Ruska diplomatska korida\nRuska diplomatska korida\n„O sudbini sveta, Evrope odlučuje se danas u Minsku. Čvrsto sam uveren u to da niko ne želi rat, a cilj moje posete je da uradim sve što je moguće da zaustavim krvoproliće. Interesi Donbasa će biti uzeti u obzir, a granična kontrola je trenutno moguća samo uz pomoć OEBS-a. Pozivamo da se odmah oslobode svi zarobljenici.”\nMože se pretpostaviti da Petro Porošenko, čiji je identitet, po nekima, krhak koliko i politička tvorevina kojom predsedava, ne bi zvučao toliko pomirljivo na sastanku sa predsednicima država-članica Evroazijske carinske unije u Minsku – da stvari nisu krenule nizbrdo na vojnom planu u „antiterorističkoj operaciji“ koju je, pre više nedelja, pokrenuo u Donbasu. I taj deo filma je poznat svima koji su preživeli ili pratili prvi post-hladnoratovski građanski rat koji su izazvale zapadne sile, onaj u bivšoj Jugoslaviji. Dok još nisu bili propisno naoružani, obučeni, i finansirani, dok njihove nove „protivnike“, a dojučerašnje sugrađane, zapadni sponzori nisu u dovoljnoj meri finansijski i psihološki iscrpli posredstvom sankcija i mas-medijske demonizacije – „pro-zapadne snage“ bi naprasno postale vrlo zainteresovane za primirja, pa čak i „mirovne pregovore“, čim bi stvari zagustele na vojnom planu.\nNo, to svakako zna i ruska strana, koja je, opet, iz iskustva sa „demokratskim Zapadom“ naučila nešto drugo – da njih i njihove marionete, kad god je u prilici, drži za javno izgovorenu reč. Ne ulazeći u to koliko ta reč stvarno vredi. Tako je, npr. u septembru 2013. zaustavljena, bar dosad, neposredna (ali svakako ne i posredna) američka agresija na Siriju. Naime, rusko rukovodstvo je, po rečima novinara Vol strit žurnala, napravilo „sjajan potez“ tako što je iskoristilo „glupu grešku“ američkog državnog sekretara Kerija, koji je rekao da bi Sirija mogla da izbegne američki vojni udar jedino ako bi pristala da preda sve svoje hemijsko naoružanje „međunarodnoj zajednici“ u roku od nedelju dana. Uvidevši neposrednu opasnost od izbijanja mira, Stejt department je brzo pokušao da relativizuje ispad svog šefa, tvrdnjom da je njegova izjava bila samo „retoričke“ prirode, dok su verni Englezi odmah priskočili u pomoć, tvrdeći kroz usta ministra spoljnih poslova Hejga (koji je nekako uspeo da zadrži ozbiljan izraz lica) da se sirijskom predsedniku Asadu „posle svega“ ne može verovati. No, već je bilo kasno: ruski ministar spoljnih poslova Lavrov je skoro odmah javno pozvao Siriju da stavi sve svoje hemijsko naoružanje pod međunarodnu kontrolu, radi kasnijeg uništavanja, kako bi se izbegla mogućnost vojnog napada. Skoro istog trenutka je reagovao njegov sirijski kolega, nudeći Rusiji „potpunu saradnju u cilju uklanjanja bilo kakvog povoda za agresiju“.\nI, šah-mat – bar u toj partiji geopolitičkog turnira. Jer, ipak bi bilo nemoguće, čak i za jednog američkog državnog sekretara, da tako brzo pogazi sopstvenu, javno izrečenu diplomatsku ponudu. Zapadnim državama je, ako će da koriste „meku moć“ u svoj njenoj raskošnoj punoći, neophodno bar minimalno održavanje privida u javnosti, da bi njihovi mediji imali dirke po kojima mogu da sviraju svoje fuge. Privida po kojem one igraju po opšte-prihvaćenim pravilima, kodifikovanim u Povelji UN i ostalim aktima na kojima bi trebalo da počiva međunarodno pravo. Privida po kojem su „demokratski političari“ odgovorni za javno izgovorenu reč, i rade ono što rade na „transparentan“ način, radi „opšte dobrobiti“. Na kraju krajeva, i sam Porošenko mora, bez obzira na ratnu (ne)sreću, da se pridržava tih pravila. Neka samo govori o „miru“, pa makar u isto vreme i jedinice koje on šalje gađale civilne objekte, činile masovne zločine i etničko čišćenje – i uslužni zapadni mas-mediji će imati s čim da rade.\nA ruska diplomatija će, kad je već rešila da ga tretira kao legitimno izabranog (da više ne ulazimo u ocene takve taktike) – gledati da ga na svakom koraku „drži za reč“. Pa će tako i ruski predsednik, šta god privatno mislio o Porošenku, čak i da se nasmeje prilikom rukovanja u Minsku, i da kasnije strpljivo, po ko zna koji put, upozorava ukrajinsku javnost o ceni (165 milijardi evra) pristupanja EU-integracionim procesima umesto evroazijskih. Ali i da bude spreman za nove razgovore, šta god o njihovoj praktičnoj vrednosti mislio.\nNaravno, u širem smislu, Rusija će nastaviti da se javno zalaže, kao što to radi već godinama i kao što je i ponovljeno u Minsku, „za jačanje saradnje EU i Evroazijske ekonomske zajednice“,kao i za „stvaranja jedinstvene ekonomske zone od Lisabona do Vladivostoka“. Naravno, biće cinika koji će na ovo možda reći: pa i to je samo javna diplomatska igra, Rusi to ne misle ozbiljno. Problem je u tome što nema nikoga na Zapadu ko je zainteresovan, ili ko bi se usudio da čak i pomisli da odgovori na ovaj „ruski blef“. Nema zainteresovanih na Zapadu da vide da li to Rusi stvarno misle ozbiljno kada predlažu da Evropa ispuni svoj puni potencijal, i proširi svoje ekonomske, pa i društveno-političke mogućnosti na čitavom, nepreglednom i neuporedivom prostoru od Atlantika do Pacifika (odatle, verovatno, Vladi Srbije inspiracija da se odrekne jedinstvene prilike da višestruko poveća srpski agrarni izvoz za Rusiju i ostatak EAS). Kao, uostalom što ih nije bilo ni da „testiraju ozbiljnost“ ponude tadašnjeg predsednika Medvedeva, o stvaranju prostora jedinstvene i nedeljive bezbednosti na potezu od Vankuvera do Vladivostoka. Njihova bojazan je razumljiva: moglo bi se ispostaviti da su Rusi iskreni, i da bi mogli da odgovore pozitivno. A tu bi se već izgledi za smirivanje svetske krize i širu deobu svetski resursa opasno povećali. Vaistinu, možemo, naravno retorički, postaviti pitanje: ima li uopšte Evropljana u EUropi?\nNe želeći da lipše do zelene trave u iščekivanju odgovora, ruska diplomatija će po svoj prilici, dokle god je moguće, nastaviti da igra svoju igru javne diplomatije, i na Bliskom istoku i u Ukrajini, praveći se kao da ima posla sa jednako posvećenim i verodostojnim sagovornicima, a zapravo svesna da je preuzela ulogu toreadora, i to poslednjeg mogućeg, u (međunarodnoj) areni. Naspram bika, odnosno pre minotaura, koji, nažalost, ne sedi.


TUNIS: Podnet zahtev za realizaciju solarne elektrane koja će proizvoditi energiju za evropsko tržište | Energetski portal Srbije\nTUNIS: Podnet zahtev za realizaciju solarne elektrane koja će proizvoditi energiju za evropsko tržište\n11.08. 2017 Svet | Solarna\nVodeća britanska kompanija u sektoru obnovljivih izvora energije „TuNur“ saopštila je nedavno da je podnela tuniškom Ministarstvu energije, rudarstva i obnovljivih izvora zahtev za realizaciju velikog projekta solarne elektrane u tuniškoj pustinji.\nRevolucionarni projekat konvergentnih ogledala i solarnih panela biće izgrađen u području Rjim Maatoug, a deo proizvedene električne energije izvoziće se do Malte, Italije i Francuske kroz tri odvojena podmorska kabla. Kada dođe do evropskog kopna, proizvedena električna energija će se dalje distribuirati u Veliku Britaniju, Nemačku i Švajcarsku.\nProjekat će sprovesti konzorcijum firmi koji sačinjava Nur Energie (50%), uz učešće nekoliko investicionih društava iz Tunisa i Malte.\nPrema preliminarnim studijama, proizvodnja električne energije procenjuje se na oko 4,5 GV, što će biti dovoljno za pokrivanje potražnje barem 5 miliona domaćinstava u Evropi. Prva faza projekta, u vrednosti od oko 1,6 milijardi dolara, trebalo bi da bude završena i operativna do 2020. godine kada će se realizovati podmorski kabl na Malti.\nProjekat „TuNur“ je pokrenut kao nastavak nemačke Desertec inicijative, čiji je cilj bio proizvodnja solarne energije u Severnoj Africi, i to u količinama dovoljnim za snabdevanje čak 15% Evropske unije do 2050. Procenjena vrednost ovog projekta bila je oko 400 milijardi evra, no zbog ekonomske krizne projekat je zaustavljen zbog nedostatka finansijskih sredstava.


Pravilnik o računovodstvu i računovodstvenim politikama | Institut za povrtarstvo\nNa osnovu čl. 23. st. 4. Statuta Instituta za povrtarstvo Smederevska Palanka i člana 8. Zakona o računovodstvu („Službeni glasnik RS“, br. 73/2019) Upravni odbor Instituta za povrtarstvo Smederevska Palanka na svojoj VII sednici dana 28.08.2020. godine doneo je\nPravilnik o računovodstvu i računovodstvenim politikama Instituta za povrtarstvo Smederevska Palanka\nOvim pravilnikom uređuju se organizacija računovodstva, interni računovodstveni kontrolni postupci, računovodstvene politike za priznavanje i procenjivanje imovine i obaveza, prihoda i rashoda, utvrđuju uputstva i smernice za usvajanje, dostavlјanje i obelodanjivanje finansijskih izveštaja, određuju lica koja su odgovorna za zakonitost i ispravnost nastanka poslovne promene, sastavlјanje i kontrolu računovodstvenih isprava o poslovnoj promeni; uređuje kretanje računovodstvenih isprava, utvrđuju rokovi za njihovo dostavlјanje na dalјu obradu i knjiženje u poslovnim knjigama; uređuje školska sprema, radno iskustvo i ostali uslovi za lice koje je odgovorno za viđenje poslovnih knjiga i sastavlјanje finansijskih izveštaja, i druga pitanja u pogledu vođenja poslovnih knjiga i sastavlјanja finansijskih izveštaja za koja je propisano da se uređuju opštim aktom.\nUređivanje ovim pravilnikom vrši se u skladu sa Zakonom o računovodstvu („Službeni glasnik RS“, br. 73/2019, u dalјem tekstu: Zakon) i Međunarodnim standardom finansijskog izveštavanja za mala i srednja pravna lica („Službeni glasnik RS“, br. 83/2018, u dalјem tekstu: MSFI za MSP).\nII. ORGANIZACIJA RAČUNOVODSTVENOG SISTEMA I INTERNE RAČUNOVODSTVENE KONTROLE\nRačunovodstvo obuhvata skup poslova koji obezbeđuju funkcionisanje računovodstvenog informacionog sistema i poslova finansijske funkcije. Za obavlјanje tih poslova organizuje se služba za računovodstvo i finansije. Služba za računovodstvo i finansije je uža organizaciona jedinica u okviru Odelјenja zajedničkih poslova.\nRačunovodstveni informacioni sistem predstavlјa deo informacionog sistema koji obezbeđuje podatke i informacije o finansijskom položaju, uspešnosti i promenama u finansijskom položaju za interne i eksterne korisnike.\nFinansijska funkcija obuhvata poslove kontrole novčanog poslovanja i kredita, odnose sa poslovnim bankama, finansiranje poslovnih funkcija, upravlјanje potraživanjima i obavezama, obračune i plaćanja poreza, doprinosa, carina i drugih dažbina, obračune i isplate zarada i naknada zarada, blagajničko poslovanje, naplate i isplate preko tekućih dinarskih i deviznih računa.\nU okviru službe računovodstva i finansija obavlјaju se poslovi:\nknjigovodstva troškova i učinaka (knjigovodstvo proizvodnje),\nvođenje analitike, pomoćnih knjiga i evidencija,\nračunovodstveni nadzor i kontrola,\nračunovodstveno izveštavanje i informisanje,\nsastavlјanje i dostavlјanje periodičnih i godišnjih finansijskih izveštaja,\nobračun zarada, naknada zarada i drugih primanja zaposlenih,\nobračun i plaćanje po ugovorima o delu, autorskim i drugim ugovorima,\nobračun i plaćanje poreza, doprinosa, carina i drugih dažbina,\nsastavlјanje i dostavlјanje poreskih prijava i drugih propisanih obračuna i evidencija od strane državnih i drugih organa i\nnaplata i plaćanje preko dinarskih i deviznih računa.\nZa organizaciju i funkcionisanje računovodstvenih i finansijskih poslova odgovoran je šef računovodstva.\nObavlјanje poslova u službi računovodstva i finansija i odgovornost zaposlenih uređuje se opštim aktom kojim se uređuju radni odnos i sistematizacija poslova i radnih zadataka.\nRačunovodstveni podaci i informacije o stanju i promenama na imovini, obavezama i kapitalu, prihodima, rashodima i rezultatu poslovanja obezbeđuju se u poslovnim knjigama koje čine:\nglavna knjiga i\nDnevnik i glavna knjiga vode se po sistemu dvojnog knjigovodstva.\nDnevnik predstavlјa hronološku evidenciju poslovnih promena po datumu nastanka, odnosno po redosledu prijema računovodstvene isprave, broju i nazivu računa glavne knjige, dugovnom i potražnom iznosu računa glavne knjige i kratkom objašnjenju nastale poslovne promene. Dnevnik omogućava uvid u hronološku evidenciju svih transakcija u poslovanju i koristi se za sprečavanje i pronalaženje grešaka u knjiženju.\nGlavna knjiga predstavlјa potpuni skup računa, sa svojstvom ravnoteže, za sistematsko obuhvatanje stanja i promena na imovini, obavezama, kapitalu, prihodima i rashodima i koja je podloga za sastavlјanje finansijskih izveštaja.\nGlavna knjiga se sastoji iz dva odvojena dela iz: bilansne i vanbilansne evidencije.\nGlavna knjiga sadrži račune utvrđene kontnim okvirom, u skladu sa potrebama pravnog lica.\nPomoćne knjige su analitičke evidencije koje se vode po vrsti, količini i vrednosti za nematerijalnu i materijalnu imovinu (nematerijalna ulaganja, nekretnine, postrojenja, opremu, sitan inventar i rezervne delove, investicionu nekretninu, stalna sredstva namenjena prodaji i poslovanja koja prestaju, zalihe materijala, robe, nedovršene proizvodnje i gotovih proizvoda), za finansijska sredstava (kao što su devizna i dinarska novčana sredstva, potraživanja od kupaca, potraživanja po primlјenim menicama, datim kreditima i drugim hartijama od vrednosti), za finansijske obaveze (kao što su obaveze za poreze i druge dažbine, prema dobavlјačima, po izdatim menicama i emitovanim drugim hartijama od vrednosti, obaveze po uzetim kreditima, obaveze prema zaposlenima i drugim licima) i instrumente kapitala (kao što su obične i prioritetne akcije, opcije za upis ili kupovinu običnih akcija društva koje ih je emitovalo, otkuplјene sopstvene akcije, udeli u kapitalu i drugi instrumenti kapitala, nerealizovane dobitke i gubitke u okviru revalorizacionih rezervi i sl.).\nAnalitičkom evidencijom osnovnih sredstava obezbeđuju se sledeći podaci o svakom osnovnom sredstvu: naziv, opis i lokacija sredstva, inventarni broj, naziv dobavlјača od koga je nabavka izvršena, odnosno osnov sticanja (izrada u sopstvenoj režiji), datum i broj fakture o nabavci, datum aktiviranja sredstva, nabavna vrednost, ispravka vrednosti po osnovu amortizacije i obezvređenja, vrednost naknadnih ulaganja i ostale promene vrednosti sredstva, datum otuđenja ili rashodovanja i drugi podaci.\nDnevnik blagajne je pomoćna knjiga u koju se unose poslovne promene koje nastaju po osnovu gotovine i drugih vrednosti koje se vode u blagajni. Dnevnik blagajne zaklјučuje se na kraju svakog dana i dostavlјa se računovodstvu istog, a najkasnije narednog dana.\nPoslovne knjige vode se na način koji treba da omogući kontrolu ulaznih podataka, ispravnosti unetih podataka, čuvanje podataka, mogućnost korišćenja podataka, mogućnost uvida u promet i stanja na računima glavne knjige i pomoćnih knjiga, odnosno transakcije, kao i uvid u hronologiju obavlјenog unosa poslovnih promena.\nPoslovne knjige vode se elektronskim putem na računaru uz korišćenje standardnog računovodstvenog softvera koji obezbeđuje funkcionisanje sistema internih kontrola i onemogućava brisanje proknjiženih poslovnih promena i po potrebi se mogu prikazati na računaru i odštampati.\nOtvaranje poslovnih knjiga vrši se na početku poslovne godine na osnovu zaklјučnog bilansa stanja prethodne godine.\nVođenje poslovnih knjiga, sastavlјanje i prezentacija finansijskih izveštaja pravnog lica vrši se u skladu sa Zakonom, drugim podzakonskim propisima i računovodstvenim politikama utvrđenim ovim pravilnikom.\nZa priznavanje, vrednovanje, prezentaciju i obelodanjivanje pozicija u finansijskim izveštajima, pravno lice primenjuje MSFI za MSP.\nPoslovne promene u poslovnim knjigama evidentiraju na računima kontnog plana donetog na osnovu Pravilnika o Kontnom okviru i sadržini računa u Kontnom okviru za privredna društva, zadruge i preduzetnike („Službeni glasnik RS“, br. 118/2013, u dalјem tekstu: Pravilnik o kontnom okviru).\nU poslovne knjige podaci se unose na osnovu računovodstvenih isprava.\nVođenje poslovnih knjiga, sastavlјanje i prezentaciju finansijskih izveštaja pravnog lica Zakona obavlјa zaposleno stručno lice koje ispunjava sledeće uslove:\nima visoku stručnu spremu ekonomskog smera,\nima najmanje 3 (tri) godine radnog iskustva na poslovima računovodstva,\nnije kažnjavano za krivična dela koja ga čine nedostojnim za obavlјanje poslova iz oblasti računovodstva.\nKnjiženje poslovnih promena na imovini, obavezama, kapitalu, prihodima i rashodima vrši se na osnovu verodostojne računovodstvene isprave.\nRačunovodstvenu ispravu sastavlјaju lica odgovorna za obavlјanje odgovarajućih poslova čijim izvršenjem nastaju poslovne promene za koje se sastavlјaju računovodstvene isprave. Rukovodilac organizacionog dela, odnosno službe određuje lice koje sastavlјa računovodstvenu ispravu o nastalom poslovnom događaju, odnosno poslovnoj promeni.\nRačunovodstvena isprava mora da obuhvati sve podatke potrebne za knjiženje u poslovnim knjigama, tako da se iz računovodstvene isprave mogu saznati osnov i vrsta poslovne promene\nRačunovodstvena isprava sastavlјa se u potrebnom broju primeraka, na mestu i u vremenu nastanka poslovnog događaja, i mora biti potpisana i overena pečatom od strane lica odgovornih za nastanak poslovne promene.\nKnjiženje poslovne promene može se vršiti na osnovu fotokopije pod uslovom da je na fotokopiji navedeno mesto čuvanja originalne isprave, sa potpisom odgovornog lica.\nRačunovodstvenom ispravom smatra se i isprava ispostavlјena, odnosno primlјena telekomunikacionim putem, kao i isprava ispostavlјena, odnosno primlјena putem servisa za elektronsku razmenu podataka (Electronic data Interchange – EDI).\nPošilјalac je odgovoran da podaci na ulazu u telekomunikacioni sistem budu zasnovani na računovodstvenim ispravama, kao i da čuva originalne računovodstvene isprave.\nKada se računovodstvena isprava prenosi putem servisa za elektronsku razmenu podataka, pružalac usluge elektronske razmene podataka dužan je da obezbedi integritet razmenjenih podataka.\nOdgovorno lice potpisom, odnosno drugom identifikacionom oznakom potvrđuje da je računovodstvena isprava verodostojna (potpuna, istinita, računski tačna i da prikazuje poslovnu promenu).\nRačunovodstvena isprava, sastavlјena kao elektronski zapis, treba da sadrži potpis ili drugu identifikacionu oznaku odgovornog lica, odnosno lica ovlašćenog za izdavanje računovodstvene isprave, odnosno elektronski potpis u skladu sa zakonom.\nPravno lice je dužno da, pre unosa podataka iz računovodstvene isprave u poslovne knjige, odredi odgovorno lice koje treba da izvrši kontrolu verodostojnosti isprave i da je potpiše.\nKontrolom računovodstvenih isprava pre knjiženja utvrđuje se njihova potpunost, istinitost, računska tačnost i zakonitost.\nKontrolu računovodstvenih isprava ne mogu da vrše lica koja su zadužena materijalnim stvarima (vrednostima) na koje se isprave odnose.\nRokovi dostavlјanja računovodstvenih isprava i rokovi knjiženja\nLica koja sastavlјaju i vrše prijem računovodstvenih isprava, dužna su da računovodstvenu ispravu i drugu dokumentaciju u vezi sa nastalom promenom dostave na knjiženje najkasnije u roku od tri radna dana od dana kada je poslovna promena nastala, odnosno u roku od tri radna dana od datuma prijema.\nLica koja vode poslovne knjige, posle sprovedene kontrole primlјenih računovodstvenih isprava, dužna su da računovodstvene isprave proknjiže u poslovnim knjigama najkasnije u roku od pet radnih dana od dana prijema.\nPoslovne knjige vode se na računaru.\nRačunovodstveni softver koji se koristi za vođenje poslovnih knjiga i sastavlјanje finansijskih izveštaja, mora da obezbedi sledeće:\nfunkcionisanje internih računovodstvenih kontrola,\nonemogućava brisanje proknjiženih poslovnih promena. Greške napravlјene u knjiženju u postupku automatske obrade podataka ne mogu se ispravlјati njihovim brisanjem, već jedino knjigovodstvenom tehnikom „crvenog“ ili „crnog“ storna,\nkontrolu ulaznih podataka,\nkontrolu ispravnosti unetih podataka,\nuvid u promet i stanje računa glavne knjige,\nuvid u hronologiju obavlјenog unosa poslovnih promena,\nčuvanje i korišćenje podataka,\npodaci iz poslovnih knjiga (dnevnik, glavna knjiga, pomoćne knjige) po potrebi mogu da se odštampaju ili prikažu na ekranu,\nuporedo sa memorisanim podacima treba da se obezbedi i memorisanje aplikativnog softvera kako bi podaci bili dostupni kontroli.\nInterne računovodstvene kontrole\nSistem interne kontrole obuhvata sve mere koje se preduzimaju u cilјu:\nzaštite sredstava od prekomernog trošenja, prevara ili neefikasne upotrebe,\nobezbeđenja pouzdanosti i verodostojnosti računovodstvenih podataka,\nobezbeđenja izvršenja poslova u skladu sa usvojenom politikom uprave,\nocene rada svih radnika, rukovodilaca i organizacionih delova.\nInterne kontrole obuhvataju sve mere i postupke koji se sprovode radi obezbeđenja uslova da celo pravno lice radi u skladu sa planovima i politikama koje je usvojila uprava.\nInterna računovodstvena kontrola treba da obezbedi pouzdanost i verodostojnost računovodstvenih evidencija i podataka i finansijskih izveštaja.\nSvaka poslovna promena, odnosno transakcija, da bi bila pouzdana i verodostojna, treba da prođe četiri odvojene faze, i to:\nda je propisano odobravanje nastanka takve poslovne promene,\nda bude odobrena od nadležnog rukovodioca,\nda bude izvršena i\nda je evidentirana u poslovnim knjigama.\nU cilјu obezbeđenja pouzdanosti i verodostojnosti računovodstvenih podataka i informacija treba obezbediti sprovođenje sledećih mera interne kontrole:\nzaposleni koji su materijalno zaduženi sredstvima ili koriste određena sredstva ne mogu da vode računovodstvenu evidenciju za ta sredstva,\nzaposlene koji se duže materijalnim i novčanim sredstvima, ukoliko je moguće, treba povremeno zamenjivati drugim zaposlenima (rotacija zaposlenih) koji mogu otkriti greške i nepravilnosti koje su prethodni zaposleni učinili,\nzaposleni koji vode analitičku evidenciju kupaca ne mogu vršiti gotovinske novčane naplate od kupaca za koje vode evidenciju,\nračunovodstvene isprave, kao što su čekovi, menice, fakture, narudžbenice i drugi dokumenti moraju biti označeni serijskim brojevima i izdavani po redosledu tih brojeva,\nzahtevi za nabavku (trebovanja i dr. dokumenti) na osnovu kojih se vrši naručivanje nabavke materijala i robe ne mogu se izvršavati ako prethodno nisu odobreni od strane ovlašćenog rukovodioca. Kopija zahteva za nabavku sa računom i otpremnicom dobavlјača šalјe se službi računovodstva i finansija na knjiženje i plaćanje,\nnarudžbenica za nabavku materijala i robe sastavlјa se u više kopija, od kojih se original šalјe dobavlјaču, na osnovu kojeg on šalјe robu i račun na bazi unetih podataka iz narudžbenice. Druga kopija narudžbenice šalјe se računovodstvu a zajedno sa računom dobavlјača i prijemnicom magacina da je roba preuzeta nakon prijema robe i fakture dobavlјača, dok sledeće kopije ostaju kod lica koja sastavlјaju i odobravaju narudžbenice,\npre obračuna zarada zaposlenih treba izvršiti kontrolu radnog vremena za koje se vrši obračun i obezbediti brz i tačan obračun i isplatu zarada i naknada zarada i plaćanje propisanih poreza i doprinosa.\nUsklađivanje prometa i stanja glavne knjige sa dnevnikom i pomoćnih knjiga sa glavnom knjigom vrši se pre popisa imovine i obaveza i pre sastavlјanja finansijskih izveštaja.\nStanje imovine i obaveza u knjigovodstvu usklađuje se na kraju poslovne godine sa stvarnim stanjem koje se utvrđuje popisom.\nUsklađivanje međusobnih finansijskih plasmana i potraživanja sa dužnicima, vrši se jednom godišnje sa stanjem (na dan 30. novembra), dostavlјanjem u pismenom obliku izvoda otvorenih stavki finansijskih plasmana i potraživanja na taj dan.\nPopis knjiga, filmova, fotosa, arhivske građe i dr, vrši se svake pete godine.\nPopis imovine i obaveza vrši se na kraju poslovne godine, sa stanjem na poslednji dan poslovne godine.\nPored redovnog popisa imovine, potraživanja i obaveza koji se vrši na kraju poslovne godine, u toku godine vrši se vanredan popis i usklađivanje stanja i prilikom primopredaje dužnosti računopolagača, promene prodajnih cena proizvoda i robe u maloprodajnom objektu, statusne promene, otvaranja, odnosno zaklјučenja postupka stečaja i likvidacije pravnog lica, kao i u drugim slučajevima predviđenim zakonom.\nČuvanje poslovnih knjiga i računovodstvenih isprava\nRačunovodstvene isprave i poslovne knjige čuvaju se u poslovnim prostorijama pravnog lica u rokovima koji su kao najkraći propisani članom 28. Zakona.\nRačunovodstvene isprave, poslovne knjige i finansijski izveštaji čuvaju se u originalu ili korišćenjem drugih sredstava arhiviranja, utvrđenih zakonom.\nPoslovne knjige koje se vode na računaru i računovodstveni softver koji se koristi za vođenje poslovnih knjiga čuvaju se na računaru i odgovarajućem mediju za arhiviranje podataka.\nPo isteku poslovne godine, dnevnik i glavna knjiga štampaju se i štampani čuvaju u rokovima propisanim u stavu 1. ovog člana.\nRačunovodstvene isprave mogu se čuvati na elektronskim medijima, kao originalna elektronska dokumenta ili digitalne kopije, ako je nadležnom organu omogućen pristup tako sačuvanim podacima i ako je obezbeđeno:\nda se podacima sadržanim u elektronskom dokumentu ili zapisu može pristupiti i da su pogodni za dalјu obradu,\nda su podaci sačuvani u obliku u kojem su napravlјeni, poslati i primlјeni,\nda se iz sačuvane elektronske poruke mogu utvrditi pošilјalac, primalac, vreme i mesto slanja i prijema,\nda se primenjuju tehnologije i postupci kojima se u dovolјnoj meri obezbeđuje zaštita od izmena ili brisanje podataka ili drugo pouzdano sredstvo kojim se garantuje nepromenjivost podataka ili poruka, kao i rezervna baza podataka na drugoj lokaciji.\nIII. RAČUNOVODSTVENE POLITIKE\nRačunovodstvene politike su specifični principi, osnove, konvencije, pravila i prakse primenjene pri sastavlјanju i prezentaciji finansijskih izveštaja u skladu sa MSFI za MSP.\nIzbor računovodstvenih politika izvršen je uz poštovanje opštih računovodstvenih načela, principa i pravila vrednovanja koji su propisani MSFI za MSP i ovim pravilnikom i koji su primenlјivi na konkretnu transakciju.\nUsvojene računovodstvene politike odnose se na priznavanje, ukidanje priznavanja, merenje i procenjivanje sredstava, obaveza, prihoda i rashoda pravnog lica.\nPravilnikom o računovodstvu uređuju se računovodstvene politike i druga pitanja za koje je MSFI za MSP određeno da se bliže uređuju računovodstvenom politikom pravnog lica.\nUsvojene računovodstvene politike primenjuju se dosledno u dužem vremenskom periodu i mogu se menjati samo u slučaju promene MSFI za MSP i/ili ukoliko promena obezbeđuje pouzdanije i važnije informacije o finansijskom položaju i rezultatima poslovanja.\nKada efekti promena računovodstvenih politika nisu materijalno značajni, ne vrši se retrospektivna primena promenjene računovodstvene politike, već se efekti iskazuju preko odgovarajućih računa prihoda i rashoda tekućeg perioda, u zavisnosti od toga da li su efekti pozitivni ili negativni.\nU slučaju promene računovodstvene politike čiji su efekti materijalno značajni primena se vrši retroaktivno, odnosno potrebno je primeniti novu računovodstvenu politiku na uporedne informacije za prethodne periode na najraniji datum za koji je to izvodlјivo, kao da je nova računovodstvena politika oduvek primenjivana.\nPrag materijalnosti nastalog efekta promene računovodstvene politike definisan je na istom nivou kao i prag materijalnosti greške iz ranijih perioda u članu 17. ovog Pravilnika.\nRačunovodstvene procene podrazumevaju procenu iznosa neke stavke finansijskih izveštaja u odsustvu preciznog načina za merenje.\nPromena računovodstvene procene su usaglašavanja knjigovodstvene vrednosti imovine ili obaveza, ili iznosa periodičnog trošenja sredstva, koja proizlazi iz procene sadašnjeg stanja i očekivanih budućih koristi i obaveza povezanih s tom imovinom i obavezama.\nKada je teško razlikovati promenu računovodstvene politike od promene računovodstvene procene, promena se tretira kao promena računovodstvene procene.\nIspravka grešaka iz prethodnih perioda\nGreške iz prethodnih perioda su propusti i pogrešna iskazivanja u finansijskim izveštajima za jedan ili više prethodnih perioda koji nastaju usled nekorišćenja ili pogrešnog korišćenja, pouzdanih informacija koje:\nsu bile dostupne kada su finansijski izveštaji za te periode bili odobreni za objavlјivanje, i\nbi bilo razumno očekivati da su mogle biti pribavlјene i uzete u obzir u sastavlјanju i prezentaciji tih finansijskih izveštaja.\nKada greška iz ranijeg perioda nije materijalno značajna, korekcija se vrši preko odgovarajućih računa prihoda i rashoda tekućeg perioda, u zavisnosti od toga da li su efekti greške pozitivni li negativni.\nU slučaju utvrđivanja materijalno značajnih grešaka korekcija se vrši retroaktivno, korekcijom uporednih informacija za prethodne periode za najraniji datum za koji je to izvodlјivo, kao da greške nije ni bilo.\nPrag materijalnosti greške iz ranijih perioda definisan je na nivou od 3% vrednosti poslovne imovine iskazane u bilansu stanja koji je sastavlјen na poslednji dan obračunskog perioda na koji se greška odnosi (na dan 31.12. godine na koju se odnosi utvrđena greška ukoliko se poslovna godina podudara sa kalendarskom godinom).\nU slučaju kada je utvrđeno postojanje više grešaka iz nekog ranijeg perioda, utvrđivanje iznosa materijalnosti vrši se uzimajući u obzir kumulativan iznos, tj. zbir svih grešaka.\nDefinisani prag materijalnosti grešaka iz ranijih perioda primenjuje se i za potrebe utvrđivanja značajnosti efekata promena računovodstvenih politika.\nNematerijalna imovina se početno meri po svojoj nabavnoj vrednosti ili ceni koštanja, a nakon početnog priznavanja vrednuje se po svojoj nabavnoj vrednosti, odnosno ceni koštanja umanjenoj za akumuliranu amortizaciju i eventualne akumulirane gubitke po osnovu obezvređenja, na način propisan u Odelјku 18 Nematerijalna imovina osim gudvila i Odelјku 19 Poslovne kombinacije i gudvil.\nAmortizacija nematerijalne imovine vrši se putem proporcionalnog metoda, i to primenom stope, utvrđene na osnovu procenjenog korisnog veka trajanja, na osnovicu koju čini nabavna vrednost umanjen za rezidualnu vrednost .\nPretpostavlјa se da je rezidualna vrednost nematerijalne imovine sa konačnim vekom trajanja nula, osim ako postoji obaveza treće strane da kupi imovinu na kraju njenog veka trajanja, ili ako postoji aktivno tržište za imovinu, a rezidualna vrednost se može utvrditi pozivanjem na to tržište i verovatno je da će takvo tržište postojati na kraju veka trajanja imovine.\nAko nije moguća pouzdana procena korisnog veka trajanja nematerijalne imovine, ona se amortizuje u periodu od deset godina.\nGudvil se amortizuje proporcionalnom metodom u periodu od deset godina.\nPreispitivanje usvojenog metoda amortizacije, kao i korisnog veka trajanja se vrši na kraju obračunskog perioda (poslovne godine) ukoliko postoje nagoveštaji da je došlo do značajne promene u odnosu na prethodni period.\nUlaganja u istraživanja i razvoj iskazuju se kao rashod perioda.\nNekretnine, postrojenja i oprema (dugoročna materijalna imovina, u dalјem tekstu: NPO) koja ispunjava uslove za priznavanje kao sredstvo, početno se meri po nabavnoj vrednosti, odnosno ceni koštanja, a nakon početnog priznavanja meri se po nabavnoj vrednosti, odnosno ceni koštanja umanjenoj za akumuliranu amortizaciju i za eventualne akumulirane gubitke po osnovu obezvređenja, na način propisan u Odelјku 17 Nekretnine, postrojenja i oprema.\nU nabavnu vrednost NPO uklјučuju se svi troškovi nabavke uvećani za zavisne troškove nabavke.\nSopstvene usluge kod nabavke NPO priznaju se u nabavnu vrednost najviše po tržišnoj ceni (npr: troškovi prevoza opreme i slično), dok se neuobičajeno visoki troškovi iskazuju na teret rashoda perioda u kojem su nastali.\nDa bi sredstvo bilo priznato kao stalno sredstvo i podlegalo obračunu amortizacije, treba da ispunjava dva uslova:\nda je njegov korisni vek trajanja duži od godinu dana,\nda je njegova nabavna vrednost/cena koštanja (koja može pouzdano da se izmeri) u momentu sticanja/izgradnje, veća od 30.000,00 dinara.\nUkoliko jedan materijalno značajan deo NPO ima isti korisni vek i metod amortizacije kao i drugi materijalno značajan deo tog sredstva prilikom utvrđivanja troškova amortizacije, takvi delovi se grupišu. U protivnom, svaki deo sredstva se amortizuje zasebno.\nNaknadni izdaci uklјučuju se u nabavnu vrednost ukoliko ispunjavaju kriterijume definisane paragrafom 17.10 MSFI za MSP.\nNaknadni izdaci koji ne ispunjavaju naveden kriterijum, odnosno koji služe svakodnevnom ili redovnom servisiranju i održavanju NPO ne ulaze u vrednost NPO, već se iskazuju na teret rashoda perioda u kojem su nastali.\nU zavisnosti od datih okolnosti, naknadni izdaci koji ispunjavaju kriterijume da budu priznati kao sredstvo iskazuju se kao zasebno sredstvo koje se amortizuje odvojeno od ostatka postojećeg sredstva u vezi sa kojim je izvršen naknadni izdatak, ukoliko je:\nvrednost naknadnog izdatka značajna u odnosu na postojeće sredstvo, a što se procenjuje u momentu nastanka izdatka uz uvažavanje svih relevantnih okolnosti, i\nkada je procenjeni korisni vek trajanja ulaganja bitno različit od ostatka sredstva.\nAmortizacija NPO vrši se putem proporcionalnog metoda, i to primenom stope, utvrđene na osnovu procenjenog korisnog veka trajanja, na osnovicu koju čini nabavna vrednost/cena koštanja umanjena za rezidualnu vrednost.\nObračun amortizacije počinje od prvog dana narednog meseca u odnosu na mesec u kojem je osnovno sredstvo stavlјeno u upotrebu, odnosno od kada je raspoloživo za korišćenje.\nObračun amortizacije prestaje kada sredstvo prestaje da se priznaje, odnosno kada je već u potpunosti otpisano, rashodovano ili na bilo koji način otuđeno.\nAko je preostala vrednost beznačajna ili ako su korisni i fizički vek trajanja sredstva bliski, pa su očekivanja da se na kraju korisnog veka sredstvo eventualno prodaje samo kao otpad, ne utvrđuje se preostala vrednost.\nPreostala vrednost sredstva smatra se značajnom za potrebe ovog Pravilnika ako su korisni i fizički vek trajanja sredstva različiti, pri čemu nabavna vrednost sredstva u momentu sticanja sredstva iznosi najmanje (na primer: 2.000.000 dinara) a preostala vrednost čini najmanje (na primer: 20%) nabavne vrednosti sredstva, kao i ako postoji tržište za predmetno sredstvo na kraju procenjenog korisnog veka.\nZa potrebe obračuna amortizacije NPO u sledećoj tabeli dati su pretpostavlјeni okvirni korisni vek trajanja i raspon stopa amortizacija u zavisnosti od vrste NPO. U zavisnosti od specifičnosti konkretne NPO za svako pojedinačno sredstvo se utvrđuje procenjeni korisni vek i odgovarajuća stopa amortizacije uz uvažavanje svih relevantnih faktora (očekivani intenzitet korišćenja, fizičko i tehnološko starenje, zakonska ograničenja itd) što se utvrđuje posebnom Odlukom o visini amortizacionih stopa, koja se donosi na osnovu ovog Pravilnika.\nKorisni vek trajanja (u godinama)\nStopa amortizacije (u %)\nGrađevinski objekti visokogradnje i niskogradnje armiranobetonske konstrukcije (zgrade, mostovi, tuneli nadvožnjaci, lukobrani, naftovodi, vodovodi, plinovodi i dalekovodi), kao i postrojenja koja se smatraju samostalnim građevinskim objektom\nGrađevinski objekti niskogradnje s donjim strojem (donji stroj puteva i pruga, brane, nasipi i sl.)\nGrađevinski objekti visokogradnje i niskogradnje drvene konstrukcije\nPOSTROJENјA I OPREMA\nOprema (proizvodna i prenosna oprema i postrojenja)\nPogonski i poslovni inventar (strojevi, alati, transportna sredstva i uređaji)\nPutnička motorna vozila, vozila na motorni pogon i priklјučni uređaji\nRačunarska oprema, telekomunikaciona oprema\nSoftver, licence i ostala prava,\nDugoročni zakup objekata i opreme\nOstala nematerijalna imovina koja nema odrediv korisni vek\nPreispitivanje usvojenog metoda amortizacije, preostale (rezidualne) vrednosti kao i korisnog veka trajanja se vrši na kraju obračunskog perioda (poslovne godine) ukoliko postoje nagoveštaji da je došlo do značajne promene u odnosu na prethodni period.\nNPO za koja se utvrdi da postoji plan otuđenja pre kraja njihovog korisnog veka trajanja predstavlјa naznaku umanjenja vrednosti koja uzrokuje izračunavanje nadoknadive vrednosti sredstva za svrhe određivanja da li je sredstvu umanjena vrednost.\nNe postoji obaveza reklasifikacije NPO za koja postoji namera rukovodstva da budu otuđena u roku od 12 meseci na stalna sredstva namenjena prodaji, niti postoji obaveza obustavlјanja obračuna amortizacije za stalna sredstva namenjena prodaji od tog datuma.\nAlat i sitan inventar\nKao osnovno sredstvo priznaju se i podležu amortizaciji sredstva alata i sitnog inventara koja zadovolјavaju uslove iz člana 19. stav 4. ovog Pravilnika.\nSredstva alata i sitnog inventara, za koje ovim pravilnikom nije propisana stopa amortizacije, iskazuju se kao oprema na posebnom analitičkom računu. Nјihova pojedinačna nabavna vrednost se otpisuje po stopi koja proističe iz procenjenog veka korisne upotrebe.\nSredstva alata i inventara koja ne zadovolјavaju uslove iz 1. stava ovog člana iskazuju se kao obrtna sredstva (zalihe).\nKao osnovno sredstvo priznaju se rezervni delovi koja zadovolјavaju uslove iz člana 19. stav 4. ovog Pravilnika.\nTakvi rezervni delovi, po ugradnji, uvećavaju knjigovodstvenu vrednost sredstva u koje su ugrađeni.\nAko pravno lice u knjigovodstvenu vrednost NPO prizna troškove zamene nekog dela, onda se isknjižava i knjigovodstvena vrednost tog zamenjenog dela, bez obzira na to da li je zamenjeni deo amortizovan odvojeno. Ako za pravno lice nije prikladno da utvrđuje knjigovodstvenu vrednost zamenjenog dela, ono može koristiti troškove zamene kao informaciju o tome koliki su bili troškovi zamenjenog dela u vreme njegove nabavke ili izgradnje.\nRezervni delovi koji ne zadovolјavaju uslove iz stava 1. ovog člana, prilikom ugradnje, iskazuju se kao trošak poslovanja.\nPrilikom početnog priznavanja, investiciona nekretnina vrednuje se po nabavnoj vrednosti, odnosno po ceni koštanja.\nNakon početnog priznavanja, investiciona nekretnina procenjuje se po fer vrednosti ako se fer vrednost može pouzdano utvrditi bez prekomernih troškova i napora. Fer vrednost proverava se na svaki datum izveštavanja, a promene fer vrednosti priznaju se kao dobitak ili gubitak u Bilansu uspeha.\nSve druge investicione nekretnine (kod kojih se fer vrednost ne može pouzdano utvrditi bez prekomernih troškova i napora) vrednuju se po nabavnoj vrednosti umanjenoj za akumuliranu amortizaciju i za eventualne akumulirane gubitke po osnovu obezvređenja, na način dat u članu 21. ovog Pravilnika.\nObračun amortizacije investicionih nekretnina čija se fer vrednost ne može pouzdano utvrditi bez prekomernih troškova i napora, vrši se korišćenjem proporcionalnog metoda uz primenu odgovarajućih stopa amortizacije iz člana 21. (tabelarni pregled) ovog Pravilnika.\nBiološka sredstva vrednuju se prilikom početnog priznavanja i na datum svakog Bilansa stanja po fer vrednosti umanjenoj za procenjene troškove prodaje, osim u slučaju kada se fer vrednost ne može pouzdano izmeriti bez prekomernih troškova i napora.\nSmanjenja vrednosti bioloških sredstava na osnovu procene po fer vrednosti na datum Bilansa stanja iskazuju se na poziciji rashoda, a povećanja vrednosti na poziciji prihoda u istom obračunskom periodu.\nBiološka sredstva čija se fer vrednost ne može lako utvrditi bez prekomernih troškova i napora, vrednuju se po nabavnoj ceni, odnosno ceni koštanja umanjenoj za kumuliranu amortizaciju i akumulirane gubitke zbog obezvređenja.\nObračun amortizacije osnovnog stada i višegodišnjih zasada vrši se korišćenjem proporcionalnog metoda uz primenu odgovarajućih stopa datih u tabelarnom pregledu u članu 21. ovog Pravilnika.\nFinansijski instrument je svaki ugovor na osnovu kojeg nastaje finansijska imovina jednog poslovnog subjekta i finansijska obaveza ili vlasnički instrument drugog poslovnog subjekta.\nFinansijska imovina obuhvata udele i akcije kod povezanih subjekata, zajmove povezanim subjektima, ulaganja u pridružene subjekte, ulaganja u hartije od vrednosti, date kredite i depozite, ostalu finansijsku imovinu.\nFinansijska imovina procenjuje se u skladu sa Odelјkom 11 Osnovni finansijski instrumenti i Odelјkom 12 Pitanja vezana za ostale finansijske instrumente.\nOsnovni finansijski instrumenti\nOsnovni finansijski instrumenti su oni koji ispunjavaju uslove iz paragrafa 11.8 MSFI za MSP, koji obuhvataju:\ndepozite po viđenju i depozite sa fiksnim rokom kada je subjekt deponent, na primer bankovne račune,\nkomercijalne papire i menice koje se drže,\nračune potraživanja i obaveza, potraživanja i obaveza po osnovu menica i zajmova,\nobveznice i slične dužničke instrumente,\ninvesticija u nekonvertibilne preferencijalne akcije i preferencijalne i obične akcije bez obaveze ponovnog otkupa od strane emitenta.\nPri početnom priznavanju finansijskog sredstva ili finansijske obaveze, pravno lice ih odmerava po ceni transakcije (uklјučujući troškove transakcije osim kod početnog odmeravanja finansijskog sredstva ili finansijske obaveze koji se odmeravaju po fer vrednosti kroz Bilans uspeha) osim ukoliko aranžman u stvari predstavlјa finansijsku transakciju. Finansijska transakcija može nastati u vezi sa prodajom robe ili usluga, na primer, ako se plaćanje odlaže van uobičajenih poslovnih uslova ili se finansira po kamatnoj stopi koja nije tržišna stopa. Ako aranžman predstavlјa finansijsku transakciju, pravno lice odmerava finansijsko sredstvo ili finansijsku obavezu po sadašnjoj vrednosti budućih plaćanja diskontovanih po tržišnoj kamatnoj stopi za sličan dužnički instrument.\nNa kraju svakog izveštajnog perioda, pravno lice treba da odmerava finansijske instrumente na sledeći način, bez ikakvog umanjenja za troškove transakcije koje može da ima tokom prodaje ili drugog otuđenja:\nDužnički instrumenti koji ispunjavaju uslove iz paragrafa 11.8(b) treba da se odmeravaju po amortizovanoj vrednosti korišćenjem metoda efektivne kamate. U paragrafima 11.15–11.20 se daju uputstva za određivanje amortizovane vrednosti korišćenjem metoda efektivne kamate. Dužnički instrumenti klasifikovani kao kratkoročna sredstva ili kratkoročne obaveze treba da se odmeravaju po nediskontovanom iznosu gotovine ili druge naknade za koju se očekuje da bude plaćena ili primlјena (odnosno, neto od umanjenja vrednosti – videti paragrafe 11.21–11.26) osim ako aranžman u stvari predstavlјa finansijsku transakciju (videti paragraf 11.13). Ako aranžman predstavlјa finansijsku transakciju, pravno lice treba da odmeri dužnički instrument po sadašnjoj vrednosti budućih plaćanja diskontovanih po tržišnoj kamatnoj stopi za sličan dužnički instrument,\nObaveze za dobijanje zajma koji ispunjava uslove iz paragrafa 11.8(c) treba da se odmeravaju po nabavnoj vrednosti (koja je ponekad nula) od koje se oduzima umanjenje vrednosti,\nInvesticije u nekonvertibilne preferencijalne akcije i obične ili preferencijalne akcije bez obaveze ponovnog otkupa od strane emitenta koje ispunjavaju uslove iz paragrafa 11.8(d) treba da se odmeravaju na sledeći način (u paragrafima 11.27–11.33 se daju uputstva o fer vrednosti):\n1) ako se akcijama javno trguje ili se njihova fer vrednost može pouzdano odmeriti na drugi način, investicija treba da se odmerava po fer vrednosti sa promenama fer vrednosti koje se priznaju u dobitak ili gubitak,\n2) sve druge takve investicije treba da se odmeravaju po nabavnoj vrednosti od koje se oduzima umanjenje vrednosti.\nUmanjenje vrednosti ili nenaplativost moraju da se ocenjuju za finansijske instrumente navedene pod (a), (b) i (c)(2) u prethodnom tekstu.\nAko je nadoknadivi iznos finansijskog sredstva manji od njegove knjigovodstvene vrednosti, pravno lice treba da smanji knjigovodstvenu vrednost na nadoknadivi iznos. To smanjenje predstavlјa gubitak zbog umanjenja vrednosti. Pravno lice treba odmah da prizna gubitak zbog umanjenja vrednosti finansijskog sredstva u dobitak ili gubitak.\nProcenjivanja kratkoročnih potraživanja i plasmana vrši se na kraju obračunskog perioda na osnovu rizika naplativosti. Potraživanja koja nisu naplaćena do kraja obračunskog perioda procenjuju se na sledeći način:\nIndirektan otpis, odnosno ispravka vrednosti potraživanja od kupaca na teret rashoda perioda preko računa ispravke vrednosti vrši se kod potraživanja od kupaca kod kojih je od roka za njihovu naplatu prošlo najmanje 60 dana.\nIndikatori verovatne nenaplativosti potraživanja su: kašnjenje kupca u izmirivanju svoje obaveze, blokada računa kupca, nad kupcem je pokrenut postupak stečaja ili likvidacije, prilikom usklađivanja potraživanja i obaveza, kupac ne priznaje iskazano potraživanje itd.\nDirektan otpis potraživanja od kupaca na teret rashoda perioda se vrši ukoliko je nenaplativost izvesna i dokumentovana (npr: pravno lice nije uspeo sudskim putem da izvrši njihovu naplatu, potraživanje je zastarelo u skladu sa relevantnim propisima kojima se uređuje zastarelost poput ZOO, kupca je nemoguće locirati usled toga što je brisan iz nadležnog registra i sl).\nPrilikom utvrđivanja indirektnog i direktnog otpisa potraživanja uzimaju se u obzir odredbe Odelјka 32 Događaji posle izveštajnog perioda.\nOdluku o indirektnom otpisu, odnosno ispravci vrednosti potraživanja od kupaca preko računa ispravke vrednosti na predlog komisije za popis potraživanja i kratkoročnih plasmana donosi organ upravlјanja.\nOdluku o direktnom otpisu potraživanja od kupaca na predlog komisije za popis potraživanja i kratkoročnih plasmana donosi organ upravlјanja.\nOstali složeni finansijski instrumenti\nSloženi finansijski instrumenti koji su pod delokrugom Odelјka 12 MSFI za MSP obuhvataju:\ninvesticiju u instrumente kapitala drugog subjekta, osim nekonvertibilnih preferencijalnih akcija i običnih i preferencijalnih akcija bez obaveze ponovnog otkupa od strane emitenta (videti paragraf 11.8(d)),\nsvop kamatne stope kojim se vraća pozitivan ili negativan tok gotovine, ili forvard obaveza za kupovinu robe ili finansijski instrument koji se može izmiriti u gotovini i koji bi, po izmirenju, mogao da ima pozitivan ili negativan tok gotovine, zato što takvi svopovi i forvardi ne ispunjavaju uslov iz paragrafa 11.9(a),\nopcije i forvard ugovori, zato što povraćaji imaocu nisu fiksni i uslov iz paragrafa 11.9(a) nije ispunjen,\ninvesticije u konvertibilni dug, zato što povraćaj imaocu može da varira zavisno od cene emitentovih vlasničkih akcija, a ne samo od tržišnih kamatnih stopa,\npotraživanja po osnovu zajma datog trećoj strani koji daje trećoj strani pravo ili obavezu ranije isplate u slučaju promene poreskih ili računovodstvenih propisa, zato što takav zajam ne ispunjava uslov iz paragrafa 11.9(c).\nKada se finansijsko sredstvo ili finansijska obaveza priznaju na početku, pravno lice treba da ih odmerava po fer vrednosti, što je obično cena transakcije.\nNa kraju svakog izveštajnog perioda, pravno lice treba da odmerava sve finansijske instrumente pod delokrugom Odelјka 12 po fer vrednosti i da priznaje promene fer vrednosti u dobitak ili gubitak, osim sledećeg: instrumenti kapitala kojima se ne trguje javno i čija fer vrednost ne može inače da se pouzdano odmeri i ugovora povezanih sa takvim instrumentima koji će, ako se izvrše, za rezultat imati isporuku takvih instrumenata, treba da se odmeravaju po nabavnoj vrednosti umanjenoj za umanjenje vrednosti.\nAko pouzdano odmeravanje fer vrednosti nije više dostupno za instrument kapitala kojim se ne trguje javno, već se on odmerava po fer vrednosti kroz dobitak ili gubitak, njegova fer vrednost poslednjeg dana kada je instrument mogao pouzdano da se odmeri se tretira kao nabavna vrednost instrumenta. Pravno lice treba da odmerava instrument po ovoj vrednosti umanjenoj za umanjenje vrednosti dok ne postane dostupno pouzdano merilo fer vrednosti.\nPravno lice primenjuje odredbe o hedžingu (zaštiti) i računovodstvu hedžinga u skladu sa parafrafom 12.23 MSFI za MSP, za sledeće rizike hedžinga:\nrizik varijabilne kamatne stope dužničkog instrumenta koji se odmerava po amortizovanoj vrednosti,\nrizik deviznog kursa u čvrstoj obavezi ili veoma verovatnoj predviđenoj transakciji,\nrizik cene robe koja se drži ili predstavlјa čvrstu obavezu ili veoma verovatnu predviđenu transakciju,\nrizik deviznog kursa u neto investiciji u inostrano poslovanje.\nPravno lice priznaje u ukupnom ostalom rezultatu deo promene fer vrednosti instrumenta hedžinga koja je bila efektivna u eliminisanju promene fer vrednosti ili očekivanih tokova gotovine stavke hedžinga. Pravno lice treba da prizna u dobitak ili gubitak svaki višak fer vrednosti instrumenta hedžinga preko promene fer vrednosti očekivanih tokova gotovine (što se ponekad naziva neefektivnost hedžinga). Dobitak ili gubitak po osnovu hedžinga priznati u ukupnom ostalom rezultatu treba da se reklasifikuju u dobitak ili gubitak kada se stavka hedžinga prizna u dobitak ili gubitak ili kada se završi odnos hedžinga.\nZalihe se mere po nabavnoj ceni, odnosno po ceni koštanja ili po neto tržišnoj vrednosti, u zavisnosti od toga koja je vrednost niža.\nProcenjivanje zaliha materijala, rezervnih delova, sitnog inventara i robe vrši se na način propisan u Odelјku 13. Zalihe.\nU nabavnu vrednost zaliha uklјučuju se svi troškovi nabavke i drugi troškovi koji su nastali dovođenjem zaliha na sadašnju lokaciju i sadašnje stanje.\nSopstvene usluge kod nabavke zaliha se priznaju u nabavnu vrednost najviše po tržišnoj ceni (npr: troškovi utovara i istovara u sopstvenoj režiji, prevoz i slično), dok se neuobičajeno visoki troškovi iskazuju na teret rashoda perioda u kome su nastali.\nObračun izlaza (utroška) zaliha materijala i rezervnih delova vrši se po metodi prosečne ponderisane cene.\nU toku obračunskog perioda zalihe materijala i rezervnih delova evidentiraju se po nabavnim cenama.\nObračun izlaza (utroška) zaliha robe vrši se po metodi prosečne ponderisane cene.\nU toku obračunskog perioda zalihe robe evidentiraju se po nabavnim cenama.\nObračun ostvarene razlike u ceni robe koja se u toku obračunskog perioda evidentira po prodajnoj ceni vrši se na kraju obračunskog perioda.\nObračun ostvarene razlike u ceni vrši se na nivou svih zaliha robe.\nProcenu stepena i iznosa obezvređenja zaliha materijala, rezervnih delova, sitnog inventara i robe vrši popisna komisija koju obrazuje direktor.\nGotovi proizvodi i nedovršena proizvodnja\nProcenjivanje zaliha nedovršene proizvodnje i gotovih proizvoda vrši se po ceni koštanja ili po neto prodajnoj vrednosti, ako je niža, na način propisan u Odelјku 13 Zalihe.\nProcenu stepena i iznosa obezvređenja zaliha nedovršene proizvodnje, gotovih proizvoda i zaliha polјoprivrednih proizvoda proizvedenih kao plod sopstvenih bioloških sredstava vrši popisna komisija koju obrazuje direktor.\nZalihe polјoprivrednih proizvoda\nPolјoprivredni proizvodi ubrani od bioloških sredstava pravna lica odmeravaju po fer vrednosti umanjenoj za troškove prodaje u momentu ubiranja. Ovakvo odmeravanje predstavlјa nabavnu vrednost/cenu koštanja na taj datum kada se primenjuje Odelјak 13 Zalihe. Fer vrednost proizvoda se procenjuje na osnovu njegovog sadašnjeg stanja, na njegovom sadašnjem mestu, vrši je komisija koju obrazuje direktor, a overava predsednik komisije na ulaznom dokumentu (prijemnici). Obračun izlaza zaliha biološkog proizvoda vrši se po metodi prosečne ponderisane fer cene.\nUmanjenje vrednosti zaliha\nPravno lice treba da oceni na svaki datum izveštavanja da li je zalihama umanjena vrednost. Pravno lice treba da izvrši ovu procenu poređenjem knjigovodstene vrednosti svake stavke zaliha (ili grupe sličnih stavki – videti paragraf 27.3 MFI za MSP) sa prodajnom cenom umanjenom za troškove finaliziranja i prodaje. Ako je stavki zaliha (ili grupi sličnih stavki) umanjena vrednost, pravno lice treba da smanji knjigovodstvenu vrednost zaliha (ili grupe) na njenu prodajnu cenu umanjenu za troškove finaliziranja i prodaje. Ovo smanjenje je gubitak zbog umanjenja vrednosti i priznaje se odmah u dobitak ili gubitak.\nAko je neizvodlјivo odrediti prodajnu cenu umanjenu za troškove finaliziranja i prodaje za zalihe stavku po stavku, pravno lice može da grupiše stavke zaliha koje se odnose na istu proizvodnu liniju koji imaju slične namene ili krajnje korisnike i koje se proizvode i reklamiraju u istoj geografskoj oblasti za svrhe ocene umanjenja vrednosti.\nPravno lice treba da vrši novu procenu prodajne cene umanjene za troškove finaliziranja i prodaje na svaki naredni datum izveštavanja. Kada okolnosti koje su prethodno uzrokovale umanjenje vrednosti zaliha više ne postoje ili kada postoji jasan dokaz povećanja prodajne cene umanjene za troškove finaliziranja i prodaje zbog promenjenih ekonomskih okolnosti, pravno lice treba da stornira iznos umanjenja vrednosti (storniranje je ograničeno na iznos prvobitnog gubitka zbog umanjenja vrednosti), tako da je nova knjigovodstvena vrednost manja od nabavne vrednosti i promenjene prodajne cene umanjene za troškove finaliziranja i prodaje.\nProcenjivanje rezervisanja vrši se na način propisan Odelјkom 21 Rezervisanja, potencijalne obaveze i potencijalna imovina.\nRezervisanje će biti priznato kada:\npravno lice ima obavezu na datum izveštavanja kao rezultat prošlog događaja,\nje verovatno da će se od pravnog lica zahtevati da prenese ekonomske koristi prilikom izmirenja i\niznos obaveze se može pouzdano proceniti.\nPravno lice treba da prizna rezervisanje kao obavezu u izveštaju o finansijskoj poziciji i treba da prizna iznos rezervisanja kao rashod, osim ako drugi odelјak MSFI za MSP ne zahteva da se trošak prizna kao deo nabavne vrednosti sredstava kao što su zalihe ili nekretnine, postrojenja i oprema.\nPravno lice treba da odmerava rezervisanje po najbolјoj proceni iznosa potrebnog za izmirenje te obaveze na datum izveštavanja. Najbolјa procena je iznos koji bi neki subjekt razumno platio da izmiri obavezu na kraju izveštajnog perioda ili da je na taj datum prenese trećoj strani.\nPravno lice knjiži na teret rezervisanja samo one izdatke za koje je rezervisanje prvobitno priznato.\nPravno lice treba da proverava rezervisanja na svaki datum izveštavanja i da ih koriguje kako bi odražavale trenutnu najbolјu procenu iznosa koji bi se zahtevao za izmirenje obaveze na datum izveštavanja. Svako korigovanje prethodno priznatih iznosa treba da se priznaje u dobitak ili gubitak, osim ukoliko rezervisanje nije prvobitno priznato kao deo nabavne vrednosti sredstava (videti paragraf 21.5). Kada se rezervisanje odmerava po sadašnjoj vrednosti iznosa za koji se očekuje da se zahteva za izmirenje obaveze, realizacija diskonta treba da se prizna kao finansijski rashod u dobitku ili gubitku u periodu u kojem nastane.\nRezervisanja se vrši na teret rashoda perioda po osnovu:\nrezervisanja za troškove u garantnom roku,\nrezervisanja za sudske sporove,\ndruga rezervisanja u skladu sa Odelјkom 21 MSFI za MSP na osnovu Odluke nadležnog organa.\nRezervisanje za troškove u garantnom roku vrši se na osnovu godišnjeg izveštaja o troškovima u garantnom roku, koji je sačinjen od strane tehničke komisije (posebno oformlјene za te potrebe od stručnih lica koja su inženjeri, tehnolozi i sl.) na osnovu relevantne tehničke, knjigovodstvene i ostale dokumentacije, dosadašnjih iskustava i budućih očekivanja i koji je usvojen od strane direktora.\nRezervisanja za sudske sporove vrše se na osnovu predloga, odnosno izveštaja pravne službe ili advokatske kancelarije, koji je sastavlјen na osnovu verodostojne dokumentacije o pokrenutom sporu, a koji je usvojen od strane direktora.\nPravno lice vrši rezervisanja u svim onim slučajevima kada vrednost tih rezervisanja nije beznačajna. Smatra se da je vrednost rezervisanja značajna ukoliko njihova kumulativno procenjena vrednost iznosi najmanje 2% poslovne imovine sa stanjem na dan bilansa stanja za obračunski period (poslovnu godinu) koja prethodi obračunskom periodu za koji se uvode rezervisanja.\nKada je efekat vremenske vrednosti novca materijalan iznos rezervisanja treba da bude sadašnja vrednost očekivanog iznosa za izmirenje obaveze. Diskontna stopa (ili stope) treba da bude stopa (ili stope) pre oporezivanja koja odražava trenutne tržišne ocene vremenske vrednosti novca. U nedostatku pouzdanijih pokazatelјa primenjuje se referentna stopa NBS kao diskontna stopa, koja je aktuelna u momentu uvođenja rezervisanja. Smatra se da je efekat vremenske vrednosti novca materijalan ukoliko se rezervisanje vrši za period koji je duži od tri poslovne godine.\nRezervisanja treba da se koriste samo za izdatke za koje su rezervisanja početno priznata.\nRezervisanja se moraju preispitati na dan svakog bilansa stanja, i to tako da odražavaju najbolјu sadašnju procenu. Nakon preispitivanja eventualno se vrši korekcija iznosa rezervisanja prema novoj proceni. Svako korigovanje prethodno priznatih iznosa se priznaje na teret rashoda odnosno u korist prihoda, osim ukoliko rezervisanje nije prvobitno priznato kao deo nabavne vrednosti sredstava. Ako se utvrdi da rezervisanje više ne zadovolјava uslove za priznavanje, ono se ukida u korist prihoda.\nRezervisanja po osnovu primanja zaposlenih\nProcenjivanje rezervisanja po osnovu primanja zaposlenih vrši se na način propisan Odelјkom 28 Primanja zaposlenih.\nrezervisanja za otpremnine zaposlenima za tehnološki višak,\nrezervisanja za otpremnine zaposlenima po osnovu odlaska u penziju,\nrezervisanja za jubilarne nagrade zaposlenima, i\nrezervisanja za neiskorišćene odmore zaposlenih.\nPravno lice vrši rezervisanja po osnovu primanja zaposlenih u svim onim slučajevima kada vrednost tih rezervisanja nije beznačajna. Materijalna značajnost rezervisanja po osnovu primanja zaposlenih utvrđuje se u skladu sa kriterijumima, odnosno pragom značajnosti utvrđenim u članu 34. ovog Pravilnika.\nRezervisanja za otpremnine zaposlenima za tehnološki višak vrši se na osnovu unapred definisanog plana otpuštanja pravnog lica.\nRezervisanja za otpremnine zaposlenima po osnovu odlaska u penziju\nZa potrebe procene rezervisanja u nedostatku pouzdanijih pokazatelјa primenjuje se referentna stopa NBS kao diskontna stopa koja je aktuelna u momentu uvođenja rezervisanja.\nPravno lice samostalno vrši sveobuhvatnu aktuarsku procenu potrebnu za izračunavanje obaveze po osnovu otpremnina prilikom odlaska u penziju.\nNastali akturaski dobici/gubici nastali prilikom ponovne procene rezervisanja prilikom odlaska u penziju se priznaju u okviru dobitka ili gubitka, odnosno bilansa uspeha.\nPrilikom obračuna rezervisanja ne uzimaju se u obzir pretpostavke mortaliteta i fluktuacije zaposlenih.\nRezervisanja za jubilarne nagrade zaposlenima\nPravno lice samostalno vrši sveobuhvatnu aktuarsku procenu potrebnu za izračunavanje obaveze po osnovu jubilarnih nagrada.\nNastali akturaski dobici/gubici nastali prilikom ponovne procene rezervisanja za jubilarne nagrade se priznaju u okviru dobitka ili gubitka, odnosno bilansa uspeha.\nOdloženi poreski efekti\nOdloženi poreska sredstva i obaveze, odnosno odloženi poreski prihodi i rashodi iskazuju se u skladu sa Odelјkom 29 MSFI za MSP.\nOdložena poreska sredstva utvrđuju se po osnovu:\nViše obračunate amortizacije po računovodstvenim propisima u odnosu na amortizaciju obračunatu po poreskim propisima, što se iskazuje kao pozitivna razlika između poreske i računovodstvene osnovice,\nDugoročnih rezervisanja za otpremnine usled odlaska u penziju,\nDugoročnih rezervisanja za izdate garancije i druga jemstva,\nObezvređenja zaliha robe i materijala,\nObezvređenja investicionih nekretnina koje se procenjuju po fer vrednosti,\nObezvređenja HOV kojima se trguje,\nObračunatih javnih dažbina koje nisu plaćene u tekućem poreskom periodu,\nGubitaka ranijih godina koji su iskazani u poreskom bilansu i za koje se procenom utvrdi da se u budućim poreskim periodima mogu iskoristiti za smanjenje poreza na dobit,\nNeiskorišćenih poreskih kredita iskazanih na Obrascu PK, odnosno Obrascu PK-1, za koje se procenom utvrdi da će u budućim poreskim periodima moći da se iskoriste za smanjenje poreza na dobit,\nNeiskorišćenog kredita za plaćeni porez na dobit i porez po odbitku na dividende koje je nerezidentna filijala isplatila rezidentnom pravnom licu.\nOdložene poreske obaveze se utvrđuju:\nPo osnovu više obračunate amortizacije po poreskim propisima u odnosu na amortizaciju obračunatu po računovodstvenim propisima, što se iskazuje kao pozitivna razlika između računovodstvene i poreske osnovice;\nPo konačnom utvrđivanju odloženih poreskih efekata obavezno se vrši prebijanje odloženih poreskih sredstava i obaveza i u bilansu stanja se iskazuje samo neto odloženo poresko sredstvo, odnosno neto odložena poreska obaveza.\nPrihodi i rashodi (poslovni, finansijski i ostali)\nProcenjivanje pozicija bilansa uspeha, odnosno pozicija prihoda i rashoda (poslovnih, finansijskih i ostalih) vrši se na način propisan u Odelјku 5 Izveštaj o ukupnom rezultatu i bilans uspeha i Odelјku 23 Prihodi.\nOvaj Pravilnik stupa na snagu osmog dana od dana objavlјivanja na oglasnoj tabli Instituta za povrtarstvo.\nU Smederevskoj Palanci, 28.08.2020. godine\nProf. Dr Ivica Radović, s.r.


Pristalice opozicije protestuju na Trgu nezavisnosti u Kijevu, 24. januar 2014.\nLideri ukrajinske opozicije pozvali su u petak na nastavak protesta nakon neuspelih pregovora sa šefom države Viktorom Janukovičem, nakon čega su demonstranti zauzeli zgradu Minjistarstva poljovprivrede i podigli nove barikade u centru Kijeva.\nVišečasovni razgovori sa Janukovičem protekli su uzalud, kazao je Vitalij Kličko demonstrantima, ističući da nema smisla sedeti za pregovaračkim stolom sa nekim ko je “već odlučio da vas prevari”.\n“Nemam nikakve garancije. Znam da su lagali mnogo puta. Svakome od nas su lagali. Želim primirje, ja Vitalij Kličko, obraćam se svakom od vas ponaosb. Molim se za primirje do sutra ujutru. Ili možete ovo prihvatiti ovo ili ne možete. Ali ja ću učiniti sve što mogu. Moramo da nastavimo pristisak da bi vlada podnela ostavku”, kazao je Kličko dodajući da strahuje da će biti novih žrtava.\nOn je rekao da je jedini ustupak koji je noćas obećao predsednik Januković da će osloboditi sve aktiviste i prestati s pritiscima ako ne bude sukoba, a da su odbijeni zahtevi opozicije o smeni vlade i raspisivanju vanrednih izbora.\nUkrajinski parlament bi trebalo da na zahtev Janukoviča zaseda u utorak da bi potvrdio eventualne ustupke opoziciji. Za sada nije izvesno da li će i kada biti nastavljeni pregovori. U međuvremenu, u petak u Kijev stiže evropski komesar za proširenje Štefan File.\nPosle sinoćnih pregovora koji su završeni skromnim ustupcima "postalo je jasno da treba da se pripremimo na obećanu ofanzivu vođa opozicije", napisao je noćas na svom Fejsbuk nalogu Oleksandar Daniljuk, jedan od vođa opozicionog pokreta.\n"Počeli smo. Aktivisti Spline Sprave (Zajednička stvar) su upravo zauzeli zgradu ministarstva poljoprivrede", dodao je on.\nLider stranke "Svoboda" Oleg Tjagnjbok rekao da postoji predlog da se stvori "tampon zona" između demonstranata i bezbednosnih snaga, pa će glavni skup na Trgu nezavisnosti biti zaštićen od policije. Očevici kažu da su demonstranti podigli zid visine četiri metra u roku od tri sata. Policija nije reagovala.\nVitalij Kličko prethodno je uspeo da izdejstvuje primirje između demonstranata i policije u Kijevu, dok traju pregovori.\nTreći opozicioni lider Arsenij Jastenjuk, rekao je da demonstranti ne treba da odustanu, ali je i pozvao na mirne proteste.\nKličko je rekao i da su počeli protesti u nekoliko gradova i da će se drugi gradovi pobuniti.\n"Treba da uradimo tako da se cela Ukrajina pobuni", rekao je Kličko pred demonstrantima.\nSAD razmatra opciju sankcija\nDemonstranti su u četvrtak zauzeli zgrade državne administracije u Lavovu i Rovnu.\nSituacija je u petak ujutru mirnija, ali je i dalje bilo sporadičnih sukoba. Demonstranti su u sredu postavili ultimatum predsedniku Janukoviču da raspiše prevremene izbore u roku od 24 sata ili će se suočiti sa još žešćim protestom. Ukrajinski premijer Ukrajine Mikolaj Azarov odbacio je taj zahtev u četvrtak, optužujući opoziciju da želi da izvrši državni udar.\nU Kijevu su prethodno izbili žestoki nemiri i u sukobima policije i demonstranata. BBC javlja da je u tim sukobima poginulo najmanje dvoje ljudi, dok opozicija tvrdi da ih je nastradalo petoro. Policija negira da je umešana u ubistva. Ona je saopštila da su oba lica ubijena iz lovačkog oružja, koje policija ne koristi.\nU centru Kijeva od kraja novembra protestuju proevropski demonstranti posle odustajanja vlasti da potpišu dugo pripreman sporazum o približavanju sa Evropskom unijom u korist približavanja Rusiji.\nU međuvremenu, portparol ruskog predsednika Vladimira Putina, Dmitrij Peskov rekao je da Rusija smatra "apsolutno nedopustivim" mešanje u unutrašnje poslove u Ukrajini i da veruje da će ukrajinske vlasti naći rešenje.\nPotpredsednik SAD Džo Bajden pozvao je ukrajinskog lidera Viktora Janukoviča da se založi za mirno rešenje krize u svojoj zemlji. Portparolka State Departmenta Mari Harf je poručila:\n“Pozivamo vladu Ukrajine da iskoristi priliku u ovim razgovorima i preduzme prvi korak ka nacionalnom pomirenju. Napomenula bih da to treba da uključi i ukidanje anti - demokratskih zakona koji su usvojeni prošle nedelje. Dakle, ponavljam, razmatramo različite političke opcije, uključujući i sankcije.”\nProtesti u centru Kijeva započeli su u novembru, kada je ukrajinska vlada odlučila da ne potpiše sporazum sa EU, već se okrenula bližoj saradnji sa Rusijom.\nPregovori Janukoviča i opozicije, SAD i EU osudili nasilje


FS Srbije i British Motors zajedno na putu do Rusije 2018 (VIDEO) - Soskanal\n» FS Srbije i British Motors zajedno na putu do Rusije 2018 (VIDEO)\nObjavio Branislav Popović 21/03/2017 - 21:19\nFS Srbije i British Motors zajedno na putu do Rusije 2018 (VIDEO)\nNovi sponzor Fudbalskog saveza Srbije je ugledna kompanija British Motors, jedna od vodećih u svetu auto industrije. Svečanom činu potpisivanja ugovora prisustvovali su predsednik FSS Slaviša Kokeza i Ostoja Mijailović, vlasnik kompanije, odnosno kompletna fudbalska reprezentacija Srbije koja se priprema za važan kvalifikacioni meč sa Gruzijom, u Tbilisiju 24. marta.\n-Kao ekskluzivnom prodajno-servisnom centru za Jaguar i Land Rover vozila za Srbiju, veliko nam je zadovoljstvo i čast što nam se ukazala prilika da podržimo FS Srbije. Verujemo da smo idealan partner na putu ka budućim uspesima naših najboljih fudbalera, kao predstavnici vodećih premijum brendova u automobilskoj industriji. Najmoderniji smo centar ovog tipa u istočnoj Evropi, koji je u skladu sa novim standardima JLR grupacije, a od skoro smo i zvanični uvoznici i distributeri Pirelli i Bridgestone pneumatika. Kao kompanija posebno smo ponosni što ćemo kroz ovo partnerstvo imati priliku da jačamo fudbal koji je sport čitave nacije i podržimo ga na putu ka još boljoj budućnosti. Našu reprezentaciju čine naši najbolji fudbalski stručnjaci, i igrači velikog potencijala, uvek spremni, snažni i tehnički potkovani, sa bogatim karijerima i iskustvom, a to je kvalitet koji u mnogome asocira i na modele koji se nalaze oko nas. Kao British Motors, nastojimo da ulažemo u našu zemlju kad god smo u mogućnosti, i verujemo da ćemo ovim gestom podstaći i druge kompanije da se uključe i pruže svoju podršku u najpotrebnijim trenucima kako za srpski sport, ali i šire, jačanje imidža i snage naše zemlje.Reprezentaciji želimo puno sreće na predstojećoj utakmici i nadamo se uspehu, a vrata naše kompanije će za njih uvek biti otvorena - rekao je Ostoja Mijailović.\nNajnovija pojačanja FS Srbije biće Range Rover, Land rover Discovery 5, Land Rover Discovery Sport, Jaguar F-Pace i Range Rover Evoque! Snažni, brzi, tehnički savršeni, spretni na svakom terenu! Najbolji uz najbolje, za buduće pobede!\n-Čast mi je i zadovoljstvo da smo sa uvaženom kompanijom British Motors potpisali sponzorski ugovor, ugovor sa jednim od najpoznatijih brendova u automobilskoj industriji. U prethodnom periodu sam najavio da ćemo da radimo na poboljšanju i kvalitetu sponzorskog pula Fudbalskog saveza Srbije i to ovim ugovorom upravo potvrđujemo.Od danas smo jači za British Motors, narednih dana potpisaćemo još dva,tri sponzorska ugovora, a kako je i gospodin Ostojić rekao, zahvalnost dugujemo i selektoru Muslinu i našim reprezentativcima, njihovom odnosu prema nacionalnom dresu u prethodne četiri kvalifikacione utakmice,odnosu koji je prepoznala i Srbija i njeni navijači.Nadam se da će tako i nastaviti i da će Srbija zauzeti ono mesto koje joj pripada u evropskom i svetskom fudbalu – istakao je Slaviša Kokeza, predsednik FS Srbije.\nVideo of yBuXdg2RxjY


ŠOKANTNO PISMO PREVARENOG SRPSKOG SELJAKA: Strane banke i tajkuni uz pomoć ministara pljačkaju srpsko selo, evo ko je u pitanju.. | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / ŠOKANTNO PISMO PREVARENOG SRPSKOG SELJAKA: Strane banke i tajkuni uz pomoć ministara pljačkaju srpsko selo, evo ko je u pitanju..\nŠOKANTNO PISMO PREVARENOG SRPSKOG SELJAKA: Strane banke i tajkuni uz pomoć ministara pljačkaju srpsko selo, evo ko je u pitanju..\n19. aprila 2017.\tTEMA DANA Leave a comment\nNALED, čiji su potpredsednici ministarka državne uprave i lokalne samouprave Ana Brnabić i ministar poljoprivrede i zaštite životne sredine Branislav Nedimović, je klasičan primer kako Aleksandar Vučić sa svojim poltronima pljačka Srbiju i tobože „po Zakonu“ velika novčana sredstva naroda preliva u mafijaške džepove.\nNALED uglavnom sačinjavaju „ugledni privrednici“ odnosno tajkuni, predstavnici privatnih banaka i činovnici državnih organa lokalnih samouprava. Ovo je država Srbija u kojoj se pljačkanje države stavlja u Zakonske okvire.\nVrlo konkretno, u gradu Sremska Mitrovica, gde je u dva mandata gradonačelnik bio ministar Nedimović, izuzetno velika sredstva su izdvajana za subvencionisanje kamata na kredite koje su podizali Mitrovčani za kupovinu mašina u interesu privrednog razvoja.\nNa oko, to je fantastična stvar i pomoć, da se krene napred u prosperitet. Da pojasnimo, kada neko ode u banku on podiže kredit, banka mu za taj kredit naplaćuje kamatu u visini od 8,5%, dok korisnik kredita plaća samo 1,5% kamate a lokalna samouprava ostatak od 7%. Za tajkune koji koriste te povoljnosti, kamata je na nivou razvijenih zemalja. Odlično!\nPrevareni seljak se pita zbog čega je država pomogla stranim „privatnim“ bankama da oplode izuzetno veliku količinu novca, a da ta banka u stvarnosti naplaćuje zelenašku kamatu. Zbog čega se takvi poslovi ne rade preko državne banke, već preko privatne banke? Nemojte da pitate seljaka iz razloga što seljak ne zna kako bi državna banka dala proviziju funkcioneru opštine za takav posao.\nGospodin Nedimović, koji je pomogao da se izuzetno velika sredstva građana Sremske Mitrovice, preliju članovima NALEDA, je iz tog razloga, napredovao do mesta ministra, iz razloga što se pokazao kao „sposoban“čovek kooperativan i kao takav isturen je da bude ministar poljoprivrede.\nPa, veći je budžet Ministarstva Poljoprivrede od budžeta Sremske Mitrovice. Sposobnost je pokazao i u spašavanju MITROS SREMA. Doduše, ta firma je u stečaju, prodaje se ali po srpskom pravilu: ti koji na brzinu upropaste dobru fimu i spreme je za nekog „kralja“ šećera ili svinja, isto tako brzo napreduju ka većoj funkciji u državi.\nOstaje otvoreno pitanje da li tajkuni koji su Vučićeve gazde mogu izgurati ovakvog potpredsednika NALED-a na funkciju premijera, koji će možda ovih dana postati i premijer.\nNije tajna da se nijedan ministar poljoprivrede nije uhvatio u koštac sa problemom uzurpacije državnog poljoprivrednog zemljišta, a imali smo situaciju da je iz Vlade Srbije javno rečeno da je uzurpirano 400.000 hektara. Kome to država i u čije ime oprašta dvanaest milijardi i petsto miliona dinara. Koliki reket ti ljudi plaćaju preko posrednika Vučiću da bi to bilo po „Zakonu“.\nŽalosno je i što sitna gazdinstva koja su uzela mrvice državne zemlje od takozvanih seoskih drumova ili uz kanal, od straha za te mrvice ćute i pomažu bitangama, pardon tajkunima, da i dalje ojađuju ionako ojađenu Srbiju.\nTakođe, ostaje otvoreno pitanje kako to da su seljacima smanjene subvencije sa sto hektara na dvadeset podsticaja maksimalno i sa 150 EUR-a po hertaru na 32 EUR-a i pored toga što je budžet Ministarstva Poljoprivrede strahovito povećan.Zbog čega se seljacima ograničili podsticaji, a tajkuni dobijaju neograničeno novac iz budžeta .\nZBOG ČEGA MINISTARSTVO KRIJE DA PREKO DESET KORISNIKA PODSTICAJA IZ BUDžETA MINISTARSTVA POLjOPRIVREDE PO RAZLIČITIM OSNOVAMA DOBIJAJU VIŠE OD MILION EUR-a?\nKada se tom podatku doda da je KRIMINALNI NALED najviše sredstava prelio iz budžeta opet TAJKUNIMA PITAMO SE DOKLE ĆE SE OBIČNIM GRAĐANIMA KRASTI DEO PENZIJE,DOVODITI NAŠE LjUDE DA BUDU JEFTINA ROBOVSKA RADNA SNAGA I PRODAVATI PRIRODNI RESURSI ZARAD KRIMOSA NA VLASTI.\nHvala Gospodu Bogu, mladi naraštaji će probuditi učmalu inteligenciju i pomoći ljudima da isključe PINK i INFORMER, A UKLjUČE GLAVU. VREME JE ZA PROMENE. SELjACI SU UZ VAS!!!\nMLADI MENjAJTE SISTEM, A NE ČOVEKA KOJI ĆE VAS PLjAČKATI UMESTO DIKTATORA VUČIĆA.\nVIDELI STE DA SE VLASTI MENjALE, A SISTEM NE; RED JE DA NAJZAD SVAKO SNOSI ODGOVORNOST ZA SVOJ RAD!\nAutor: Prevareni seljak (ime poznato redakciji Srbin.info)\nTags banke Branislav Nedimović pismo srpski seljak\nPrevious Petrović otkriva: Martinović je odlučio da sa svima podeli osećaj koji nikome do sada nije smeo da kaže, iako su svi bili ubeđeni u isto što i on..\nNext HOROR: Ministarstvo prosvete poslalo uputstvo školama da uče đake o oralnom i analnom seksu, čak i decu u vrtićima od tri do sedam godina\nPredsednik Turske Redžep Tajip Erdogan učinio je svojevrsnu uslugu Vladimiru Putinu, preteći da će blokirati …


Šetnje „Kulturna baština Topčidera“, koje već godinama organizuje Muzej afričke umetnosti, održavaju se svake poslednje subote u mesecu i otkrivaju skrivene dragulje topčiderskog brda, privatne i javne prostore koje baštine raznoliko nasleđe – istorijsko, kulturno, umetničko, prirodno, kolekcionarsko, itd.\nTokom ovih šetnji možete čuti više o arhitekturi pomenutih objekata, o svojevrsnom duhu mesta – genius loci koji se kroz istoriju u određenom prostoru razvijao, o čuvenim umetnicima Petru Lubardi i Olgi Jančić, o Zdravku Pečaru i Vedi Zagorac, osnivačima Muzeja afričke umetnosti, o aktivnostima kralja Petra I Karađorđevića i njegovog sina Aleksandra u ovom delu Beograda, o italijanskom dolce vita i vesparoškoj strasti i kulturi. Pridružite nam se i saznajte otkud priča o Moši Pijade u Muzeju afričke umetnosti, šta je Petar Lubarda mislio o izradnji Đerdapa, koje vozilo zapravo koristi Beba Lončar u filmu Ljubav i moda, kako je upoznavanje Henrija Mura uticalo na opus Olge Jančić, na koji način je kralj Petar živeo u iznajmljenoj vili trgovca Đorđa Pavlovića i mnoge druge istorijski zanimljive, a savremeno inspirativne priče!\nSubota, 23. oktobar, u 11 časova – pretposlednja oktobarska subota\nMuzej afričke umetnosti, Arhiv Jugoslavije i Legat Petra Lubarde\nPozivamo vas da nam se pridružite u oktobarskoj šetnji koja otkriva raznolike tragove Pokreta nesvrstanih u topčiderskom kraju. Šetnju počinjemo u Muzeju afričke umetnosti obilaskom izložbe Nesvrstani svet i predstavljamo vam jedan mogući svet življenja nesvrstanosti tokom šezdesetih godina dvadesetog veka. Potom, u Arhivu Jugoslavije posećujemo izložbu „Prva konferencija šefova država ili vlada nesvrstanih zemalja” i govorimo o tom istorijskom događaju, istovremeno predstavljajući i istoriju i arhitekturu zgrade Arhiva Jugoslavije. Šetnju završavamo u Legatu Petra Lubarde pričom o njegovom opusu, životu i putovanju u Indiju.\nSa vama šetaju istoričarke umetnosti Ivana Zatežić i Ana Knežević.\nBroj posetilaca je ograničen na 20, a upotreba epidemioloških maski u zatvorenom prostoru je obavezna.\nCena ulaznice: 500 dinara; ulaznice se kupuju pred početak šetnje u Muzeju afričke umetnosti\nSubota, 27. novembar, u 11 časova\nMuzej afričke umetnosti, Kuća kralja Petra, Legat Petra Lubarde\nPozivamo vas da nam se pridružite u novembarskoj šetnji koja otkriva priču o istoriji i sadašnjici Muzeja afričke umetnosti i predstavlja stalnu postavku ovog muzeja, kao i izložbu Nesvrstani svet. Potom, arhitekturu i dinamičan život Kuće kralja Petra, kao i priču o Legatu Petra Lubarde i njegovom bogatom opusu.\nSubota, 18. decembar, u 11 časova - pretposlednja decembarska subota\nPozivamo vas da nam se pridružite u decembarskoj šetnji koja otkriva priču o istoriji i sadašnjici Muzeja afričke umetnosti i predstavlja stalnu postavku ovog muzeja, kao i izložbu Nesvrstani svet. Potom, arhitekturu i dinamičan život zgrade Arhiva Jugoslavije, kao i priču o Legatu Petra Lubarde i njegovom bogatom opusu.\n*Napomena: minimalan broj posetilaca za organizaciju šetnje je 10.


Posle 10 godina HI Župa ponovo proizvodi plavi kamen | Kruševac Info\nPosle 10 godina HI Župa ponovo proizvodi plavi kamen\nKruševačka hemijska industrija „Župa“ pokrenuće proizvodnju plavog kamena, posle deset godina, izjavio je Tanjugu direktor tog preduzeća, Bojan Cvetković.\nPlavi kamen često se koristi za zaštitu biljaka\n„Remont postrojenja za proizvodnju plavog kamena privodi se kraju i u planu je da se stranom i domacem tržištu, u prvoj fazi rada, ponudi do 7.000 tona tog preparata godišnje“, rekao je Cvetković.\nPrema njegovim rečima, proizvodnja se obnavlja uz pomoc NUTRIHEM-a, svetskog distributera plavog kamena koji će mesečno uložiti u sirovine oko milion evra. Naveo je i da će se iz njihovu finansijsku pomoć do 2016. udvostručiti obim proizvodnje.\nGeneralni direktor „Župe“ podsetio je da je Agencija za privatizaciju 15. avgusta uputila javni poziv za privatizaciju tog preduzeća, i dodao da su do sada dve kompanije već dostavile pismo o namerama za kupovinu cele hemijske industrije.\nPostoje, kaže, i oni koji su zaintresovani za pojedine delove preduzeća.\nInače, HI „Župa“ je u u odnosu na početak godine duplirala isporuku ksantata za domaće rudnike, i to oko 100 tona se isporučuje za RTB Bor, i oko 20 tona za ostale rudnike.\n« Napredak – Lista pojačanja još duža!\nDerbi fudbalerki Napredak-Mašinac »


Industrijska proizvodnja 7,6% veća u februaru | Info | Ekonomija\n7. decembar, 04:42\nA KRENULO JE TAKO DOBRO: U februaru proizvodnja rasla skoro 8%, izvoz 10% 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nA KRENULO JE TAKO DOBRO: U februaru proizvodnja rasla skoro 8%, izvoz 10%\n31.03.2020. / 13:27\nIndustrijska proizvodnja u Srbiji porasla je u februaru za 7,6% u odnosu na isti mesec 2019. godine.\nU odnosu na januar ove godine, februarska industrijska proizvodnja je, prema desezoniranim podacima, opala za 1,3%, pri čemu je prerađivačka zabeležila pad od 1,2%, objavio je danas Republički zavod za statistiku.\nTokom prva dva meseca tekuće godine, srpska industrija je ostvarila rast u odnosu na isti lanjski period od 7%.\nPrema statističkim pokazateljima, rudarstvo je u februaru ostvarilo rast od 15,6% na godišnjem nivou, prerađivačka industrija rast od 8,6%, a snabdevanje električnom energijom, gasom, parom i klimatizacija rast od 1,1%.\nProizvodnja trajnih proizvoda za široku potrošnju je povećana za 12,6% u poređenju sa februarom prošle godine, a rast je zabeležila i proizvodnja kapitalnih proizvoda za 11,7% međugodišnje, zatim netrajnih proizvoda za široku potrošnju (11,7%), intermedijarnih proizvoda, osim energije (8,8%), i energije (1,6%).\nGRAĐANI KUPOVALI 15% VIŠE\nPromet robe u trgovini na malo porastao je u februaru za 14,9% u tekućim cenama u odnosu na isti mesec 2019, a u stalnim cenama za 13,3%. U prva dva meseca 2020, promet robe u maloprodaji je bio veći u tekućim cenama za 14,2%, a u stalnim cenama za 12,1% na međugodišnjem nivou.\nNajveći uticaj na rast industrijske proizvodnje u februaru, u odnosu na isti mesec 2019, imali su proizvodnja osnovnih farmaceutskih proizvoda i preparata, zatim metalnih proizvoda, osim mašina, prehrambenih proizvoda, kao i proizvodnja električne opreme i eksploatacija ruda metala.\nPrema desezoniranim podacima, februarska industrijska proizvodnja je porasla u odnosu na prosek u 2019. godini za 2,6%, pri čemu je prerađivačka zabeležila stopu rasta od 4,4%.\nIZVOZ SKOČIO 11,5%\nSpoljnotrgovinska robna razmena Srbije iznosila je u prva dva meseca ove godine 6,7 milijardi €, što je porast od10,8% na godišnjem nivou, pri čemu je izvoz povećan za 11,5%, a uvoz za 10,3%, objavila je zvanična statistika.\nIzvezeno je robe u vrednosti 2,83 milijarde € a uvezeno za 3,86 milijardi €. Deficit iznosi 1,02 milijarde €, i veći je za 7,2% nego u istom periodu 2019.\nKad je reč o spoljnotrgovinskom učinku, samo u februaru, Srbija je izvezla robu u vrednosti od 1,49 milijardi €, za 10,4% više nego u istom mesecu lani, a uvezli za 2,04 milijarde, što je povećanje od 12,4% na godišnjem nivou.\nPokrivenost uvoza izvozom je porasla na 73,6% sa nivoa od od 72,8%, koliko je iznosila u prva dva meseca prošle godine.\nIzraženo u dolarima, ukupna robna razmena sa svetom je u navedenom periodu iznosila 7,37 milijardi $ i veća je za 7,2% nego u periodu januar-februar prošle godine.\nIzvoz je iznosio 3,12 milijardi $, i povećan je za 7,8% u odnosu na isti period godinu ranije, a uvoz je težio 4,24 milijarde $, što je porast od 6,7%.\nA onda je se epidemija korona virusa iz Kine prelila na svet, a iz Evrope u Srbiju, pokidano su lanci snabdevanja, stala proizvodnja kada su potrošene zalihe sirovina, pa je došlo vanredno stanje sa zabranama kretanja, otpuštanja radnika…\nSrećom, ne gubi se nada jer je spremljen i optimističan plan ekonomskih mera za pomoć privredi težak 5 milijardi evra.\nKinezi krenuli, VRAĆA SE U ŽIVOT najveća privreda na svetu\nstatistika industrijska proizvodnja proizvodnja ekonomska kriza mere\n31.03.2020. / 13:54\nJa kao N1 bot nista ne verujem u ovo, pa meni govore da se raspadamo, a ovamo rast u svim oblastima.


Radio S , Radio uzivo - Leb I Sol\nLeb i sol su osnovali Vlatko Stefanovski i Bodan Arsovski, 1. januara 1976. godine, koji su dotle zajedno bili u makedonskim grupama VIS Jegulje, Iris i Breg. Prvi uspeh su imali već naredne godine na festivalu u Subotici, gde su dobili prvu veću nagradu.\nPrvi album snimaju septembra 1977. godine.


Predsednik Srbije Boris Tadić razgovarao je danas sa senatorima SAD Džordžom Vojinovićem i Džin Šahin i tom prilikom istakao da Srbija želi partnerske odnose sa Amerikom.\nBezbedonosne agencije dve zemlje tesno sarađuju u borbi protiv organizovanog kriminala, što je jedan od najvažnijih prioriteta Srbije u 2010. godini, rekao je Tadić. Kako se ističe u saopštenju pres služba predsednika Srbije, Tadić je ponovio stav da je pitanje Kosova i Metohije pred Međunarodnim sudom pravde, da Srbija nikada neće priznati nelegalno proglašenu nezavisnost Kosova i da će mirnim, pravnim i diplomatskim putem braniti svoj integritet.\nDelegacija Senata SAD se sastala i sa ministrom odbrane Draganom Šutanovcem i tom prilikom je zajednički konstatovano da saradnja dve zemlje u oblasti odbrane predstavlja najbolji deo ukupnih bilateralnih odnosa SAD i Srbije.\nU razgovorima sa premijerom Mirkom Cvetkovićem senatori Vojinović i Šahin istakli su da je Srbija u poslednjih nekoliko godina ostvarila vidljiv napredak i da je stabilnost Zapadnog Balkana izuzetno važna ne samo za Evropsku uniju već i za ceo svet, saopštila je pres služba vlade Srbije. Tokom razgovora je istaknuto i da je su ulaganjima od 1,6 milijardi dolara SAD među najvećim stranim investitorima u Srbiji, ali da time nisu iscrpljene mogućnosti za ekonomsku saradnju dve zemlje.


U Srbiji tokom epidemije potrošnja goriva opala za 12 odsto | 013 info\nU Srbiji tokom epidemije potrošnja goriva opala za 12 odsto\nFoNet\tSre, 14/10/2020 - 13:14\nPotrošnja goriva na pumpama u Srbiji opala je za 12 odsto tokom trajanja epidemije virusa korona, odnosno od 1. marta do danas, izjavio je danas generalni sekretar Udruženja naftnih kompanija Srbije Tomislav Mićović.\nMićović je naglasio da je snabdevanje domaćeg tržišta naftom i derivatima potpuno stabilno, dok je izbijanje epidemije imalo negativan uticaj na prodaju goriva na pumpama.\n"Od 1. marta do danas, prodaja goriva na benzinskim stanicama opala je za 12 odsto. Cene goriva u tom periodu bile su niske, zabeležen je pad cene dizela i do 30 dinara po litri i oko 27 dinara po litri benzina, što je uticalo na rast potrošnje, ali je prodaja ipak kumulativno opala", rekao je Mićović.\nOn je dodao da za sada ne treba očekivati promene cena goriva na pumpama, s obzirom na to da je situacija na globalnom nivou stabilna.\n"Sa druge strane, proizvođači sirove nafte pri aktuelnim cenama na svetskom tržištu od 40 do 45 dolara za barel nemaju novca za investicije, i pitanje je da li će naftna privreda moći da odgovori na potražnju kada se ona bude vratila na nivo pre pandemije", rekao je Mićović.\nOn je posavetovao državu da poradi na popunjavanju obaveznih rezervi nafte.\n"Danas je više nego ikada važno da obavezne rezerve nafte i derivata budu popunjene, i da dostignu što veći nivo u što kraćem periodu, kako bi i Srbija, kao i okolne zemlje koje već imaju obezbeđene te zalihe, imala sigurnost u slučaju većih poremećaja u snabdevanju", naglasio je Mićović.\nOn je takođe izrazio nadu da u budžetu za narednu godinu neće biti planiran rast dažbina na gorivo, pošto su, kako je naveo, one najviše u odnosu na države u okruženju.


Svaka jaka emocija je doslovno obori sa nogu, zbog neobičnog gena sa kojim je rođena: "Jednom sam videla dobrog tipa u marketu i da nije bilo prijateljice, pala bih"\nKirsti Braun (32) je samohrana majka svoje dece i pati od retkog poremećaja zvanog katapleksija, koji se definiše kao "iznenadna mlitavost mišića ili nagli gubitak mišićnog tonusa pri punoj svesti". Ovo stanje najčešće je povezano sa poremećajem spavanja, narkolepsijom, a izazivaju ga razne situacije ili emocije poput besa, radosti i straha.\nTo bi značilo da se ovoj majci mišići "ukoče" i kada vidi nekog ko joj je privlačan, prenosi "Večernji list".\nDevojka (24) se godinama osećala kao da je KONSTANTNO PIJANA, lekari su je stalno vraćali, a onda je usledila ŠOK DIJAGNOZA\n- Jednom sam u prodavnici videla tipa koji mi je dobro izgledao i noge su mi u tom trenutku zakazale, morala sam da se pridržavam za prijateljicu koja je bila sa mnom - ispričala je i dodala da se maksimalno trudi da izbegava situacije u kojima bi to moglo da joj se ponovi.\nBraun u proseku dnevno ima oko pet napada katapleksije, ali nekim danima ih doživi i do 50, pa tada ne napušta kuću.\n- S obzirom da je katapleksija povezana sa poremećajem spavanja, ni ne spavam puno, a i kad spavam to nikad nije dubok san - objašnjava da bi umor mogao da bude razlog učestalih napada u jednom danu.\nZbog svog stanja želi i da se preseli, jer su stepenice u kući u kojoj trenutno živi strme i plaši se da bi njene noge mogle da "zakažu" dok stoji na vrhu stepeništa.\n- Svaka snažna emocija može da izazove napad. Često su to bes ili smeh, a imam sestre sa kojima se stalno smejem ili svađam - kaže Braun i dodaje kako je one ponekad "namerno zasmejavaju, ali samo u situacijama u kojima ne može da se povredi pri napadu".\nBudući da je i bes među emocijama koje joj najčešće uzrokuju napade, mrzi, kaže, da se svađa. Zapravo najviše je frustrira što je napadi često spreče da raspravu privede kraju, jer joj katapleksija obično prekine završnu, najvažniju misao u raspravi.\nKirsti je inače rođena sa genom za ovaj poremećaj, ali on se u njenom slučaju aktivirao ranije nego što je uobičajeno, kada ju je sa devet godina neko u igri pogodio kamenom u glavu.\n- Svaki dan je izazovan, jer sam sama odgajala svoju decu, a posao nije lako naći kad možeš zbog svake sitnice da "zablokiraš" - rekla je za "Metro".\nJedan od najčešćih ZLOĆUDNIH TUMORA Ovo su PRVI simptomi raka debelog creva (VIDEO)


Tuđini iz Igre prestola na ulicama Beograda - zima je stigla! - IT magazin\nPremijera sedme sezone „Igre prestola“, koju su milioni fanova širom sveta čekali više od godinu dana, od danas je dostupna na HBO GO servisu. Tim povodom, Telenor i HBO su na ulice Beograda doneli deo magije, oživljavajući najmisterioznije likove serijala, Tuđine (White Walkers) i njihove utvare. Za najvernije fanove organizovana je ekskluzivna projekcija prve epizode „Zmajkamen“ na velikom platnu u Domu omladine.


Binali Jildirm, Vladimir Putin, Foto: Reuters\n07.12.2016. 12:10h Ažurirano: 07.12.2016. 12:10h\nAnkara čini sve što je u njenoj moći kad je reč o pregovorima između Moskve i sirijskih opozicionih grupa kako bi se zaustavilo krvoproliće u Alepu, rekao je danas turski premijer Binali Jildirim, poslije sastanka sa ruskim predsjednikom Vladimirom Putinom.\n"Činimo sve što možemo da omogućimo kontakte između opozicionih predstavnika i Rusije, i u tome smo postigli prilično veliki uspjeh", rekao je Jildirim ruskoj agenciji Interfaks.\nTurski premijer je istakao da, ako se bilo kakav postignut konsenzus pretvori u potpisani dokument, svi će od toga imati koristi.\n"Sada je trenutak kada morate postići rezultate", rekao je Jildirim, koji se juče sastao s Putinom u Kremlju, prenosi AFP.\nNeimenovani izvor rekao je francuskoj agenciji krajem novembra da su se ruski predstavnici sastali sa sirijskim pobunjenicima u Turskoj uz posredovanje Ankare kako bi razgovarali o mogućnosti primirja u podijeljenom gradu Alepu, ali da tada nisu postigli dogovor.\nRusija i Turska su na suprotnim stranama u sirijskom sukobu, pri čemu Moskva izvodi vazdušne napade podržavajući sirijskog predsjednika Bašara al-Asada, dok Ankara podržava grupe koje su protiv Asada.\nJildirim je, međutim, ublažio retoriku Ankare o Asadovoj budućnosti nakon što je turski predsjednik Redžep Tajip Erdogan izazvao gnijev Moskve izjavom da je Turska intervenisala u sirijskom sukobu samo da bi zbacila Asada.\nTurske snage nastavljaju tromjesečnu operaciju u Siriji podržavajući snage protiv Asada da preuzmu teritoriju duž njene granice, ali je Jilidirm istakao da ta operacija "nipošto nije vezana za ono što se događa u Alepu niti za promjenu režima u Siriji".\n"Nema sumnje da je sudbina mnogih etničkih grupa u Siriji mnogo važnija nego sudbina jedne osobe - Bašara al-Asada", rekao je šef turske diplomatije.\n01.08. 12:34 h\t3388


parking karte za OSI – Glas za jednakost | Osobe sa invaliditetom | OSI | Vesti | Novosti\nparking karte za OSI\nOLAKŠICE ZA INVALIDE VOZAČE\nINVALIDI sa prebivalištem u gradu na Ibru koji su vlasnici motornih vozila mogu da ostvare pravo na godišnju parking-karticu koja...\nBeograd - Sugrađani koji besplatno koriste obeležena parking mesta na javnim opštim parkiralištima, a to pravo ostvaruju uz invalidske...\nSekretarijat za socijalnu zaštitu obaveštava sve korisnike prava na besplatno korišćenje obeleženih parking mesta na javnim opštim parkiralištima...\nInvalidske parking karte važe do 1. aprila\nBeograd - Rok važenja invalidske parking karte za 2016. godinu produžen je do 1. aprila 2017, saopštio je...\nKragujevac - Rok važenja povlašćenih parking karata za osobe sa invaliditetom izdatih za kalendarsku 2016. godinu produžen je do 1....\nIzdavanje novih nalepnica za vozila osoba sa invaliditetom od 9. januara\nNovi Sad - Izdavanje novih godišnjih nalepnica za vozila osoba sa invaliditetom za 2017. godinu počinje 9. januara....\nParking-karte za invalide\nPećinci - Opštinska uprava Pećinaca počela je sa izdavanjem parking-karata za osobe sa invaliditetom. Pravo na besplatno korišćenje posebno...\nU Kruševcu ima samo osam obeleženih parking mesta za osobe sa invaliditetom, a i njih zauzimaju nekulturni vozači. Paraplegičar...\nJKP ”Parking servis Kragujevac” je počeo sa izdavanjem invalidskih parking karti za 2015.godinu (od 5. do 31. januara 2015. godine). Stare invalidske parking...


hakeri Archives - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Tagovi članka hakeri\n15. Jula 2019. Istinito541Leave a Comment on Hakeri s računa skinuli više od dva miliona maraka\nPolicija upozorava na visokotehnološki kriminal\n29. Juna 2019. Istinito457Leave a Comment on Policija upozorava na visokotehnološki kriminal\nBroj krivičnih djela iz oblasti visokotehnološkog kriminala je u stalnom porastu, upozorava se u izvještaju o radu Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske (MUPRS) u 2018. godini. Načini izvršenja, zbog prirode savremenih informacionih tehnologija su raznoliki i sve sofisticiraniji. Ekonomsku štetu, koja nastaje izvršenjem tih krivičnih djela, veoma je teško procijeniti. Lani je otkriveno […]


Centar Milenijum Vršac, Tiket Klub\nCentar Milenijum Vršac\nCentar „Milenijum“ je sportska dvorana i poslovni centar u Vršcu. Otvoren je 5. aprila 2001. godine. Kapacitet dvorane je 5.000 mesta, a površina velike sportske dvorane je 4.000 m². Projektovao ga je arhitekta Petar Arsić KK Hemofarm igra svoje utakmice kao domaćin u centru „Milenijum“.\nCentar „Milenijum“ je bio domaćin grupe A Evropskog prvenstva u košarci 2005. u Srbiji i Crnoj Gori. Timovi koji su igrali: Rusija, Nemačka, Italija i Ukrajina. Pored Beograda, Vršac i Centar „Milenijum“ je bio domaćini Letnje Univerzijade 2009. U Centru „Milenijum“ igrala se košarka i u muškoj i ženskoj konkurenciji. Takođe, u Milenijumu su igrane utakmice grupe D prve grupne faze Evropsko prvenstvo za muškarce u rukometu 2012.


Metalne stepenice, Petrovo Selo :: eMajstor.hr\nMETALNE STEPENICE, PETROVO SELO\nTražite dobrog montažera čeličnih stepenica? Sakupili i provjerili smo montažere čeličnih stepenica koje rade u kraju Petrovo Selo i okolici. Pošaljite upit i zainteresirani montažeri čeličnih stepenica će vas kontaktirati za pogled, predračun i ponude.\tIskusan montažer čeličnih stepenica Petrovo Selo, koji može izvesti:nove čelične stepenice, prodavač čeličnih stepenica, ili drugo sigurno če se nači i za vas.\tViše\n15 NAJBOLJIH REZULTATA ZA MONTAŽERI ČELIČNIH STEPENICA PETROVO SELO


Brendovi - Mega Concept\nUstanička 83 - 85Radno vreme: ponedeljak-petak: od 09h - 20h; subota: od 09h - 16h+381 11/308-54-05 , +381 69 5775 548office@megaconcept.rs\nVODEĆA KOMPANIJA U POLJU OPREMANJA ENTERIJERA.\nMega Concept je generalni uvoznik nemačkih tapeta AS Creation koji zastupa vodeće svetske brendove poput: Versace, Esprit, Esprit for Kids, Oilily, Daniel Hechter, BrigitteHome, Lars Contzen, Porshe design studio, Werner Aisslinger…U našem asortimanu se nalazi preko 100 različitih kolekcija tapeta, što predstavlja ponudu od više hiljada dezena i boja.\nMega Concept u okviru svog poslovanja ima i zastupništvo mnogih proizvođača zavesa, drapera i meblova, kao sto su Prestigious Textiles, House of Happines…….\nPosebnu pažnju posvetili smo razvoju sopstvenog brenda Concept, koja obuhvata lagersku kolekciju zavesa i drapera vrhunskog kvaliteta ciji asortiman imamo uvek na lageru. Concept zavese čine brižljivo birani materijali koje uvozimo iz Italije, Španije, Belgije, Holandije, Turske….\nIstičemo i kolekciju negorivih materijala, Trevira, namenjenu opremanju hotela i poslovnih prostora.\nMegaconcept.rs web sajt koristi kolačiće u svrhu personalizacije prema vašim željama, optimalizaciji iskustva u pretraživanju, analiziranja vašeg ponašanja kako bi vam pružili najbolje iskustvo na našem sajtu i da bismo učinili naš sajt i reklame na njemu relevantnijim za Vaša interesovanja. Možete se odjaviti u bilo kom trenutku. Više detalja u našim Pravilima privatnosti.\nUstanička 83 - 85 - T. 011/308-54-05 , 069 5775 548 | WEST 65, Omladinskih brigada 86ž - T. 063/305-508 , 063 395 068\nPartneri: Logistika DEBOX, Izrada, Optimizacija sajta


Poljska tekstilna kompanija planira preseljenje dijela proizvodnje u BiH |\nPoljska tekstilna kompanija planira preseljenje dijela proizvodnje u BiH\n2015-03-25 | Filed underEkonomija | Posted by admin\nPredstavnici tekstilnog preduzeća “Kris line” iz Poljske razgovarali su danas s gradonačelnikom Banje Luke Slobodanom Gavranovićem o mogućnostima razvoja proizvodnje na ovim prostorima.\nVlasnica preduzeća “Kris line“ Marzena Pudlovska kazala je da u ovoj firmi planiraju dio proizvodnje preseliti u BiH i da bi taj dio bio predviđen za proizvodnju.\nPreduzeće “Kris line” iz Poljske bavi se već 23 godine proizvodnjom ženskog rublja. Imaju oko 200 zaposlenih, a svoje proizvode najviše izvoze u Njemačku, Rusiju, Ameriku i Grčku.\nGradonačelnik Banje Luke je investitorima iz Poljske predočio mogućnosti poslovanja u Banjoj Luci i sve ono što taj grad nudi kao najveći centar u regiji.\nPrivrednici iz Poljske su se interesovali o mogućnostima zakupa te kasnije i moguće kupovine prostora za investiciju.\n“Spremni smo da odgovorimo na njihove zahtjeve, a u narednih desetak dana očekujemo odluku da li oni žele da ove razgovore učinimo operativnim. Iz ove kompanije su spremni i prije dislokacije pogona da razgovaraju o zakupu i razvoju proizvodnje, a kasnije bi prema planovima razvoja firme išli na dodatna ulaganja i zapošljavanje, u prvoj fazi 50 do 70 ljudi”, kazao je Gavranović.\nPo njegovim riječima, jedna od lokacija koju će danas obići poljski privrednici jeste Tehnološki biznis park, s obzirom na to da traže prostor do 500 kvadratnih metara.\nPosted by admin on 2015-03-25. Filed under Ekonomija. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.