa po 5 predavanja koja traju oko 2 sata.\nNa časovima tehnike fotografisanja polaznici se upoznaju sa samom prirodom nastajanja digitalne fotografije, osnovnim parametrima fotografisanja i njihovom uticaju na izgled fotografije, načinima merenja svetla i korišćenjem tih rezultata u podešavanju aparata. Časovi kreativne fotografije se bave na početku malom istorijom lične i amaterske fotografije i nekim osnovnim pravilima kompozicije načinima kreativnog korišćenja različitih parametara snimanja. Dobar deo predavanja su i kreativne kritičke diskusije radova polaznika.\nTakođe u sklopu kreativne fotografije je i predavanje o osnovama rada u studiju.U sklopu obrade digitalnih fotografija polaznici se upoznaju sa načinima korekcije snimljenih fotografija i njihovog prilagođavanja nekoj određenoj nameni ili načinu prezentacije.\nPredavanja će se održavati u centru Beograda, u fotografskom studiju u Resavskoj ulici. Ceo kurs od 15 predavanja traje 4 nedelje, po 4 predavanja nedeljom. Predviđeno je da predavanja budu organozovana utorkom i četvrtkom od 20 časova i dva spojena predavanja subotom od 14 časova (sa polusatnom pauzom oko 16 časova).\nCena pohađanja kursa je 200€. Plaćanje se vrši isključivo u dinarima, prema kursu na dan uplate. Gotovinske uplate se vrše u prodavnici Axelfoto na Mostarskoj petlji u Beogradu. Predviđena je i mogućnost plaćanja u ratama o čemu će svi prijavljeni biti naknadno obavešteni.\nKontakt za pitanja i prijavljivanje: skola@axelfoto.com\nDejan065 444 7272\nPostavio: Unknown u 3:18 AM No comments:\nVidikovac - Divcibare\nVidikovac - Divcibare. Ovo je mesto na kome smo hteli da spremimo rucak poslednji dan pred polazak, ali su stolice i sto izvadjeni. Pogled je zaista fenomenalan i naicicete na ovaj prosireni deo sa parkingom za automobile nakon sto nastavite putem kroz centar ka Zlatiboru.\nPostavio: Unknown u 6:25 AM No comments:\nSkijaliste - Divcibare\nNovo skijaliste na Divcibarima sa ozbiljnom zicarom i odrzavanom stazom. Slikano je proleca 2009. godine.\nPostavio: Unknown u 1:13 AM 6 comments:\nValjevske planine - priroda\nCvece koje raste na stenovitoj litici\nPostavio: Unknown u 1:41 AM No comments:\nDivcibare - planinarenje\nValjevske planine - Divcibare\nPrelepe, bogate sume\nPostavio: Unknown u 1:35 AM No comments:


Regions Bliski istok i Sjeverna Afrika (MENA) (511)\nZemlje Alžir (208) Argentina (167) Australija (159) Azerbejdžan (137) Brazil (248) Centralnoafrička Republika (159) Crna Gora (529) Ecuador (332) Fidži (219) Filipini (319) Gabon (244) Gvatemala (323) Haiti (181) Indija (262) Indonezija (494) Jermenija (165) Kamerun (207) Kanada (191) Kazahstan (131) Kenija (329) Kina (130) Kolumbija (182) Kongo (Kinšasa) (222) Koreja, RK (Južna Koreja) (251) Kuba (273) Liberija (156) Mali (149) Mauricijus (467) Meksiko (231) Mozambik (160) Nigerija (190) Nikaragva (211) Norveška (126) Novi Zeland (189) Pakistan (196) Panama (228) Senegal (172) Sijera Leone (129) Singapur (129) Sirija (135) Sjedinjene Američke Države (225) Timor-Leste (128) Tunis (244) Uganda (180) Venecuela (283) Zambija (126) Zelenortska ostrva (149) Čad (255) Čile (196)\nTeme Antiterorizam (30) Bezbjednost u pomorstvu (22) Bliskoistočni mirovni proces (17) Borba protiv piraterije (7) Countering disinformation (20) Crnomorska sinergija (2) Culture (82) Dijalog za normalizaciju odnosa između Beograda i Prištine potpomognut od strane EU (12) Diplomatija za vode (3) Droge (6) EU Global Strategy (31) EU information in Russian (33) EU međunarodna politika sajber prostora (4) Energetska diplomatija (7) EuropeAid (1) Evropska politika susjedstva (ENP) (26) External Investment Plan (1) Global Tech Panel (9) Humanitarna pomoć i civilna zaštita (31) Instrument koji doprinosi stabilnosti i miru (IcSP) (5) Instrument partnerstva (3) Istočno partnerstvo (34) Ljudska prava i demokratija (193) Međunarodne organizacije i FORA (78) Misije za praćenje izbora (EUEOMs) (190) Naučna diplomatija (2) Nuklearna sigurnost (11) Obrazovanje (19) Odgovorna nabavka minerala (1) Politika EU za Arktik (33) Politika sankcija (12) Proširenje EU (42) Razoružanje, neširenje oružja i kontrola izvoza oružja (52) Reagovanje na krize (21) Refugee protection & Migration (76) Sprečavanje konflikata, izgradnja mira i medijacija (31) Trgovina (22) Vojne i civilne misije i operacije (301) Zajednička bezbjednosna i odbrambena politika (CSDP) (126) Zajednička spoljna i bezbjednosna politika (CFSP) (113) Zdravlje (13) Životna sredina i klimatske promjene (46)\nOrganizacije Afrička unija (AU) (160) Afrička, karipska i pacifička grupa država (ACP) (9) Andska zajednica (1) Ekonomska zajednica centralnoafričkih država (CEEAC) (3) Ekonomska zajednica država zapadne Afrike (ECOWAS) (5) Evropski ekonomskI prostor (EEA) (1) Foreign Affairs Council (44) Forum „Azija-Evropa“ (ASEM) (9) Indian Ocean Commission (6) International Energy Agency (IEA) (3) Južnoafrička zajednica za razvoj (SADC) (1) Liga arapskih država (12) Malteški red (7) Organisation of Eastern Caribbean States (OECS) (2) Organizacija za ekonomsku saradnju i razvoj (OECD) (10) Organizacija za evropsku bezbjednost i saradnju (OEBS) (17) Savjet Evrope (93) Savjet za saradnju u Zalivu (GCC) (4) Svjetska trgovinska organizacija (STO) (21) UN Njujork (157) UN Ženeva (634) UNESCO (23) Udruženje zemalja jugoistočne Azije (ASEAN) (188) Union for the Mediterranean (UfM) (6) o tržište za istočnu i južnu Afriku (COMESA) (5)\nMilitary and civilian missions and operations ALTHEA/BiH (25) EU NAVFOR Somalija (38) EU RACC Sahel (2) EUAM Iraq (200) EUAM RCA (23) EUAM Ukrajina (30) EUBAM Libija (37) EUBAM Moldavija i Ukrajina (13) EUBAM Rafa (20) EUCAP Nestor (25) EUCAP Sahel Mali (41) EUCAP Sahel Niger (108) EULEX Kosovo (27) EUMM Gruzija (27) EUNAVFOR MED (33) EUPOL COPPS/Palestinske teritorije (20) EUTM Mozambique (7) EUTM RCA (131) EUTM Somalija (47) EUTM-Mali (28)\nMisije za posmatranje izbora EOM Bolivia 2020 (1) EOM El Salvador 2018 (9) EOM El Salvador 2019 (15) EOM Gabon 2016 (7) EOM Ghana 2016 (3) EOM Ghana 2020 (1) EOM Guyana 2020 (3) EOM Honduras 2021 (16) EOM Jordan 2016 (16) EOM Kenya 2017 (7) EOM Kosovo 2017 (5) EOM Kosovo 2017 – Municipal & Mayoral Elections (7) EOM Kosovo 2021 (6) EOM Liberia 2017 (17) EOM Malawi 2019 (7) EOM Mali 2018 (8) EOM Mozambique 2019 (2) EOM Nepal 2017 (5) EOM Nigeria 2019 (1) EOM Pakistan 2018 (2) EOM Peru 2016 (7) EOM Sierra Leone 2018 (5) EOM Sri Lanka 2019 (1) EOM Sénégal 2019 (6) EOM The Gambia 2017 (6) EOM The Gambia 2021 (7) EOM Timor Leste 2017 (3) EOM Tunisia 2019 (2) EOM Venezuela 2021 (1) EOM Zambia 2016 (1) EOM Zambia 2021 (4) EOM Zimbabwe 2018 (4) EOM Lebanon 2018 (3)\nSelect... # EuropeDay2021 (7) #9Mai #EuropeDay #TogetherWeAreEurope #TousSolidaires #NioFar (9) #AfricaEU (6) #AfricaEuropeAlliance (4) #Argentina (4) #BeTheWave Stories (4) #COVID-VACCINE (4) #COVID19 (11) #CSDP (5) #ClimaDiplo (16) #Climate-Environment (10) #ClimateChange (18) #Culture #Film (5) #EU (31) #EU4CHILDREN (9) #EU4Democracy (5) #EU4Energy (4) #EU4HumanRights (48) #EU4LGBTI (5) #EUBeachCleanUp Stories (7) #EUBeachCleanup (28) #EUBeachCleanup 2021 (5) #EUCulturalRelations (4) #EUGreenDeal (7) #EUROPEDAY2020 (18) #Ecuador (7) #Europe4Culture (6) #EuropeDay (22) #EuropeDay2019 (6) #EuropeDay2021 (93) #EuropeForCulture (9) #GenderFriday (15) #Oceans (5) #OurOcean (12) #ParisAgreement (6) #SayNoStopVAW (4) #Standup4HumanRights (11) #TEInvest4SA (5) #TeamEurope (70) #TimorLeste #GenderEquality #SpotlightInitiative (4) #UN75 (7) #United4climate (4) #VaccToNormal (9) #YOUTH (4) #coronavirus (15) #covid-19 (13) #euclimateaction (8) #euinkz (9) #orangetheworld (7) #workingforhumansecurity #civilian #CSDP #central-africa (4) #workingforhumansecurity #civilian #CSDP (4) #workingforhumansecurity (6) A trip to Europe (21) ACP (7) ATT (4) Africa (8) Agrictulture (4) Agriculture (4) Bangladesh_Education and Human Development (10) Bangladesh_Food and Nutrition security Sector (13) Bangladesh_Good Governance (15) COVID-19 (5) COVID-Vaccine (45) CSDP (9) CSDP-missions-operations (17) Child rights (7) Civil Society (7) Climate Change (4) Climate Diplomacy Weeks 2019 (17) Climate-Environment (24) Climate-Environment - Africa (15) Climate-Environment - Americas (6) Climate-Environment - MENA (5) Coronavirus (97) Coronavirus COVID19 (60) Coronavirus-Disinfo (5) Council of Europe (7) DCI - Non State Actors and Local Authorities in development (5) Democracy and Human Rights (5) Development Cooperation Instrument (DCI) (82) Drought (4) EEAS (40) EEAS10 (4) EEAS10-Exhibition (163) EIP (5) ENPI – ENI (21) ESDC (7) EU (77) EU Assistance - Montenegro (11) EU Emergency Trust Fund for Africa (11) EU FUNDING (4) EU Global Strategy - The European way (4) EU Human Rights (6) EU NAVFOR Atalanta (6) EU Western Balkans cultural heritage route (4) EU in Arabic interviews (12) EU-FAO (14) EU4Women (4) EUMC (6) EUROPE DAY 2019 (28) Education (4) Europe Day (5) Europe Day 2018 in EU Delegations (9) Europe Day 2020 (4) EuropeDay-Conferences (4) EuropeDay-Varia (42) EuropeDay2020 (35) European Civil Protection and Humanitarian Aid Operations (ECHO) (4) European Development Fund (EDF) (86) European Instrument for Democracy and Human Rights (EIDHR) (27) European Union (17) Gender (9) Gender Equality (22) Gender Equality - Africa (27) Gender Equality - Americas (10) Gender Equality - Asia (12) Gender Equality - Eastern Europe and Central Asia (20) Gender Equality - MENA (19) Gender Equality - Missions (12) Gender Equality - Pacific (4) Global Tech Panel (9) Goal 14 (5) Guinee (5) HR/VP in the media (12) HR/VP in the media (selected articles) (157) HRC 33 (5) HRC 34 (6) HRC 36 (4) HRC 38 (4) HRC 39 (4) HRC 46 (4) HRVP-speech (11) HRVPvideo (7) Human Rights Council (63) Human rights (7) Humanitarian aid (7) IAEA (4) ICSP (10) ILO - International Labour Organization (4) INSCRIPTION CLOSED (5) Indian Ocean (6) Indian Ocean Commission (8) Inscription open (16) Instrument contributing to Stability and Peace (IcSP) (4) International Day for the Elimination of Violence against Women (4) International Days (16) International Days 2020 (9) Lesotho (44) Let Children be Children (16) Madagascar (8) Mauritius (105) Montenegro (5) New Zealand (4) Peacebuilding mediation stories (9) SDG 14 (5) SDGs (14) STATUS - CLOSED (4) Security (7) Syria (6) Syria Brussels V Conference pledges (70) TENDER AWARDED (8) The Future of Syria (7) Trade (16) UE (7) UN75 UN Day (6) UNGA 75 (13) UNGA75 (7) Venezuela conference (4) Venezuela-Conference-2020 (46) Vincent Degert (20) WHO World Health Organisation (12) WHO World Health Organization (9) Western Balkans (11) Women (4) Women in Diplomacy (4) WomensDay2021 (11) biodiversity (4) civilian CSDP #workingforhumansecurity #Libya (4) civilian CSDP #workingforhumansecurity #africa #somalia (4) civilian CSDP #workingforhumansecurity (4) civilian CSDP (7) climate action (10) countering disinformation (9) cyber security (4) defence (4) development (4) energy (5) fisheries (8) maritime security (12) private sector (4) refugees (4) renewable energy (8) repatriation (35) research (5) seychelles (28) sustainable development (15) sustainable development goals (16) sustainable fisheries (6) trainee (4) women empowerment (5)\nEditorial team... (1) (1) (1) (1) (1) (10) (10) (10) (10) (10) (10) (100) (102) (102) (102) (107) (109) (11) (11) (110) (112) (117) (119) (119) (12) (12) (12) (120) (122) (125) (127) (128) (13) (13) (13) (130) (130) (14) (140) (148) (149) (149) (149) (15) (15) (157) (16) (160) (162) (169) (17) (17) (170) (170) (179) (18) (183) (186) (189) (19) (19) (192) (194) (197) (198) (2) (2) (2) (2) (2) (2) (2) (203) (206) (21) (21) (216) (219) (23) (230) (234) (235) (237) (24) (251) (254) (26) (26) (27) (279) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (3) (30) (317) (318) (318) (32) (32) (33) (33) (34) (34) (34) (35) (37) (38) (4) (4) (4) (4) (4) (40) (415) (42) (42) (43) (43) (431) (44) (44) (45) (45) (5) (5) (5) (51) (51) (518) (53) (54) (54) (54) (55) (56) (56) (57) (58) (59) (597) (6) (6) (6) (60) (62) (62) (62) (63) (64) (65) (66) (67) (67) (68) (68) (68) (68) (7) (7) (7) (7) (70) (71) (72) (75) (757) (76) (77) (78) (79) (80) (80) (82) (83) (83) (84) (85) (88) (89) (9) (9) (90) (91) (93) (94) (95) (95) (98) (99) (99) (99) Election Observation Mission to Peru (39) Press and information team of the Delegation to COSTA RICA (62) Press and information team of the Delegation to HONDURAS (30) Strategic Communications (3041)\n20 godina sa eurom u džepu\nPrije dvadeset godina, 1. januara 2002, dvanaest zemalja EU promijenilo je svoje nacionalne valute i kovani novac za euro u najvećoj promjeni valute u istoriji. U ove dvije decenije, euro je doprinio stabilnosti, konkurentnosti i prosperitetu evropskih ekonomija. Što je najvažnije, poboljšao je\nAuthor: Press and information team of the Delegation to MONTENEGRO - Publication date: 10/01/2022\nEU DELEGATION TO MONGOLIA – Weekly press review 10 January\nAuthor: Press and information team of the Delegation to MONGOLIA - Publication date: 10/01/2022\nAuthor: Press and information team of the Delegation to SINGAPORE - Publication date: 10/01/2022\nhttps://ec.europa.eu/newsroom/intpa/newsletter-archives/36244 Post Category: News stories Show left menu: Main Image: /file/uejpg-10_enue.jpg Regions: Latin America & the Caribbean Panama Editorial Sections: Latin America & the Caribbean Panama\nAuthor: Press and information team of the Delegation to PANAMA - Publication date: 07/01/2022\nAuthor: Press and information team of the Delegation to BURUNDI - Publication date: 07/01/2022


Seminar o Holokaustu | Autonomija\nU Novom Sadu će od 19. do 22. januara biti održan Seminar o holokaustu namenjen prosvetnim radnicima iz Srbije, najav…\nU Novom Sadu će od 19. do 22. januara biti održan Seminar o holokaustu namenjen prosvetnim radnicima iz Srbije, najavila je danas predsednica novosadske Jevrejske opštine Ana Frenkel.\nOna je na konferenciji za novinare objasnila da je reč o prvom seminaru te vrste na Balkanu i da je njegov cilj da pomogne nastavnicima i profesorima društvenih nauka o tome kako da predaju o tematici nacističkog genocida nad Jevrejima.\nAna Frenkel je podsetila da se Srbija, kao članica Ujedinjenih nacija, obavezala da u nastavne sadržaje, od osnovnih škola do univerziteta, uvrsti i lekcije o holokaustu.\nTakođe je kazala da je međunarodna obaveza Srbije da se u školama obeležavaju pojedini datumi u vezi s holokaustom, poput 27. januara, Međunarodnog dana sećanja na holokaust, a koji je ustanovljen u znak sećanja na 27. januar 1945. godine, kada je oslobođen zloglasni nacistički koncentracioni logor Aušvic.\nOna je ocenila da bi Srbija trebalo da donese i odgovarajući zakon, kojim bi se predvidele krivične sankcije za pokušaje negiranja Holokausta, jer je to obaveza zemalja Evropske Unije (EU), a Srbija stremi ka integraciji u EU.\n„Kroz seminar želimo da pomognemo državi da na pravi način obrazuje mlade generacije o Holokaustu“, kazala je Frenkelova.\nDodala je da će, u saradnji sa MUP-om Srbije, obezbeđenje seminara biti „rigorozno“, zbog osetljivosti teme.\nNajavila je da će na seminaru predavati, pored ostalih, i ambasador Izraela u Srbiji Artur Kol, direktor Centra „Simon Vizental“ Efraim Zurof, rabin Isak Asijel, protosinđel iz Izraela Jovan Ćulibrk, kao i preživeli logoraši iz Drugog svetskog rata.\nSeminar organizuju Jevrejska opština i Centar Simon Vizental, uz pomoć Grada Novog Sada, Izvršnog veća Vojvodine, Vlade Srbije i brojnih stranih donatora.\nAna Frenkel je ranije najavila da će početkom 2010. godine u Novom Sadu biti otvoren i Muzej holokausta.\nPrema njenim rečima, u sklopu seminara biće dodeljena i titula počasnog građanina Novog Sada Efraimu Zurofu.\nZurof je prvo odbio da primi to priznanje, jer su prošle radikalske vlasti u centru Novog Sada postavile spomenik srpskom političaru iz vremena pre Prvog svetskog rata Jaši Tomiću, između ostalog autoru navodnog antisemitskog pamfleta „Jevrejsko pitanje“.\nAna Frenkel je ranije kazala da je stav jevrejske zajednice prema Jaši Tomiću nepromenjen, odnosno da oni smatraju da je on u delu svojih radova bio antisemita, ali da pozdravljaju organizovanje javne rasprave o spomeniku.


Kako pomoći svom telu nakon carskog reza - LjiljanaB\nZbog svog značaja i kompleksnosti porođaj carskim rezom predstavlja jedan od najvažnijih zahvata u ginekologiji i akušerstvu.\nZbog svog značaja i kompleksnosti porođaj carskim rezom predstavlja jedan od najvažnijih zahvata u ginekologiji i akušerstvu. Za ovakav način porođaja neke žene se odlučuju planirano, dok je u određenim slučajevima ovaj zahvat neophodan zbog komplikacija. Mnogi će reći da je carski rez dobio ovaj naziv zbog toga što je lakši za porodilju, te da su se nekada tako porađale isključivo carice i žene koje pripadaju sloju povlašćenog plemstva. Istina je da je poreklo ovog naziva u latinskoj reči caesareus, što znači izrezan. Sam zahvat, ukoliko je planiran, može podrazumevati prijatnije iskustvo porođaja, ali će istovremeno zahtevati i nešto duži postporođajni oporavak. Kao i svaki vid porođaja, carski rez sobom nosi određene rizike, ali uzimajući u obzir napredak medicine i budući da je ishod ove operacije novi život i bezgranična ljubav i radost, ne postoji razlog da naročito strepite. Ne biste li mogli što pre da prigrlite sve radosti nove životne uloge u koju vas porođaj uvodi, ali i da se vratite sebi kao ženi, pročitajte više o načinima da pomognete svome telu da se oporavi nakon carskog reza.\nTok oporavka u porodilištu\nPrvi dan nakon carskog reza prati osećaj malaksalosti i opšte nelagodnosti, budući da porodilja oseća bol posle operacije. Ovakav osećaj će biti ublažen analgeticima, a takođe možete očekivati i osećaj nadutosti. Tokom pet dana provedenih u bolnici bićete na infuziji, a vaše stanje će se pomno pratiti, te se nemojte brinuti, već se posvetite odmoru i oporavku. Nakon 24 sata ćete prvi put moći da ustanete iz kreveta uz pomoć i podršku babica, a tada bi trebalo i da bude deplasiran urinarni kateter. Već drugog dana možete početi da doprinosite bržem oporavku vašeg tela, a to ćete učiniti tako što ćete šetati bolničkim hodnicima, naravno umereno. Na dan otpusta očekujte kontrolni pregled, koji će možda podrazumevati i ultrazvuk, a ukoliko vađenje konaca nije učinjeno tada, biće dogovoren termin.\nIako nijedna žena ne može da izbegne osećaj brige i neizvesnosti povodom porođaja iz brojnih raloga koji su daleko bitniji od estetike tela, činjenica je da je u vezi sa carskim rezom sam ožiljak takođe neizostavna tema za razmišljanje. U toku oporavka u bolnici posebna pažnja će biti posvećena higijeni i nezi rane, a kada dođete kući na vama je da nastavite tretman na adekvatan način. Ovo svakako znači i higijenu, ali i tretiranje rane po njenom zatvaranju. Dobro je da se pre samog porođaja informišete koja je najefikasnija krema za ožiljke posle operacije, ne biste li je nabavili i otpočeli njeno redovno nanošenje na vreme. Na ovaj način ćete pomoći procesu zarastanja u koži i sam ožiljak će postati toliko diskretan da će naposletku biti jedva vidljiv.\nBalans između odmaranja i kretanja\nKada dođete kući nakon carskog reza, kao i svaka porodilja, bićete fokusirani na brigu o detetu. Ne zaboravite, međutim, da ste vašem novorođenom mališanu vi ceo svet i upravo zbog njega morate brinuti o sebi. S jedne strane vam je potreban odmor, a sa druge kretanje. Nakon ovog zahvata ćete biti iscrpljeni, vaše telo će tražiti odmor, ne bi li adekvatno odgovorilo na hormonalne promene i uopšte ukupan stres koji svaki porođaj podrazumeva. S druge strane, kretanje je veoma važno za varenje koje je takođe trpelo pri ovom zahvatu i pomaže telu da zaceli. Pomozite sebi tako što ćete se uskladiti sa ritmom vaše bebe i pokušajte zaista da odmarate kada ona odmara, dok aktivnost usmerite ka šetnjama sa njom, koje će i za nju biti dobre.\nNema dileme u vezi sa time da li je ishrana nakon porođaja važna za oporavak. Ne biste li pomogli svom telu da se oporavi morate se fokusirati na izbalansiranu ishranu, redovne obroke i kvalitetne namirnice. Ovo je značajno kako za vas tako i za vašu bebu, naročito ukoliko je dojite. Unosite dosta tečnosti, a obroke planirajte tako da budu ujedno hranljivi i lagani. Zbog toga su bistre supe i čorbe odlično rešenje, salate sa povrćem koje se lako vari i ne nadima, belo meso i slično. Izbegavajte slatkiše i brzu hranu, te ćete na taj način doprineti i svojoj liniji.\nOvo je važan period u vašem životu, koji je krcat izazovima i sasvim je prirodno da se povremeno osećate prezasićenom senzacijama, nedoumicama i nepoznanicama. Činjenica je međutim da su svi ovi trenuci pre svega vaši, odnosite se prema njima onako kako vama odgovara i nemojte se upoređivati ni sa kim, već pratite sopstveni ritam i ritam vašeg deteta.


Svaka čast: Senshi na turneji u Japanu! | SMP\nSvaka čast: Senshi na turneji u Japanu!\nNovosadski ragga metal samuraji Senshi otputovaće u septembru na japansku turneju!\nBend je bez ikakvih ovdašnjih sponzora – isključivo uz pomoć njihovog izdavača iz Japana Hi-PLY Records, benda ROA i ogromne podrške tamošnjih fanova, uspeo da preko crowd funding kampanje sakupi dovoljno novca za organizaciju turneje. Takođe, poznati japanski proizvođač gitara Fujigen je podržao turneju i obezbedio potrebnu opremu.\n– Odlepili smo kada smo konstatovali da imamo dovoljno novca za naš san koji sanjamo od samog početka – izjavio je za SMP frontmen benda, Adam Wacko Rakić, i dodao da pored turneje, sastav uveliko radi na debi albumu.\n– Da, radimo punom parom, neki okvirni plan je da Hi-PLY Records u julu objavi naše prvo izdanje. Nakon toga, odnosno krajem godine, planiramo i evropsku turneju sa shamisen rock bendom ROA kao i veliki koncert u Novom Sadu za domaću publiku.\nSenshi JAPAN TOUR (sa ROA i ostalim gostima):\n07.09. Nagoja, klub Imaike3star\n08.09. Osaka, klub Beyond\n09.09. Kjoto, klub Growly\n14.09. Sendaj, klub Macana\n15.09. Šibuja, klub Asia


Nakon vrelog, sušnog ljeta, evo šta nas čeka: Prvi snijeg mogao bi nas iznenaditi već u... | BL!N Magazin\nNakon vrelog, sušnog ljeta, evo šta nas čeka: Prvi snijeg mogao bi nas iznenaditi već u...\nHronika 01.09.17, 10:12h\nSvi dugoročni trendovi prognoza ukazuju da bi, općenito, jesen bila aktivnija po pitanju padavina. Svakako treba upozoriti da bi, zbog relativno toplog Sredozemlja, ciklone i fronte koje nastanu na ovom prostoru mogle biti jače izražene nego je uobičajeno\nKalenadrski, jesen počinje 22. 9. u 21.02 sata, dok je klimatološki, počela danas. To je bila prilikaoda da Večernji list porazgovara s prof. Zoranom Zadrom, autorom stranice “Vremenska prognoza za RH i BiH - svakodnevna”.\n- Sukladno sezonskim prognozama za ovo ljeto, ono je opravdalo očekivanja o nepogodama, vrućinama i požarima, tako da su moje analize pokazale tačnost. Bilo je konačno normalno, vruće ljeto, za razliku od zadnjih pet godina kada praktički pravih ljeta nismo imali, kaže Zadro.\n- Kada se sve sabere, očekuje nas sasvim temperaturno normalna jesen, s tim da bi područja istočnog Balkana mogla imati malo topliju jesen. Što se tiče zapadnog dijela Balkana koje obuhvaća našu regiju, postoji vjerojatnost da još malo ljeta bude u mjesecu septembru. Ponajprije se to odnosi na njegov prvi dio, nakon toga će vrijeme sve više temperaturno poprimati jesenska obilježja.\nOvakav scenarij omogućava rizik od grmljavinskih nepogoda i lokalno velikih količina kiše, koje bi mogle pasti u kratkom vremenu i stvarati probleme zemljama u i oko Sredozemlja. Uz česte smjene ciklona i fronti tu će biti zastupljen i vjetar, koji će pogotovo u drugome dijelu jeseni lokalno imati olujne i orkanske udare - naglašava Zadro.\nTakođer je kratko prokomentirao i zimu.\n- Gotovo svi dugoročni trendovi prognoza ukazuju na najmanje temperaturno normalnu zimu. Trebala bi biti aktivna po padavinama, tako da bi, osim zahlađenja kojih definitivno nije nedostajalo prošle zime, bilo i više padavina u odnosu na prošlu zimu.\n#jesen #zima #vremenska prognoza


"Dani piva" u Zrenjaninu od 26. do 30. avgusta 2015. godine - Sjajne Vesti\nSJAJNE VESTI IZ ZRENJANINA!\nU Zrenjaninu je sve spremno za početak tridesete po redu manifestacije „Dani piva“ koji počinju sutra 26. i trajaće do 30. avgusta 2015. godine. Organizatori očekuju rekordan broja posetilaca i spremni su da odgovore na sve izazove.\nJavnosti je od strane organizatora predstavljen program manifestacije, izbor muzičkih izvođača i pratećeg programa a i sami su zadovoljni kako teku pripreme za održavanje jubilarnih tridesetih „Dana piva“.\n„Na pravom smo putu da napravimo najbolje „Dane piva“ do sada i s’obzirom da se ove godine održavaju trideseti put, hteli smo da ih kao gradski brend dodatno ojačamo, da prerastu lokalni karakter i tako smo i koncipirali program. Dolazak tolikog broja gostiju biće najbolja promocija i najbolja afirmacija grada Zrenjanina i ove sredine i siguran sam da će Zrenjaninci, kao i do sada, biti sjajni domaćini. Ove godine imamo prostor kakav nismo imali do sada, Trg slobode, na kom ćemo raditi velike koncerte, sa sjajnom produkcijom i direktnim prenosom na televiziji „Pink“ koncerta u petak“ – izjavio je gradonačelnik Zrenjanina Čedomir Janjić.\nPlaniran je i koncert Zrenjaninske filharmonije na Trgu slobode, čime se potvrdilo da je ovogodišnji glavni akcenat na muzičkim događanjima i koncertima. Tu su i neizostavni sportski programi, pa „Banatske vredne ruke“, dečiji programi i ono što će privući značajnu pažnju „Fijakerijada“.\n„Dani piva“ prvi put su održani pre trideset godina i ova manifestacija je na neki način stvorila i „Beer Fest“, „Velikogospojinske dane“ i druge slične manifestacije.\nSvečano otvoranje manifestacije je sutra uveče, na Žitnom trgu, gde je postavljeno mnogo pivskih štandova. A kakvi bi bili „Dani piva“ da nema takmičenja u brzom ispijanju piva, takmičari će svaki dan, od srede do petka, ispijati pivo i dokazati ko je ove godine „najbolji pivopija“. A u 9 časova, iz Gradske bašte u Zrenjaninu kreće tradicionalna povorka fijakera sa pivskim bačvama, koja će se kretati gradskim ulicama i pozivati Zrenjanince da posete manifestaciju, uz besplatno točenje piva.\nPosetioci će moći da uživaju uz nastupe muzičkih grupa a prvi će nastupiti Amadeus bend zatim slede Loko bend, Kerber, Generacija 5, OK bend, YU grupa i tako dalje… A na Trgu slobode, se planiraju koncerti najvećih srpskih zvezda Svetlane Cece Ražnatović, Željka Joksimovića, Zvonka Bogdana i spektakularni koncert Zrenjaninske filharmonije.\nJedna od lokacija na kojoj se održavaju programi je i plato na Trgu dr Zorana Đinđića, koji je saniran i na njemu će osim pratećih programa, održati i festival folklora „Lala“ .\n!POGLEDAJTE PROGRAM ZA DANE PIVA!\nPolicijska uprava u Zrenjaninu saopštila je danas da će vršiti pojačanu kontrolu učesnika u saobraćaju na putnim pravcima ka Zrenjaninu i Novom Bečeju, tokom „Dana piva“ i „Velikogospojinskih dana“ u susednom gradu. Kontrolu će vršiti i pripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Novom Sadu, Kikindi, Pančevu i Beogradu.\nOčekuje se veliki broj posetilaca kako iz zemlje tako i iz regiona, pa se očekuje rekordan broj gostiju te su smeštajni kapaciteti u najvećoj meri već popunjeni. Organizatori i domaćini su spremili veliku ponudu najboljih kako domaćih tako i svetskih vrsta piva a uz njih naravno i čuvene banatske gastronomske specijalitete.\nOrganizacioni odbor „Dana piva“ apeluje na Zrenjanince da u centar grada ne dolaze motornim vozilima, kako se ne bi stvarale dodatne gužve u saobraćaju, s obzirom da se očekuje veliki priliv gostiju iz drugih sredina. Gradski autobuski prevoznik NET BUS prilagodio je linije gradskog, prigradskog i međumesnog saobraćaja, te će tako linije broj 6 (Mužlja – Zrenjanin) i 10/a (Bagljaš – Crnogorska) saobraćati produženo do 02 časa ujutro, a obezbeđeni su i polasci u istom terminu iz Zrenjanina za naseljena mesta Melenci, Žitište, Botoš i Perlez.\nDodatni polasci obezbeđeni su i iz Novog Sada i Beograda. Sa autobuske stanice Novi Sad polazak je u 20 časova, a povratak sa autobuske stanice Zrenjanin u 02 časa. Iz Beograda, autobuske stanice BAS, polazak je u 19.15 časova, a povratak takođe u 02 časa, sa autobuske stanice Zrenjanin.\ntop vesti, sjajne vesti, festival piva, pivo, dani piva, zrenjanin, fijakerijada, banatske vredne ruke, deciji program, zrenjaninska filharmonija\n„Dani piva“ u Zrenjaninu od 26. do 30. avgusta 2015. godine postavio Milivoje Rosandić 25.08.2015


PORUKA OPOZICIJI: Dajemo vam šansu, ako zeznete, ULICA JE OPET NAŠA! ·\nPisac Marko Vidojković rekao je na protestu u Beogradu da je predsednik Aleksandar Vučić krenuo okolo da pokuša da ugasi Srbiju koja se upalila, pričajući kako je sve super.\n„Crna knjiga“ posle ove vlasti imaće hiljade i hiljade strana, dodao je. Opoziciji je poručio da je narod rekao da ovaj ugovor mora da se poštuje. „Tako da – samo vas gledamo“.\nDa je ovo što se desilo danas meni košmar, ja bih to ovako prepričao – zamislite sanjam da se nalazim sa studentima ispred Pravnog fakulteta, kao 1996, i ima nas 20, kao 1996, i idemo na Plato, kao 1996, a kulminacija tog košmara je da ja govorim na Platou – jezivo, otpočeo je svoj govor Marko Vidojković na desetom protestu „Jedan od pet miliona“ u Beogradu. Da mi je neko 1996. rekao da će se ovo dešavati 2019, ja bih rekao – ok, valjda smo do sada naučili da, dok god smo živi, ako neko s*anje izbije, moramo da izlazimo na ulicu, dodao je.\nJa sam, znate, pravnik, jedva sam uzeo prvi stepen diplome, ja sam jedna pravnička gnjida, najniži oblik pravnika, ali imam puno pravo da iznalaziram taj fakultet i sve što je izrodio, naveo je Vidojković. On je kazao da beogradski Pravni fakultet ima u svojoj istoriji mnogo antiheroja. „Ali znamo da ima i najboljeg studenta u istoriji Pravnog fakulteta i materijalni dokaz kakav šljam taj fakultet izbacuje, kakve monstrume taj fakultet izbacuje… Najbolji student Pravnog fakulteta šeta po Srbiji i priča kako je sve fenomenalno, krenuo je okolo da pokuša da ugasi Srbiju koja se upalila, pokušava da je ugasi benzinom. Pokušava da ide najbolji student Pravnog fakulteta okolo i da objašnjava kako je sve super… On koji je prekršio ne znam koliko članova Ustava, čak i ja pravnička gnjida to znam, on koji krši zakone svakodnevno – mi smo njegovi taoci“, rekao je građanima.\nOdržan deseti protest „1 od 5 miliona“ u Beogradu\nNajbolji student Pravnog fakulteta popio je u Vranju (tokom posete u okviru kampanje „Budućnost Srbije“) blokadu puta, tvrdi Vidojković i navodi da bi voleo da „tog najboljeg studenta Pravnog fakulteta dočekamo“ tamo gde dolazi i da mu makar viknemo „ua“. „Ako vidite da Aleksandar Vučić dolazi u vaš grad, skupite se vas 10, 20, ili još bolje 10, 20 hiljada i recite mu šta imate“.\nKad se sve završi, kad Vučićeva hipnoza prođe, ima da padnemo na dupe kad vidimo da ništa nije ostalo od ove zemlje, nećemo moći da se osvestimo kad vidimo koliko ponovo mora da se popravlja i gradi, kaže Vidojković.\n„Apelujem na prijatelje advokate – sedite, pišite, popišite sva krivična dela koja je ova bagra počinila za sve ovo vreme, da svaki dinar bude vraćen, da budu kažnjeni, da se niko od njih nikad ne bavi politikom. Ja nisam fan vešala, ja sam fan zatvora i društveno-korisnog rada za sve koji su kršili zakon. Ako treba napravićemo još zatvora… Molim vas, popišite sve, jer gde god se okrenemo je kriminal, zločin i nepravda, to mora da se zapiše… Bela, ne crna knjiga ove vlasti imaće hiljade i hiljade strana. Nemojte da se opuštate kao posle 5. oktobra, jer tek kad on padne, mi počinjemo“, poručio je Vidojković.\nPozvao je građane da aplauzom pozdrave Inicijativu za Požegu, koja slavi godinu dana od početka protesta u svom gradu, što su okupljeni i učinili.\n„Opoziciji narod poručuje – samo vas gledamo“\n„Dobio sam apel od naroda Srbije, a propo dogovara s narodom koji sprema opozicija. Ja mislim da je super što smo svi zajedno, mislim da je fenomenalno što su toliko različite političke opcije zajedno, ovde je celokupna politička ponuda koju ćemo imati kad se izborimo za slobodu. Ta politička ponuda ima zadatak da napiše ugovor s narodom, ali narod me je obavestio – ovaj ugovor mora da se poštuje, tako da, kako nekad neko reče – samo vas gledamo. Upoznao sam celu opoziciju, lagao bih kad bih rekao da su to sjajni tipovi, ali mislim da su dovoljno talentovani i pametni da ovaj put neće da zeznu, tako da – dajemo im šansu, ako zeznu, ulica je opet naša“, zaključio je Vidojković.


RADA ULOŽILA SVE U KUĆU, A OTAC NEĆE DA ŽIVI U NJOJ Progovorio i otkrio sve detalje! - alo.rs\nAUTOR: Blic/R.J. DATUM I VREME: 22.11.2018. 17:39\nRade Manojlović o svemu onome što nismo znali o pevačici\nVEČERAS ANABELA STIŽE U ZADRUGU Mesecima je ćutala, a sada se očekuje haos! Produkcija potvrdila njen dolazak!\nJELENA KRUNIĆ IZAŠLA IZ ZADRUGE: Ljuta i namrgođena morala je da ode...\nDok svi bruje o TRUDNOĆI Marine i Darka, oglasio se i Marko Bulat - Lekar tvrdi da će dobiti sina!\nMnoge zvezde na našoj estradnoj sceni rado bi zaboravile prošlost i rodno mesto, pogotovo ako nisu rođene u prestonici. Izuzetak je Rada Manojlović koja se selom Četerežem dičila otkada je kročila na scenu "Granda" davne 2007. godine. Ponosno je isticala da dolazi iz jednog malog mesta kod Požarevca pa je Četreže postalo poznato po Radi, kao što je Kasidol po Dragani Mirković ili Brčko po Lepoj Breni.\nTužna životna priča Rade Manojlović zbog rane smrti majke naterala ju je da brzo odraste i bude domaćica u kući. Meštani je zato hvale kao devojku koja ume sve da radi i koja je u mnogim situacijama bila glava porodice.\nMeštani o Radi Manojlović\nPevačicin stric je kratko rekao:\n"Otkako je postala poznata, slabo se viđamo. Šta znam, svašta se priča. Kažu da će uskoro da se udaje, voleo bih da se uda", kaže Dragan koga smo zatekli na traktoru u blizini Radinog porodičnog doma.\nNakon strica govorio je Radin otac i otkrio mnoge nepoznate detalje.\n"Rada je podigla ovu veliku kuću, a u ovoj plavoj je odrasla, dok je bela kuća naša osnovna. Meni je dovoljno ono što imam, ne treba mi ništa više od toga. Zajedno sa mojom nevenčanom suprugom živim u manjoj kući. Ova veća je kao vikendica Mariji, Nenadu i njoj kada im ne daj Bože pukne glas da mogu da se dođu i sakriju se od javnosti", kaže Rade pokazujući na belu višespratnicu u koju je Rada uložila sve što je zaradila pa se još nije skućila u prestonici nego živi kao podstanar.\nŽelim što ne okrećemo prase zajedno na ražnju\n"Svaki slobodan trenutak koristi da dođe ovde. Volim kada se za praznike svi skupimo, mada bi mi više bio gušt da zajedno okrećemo prase na ražnju, a ne da dođe kada sve završim. Nekada joj kažem kada dođe uveče, a trebalo je da dođe za ručak: bolje da smo otišli u kafanu da jedemo, nego ovako da dođeš kada je sve spremljeno", kroz osmeh priča otac pevačice.\nRade je otkrio i da li je pevačica kao mala bila vredna i odlazila zajedno s njim da obrađuje zemlju.\n"Nikada nije bilo potrebe da mi pomaže jer smo mi sve sami mogli da uradimo. Nije morala da ide i radi teške poslove, na njoj je bilo da uči i završava školu", objašnjava Rade čija ćerka je bila dobar student Ekonomskog fakulteta u Karagujevcu sve dok joj se nisu desile "Zvezde Granda".\nSada Rade priželjkuje samo jedno.\n"Želim da je udam. Zapravo, što se mene tiče, ne mora ni da se udaje, samo neka nam podari unuče. Prepuštam njoj da razmišlja o sebi, zato od osamnaeste godine ne vodim o njima računa. Normalno da znam sve šta se dešava, ali mislim da treba sama da brine o sebi", poručuje pevačicin otac koji je upoznao ćerkinog dečka Harisa Berkovića, koji je, za razliku od Milana Stankovića, dolazio u njeno rodno mesto.\nRade misli da se njegova naslednica nije promenila sa popularnošću:\n"Svi u selu kažu da je vole, a onaj koji je ne voli sigurno neće da kaže da mu nije simaptična. Nema ni razloga, nikome ništa loše nije uradila."\nSve sve ali ženo prvo nos operisi!!!\nSta pricas ti, zeno..?\nOperiši ti svoj


bh pčelar Archives - Poljoprivreda i selo\nHome » Tag Archives: bh pčelar\nJesensku prihranu obogatiti ljekovitim biljem\n30/08/2013\tOstavi komentar\nNajnoviji broj “BH pčelara“ Pred čitaocima je najnoviji broj (31) magazina za pčelare, zdravlje i ekologiju „BH pčelar“. Obilje raznovrsnih i zanimljivih sadržaja sigurno će privući pažnju bosanskohercegovačkih pčelara, pa i čitalaca iz regiona. Vrijeme je priprema pčelinjih zajednica za zimu. To je bio razlog da se u „BH pčelaru“ pojavi nekoliko priloga o zazimljavanju. Posebno je interesantan onaj o ...\nNovi broj “BH pčelara” Pred čitaovima je najnoviji, trideseti, broj “BH pčelara”, magazina za pčelare, zdravlje i ekologiju, koji izlazi u Sarajevu. Među brojnim interesantnim prilozima, objavljenim u ovom broju, sigurno je da će posebnu pažnju privući prilog sa nadnaslovom „Kako povećati dobit po košnici?” U njemu je detaljno opisana metoda proizvodnje mliječa i matica poznatog pčelara i autora više ...\nVoćari i pčelari pod ruku\n09/05/2013\tOstavi komentar\nJedna izuzetno značajna tema našla je mjesta na stranicama posljednjeg broja (29) “BH pčelara”, magazine za pčelare, zdravlje i ekologiju. Riječ je tekstu pod naslovom „BH voćari i pčelari po prvi put za istim stolom” u kojem se opširnije govori o projektu američkog USAID-a i švedske SIDA-e. U pitanju je projekt „Jačanje saradnje između pčelara i voćara s ciljem povećanja ...\nŠta je jaka pčelinja zajednica?\n28/01/2013\t1 komentar\nMnogo interesantnih priloga u “BH pčelaru” Na pitanje iz naslova odgovara u najnovijem broju „BH pčelara”, magazina za pčelare, zdravlje i ekologiju Sulejman Alijagić, ugledni profesor i pčelar. – Nemojte robovati broju košnica. Bolje je imati manji broj jakih pčelinjih zajednica, nego više njih koje su slabe ilin srednje jake – savjetuje Alijagić. U broju 27. „BH pčelar” ...\nNezaposleni odlaze u pčelare!\n08/01/2012\tOstavi komentar\nNajnoviji broj “BH pčelara” objavljuje brojne zanimljive priloge Bosanskohercegovački magazin za pčelare, zdravlje i ekologoju “BH PČELAR” objavljuje, u svom posljednjem broju, čitav niz priloga koji ne mogu ostaviti ravnodušnim ni pčelare profesionalce, a ni one koji su samo hobisti. Sigurno je da će posebnu pažnju privući tekst Armina Aljovića pod naslovom “Umjesto na Zavod za zapošljavanje, Slovenci odlaze u ...


Islamska paradigma: tevhid i ontološka diferencijacija – Balkanski centar za Bliski istok\nPiše: Ahmet Davotoglu\nOsnovni princip islamske teocentrične kosmologije je verovanje u tevhid (La ilaha ila Alah), i ideju Alaha. Princip tevhida je po holističkoj islamskoj weltanschauung (slici sveta), osnovni put od teorije ka praksi, od verovanja do života i od ideala do realnosti. Prema ovom principu, Alah je Jedno u svojoj suštini (dhat), odnosno, ne sastoji se iz delova; Alah je Jedno i po svojoj prirodi (sifat), to jest, nema dve moći, dva znanja i slično. Alah je Jedno i u svojim delima (af’al), to jest na Njega ništa osim Njega samog nije uticalo, niti utiče. Ovaj princip tavhida, zajedno sa transcedentnim načelom tanziha (beskompromisnost spram uzvišene čistote Alaha), mogu da se uzmu kao zajednička paradigmatska osnova suprotstavljenih škola i tradicija u islamskoj istoriji.\nOntološki određena epistemologija koja se zasniva na teocentričnoj kosmologiji pruža specifičan oblik političkih obrazloženja i legitimnosti u okviru islama. Skoro je nemoguće razumeti islamsku političku kulturu ili političku svest muslimana, ukoliko se najpre ne shvati islamska slika sveta (imago mundi). Političke posledice bi trebalo ocenjivati unutar holističkog okvira islama.\nOsnovni princip islamske teocentrične kosmologije je verovanje u tavhid (La ilaha ila Alah), i ideju Alaha. Princip tavhida je po holističkoj islamskoj weltanschauung (slici sveta), osnovni put od teorije ka praksi, od verovanja do života i od ideala do realnosti. Prema ovom principu, Alah je Jedno u svojoj suštini (dhat), odnosno, ne sastoji se iz delova; Alah je Jedno i po svojoj prirodi (sifat), to jest, nema dve moći, dva znanja i slično. Alah je Jedno i u svojim delima (af’al), to jest na Njega ništa osim Njega samog nije uticalo, niti utiče. Ovaj princip tavhida, zajedno sa transcedentnim načelom tanziha (beskompromisnost spram uzvišene čistote Alaha), mogu da se uzmu kao zajednička paradigmatska osnova suprotstavljenih škola i tradicija u islamskoj istoriji.\nPrincip tanziha, zajedno sa izrazom Subhanahu, koji se koristi kako bi se ukazalo da je Alah čist od svih nedostataka, jeste osnovna crta razlikovanja „apsolutnog“ od „srodnog“, kroz verovanje u transcedentnost (nadprirodnost) i suverenitet „apsolutnog Stvaraoca“ nad „stvorenim srodnicima“ (‘alam). Negativan aspekt izjavne rečenice tavhida (La ilaha – nema Boga) predstavlja odbijanje da se prizna bilo koji drugi izvor transcedentnosti i suvereniteta. Pozitivni aspekt rečenice (illa Alah – do Alaha) predstavlja poslušnost svih srodnih bića prema centru apsolutnosti, odnosno Alahu. Ova poslušnost takođe predstavlja i naziv religije – islam.\nU svojoj poslanici Ma’na La ilaha illa Allah, Zarkaši pominje činjenice koje se tiču poređenja negativnog (nafy) i pozitivnog (ithbat) aspekta izjavne rečenice tavhida. Naročito je značajno obrazloženje da rečenica tavhida započinje negativnim aspektom (La ilaha) zarad pročišćenja srca (li tathir al-qulub) (Zarkashî, 1986:82). On prikazuje činjenicu da je prvi stepen u zamišljanju pravog monoteističkog okvira – odbijanje bilo kakve neposredne ontološke blizine i poistovljenja srodnika (stvorenih bića) sa Apsolutom (Alahom). Islamski svet osuđuje ideju ontološke blizine i poistovljenja (shirk) sa Alahom, jer to predstavlja pripisivanje neke vrste sudelovanja sa Alahovom apsolutnošću.\nPripisivanje ovakvog sudelovanja može da se dogodi na dva načina – ili kroz oboženje nekog dela srodnih bića ili kroz otelotvorenje (inkarnaciju) Apsoluta u formi srodnih bića. Ovakva veza ontološke bliskosti ili poistovljenja predstavlja odbijanje negativnog aspekta rečenice tavhida, što vodi pogrešnoj ideji i pogrešnom tumačenju veze između Apsoluta i srodnika. Direktna umešanost Elohima – Apsoluta, sa srodnim bićima u judaizmu (na primer brak sa ćerkama ljudi u Postanju 6:2-4, zatim rvanje sa Jakovom u Postanju 32:24 – 30), kao i hrišćanske doktrine ovaploćenja i trojstva, zatim hinduistički princip avatara i jednost sa Taoom u taoizmu, iz perspektive negativnog aspekta rečenice tavhida, mogu da se ocene kao vrste ontološke bliskosti i poistovljenja. Iako se određena veza islama sa preislamskim monoteističkim religijama Bliskog istoka, naročito sa judaizmom, pominje (Schimmel, 1976:12) u nekoliko studija, ne dovodi se u pitanje izvorna osobina islamske teologije koja je koncentrisana oko principa tavhida. Po Hegelu (1902:451), subjektivističko isticanje veze između Boga i čoveka (u jevrejskoj zajednici) u judaizmu, u islamskoj teologiji je izbrisano, jer „Alah nema odobravajuću, ograničenu svrhu (cilj) jevrejskog boga“ (Hegel, 1902:452).\nOve jasno definisane ideje Alaha u islamu, ostavile su važne posledice na islamsku teorijsku tradiciju i narodno verovanje muslimana. Pre svega, ideja Alaha pomenuta u prošlom pasusu, stvara ontološku hijerarhiju između Alaha i čoveka, sprečavajući poistovljenje ili neposredno približavanje Apsoluta i srodnih (stvorenih) bića. Zajedno sa kosmološkim razumevanjem islama, ova ontološka hijerarhija može da se formuliše kao „Alah-čovek-priroda“.\nUobičejna pretpostavka je da islamska teologija i filozofija mnogo duguju grčkom nasleđu. Ne može se poreći da se islamska filozofija razvijala u okviru kulturno geografskog područja koje je bilo pod uticajem grčke filozofije. Međutim, ovu činjenicu ne treba preuveličavati. Kada se pojavio islam, on je predislamsko nasleđe obojio jedinstvenom ontološkom bojom. Iako postoje diskusije i suprotni stavovi među islamskim školama mišljenja, kao što su kalam i falsafa, suviše je pojednostavljena ideja da je islamska filozofija samo nastavak neoplatonskog i aristotelovskog načina mišljenja. Ova ideja koja onemogućava zajedničku paradigmatsku osnovu među pomenutim školama i tradicijama, zasnovana je na pogrešnom stavu da navedenim tradicijama pored zajedničke osnove, nedostaje i originalnost.\nPovršnom gledištu koje smo naveli, možemo suprotstaviti teoriju da je ceo skup islamskih načela, kao obrazac, jedinstven sa ontološko apsolutnom transcedentnošću. Ovo jedinstvo potiče od ideje o božanskom jedinstvu, a posledica tog jedinstva je povezana sa islamskom epistemologijom i aksiologijom. Sve islamske filozofske škole su pokušale da prikažu različite vidove i dokaze ove osnovne ontološke činjenice, koristeći razne metodologije, tehnike i nomenklature. Suprotnosti koje se u svemu tome javljaju, jesu samo metodološke, dok istovremeno poseduju paradigmatsko jedinstvo.\nIako je islamska intelektualna tradicija korisila određene predislamske izvore poput grčke filozofije, ona je razvila i originalni weltanschauung oko verovanja da su ontološka transcedentnost i jedinstvo Alaha primarni i jedini uzrok svega postojećeg. Cilj skoro svih analiza koje sprovode kalam i falsafa, jeste dokazivanje ove ontološke transcedentnosti i jedinstva.\nVerovanje da je Kuran, kao Kalamullah i Kitab-i-Mubin (Božja Reč i Čista Knjiga), takođe i Furqan koji određuje razliku između Haqq (istine) i Batil (neistine), je u islamskom načinu mišljenja ustanovilo veoma jaku vezu između ontologije, epistemologije i aksiologije. Ovo detaljno određuje uticaj ontoloških preteča na aksiološki kriterijum putem epistemološkog razlikovanja koje potiče od verovanja u ontološku transcedenciju. Idejne i teorijske veze između ontologije, epistemologije i aksiologije, sada mogu biti detaljno analizirane.\nUmma kao osnova društveno-političkog jedinstva\nVon Grunebaum (1962a:50) u svom članku o pluralističkim razlikama muslimanskog društva postavlja krucijalno pitanje: „Nacije se stvaraju i nestaju. Carstva se podižu i padaju. Ali islam opstaje i nastavlja da uključuje u sebe nomade, kao i doseljenike, one koji grade civilizaciju u okviru islama, kao i one koji ih uništavaju. Koji su to onda faktori koji drže zajedno ummu – to mnoštvo naroda koji svesno ne pretenduju na svoju individualnost, nego kao svoj dragoceni duhovni imetak gaje vezu sa univerzalnim islamom?“\nDruštveno-političko poistovljenje u islamskoj političkoj misli i praksi jeste nastavak verovanja u jedinstvo ljudske odgovornosti i jedinstvo života. Osnovna podvojenost između vernika (mu’min) i nevernika (kafir) u smislu dva različita ontološka/religijska pristupa i radikalno suprotstavljenih kategorija, može da se definiše kao izbor između toga da li pojedinac želi da prihvati određenu odgovornost na Zemlji. Ovo je takođe i izbor načina života i određenog društveno-političkog identiteta. Oni koji veruju u jedinstvo Alaha i prihvataju da budu članovi muslimanskog socio-političkog društva, ne samo da se odriču svog starog etničkog identiteta, već i svih drugih mogućih alternativnih identiteta. Kako Oda (1984:102-3) ističe – čak i ukoliko je pojedinac i dalje fizički određen etniciteteom (bojom kože i jezikom Kurana), to više ne predstavlja njegov osnovni identitet. Osnovni identitet jeste musliman koji je pred Bogom jednak svim ostalim muslimanima, „čime se ukazuje na to da vernici moraju u potpunosti da promene svoj način života od etničkog ili plemenskog (tribalnog) u pravi islamski život. Ova dva načina života nikada ne mogu biti kompatibilna“. Kuran jasno određuje ovu kategoričku razliku dve strane koje imaju različite načine života (postojanja) i društvenog identiteta: „i ako jedni od vas vjeruju u ono što je po meni poslano, a drugi ne vjeruju, pa pričekajte dok nam Allah ne presudi, jer On je sudija najbolji!“ (7:87).\nUmma je, kao islamski način društvenog života, osnova društveno-političkog jedinstva u islamskoj političkoj misli i praksi. Kao i druge ključne političke ideje, i umma je ponovo preispitana nakon što je korišćena u okviru kuranskog semantičkog polja. Iako Smit (1903:32) tvrdi da je etimološko poreklo reči „umma“, hebrejsko „em“, koje znači majka, kroz arapsku reč umm, Deni (1975:37) ističe da ništa u kuranskoj upotrebi reči umma ne podržava ovo viđenje. Umma, kao veoma značajan ključni koncept, u Kuranu ima nekoliko značenja kojima predstavlja društveno grupisanje, ali kao lajtmotiv, ona je poprimila jedinstveno značenje kojim opisuje versko-političko jedinstvo muslimana.\nSkup ajeta u kojima se javlja termin „umma“ iz (prema Noldekeovoj hronologiji) trećeg mekanskog i ranog medinskog perioda, pokazuju nam kako su kuranska otkrovenja uticala na društveno-politički doživljaj muslimana u ono vreme, imajući u vidu činjenicu da ovi periodi predstavljaju značajne tačke preokreta u formiranju prvog modela islamske umme. Termin umma vasata je kao krajnji oblik ovog modela korišćen u medinskom periodu, kada je islamska društveno-politička zajednica zapravo formirana:\n„I tako smo od vas stvorili pravednu zajednicu [umma vasata] da budete svjedoci protiv ostalih ljudi i da Poslanik bude protiv vas svjedok. I Mi smo promijenili Kiblu prema kojoj si se prije okretao samo zato da bismo ukazali na one koji će slijedeti Poslanika i na one koji će se stopama svojim vratiti – nekima je to bilo doista teško, ali ne i onima kojima je Allah ukazao na Pravi put. Allah neće dopustiti da propadnu molitve vaše. – A Allah je prema ljudima zaista vrlo blag i milostiv.“ (Kuran, 2:143).\nIdeja “vasat” (pravedno/središnje) nema značenje „običnog/uobičajenog“, već ravnoteže. Suprotno tome, drugi komentatori Kurana smatraju da je model islamske umme izuzetan zbog termina khayr (khiyar ‘adulan prema tefsiru Džalalejna, 1982:29) i termina fadila (khiyar al-ummam ili afdal u tefsiru IbnKasira, 1986:I/190). Prema tome, Deni (1975:54-55) ima aspolutno pravo kada o ovom složenom izrazu zaključuje da je „umma vasata medinski koncept koji je formulisan u Kuranu u trenutku kada je ideja umme kao religijske zajednice dostigla vrhunac svog razvitka. Ukoliko je u prošlosti umma mogla da odbaci poslanike (kao na primer u mekanskim surama 40:5, 27:83 i 29:18), medinski koncept umme kao da isključivo postaje termin koji se primenjuje na muslimane kao ummu par exscellence, što je ideja i realnost koji poseduju ontološki status, i formirani su podčinjenošću (islam) Muhamedovog naroda. Oni su i istovremeno nastali iz milosti (rahma) Božje, kao odgovor verskom zahtevu koji je Avram izgovorio kroz molitvu (2:127-9). Umma Vasata predstavlja svedočanstvo ostalom čovečanstvu, dok Muhamed za muslimane predstavlja svedočanstvo Božje volje: od Boga, do Muhameda, do umme, do ostatka čovečanstva koje prenosi poruku i pravila. Nije dovoljno ako samo Poslanik nosi celokupnu poruku čovečanstvu; pre bi cela verujuća zajednica trebalo da ustanovi u sebi poruku svojom poslušnošću, koju će izraziti u obredima poput salat (molitve) i okrećući se prema kibli ka Meki, kao što je rečeno u ajetu 2:143. Religija u Kuranu nije suštinski samo stvar lične pobožnosti (iako je svakako mnogo i u tome), naglasak se pre stavlja na zajednički (javni) vid religije (religioznosti). Muhamedov potpuno zreli duhovni život je od strane muslimana nezamisliv.“\nIdeja ljudske odgovornosti prebacuje posebnu odgovornost na muslimansko političko društvo – ummu. Kuranska definicija ove društveno-političke zajednice kao ummah al-muslima (muslimanska zajednica) radije nego samo umma al-muslimin (zajednica koju čine muslimani) u 2:128, nalaže da je ova politička zajednica značajna kao celina koja izvršava posebnu, božansku odgovornost, a ne samo kao zajednica sastavljena od pojedinačnih muslimana. Obaveza umme je u Kuranu određena rečima:\n„Svi se čvrsto Allahova užeta držite i nikako se ne razjedinjujte! I sjetite se Allahove milosti prema vama kada ste bili jedni drugima neprijatelji, pa je On složio srca vaša i vi ste postali, milošću Njegovom, prijatelji…I neka među vama bude onih koji će na dobro pozivati i tražiti da se čini dobro, a od zla odvraćati – oni će šta žele postići.“ (3:103-4).\nSemantičko polje izraza umma al-muslimah i ummah wasatah prepliću se u ovom ajetu u smislu božanske odgovornosti. Drugi ajet iz iste sure definiše sine qua non najbolju zajednicu (khayr ummah) kao društveno-političku božansku odgovornost na Zemlji: „Vi ste narod najbolji od svih koji se ikada pojavio: tražite da se čine dobra djela, a od nevaljalih odvraćate, i u Allaha vjerujete. A kad bi sljedbenici Knjige ispravno vjerovali, bilo bi bolje za njih; ima ih i pravih vjernika, ali većinom su nevjernici“ (3:110).\nUmma je otvoreno društvo za svako ljudsko biće koje prihvata pomenutu odgovornost, bez obzira na poreklo, rasu ili boju kože. Zbog toga je razdvajanje na ummu i ne-umu u potpunosti drugačije od semitskog razdvajanja na Jevreje i Goje, ili grčkog na varvare i građane, ili modernog nacionalističkog hijerarhijskog raslojavanja koje se dogodilo na primer u okviru nacizma, što su razdvajanja izvan kontrole čovekove volje. Odgovornost koju islam nalaže, čini osnovu procesa političke socijalizacije i poistovljenja muslimana u okviru društveno-političkog okruženja. Ovo formira logičku, teorijsku i praktičnu vezu sa kuranskim ajetom: „Ova vaša vjera – jedina je prava vjera, a Ja sam vaš Gospodar, zato se samo Meni klanjajte!“ (21:92). Takođe, stvara se jedinstvo i sa verovanjem u jednost Alaha (tavhid). Verovanje u jedincatost Alaha, podrazumeva verovanje u epistemološko jedinstvo istine, koje implicira aksiološko jedinstvo božanske odgovornosti čoveka i njegovog života i društveno-političkog jedinstva umme, koja teži da ostvari idealan način života. Moralne osobine koje su preduslov idelanog načina života i umme kao društveno-političkog jedinstva koje teži da ih ostvari, opisane su u Kuranu kao verovanje, čast, pobožost, pravda i pravednost.\nUzrok da se bude član muslimanske zajednice ne treba tražiti u konkretnim propisima, nego radije u posebnoj vrsti „osećanja“, koje Vat opisuje u okvirima idžme. Iako postoje određena pravila koja se moraju poštovati da bi se bilo članom muslimanske zajednice (šehada, molitva i zekat), ustvari – „čovek ne može biti član ukoliko uradi išta što opšta zajednica muslimana ne odobrava i što smatra neadekvatnim za člana zajednice“ (Watt, 1964:12). Što se tiče sfere poželjnog i odgovarajućeg za članstvo u muslimanskoj zajednici, ona obuhvata moralne osobine koje podrazumevaju poseban način života do kog se dolazi razumevanjem slike sveta (Weltanschauung). Ummi se ovde pristupa iz perspektive na ontološko-epistemološko-aksiološkim osnovama, radije nego iz perspektive etničke, lingvističke ili teritorijalne, kao što je slučaj sa nacijama-državama. Personalistički karakter islamskog zakona olakšava mogućnost funkcionisanja izvan teritorijalnih i fizičkih ograničenja.\nOva metafizička (u smislu prevazilaženja etničkih i teritorijalnih ograničenja) versko-politička veza umme, jeste osnova istorijskog ostvarenja u objedinjavanja političkog života i islamske istorije. Kao što Vat u predstojećem citatu ističe, islam je imao veliki uspeh u integrisanju političkog života svojih pristalica tokom procesa formiranja umme, koja ima religijsku osnovu, a istovremeno je i političko telo:\n„Uspeh se nije sastojao samo u formiranju takvog tela, već i u uspešnom pripisivanju određenih vrednosti, koje su u slučaju preislamske Arabije bile vezane za pleme. Jedna od tih vrednosti tiče se, i nastaje, iz osećaja bratstva među pripadnicima plemena koja je dovela do jakog osećaja bratstva među članovima islamske zajednice. Ovaj osećaj je doprineo prepoznavanju jednakosti među Arapima i drugih u okviru islamske zajednice. Sve ovo predstavlja veliki uspeh, a politički život muslimana je u velikoj meri integrisan kroz formiranje političkog tela u okviru kojeg su postojali vrlo dobri uslovi za praktikovanje islamske religije i ostvarenje spasenja, što je važno u tolikoj meri, da nadilazi istorijski proces.“ (Watt, 1970:175)\nPrincip individualizacije (principium individuationis) islamskog političkog misaonog puta u smislu da bi trebalo da postoji direktna veza između onoga što je ontološki prethodilo, zatim aksiološkog normativizma i političkog jedinstva, ne može se prilagoditi prethodno pomenutoj sine qua non zapadne tradicije društveno-političkog jedinstva. Pre svega, nasuprot etničkom poreklu, ili mestu rođenja, koje ne može biti određeno slobodnom voljom pojedinca, islamski politički stav o kriterujumu za državljanstvo (citizenship) u sekularnoj političkoj zajednici, pretpostavlja dobrovoljno prihvatanje muslimanske društveno-političke zajednice kroz društveno-političko poistovljenje koje zavisi od ontološkog pristupa. Drugo, za razliku od hrišćanstva, gde je „pristup zajednici uslovljen ne samo željom budućeg preobraćenika da se preobrati, već i spremnošću zajednice da ga prihvati“ (Von Grünebaum, 1966:51), što je uslovljeno kandidatovim poznavanjem doktrine i analizom njegovih moralnih osobina, i konačno prakticiranjem određenih rituala. Da bi se u islamu postalo članom dovoljno je da se u prisustvu dva svedoka samostalno objavi verovanje u jedinstvo Alaha i Muhamedovo poslanstvo. Kao što Grunebaum (1962:44) ističe: „zajednica ne može, i s muslimanske tačke gledišta ne bi trebalo da sudi šta je u čovekovom srcu: ona može i treba samo da posmatra lojalno obavljanje verske prakse, što simbolizuje lojalno poistovljenje pojedinca sa ummom.“ Lakoća kojom pojedinac pristupa zajednici treba da naglasi dobrovoljni karakter njegovog učešća i istakne otvorenost društveno-političke zajednice.\nIz perspektive veze društveno-političkog jedinstva sa onim šo ontološko/verski prethodi, skoro je nemoguće da se izraz umma prevede na bilo koji drugi jezik. Ovo može da se razume jedino u okviru idejne strukture sveuključujućeg islamskog okvira, koji je određen kroz ponovno vrednovanje klasičnih, preislamskih termina, u okviru Kurana i kuranske semantike. Kako pokazuje naša etimološka i semantička analiza, reč umma ne može na odgovarajući način da označi pojave kao što su: nacija, narod, Volk, država, etat ili status. Avgustinov termin res publica koji se u hrišćanskoj univerzalnoj zajednici koristio kao res publica christiana, zbog svog društveno-političkog karaktera nemože biti ekvivalent kojipredstavlja ummu. Iz perspektive avgustinske terminologije, umma istovremeno nosi značenje civita, koje se odnosi na državu, i res publica. Arapski termini sha’b i qawm donekle odgovaraju upotrebi zapadnih termina za ideju nacije. Međutim, oni ne označavaju isto društveno-političko poistovljenje, kao što to čini termin umma, koji označava univerzalno muslimansko političko društvo, koje se sastoji od homo islamicus-a sa zajedničkim ontološkim pristupom u okviru ‘aqid-a i sa zajedničkim ontološkim sistemom pravila koja čine osnovu sveobuhvatnog pravnog nacrta – fikha. Društveno-politička orjentacija i identifikacija umme može da se vrednuje samo putem ove zanimljive veze između ‘aqaida, kao načina verovanja i fikha kao načina života. Jednost umme zavisi od zajedničkog ontološkog pristupa svih njenih članova, pre nego od lingvističkih, geografskih, kulturnih ili bioloških faktora. Umma je direktno povezana sa idejom Alaha i sa posebnom slikom sveta, imago mundi koja potiče od verovanja u tavhid.\nJedinstvo umme naročito su isticali muslimanski politički mislioci. Gledište, koje podržavaju skoro svi srednjevekovni pravnici, uključujući i Abu Jusufa, Mavardija, Abu Jale i Bagdadija, jeste gledište da na zemlji treba da postoji jedan halifa, osim u jedinstvenim slučajevima kada se zarad postizanja ideje najbolje zajednice (ajet 3:110) teži očuvanju njenog univerzalističkog društveno-političkog jedinstva. Posebno je Mavardijev podstrek autoriteta halife bio baziran na pomenutom idealu, u doba kada je autoritet bio sveden na birokratsko telo u rukama vojnih lidera.\nSmisao političkog jedinstva umme dostignut je u ranim vekovima islamske istorije. Munjevito širenje islama imalo je dve važne istorijske posledice: postojanje muslimanske populacije pod kontrolom neislamskih država i istovremeno nicanje mnogih muslimanskih država. Ovaj fenomen leži u korenu idejnog, teorijskog i praktičnog razlikovanja između umme, Dar al-Islam-a i muslimanske (ili islamske) države.\nPostojanje muslimanskih manjina u Dar al-harb čini neophodnim razlikovanje između umme i Dar al-Islam. Umma je poprimila šire značenje, sastojeći se od pojedinačnih muslimana sa versko-duhovnom vezom koja se nastavlja čak i u slučaju nedostatka zajedničkog političkog autoriteta. Ovakva metapolitička veza koja vodi poreklo od zajedničkog Selbstverstandnis ontološke svesti, ima moć koja je izazovna i koja se suprotstavlja političkoj vezi nacionalno–državnog sistema. Napetost koja se javlja između muslimanskih manjina i nacija-država u savremenoj politici, potiče iz ovih alternativnih imaginacija. Neke nacije-države poput Bugarske i Tajlanda su naterale muslimane da prihvate nemuslimanska imena, kako bi na taj način pokazali nadmoć nacije-države i krajnju lojalnost prema njoj. Ipak, svest umme je nastavila da živi uprkos opresivnim merama. Ovaj fenomen je znak uticaja Weltanschauunga na političke ideje. Svest umme u ovom veku ponovo oživljava, uprkos odsutnosti halifata kao simbola političkog jedinstva Dar al-islama, dodatno ga razdvajajući od umme.\nS druge strane, pojava mnogih muslimanskih država, u smislu više od jednog centralizovanog političkog autoriteta, paralelno sa širenjem islama, učinilo je neophodnim razdvajanje Dar al-islama i pojedinačnih država. Čas su i klasični pravnici morali da priznaju realnost. Al-Dabussi nam ovo dokazuje izjavom:\n„ono što čini razliku između muslimanskih i nemuslimanskih teritorija je dvojnost autoriteta i administracije. Isto se važi i za različite „kneževine“ (al–wilayatal–mukhtalifa) u okviru islamskih teritorija (Dar al–Islam), koje se jedna od druge razlikuju (muluk al–islam) po nadmoći (ghalabah) i sprovođenju vlasti (ijra’ al-ahkam).“ (H̠amîdullah, 1987:151)\nIz ove perspektive muslimanskog razmišljanja, Dar al-Islam označava svetovni sistem u smislu univerzalnog političkog sistema, dok muslimanska država (al-dawla) označava individualni politički autoritet. Dar al-Islam podrazumeva utvrđeni svetovni sistem u okviru kojeg postoji zajednička osnova Selbestverstandnisa i mogućnost za ostvarenje božanske odgovornosti, kao i zajednički aksiološki okvir za primenu propisanog pravnog sistema. To je delom međunarodni sistem u smislu spoljnih odnosa. Dar al-harb je iz ove perspektive suprotan sistem, za pitanja međunarodnih odnosa. Tako je analogija između ovakve bikompartmentalizacije i unutrašnjih konflikata sistema nacija-država, netačna, kao i komentari o džihadu, bazirani na ovoj analogiji. Dar al-Islam se ne može zamisliti kao nacija-država koja je u neprestanom ratu za svoje proširenje, već je ona de facto (činjenična) realnost u smislu primene prava i utemeljenog svetovnog sistema kao aksioloških preduslova koji oblikuju političko mišljenje i kulturu.\nIdeja islamske države (davla): istorijska promena u institucionalizaciji političke vlasti\nEtimološka i semantička promena koncepta davla daje nam važna uputstva za razvijanje analize istorijske promene u institucinalizaciji političke vlasti. Koren reči davla: d-v-l prevodi se kao ‘periodično menjati, promeniti, preokrenuti, rotirati, zameniti, razmeniti, pobediti, naizmenično se baviti’. Rozental (1965: 2/177) tvrdi da etimološki koren ovog pojma možda potiče od akadskog dâlu, što znači „besciljno lutati naokolo“, i sirijskog dâl, što znači: kretati se, komešti. Kakogod bilo, jasno je da navedene drevne upotrebe ove reči ne mogu da odraze semantičko bogatstvo koje poseduje arapski koncept davla.\nU Kuranu se ova reč dva puta upotrebljava u značenju: naizmenično se baviti, pratiti jedan drugog, razmena u grupi, dodavanje. Upotreba ove reči u smislu pratiti jedan drugog i naizmenično, može se videti u ajetu: „…A u ovim danima, Mi dajemo pobjedu, sad jednima a sad drugima, da bi Allah ukazao na one koji vjeruju…“ (Kuran 3:140). Upotreba reči davla u smislu: razmene u grupi, vidi se u delu ajeta: „…da ne bi prelazilo iz ruku u ruke bogataša vaših…“ (Kuran 59:7). Tradicija koja se vezuje za Poslanikovu smrt u Aišinoj kući, takođe odražava značenje „promene perioda“: „mâta Rasulullâh bayna sahriy wa nahriy wa fi dawlatiy“. (Ibn Hishâm, 1964: 392)\nSemantička promena korena d-v-l od kuranske do savremene upotrebe dogodila se u tri faze. U prvoj fazi, u kojoj se javljaju prvi nagoveštaji političke konceptualizacije ovog korena, reč davla označava promenu političke vlasti, ili pobedu jedne dinastije nad drugom. Izrazi poput: al-dawlah al-‘abbasiyyah, ili al-dawlah Abû Muslim koje srećemo u “Tarîkh” od al-Tabarija su primeri prve faze. Mansurova upotreba ove reči u smislu bi dawlatina i hadhihi dawlah (T̠abarî 1965: 7/469) odražava semantičku promenu u smeru političke konceptualizacije. Osnova prvobitne upotrebe reči davla su: pobeda, vlast, promena dinastije i period opstajanja na vlasti. Upotreba ovog koncepta u smislu političke strukture i promene te strukture se takođe poklapa sa tradicionalnim muslimanskim shvatanjem kružnog toka istorije.\nU drugoj fazi semantičke promene, ideja davla koristi se u smislu dugog trajanja i krajnjeg političkog autoriteta, kao i strukture, pre nego političke promene. Opis osmanske države u osmanskoj političkoj literaturi kao večite države (devlet-i ebed müddet), ima za cilj da pokaže večitost političke vlasti, pobede i institucije.\nPoslednja faza ove semantičke promene dogodila se nakon političke prevlasti zapadnog međunarodnog sistema, zasnovanog na pojedinačnim nacijama-državama. Tokom ove faze se koncept davla u nekoliko muslimanskih jezika koristio kao prevod koncepta „nacije-države“.\nIstorijski razvoj davla u islamskoj istoriji poseduje jedinstvene osobine u odnosu na iskustvo Zapada. U osnovi postoje dva pristupa u vezi sa pojavom davle u islamskoj istoriji. Pristalice prve faze tvrde da je organizacija države nastupila odmah nakon hidžre Poslanika, i da je društvo Medine posedovalo sve osobine državne strukture. Drugi pristup pretposavlja da je Poslanikov autoritet bio pre verskog nego političkog karaktera, i da se zbog toga društvo Medine zasnivalo na strukturi zajednice, pre nego na državnoj strukturi. Ova dva različita pristupa su pandan za dva različita shvatanja države. Prema jednom shvatanju, država je univrzalna ideja za institucionalizovanje političke vlasti, dok je prema drugom shvatanju ideja države zasnovana na modernoj naciji-državi i uporedna analiza se razvija na toj osnovi.\nAko se gleda sa stanovišta institucionalizacije političke vlasti, analiza pomenutog istorijskog razvoja pokazuje da se političko društvo izdiglo iz procesa koji je započeo sa bay’ahs u ‘Akabi. Društvo Medine je pod vodstvom Poslanika sprovodilo sve funkcije poliičkog društva i institucionalizacije političke vlasti. Međutim, ova politička struktura je bila odraz jedinstvenog političkog shvatanja i kulture koja se razlikovala od one koja je nastala iz zapadnog istorijskog iskustva. Društvo Medine u kom su se spajali teorija i praksa, politički ideali i realnost, bilo je potpuno drugačije od strukture grada-države, carstva-države i nacije-države.\nDruštvo Medine se od drevnih gradova-država razlikovalo po posebnoj vrsti „pripadnosti“ zasnovane na verovanju, koje je davalo isti ontološko-politički status svakom članu. Tako je ovo društvo postalo otvoreno za svakog čoveka za razliku od gradova-država gde je učestvovanje u politici bilo pravo privilegovanih građana. Na primer, samo je trećina Atinjana uživala političko učešće, dok se razlika između građana, kmetova i robova smatrala prirodnom hijerarhijom zasnovanom na rođenju. Rođenje je viđeno kao predodređen ontološki status, koji ne može da se zanemari. Osim toga, medinsko društvo se u kratkom vremenskom periodu proširilo na veliko geografsko područje, što se razlikuje od istorijskog razvitka gradova-država.\nPolitička struktura Medine se takođe razlikuje od aleksandrijskog i rimskog carstva-države. Razlike postoje istovremeno i sa stanovišta veze pojedinca i društva, kao i sa stanovišta odnosa političkog centra i periferije.\nMedinskom političkom shvatanju je filozofska osnova hegelovske nacije-države bila potpuno strana, jer je u prvom političkom društvu u islamskoj istoriji bilo nemoguće pomenuti postojanje natprirodnog i apstraktnog shvatanja države, koja je nezavisna od društva i nadmoćna u odnosu na njega. Institucionalizacija vlasti se shvatala kao politički instrument koji ostvaruje i sprovodi etičke i društvene ideale verskog sistema. Otuda sledi da politički mehanizmi kontrole pojedinaca i društva od strane države, nisu mogli da nastanu i opstanu u okvirima i okruženju ovakvog političkog mentaliteta.\nJedinstvene osobine medinskog društva su se odrazile na formiranje svesti o političkom angažmanu, kao i na stvaranje političkog vođstva. Medinskim ustavom je definisan nov politički angažman, kao i ontološko-politički status koji je uništio tradicionalnu plemensku pripadnost, karakterističnu za raniju arabljansku zajednicu. Sveobuhvatni način na koji je Poslanik vodio zajednicu, podstaklo je razvoj novog shvatanja političke moći, koje je bilo u suprotnosti sa plemenskom političkom strukturom arabljanskog društva, kao i sa individualizovanim i ograničenim oblicima reciprocitetnog autoriteta evropskog feudalizma. Zbog toga je strukturisanje političke vlasti moglo da se dovrši i razvije istovremeno sa geografskim širenjem.\nOsnovni problem muslimana nakon Poslanikove smrti bilo je formiranje novog političkog vođstva. Poslanikovo političko vođstvo se zasnivalo na posebnom znanju, i zato nije moglo da se ograniči u primeni. Promena od ovakvog prirodnog vođstva u sistem halifata je bila kamen temeljac stvaranja muslimanskog političkog mentaliteta, kao i institucionalizacije političke vlasti u smislu davla. Počev od Abu Bekrovog halifata, sfere politike, države i vlade prihvatane su kao sfere koje su u okviru ljudske odgovornosti, zasnovane na čovekovom razumu i sposobnosti. Ovo je odredilo epistemološku osnovu politike i prava umme kao političkog društva da oformi svoje političko vođstvo putem šure i bay’e. Za vreme vladavine Abu Bakra dva događaja su ubrzala proces institucionalizacije političke vlasti: rat protiv lažnih proroka i rat protiv plemena koja su odbijala da plaćaju zekat. Rat protiv lažnih proroka je garantovao da nakon Poslanikove smrti neće postojati nikakav (drugi) autoritet zasnovan na dokazima metafizičke epistemologije. Na taj način je dokazano da je autoritet Abu Bekra zasnovan na konsenzusu muslimana umme, viši u odnosu na tvrdnje o ličnom metafizičkom epistemološkom izvoru autorieta. Rat protiv plemena koja su odbijala da plate zekat novom vođi, pokazao je da je autoritet Abu Bekra po svojoj političkoj suštini i dometu isti kao Poslanikov, uprkos razlici u epistemološkoj osnovi. Prema tome, institucionalizacija političke vlasti oko centra bila je obavezna kako bi ustanovila poredak, pravdu i stabilnost geografskoj oblasti islamskog halifata koja se spontano razvijala. Trud i delanje prve četiri halife su postali osnovni model za druge teorije države u islamskoj istoriji.\nPeriod muslimanske istorije koji je počeo sa dolaskom na vlast dinastije Umajada, imao je drugačiju perspektivu. Shvatanje države i njena struktura u ovom periodu (osim za vreme halifata Omara b. Abdul Aziza koji je nosio nadimak „drugi Omar“), nisu bili model koji je služio kao primer za kasnije periode. Vreme Omajada bi pre trebalo da se posmatra kao istorijska realnost koja se ocenjuje isključivo prema okolnostima tog doba. Za vreme ovog perioda formirane su određene predislamske političke institucije. Jedna od ovih insitucija pružala je metod nasleđivanja vlasti. Međutim, ne bi trebalo generalizovai ovu istorijsku realnost, jer islamska politička kultura i institucionalizacija nisu bile samo produžetak tradicije predislamskog Irana ili Vizantije. Preterana generalizacija stvari bi vodila ka pretpostavci da je nastanak političke vlasti jedini uzrok društveno-političke institucionalizacije. Stvaranje političke kulure i institucionalizacije tokom ovog perioda su bili složeni procesi koji ne bi mogli da se objasne pojednostavljenim modelima, i to nam dokazuju istorijske činjenice. Istorija političke institucionalizacije je kombinovana na osnovama originalnih insitucija i drugih političkih institucija koje su tumačene na nov način, kroz islamske norme. Kao originalan i jedinstven odraz političke kulture može da se uzme odnos između pravnih i izvršnih državnih organa, dok se institucija vezirata po Mavardijevoj teoriji može analizirati kao primer novog tumačenja jednog od endogenih elemenata.\nS druge strane, period naslednog halifata koji počinje sa Omajadima i traje do kraja Osmanskog halifata, ne bi trebalo predstavljati pojednostavljeno – kao apsolutnu kategoriju, bez obzira na zajednički temperament i zajedničke proceduralne načine uspostavljanja političke vlasti. Postojao je veoma širok politički program. Nije moguće tvrditi da je plemenska centralizacija političke vlasti u rukama Omajada nastavila da se razvija u rukama Abasida. Naročito osmanski sistem mileta podrazumeva veoma drugačije osobine političke kulture i života. Državne strukture u smislu institucionalizacije političke moći, neophodno je analizirati u okvirima pravne ekonomije i društvenih parametara.\nTokom islamske istorije, moguće je da su najradikalnije promene u institucionalizaciji države nastale sa krajem halifata. Ova prekretnica, i nametanje sistema nacije-države je u stanovnicima muslimanskih država stvorilo pojmovnu i strukturalnu zbrku. Nestalo je razgraničenje i unutarnje održanje izneđu umme, dar al-islama i davle, dok su se nove političke strukture, poput nacije-države naseljene muslimanima suočile sa sveobuhvatnim problemom političke legitimnosti. Začetnici nove strukture nacije-države našli su se, u odnosu na tradicionalnu političku kulturu i strukturu, pred izazovom da stvore novo shvatanje države. Država je počela da se sagledava kao suvereni element u okviru međunarodnog sistema, a ne više kao politički instrument etičko-pravnih ideala islamskog verskog sistema. Stoga je shvatanja dar al-islama kao alternativnog svetskog poretka zamenjeno imaginacijom o pripadnosti međunarodnom sistemu, koji je zapravo bio utvrđen i zasnovan na interesima kolonijalnih moći.\nZa muslimane je ovakva promena bila neshvatljiva, s obzirom na to da su oni kroz istoriju uvek koristili lebensraum (životni prostor) za ostvarivanje svojih etičko-pravnih ideala.  Ovakvi uslovi stvorili su napetost između pozapadnjačenih elita koje su poricale etičko-pravne državne ideale i tradicionalne kulture. Napetost je takođe postojala i između međunarodnog sistema koji je poništio politički lebensraum, kao put ostvarenja etičko-pravnih ideala. Kao rezultat mehanizama odbrane islamske kulture, nastao je savremeni oblik islamske države. Neuspeh, korupcija i ugnjetavačke metode političkih elita, pojačale su proces polarizacije krajem XX veka, a vrhunac su dostigli i zahevi za stvaranjem lebensrauma kome je cilj obnova islamskih etičko-pravnih ideala kojima je osnova jedinstveni ontološki, epistemološki i aksiološki weltanschauung.\n Koren ove reči je wahhada, što znači objaviti jednost, ili u terminološkoj upotrebi – postupak objave da je Bog jedan.\n Koren reči islam je salima, što znači povući se, predati se, potčiniti se. Tako je značenje reči islam čin predaje i potčinjavanja. Onaj koji se preda (Bogu) i potčini je musliman.\n Ovu činjenicu potvrđuje mišljenje koje je al–Ašari izneo na samrti da “nijednu od ovih qibla ne nazivam nevernikom; one ukazuju na jednog Boga. Razlika je jedino u terminologiji.“ (Triton, 1947:167)\n Onaj koji razdvaja istinito od lažnog.\n U južnoslovenskih muslimana ovaj termin se koristi ili izgovara kao “umet” (prim. prev.)\n Ovakvo kategoričko razlikovanje ojačano je i drugim kuranskim terminima kao što su hizb Allah (Alahova partija), i hizb al-Shaytan (đavolja partija). „Njima je ovladao šejtan i učinio da zaborave na Allaha. Oni su na šejtanovoj strani, a oni na šejtanovoj strani će, sigurno, nastradati. Oni koji se suprotstavljaju Allahu i Poslaniku Njegovu bit će, sigurno, najgore poniženi. Allah je zapisao: „Ja i poslanici Moji sigurno ćemo pobjediti!“ Allah je, zaista, moćan i silan. Ne trebaju ljudi koji u Allaha i u Onaj svijet vjeruju bii u ljubavi sa onima koji se Allahu i Poslaniku Njegovu suprostavljaju, makar im oni bili očevi njihovi, ili braća njihova, ili rođaci njihovi. Njima je On u srca njihova vjerovanje usadio i svjetlom Svojim ih osnažio, i On će ih uvesti u džennetske bašče kroz koje će rijeke teći, da u njima vječno ostanu. Allah je njima zadovoljan, a i oni će biti zadovoljni Njime. Oni su na Allahovoj strani – a oni na Allahovoj strani će, sigurno uspjeti. (Kuran, 58:19-22). Za kuranske navode je korišćen prevod Kurana Besima Korkuta.\n Postoji 64 navoda reči umma u Kuranu, u jednini i množini. Pedeset četiri ih je u mekanskim ajetima, a petnaest u ajetima iz medinskog perioda. Odina (1984:95-96) klasifikacija motiva za upotrebu termina umma u Kuranu, daje nam odgovarajući okvir u kom možemo da zamislimo semantičko polje ove ideje. Detaljnija tabela u hronološkom smislu može da se nađe kod Denija (1975:46-47)\n „Gospodaru naš, učini nas dvojicu Tebi odanim, i porod naš neka bude odan Tebi, i pokaži nam obrede naše i oprosti nam, jer Ti primaš pokajanje i samilostan si!“ Odino pojašnjenje nijansi u ovom ajetu, pokazuje važnost društveno-političkog jedinstva kao znaka božanski odgovorne zajednice u islamu: Prvi deo, „učini nas dvojicu“, bavi se samostalnom odlukom vere. Muslimani pojedinci bi ustanovili versku zajednicu po šablonu prema kojem su ustanovljene religije. Ovakva zajednica bi se zvala „verska zajednica muslimana“, ili na arapskom ummah al-muslimin. Međutim, Avramova molitva dalje kaže: „učini naše sledbenike zajednicom potčinjenih Bogu“. Izraz ummah al-muslimah ima više implikacija i značenja nego raniji ummah al-muslimin. Termin ummah al-muslimah logički sadrži ummah al-muslimin, iako kasniji izraz ne mora biti Ummah Muslimah. Izraz Ummah Muslimah znači da osim toga što je svaki član musliman, i stoga način potčinjen Bogu, zajednica kao zajednica takođe mora biti počinjena Bogu.“ (1984:105)\n U prevedenom tekstu, naveden je engleski prevod Kurana, koji u delu između dva povezana ajeta objašnjava izraz „umma“ koji se u engleskom prevodu javlja krajem prvog ajeta „…and there may be an ummah…“, gde autor u zagradama napominje da je ova reč kod Mohameda Piktola prevedena kao „nacija“, kod Jusufa Alija (1983.) kao „narod“, a kod Ismaila Farukija (1982.) kao “društvo”.\n U ovom slučaju treba obratiti pažnju na prevod reči „umma“ koji pronalazimo kod Besima Korkuta u ovom ajetu. Besim Korkut reč „umma“ u ovom slučaju prevodi kao vera. Što je značajno drugačiji pristup nego u prevodu koji je naveden pasus pre. Slično Korkutu u ovom konkretnom ajetu reč umma prevode i Enes Karić i Mohamed Piktol. Dok Jusuf Ali u svom prevodu koristi reč „brotherhood“ – bratstvo, društvo. (prim.prev)\n Individualizacija je princip kojim se označava način na koji se jedna stvar/pojava razlikuje i odvaja od drugih. (prim.prev)\n Ovo se odnosi na ono što je poznato kao „Druga akabanska zakletva“. Ovaj događaj se odigrao na brdu Akaba, gde su Poslanikovi pomagači (ansari) položili zakletvu : 1. da će slediti Poslanika u svim okolnostima 2. da će trošiti u nemaštini kao i u izobilju 3. da će se boriti za „dobro“, a protiv „zla“ 4. da se neće plašiti ničije osude dok su na Alahovom putu 5. da će braniti Poslanika kao što bi branili sebe i svoju porodicu.\n Predstavlja princip “konsultacije” među muslimanima pri donošenju svih važnijih odluka za zajednicu. Šura je kao koncept jasno pomenuta i u Kuranu.\n Zakletva na odanost vođi. Smatra se da je kao praksa uvedena za vreme poslanika Muhameda.\n Davutoglu se služi rečju lebensraum u smislu adekvatnog prostora za život, razvoj i funkcionisanje. Ni u jednom trenutku ne referira i ne tumači ga u „osvajačkom“ nacističkom shvatanju pojma.\nWritten by Ivan Kostic on September 26, 2013 in Tekstovi


[es] - Da li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog???\nDa li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog???\n[es] :: GSM - upotreba :: Da li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog???\n[ Pregleda: 6332 | Odgovora: 19 ] > FB > Twit\nDa li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog??? 15.02.2002. u 14:15 - pre 238 meseci\nZnam da ovo zvichi prilichno glupo,ali me interesuje da li zna neko da li postoji neka shema da prikrijesh svoj broj fiksnog tako da se npr. na listingu ne vidi pozvani broj?\nRe: Da li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog??? 15.02.2002. u 14:18 - pre 238 meseci\nshema da prikrijesh svoj broj fiksnog tako da se npr. na listingu ne vidi pozvani broj? :)\nAko si na digitalnoj centrali, treba da postoji servis koji to omogucuje. Pozoves postare i pitas ih. Medjutim, postoji i servis kojim se preinacava skrivanje brojeva. Tj. ti sakrijes broj, ali onaj sa druge strane je ukljucio otkrivanje broja pa opet vidi ko je zvao.\nRe: Da li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog??? 15.02.2002. u 14:50 - pre 238 meseci\nda... ali znam samo za digitalnu centralu. ne znam za ostala mesta u YU, ali u ns-u je *72# i onda kucas broj, redovno i njemu na displayu pishe "privatan poziv" ili sl. A obicne centrale su ti (one starije) vec "sakrivene"... ispise ti sam recimo 50 (prve dve cifre)\nRe: Da li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog??? 15.02.2002. u 15:08 - pre 238 meseci\nZa Alcatelove centrale, a za ISDN je *31* i zove se Calling Line Identification Restriction ili CLIR i vazi za svaki poziv posebno. Naravno ukoliko imate uplacenu klasu ili uslugu. Cena je negde oko 50-tak din. mesecno\nRe: Da li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog??? 15.02.2002. u 16:15 - pre 238 meseci\nEvo i kompletan cenovnik za ISDN:\nDodatne usluge su definisane za svaki tip osnovne usluge. U nastavku je dat pregled onih dodatnih usluga koje su implementirane u telekomunikacionu mrežu Srbije za slučaj osnovne usluge - telefonije.\nOmogućava da se više pretplatničkih brojeva dodeli jednom ISDN pristupu. Na primer, jedan bazni pristup može imati 3 različita broja. Ova usluga se najčešće koristi kod baznih pristupa da bi definisala 3 različita uređaja (ISDN telefon, ISDN kartica i fax).\nDDI Direktno biranje\nOmogućava da se lokalni telefoni na pretplatničkoj centrali direktno biraju bez posredovanja operatora. Svi lokalni brojevi su sastavni deo javne numeracije. Ova usluga se najčešće koristi kod ISDN30.\nNačin tarifiranja: povećanje mesečne pretplate za 100% za manje od 100 lokala i 1% za svaki lokalni broj preko 100.\nCW Poziv na čekanju\nOmogućava pretplatniku koji je u vezi da u vidu zvučnog signala dobije obaveštenje o novom dolaznom pozivu. Novi poziv se može preuzeti, ignorisati ili ostaviti na čekanju.\nNačin tarifiranja: povećanje mesečne pretplate za 7,5%.\nCF Preusmeravanje poziva\nOva usluga omogućava pretplatniku da se svi dolazni pozivi na njegov priključak preusmere, i to:\nCFB Preusmeravanje u slučaju zauzeća\nOvim se dolazni pozivi prosleđuju automatski na neki drugi broj po izboru samog korisnika u slučaju da mu je u trenutku poziva linija zauzeta\nCFNR Preusmeravanje ako nema odziva\nOvim se dolazni pozivi prosleđuju automatski na drugi broj po izboru samog korisnika, kada nema odziva na pozvanoj liniji\nCFU Preusmeravanje bezuslovno\nObezbeđuje bezuslovno preusmeravanje svih dolaznih poziva na drugi broj po izboru samog korisnika.\nAOC Informacija o ceni razgovora\nObezbeđuje pretplatniku da može dobiti informaciju o ostvarenom broju impulsa odnosno o ceni svake veze.\nNačin tarifiranja: povećanje mesečne pretplate za 15%.\n3PTY Tri učesnika u vezi\nOva usluga omogućava pretplatniku da aktivni poziv prosledi na čekanje, a da novi poziv prosledi ka trećoj strani. Korisnik nakon toga može da se prebacuje sa jednog na drugi poziv, priključi nekoj od veza u vidu konferencijske veze, kao i da se isključuje iz takve konferencijske veze i pređe u neku od dve izdvojene veze.\nCONF Konferencijska veza\nObezbeđuje korisniku da istovremeno komunicira sa više korisnika.\nCUG Zatvorena grupa korisnika\nOmogućava korisnicima da formiraju privatne grupe, sa potencijalnom restrikcijom dolaznih i odlaznih poziva u grupi i iz grupe. Jedan korisnik može pripadati u više zatvorenih korisničkih grupa. Neki korisnici mogu imati pravo na dolazne i odlazne pozive van zatvorene grupe, a neki mogu da komuniciraju samo unutar svoje grupe.\nNačin tarifiranja: povećanje mesečne pretplate za 100%.\nCH Držanje veze\nOmogućava korisniku da privremeno prekine komunikaciju po postojećem pozivu, preuzme drugi poziv i da po prekidu novog poziva ponovo uspostavi prvobitni.\nCLIR Zabrana identifikacije pozivajućeg korisnika\nOmogućava pozivajućem korisniku da onemogući prikaz svog pretplatničkog broja na displeju korisnika koga poziva.\nNačin tarifiranja: povećanje mesečne pretplate za 25%.\nCLIP Identifikacija pozivajućeg pretplatnika\nOmogućava pozvanom pretplatniku da na odgovarajućem displeju svog aparata vidi pretplatnički broj pozivajućeg korisnika tj. da na taj način obezbedi identifikaciju pozivajućeg pretplatnika. Usluga se standardno dodeljuje uz svaki ISDN priključak.\nPronalazač ima pravo da u\nRe: Da li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog??? 15.02.2002. u 23:44 - pre 238 meseci\nA meni se cini da covek hoce da sakrije broj tako da se na LISTINGU ne vidi koga je zvao. Bar sam tako ja protumacio pitanje.\nRe: Da li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog??? 16.02.2002. u 17:50 - pre 238 meseci\nJEEEEEJ konachno neko ko je skontao poentu! :) Nije da zelim da sakrivam broj na listingu ali me cisto interesuje da li je to izvodljivo. Dakle pitanje je bilo NA LISTINGU!\nRe: Da li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog??? 16.02.2002. u 17:55 - pre 238 meseci\nVerovatno je tehnicki moguce, ali takva usluga nije dodeljiva javnim pretplatnicima - jedino da popricas sa nekim inzenjerom ko radi maintenance u tvojoj centrali (uz standardne argumente tipa viski, prase, devize, itd...) - ili da pises specijalnu molbu Telekomu Srbije uz ubedljiv razlog zasto tvoj telefon ne bi trebao da se vidi na listinzima (ovo u 100% slucajeva zavrsi u kanti za djubre) - ili da nekako izmolis jos jednu analognu telefonsku liniju koja ne ostavlja ID...\nRe: Da li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog??? 16.02.2002. u 19:49 - pre 238 meseci\nala si zahtevan, covece :)\nshalim se, naravno ...\nnisam skontao, na kojoj si ti centrali uopste ?\nRe: Da li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog??? 16.02.2002. u 21:25 - pre 238 meseci\nKako to mislis "ne ostavlja ID"??? Kome ne ostavlja id? Pa svaka centrala (cak i stara analogna) belezi koji je broj koga zvao.\nRe: Da li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog??? 16.02.2002. u 23:49 - pre 238 meseci\nneke stare centrale neostavljaju broj u listingu provajdera ili ostvaljaju prve 2-3 cifre\nRe: Da li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog??? 17.02.2002. u 09:38 - pre 238 meseci\nTacno tako... recimo mene u NS-u kada neko zove sa stare 39***** centrale, meni na telefonu pise samo 02139, ili recimo sa petocifrenog broja 51*** meni pise 02150 .Na novim digitalnim ili izbaci ceo broj, ili ga uopste ne vidis ako je taj koji zove ukucao *72# ili kao sto neko rece ono sa 31...\nRe: Da li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog??? 17.02.2002. u 10:34 - pre 238 meseci\nSvaka centrala, kao uredjaj, ostavlja u sebi naki trag sa kog je broja pozvano ili se zove, samo je pitanje na koji nacin ce taj trag da se zabelezi ili zapamti, bilo da je to nekadasnji "lovac" ili danasnji ID Caller, ne bitno ali to je vec druga prica. Stare centrale bez ID, koje pominjete, su Slovenacke "metakonta" centrale i rade na principu kombinacije relea i nemaju nikakav SW koji bi pratio njihov rad ili pamtio brojeve, a listing cini mi se da normalnim putem, bez kacenja posebnih uredjaja, nije ni moguce dobiti. Racuni se formiraju ocitavanjem opet relejnih brojaca impulsa, i otud njihova tacnost. :)\nSavremenije centrale tipa Alcatel, Siemens i td. su naravno vec druga prica, i naravno da moze sve da se sakrije samo ti treba mnogo ... truda!\nI ne zaboravite jednu bitnu stvar, sve su ovo analogne centrale, to sto imaju mnogo elektronike i zica, ne cini ih digitalnim!\nRe: Da li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog??? 17.02.2002. u 10:40 - pre 238 meseci\nAlcatel 1000 E10, Ericsson AXE i Siemens EWSD (sistemi koji se koriste kod nas) su digitalne centrale, i podrzavaju sve savremene servise (ISDN, ADSL, VPN, ATM, ...)\nNa ovim centralama je nemoguce sakriti ko je koga zvao, OSIM ako neko to softverski ne podesi za odredjenog pretplatnika, sto ne verujem da se radi tek tako..\nRe: Da li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog??? 17.02.2002. u 13:06 - pre 238 meseci\nDa, u slucaju ISDN-a ili DSL-a, prenos podatka jeste digitalan i samo u tom slucaju!\nZnaci, plasticno receno, samo taj deo centrale je digitalan!\nRe: Da li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog??? 17.02.2002. u 13:22 - pre 238 meseci\nPa sad, ne bih se bas slozio sa tobom:\n>Open architecture based on UNIX servers and Nectar platform\nNesto mi ovo deluje bas kao digitalno, a? :) Salu na stranu, taj sistem je skroz OK - a to sto nas Telefonski Provajder ne koristi ni 5% usluga koje mogu da se pruze sa ovakvim sistemom - to je vec drugi problem...\nI, jos malo:\nThe Alcatel 1000 E10 Multifunctional Exchange is ideally suited for evolving public telecom networks. Initially designed as a digital telephone exchange, the system supports analog subscriber lines equipped with dial or push-button sets, ISDN basic access and advanced analog subscriber lines.\n- Trunk interfaces operate at 2 Mbps for PBX and ISDN primary rate access\nZnaci, trunk interface je digitalan, znaci i core je digitalan - ne vidim ni zasto bi neko emulirao digitalni trunk interface a da je sve ostalo analogno?\n- A vast range of supplementary services -- custom calling services, call restriction services, indentification services, multi-party services and many more -- bring additional revenues\nOvi servisi se mogu implementirati samo kao softversko resenje, znaci sistem JE digitalan..\nRe: Da li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog??? 17.02.2002. u 14:10 - pre 238 meseci\nHm, da slazem se, sam interface jeste ali hocu da kazem da nema niceg digitalnog izmedju korisnika bez obzira na centralu (ukoliko nije ISDN ili sl. u pitanju), prenos se i dalje odvija analognim putem, znaci brzne i usluge su takve ... kakve su! :)\nRe: Da li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog??? 17.02.2002. u 17:42 - pre 238 meseci\nPa... vecini korisnika i trebaju analogne usluge :) Percepcija glasa je po prirodi analogna pojava :))) U slucaju Alcatel/Siemens/Itd... primenjuje se sledeca sema:\n[KORISNIK] --> (analogna veza) --> pretplatnicka ploca centrale (G.711/G.722 PCM/ADPCM codec) --> (DIGITALNA RAVAN) --> pretplatnicka ploca krajnjeg korisnika (CODEC) --> (analogna veza) --> korisnik...\nRazlika izmedju ISDN i analogne veze na digitalnoj centrali je sto se CODEC nalazi kod korisnika u stanu (NT uredjaj) u slucaju ISDN veze, ili u pretplatnickom rack-u u slucaju analogne veze - i duzina "analogne" veze je u slucaju ISDN-a vrlo kratka (1-2 metra) dok je kod "analognog" nosaca ona duza (do 10 km).\nPostoji i bolji ISDN codec (full-rate) koji daje 8 kHz bandwidth, kao i jos bolji codec AAC LowDelay (44.1 kHz na jednom 64 kbps kanalu!), pri cemu ovaj drugi nije jos u sirokoj upotrebi. U slucaju obicnog telefona limitiran si na stari PCM codec sa 3.4 kHz bandwidthom.\nTacno je da je problem sto nema digitalne signalizacije izmedju krajnjih korisnika, ali se to lako resava ISDN pretplatnickom plocom, posto Alcatel i srodni sistemi imaju native podrsku za ISDN. Vecu kontrolu od ISDN-a obican korisnik i ne moze da ima, posto bi se u tom slucaju on ponasao kao organ telefonskog sistema.\nRe: Da li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog??? 18.02.2002. u 16:47 - pre 238 meseci\nEvo jedne teme gde mogu sa 100% sigurnosti izneti nesto.Cinjenica je da je g. Dimkovic najbolje upoznat sa nasom fiksnom mrezom.Tvrdnje koje je izneo u predhodnom odgovoru su tacne i stvar funkcionise upravo tako.Sto se tice konkretne teme tj. neregistrovanja poziva u listingu stvari stoje ovako: NE MOZE iz prostog razloga sto centrale same registruju i u odredjenim baferima cuvaju sve podatke o saobracaju.Ovo se ,naravno, odnosi na centrale koje su upravljane procesorima pa bile one analogne ili digitalne.Ne postoji pretplatnicka kategorija koja bi branila ovakav ispis jer je besmislena za operatera (Telekom).Softveri na samim centralama se nemogu modifikovati u tom smislu.Jedini ko bi mogao nesto uciniti (ako bi to uopste imalo smisla) je sam proizvodjac opreme (Alcatel, Siemens, Ericsson, Iskra...).\nNeko je izneo tvrdnju da sistem Metaconta moze ovo ili ono, stvari stoje ovako:Metaconta je analogni komutacioni sistem ali je upravljana racunarima i belezi sve zahtevane (od strane operatera) podatke o saobracaju.Znaci, postoji nekakav default i on je isti za sve pretplatnike.Moze se ukinuti observacija takvog tipa ili svima ili nikome.To znaci da metakonta iako analogna centrala moze pruziti listing o obavljenim razgovorima.Moze i pruziti neke druge usluge pretplatniku ali je spisak mnogo manji od onog na digitalnim centralama.Centrale koje se predstavljaju sa 02150 ili nesto slicno cak ni taj oskudni podatak ne mogu same pruziti nego ga daje nadredjena centrala koja je tranzitirala njihov saobracaj.Na takvim sistemima je moguce jedino pracenje pojedinacnih linija kacenjem kontrolnika na konkretnu pretplatnicku liniju.\nRe: Da li se mozhe prikriti poziv sa fiksnog??? 27.03.2002. u 13:31 - pre 237 meseci\nLjudi ovde sam zaista dobio i vishe nego shto sam trazhio od odgovora...kad ste tako ce detaljisali mogli ste i da mi prosledite jednu shemu da napravim svoju centralu ...shalim se. Hvala svima na odgovorima, narochito onima koji su se krajnje struchno trudili da to obave