Estetska hirurgija predstavlja podgranu plastične hirurgije i bavi se korekcijom estetskih nedostataka i anomalija ulepšavanjem ljudskog tela i lica. Ova grana hirurgije je istovremeno i sastavni deo antiejdžing (antiageing) medicine jer ima za cilj da pospeši izgled tela i lica pacijenta davajući mu mlađi i svežiji izgled.\nSa daljim, didaktičkim ciljem objašnjenja termina „estetska hirurgija“, prvo je poželjno ukratko napomenuti šta je to plastična hirurgija.\nS druge strane, estetski zahvati nemaju potpunu medicinsku svrhu i imaju manje bitan uticaj na fizičko zdravlje, ali takođe imaju funkcionalnu svrhu.\nPročitajte više o pojmovima plastične, estetske i rekonstruktivne hirurgije >>\nCiljevi estetske hirurgije\nEstetska zahvat je zapravo elektivna operacija pomoću koje se menja izgled lica ili tela osobe koja se podvrgava ovoj operaciji, sa ciljem ulepšanja lica ili dela tela kojem je promena neophodna. Prema rečima čuvenog profesora, ujedno i prominentnog člana Britanskog udruženja za plastičnu, rekonstruktivnu i estetsku hirurgiju, Sajmona Keja, estetska hirurgija menja trenutni izgled osobe u poželjni izgled osobe.\nMeđutim on takođe tvrdi da estetska operacija nosi isti broj faktora rizika kao bilo koja druga operacija i da je od krucijalne važnosti kome hirurgu ćete se opredeliti.\nNajčešći estetski postupak u svetu je augmentacija grudi, potom operacija očnih kapaka čija korekcija čini lice da izgleda znatno mlađe. Estetska hirurgija takođe obuhvata postupke kao sto su rinoplastika, liposukcija, abominoplastika, liboplastika itd.\nCilj zahvata ove vrste je zapravo dovođenje prvobitnog izgleda dela tela ili lica u poželjan, novonastali izgled sa minimalnim ili jedva postojećim dodatnim pojavama (otok, modrice), s tim što je rizik po zdravlje minoran a krajnji rezultati dugotrajni i efikasni. Osim pomenutog, psihološko zadovoljstvo pacijenata i njihovo samopouzdanje kao i funkcionalni aspekt su takođe veoma bitni.\nKoji su benefiti estetskog zahvata?\nStatistika kaže da je 90% ispitanika koji su bili pod ovim zahvatom potvrdili teoriju da je estetska operacija zapravo izbor načina života. Ovi ljudi su pobornici teorije da estetski zahvat rešava istoimene probleme. Osim toga, tipičan primer je rinoplastika, pomoću koje mnogi ljudi zauvek reše svoj problem estetske ili funkcionalne prirode. Druga korist je ta, što i većina ispitanika potvrđuje, da će ljudi poboljšati svoje psihofizičko stanje sadovoljstvom i samopouzdanjem nakon jedne ovakve sprovedene operacije.\nPročitajte više o estetskoj hirurgiji u misiji lepote >>\nSa druge strane, postoje ljudi koji su skloni depresivnom stanju zbog nezadovoljstva svojim normalnim, ali ne tako poželjnim izgledom, ovi ljudi, takođe, imaju nisko samopoštovanje. Još jedan od dokaza da postoji višebrojna zdravstvena korist od estetske operacije je taj što ovi ljudi nakon operacije žive zadovoljnijim, ujedno i srećnijim životom.\nIako poboljšanje estetskog izgleda ima pozitivan uticaj na vaše samopouzdanje ili funkcionalnost, ne postoji nužan fizički ili medicinski razlog za estetskim zahvatom kao ni ozbiljnije komplikacije nakon tog zahvata.\nGolubčić ili golupčić pravopis - kako se piše\nK gradu ili ka gradu pravopis - kako se piše\n← Šta znači sanjati šišanje\nPojam plastične, estetske i rekonstruktivne hirurgije →


MUP Crne Gore: Utvrđujemo činjenice u vezi sa napadom na novinara lista Dan | N1 Srbija\nMUP Crne Gore: Utvrđujemo činjenice u vezi sa napadom na novinara lista Dan\n04.12.2019. |20.49 >20.54 |\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Crne Gore potvrdilo je da je Mladen Mijatović službenik Direktorata za vanredne situacije i saopštilo da "utvrdjuje sve činjenice" o njegovom napadu na novinara "Dana" u utorak u Podgorici, te će potom "preduzeti dalje aktivnosti prema službeniku, u cilju utvrdjivanja disciplinske odgovornosti".\nVršilac dužnosti Vrhovnog državnog tužioca Ivica Stanković zatražio je od rukovodioca Višeg državnog tužilaštva u Podgorici da ispita napad na novinara lista "Dan", kojem je prisustvovao i državni tužilac Višeg državnog tužilaštva u Podgorici Miloš Šoškić.\nOn je od Komisije za etički kodeks državnih tužilaca zatražio mišljenje o tome da li je ponašanje Šoškića u skladu s tim kodeksom.\nTelohranitelj biznismena Zorana "Ćoća" Bećirovića u utorak je novinara "Dana" Vladimira Otaševića udario, psovao i pretio da bi ga sprečio da fotografiše kako Bećirović i državni tužilac Šoškić zajedno kupuju mobilni telefon, piše "Dan".\nList piše da je viši državni tužilac mirno posmatrao napad na Otaševića.\nOtašević je policiji podneo prijavu i naveo da je "objavio više tekstova o Bećiroviću", te je "smatrao interesantnim za medije da proprati činjenicu da je Bećirović, protiv koga je ranije podneta prijava tužilaštvu, u društvu tužioca Šoškića".\nOsnovno državno tužilaštvo (ODT) u Podgorici formiralo je predmet protiv biznismena Bećirovića zbog ugrožavanja sigurnosti sudskog veštaka iz Kolašina i pokušaja sprečavanja dokazivanja. U navodno pretećim porukama poslatim tom sudskom veštaku, kako se tvrdi, pominjao je i glavnog specijalnog tužioca Milivoja Katnića i druge tužioce.\nBećirović, jedan od najbliskijih prijatelja predsednika Mila Đukanovića, zato je priveden pre nekoliko dana, ali mu pritvor nije određen.\nOn je danas potvrdio da je saslušan i optužio glavnog specijalnog tužioca Milivoja Katnića da ga "progoni", kako bi "vodio neke privatne ratove".\nBećirović tvrdi i da je Katnić instruirao sudskog veštaka iz Kolašina Aleksandra Rakočevića, koji je uključen u procenu njegove imovine, da ga "namami u neku kafanu, gde bi došao i doneo papire, a onda bi ga njegov specijalni policijski tim uhapsio tokom vršenja dela uticaja na sudskog veštaka", što bi "na silu Milivoje Katnić pokušao da napakuje".\nBećirović navodi da je "prozreo tu nameru", poslao SMS poruku veštaku, a potom je lišen slobode.\ndan Crna Gora


Tramp se pozvao na odbrambeni Zakon o proizvodnji koji dopušta predsedniku da primora kompanije da proizvode robu koja je potrebna za nacionalnu odbranu zemlje.\nOn je rekao da "Dženeral motors" "traći vreme" i da je sada potrebno delovati da bi se zaštitili životi Amerikanaca.\nTramp je na "Tviteru" optužio kompaniju "Dženeral motors" da je smanjila broj respiratora, koji su obećali da će proizvesti, sa 40.000 na 6.000 i da žele previše novca.\nKritikovao je i šefa kompanije Meri Bara rekavši da je sa njim na čelu firme uvek neki problem i neko rasulo.\nUŽIVO) VIŠE OD 533.000 ZARAŽENIH U SVETU U Srbiji korona virus potvrđen kod 457 ljudi, preminulo sedam osoba\nTramp je ranije rekao da primena odbrambenih zakona nije neophodna, jer su kompanije i same počele da preusmeravaju proizvodnju kako bi pomogle u borbi protiv virusa.\n"Dženeral motors" juče je saopštio da će na mesečnom nivou proizvoditi najmanje 10.000 respiratora počevši od aprila.\n"Dženeral motors" sarađuje se pogonom za proizvodnju medicinske opreme u Sijetlu "Venti lajf sistems" radi proizvodnje respiratora u fabrici u Indijani.\nFabrika "Dženeral motorsa" u državi Mičigen koristiće se za izradu hirurških maski, javio je ranije AP.\nU SAD je do sada registrovano 104.000 slučajeva infekcije virusom korona, što je najviše na svietu, navodi Bi-Bi-Si. Od posedica ove infekcije do sada je u Americi umrlo blizu 1.700 ljudi.\nKORONA PRESEK Rusija zabeležila CRNI REKORD, Novi Zeland i Hong Kong slave jer nemaju nove zaražene\nDonacije pokrivaju nestašicu medicinske opreme: Tesla će proizvoditi respiratore, Eplov dobavljač maske...


Hercegovci ulaze u Guinnesovu knjigu rekorda | Hercegovina.Info\nHercegovci ulaze u Guinnesovu knjigu rekorda\nKuprešaci zadnjega dana srpnja okupljaju sve Ivane iz zemlje, susjedstva i dijaspore da zajedno sa svojim obiteljima slave i bolje upoznaju zapanjujuće prirodne ljepote te bogatu kulturu i tradiciju ovog specifičnog bosansko hercegovačkog kraja te istovremeno pomognu zapisati taj poseban trenutak u povijesti - rušenjem Guinnessovog rekorda u okupljanju najviše osoba istoga imena na jednom mjestu, navodi se u priopćenju.\nOriginalna ideja iza ovog događanja koje će zasigurno okupiti najveći broj Ivana na svijetu proizašla je iz poznate pjesme „Vratit će se Ivan s 1000 momaka" popularnog pjevača Marka Perkovića Thompsona, a u cilju promoviranja vrijednosti kupreške zajednice, ljepota kupreškog kraja i bogatstva kupreške tradicije i kulture.\nKupres guinnessova knjiga rekorda u Guinnessovoj knjizi rekorda


Sve vesti za tag: Republika Severna Makedonija / Republika\n- četvrtak, 10. 10. 2019. u 09:00 >> 11:37 34\nPremijeri Severne Makedonije i Albanije Zoran Zaev i Edi Rama doputovali su sinoć u Novi Sad, na inicijativu predsednika Srbije Aleksandra...\n(VIDEO) Boki 13 ostaje u pritvoru: Žalio se da mora napolje zbog zdravlja, ali se boje da bi pobegao\n- petak, 4. 10. 2019. u 14:37 0\n- nedelja, 8. 9. 2019. u 14:01 0\n- ponedeljak, 18. 3. 2019. u 18:38 0\nRusija priznaje Makedoniju pod novim zvaničnim imenom Republika Severna Makedonija, saopštilo je danas rusko Ministarstvo spoljnih...\nGruevski iz Budimpešte traži ukidanje pritvora, evo kako je odgovorio sud u Skoplju\n- nedelja, 17. 3. 2019. u 18:38 0\nBivši makedonski premijer i politički azilant u Mađarskoj Nikola Gruevski, iz Budimpešte je tražio da mu Apelacioni sud u Skoplju ukine...\n- sreda, 27. 2. 2019. u 16:48 0\nVlada Srbije je na današnjoj sednici odlučila da će u budućoj komunikaciji sa zvaničnim Skopljem koristiti naziv Republike Severna...\nTransformacija: U Makedoniji spremne table sa novim imenom države\n- ponedeljak, 11. 2. 2019. u 18:46 0\nU Makedoniji je počelo uklanjanje tabli sa zgrada državnih institucija kako bi se postavili nove sa imenom Severna Makedonija, prenose...\nZaev raspisuje vanredne izbore?\n- sreda, 23. 1. 2019. u 00:04 0\nMakedonski premijer Zoran Zaev potvrdio je večeras da će u najvišim organima njegove stranke, SDSM, u petak biti otvorena debata o tome...\nCipras Grcima: Došlo vreme da se iznesu činjenice o sporazumu sa Makedonijom\nGrčki premijer Aleksis Cipras objavio je danas video-poruku upućenu građanima, u kojoj ističe da...\nGRČKA ODLUČUJE O SUDBINI MAKEDONIJE: Rasprava u parlamentu trajaće četiri dana!\nPredsednik grčkog parlamenta Nikos Vucis odlučio je da rasprava o Prespanskom sporazumu traje dva...\nPotpisano: Albanski zvanični jezik u Makedoniji\n- utorak, 15. 1. 2019. u 00:18 0\nPredsednik Parlamenta Makedonije Talat Džaferi je potpisao Zakon o jezicima kojim albanski postaje službeni jezik pored makedonskog. Zakon...\nI SAD zadovoljne zbog Makedonije! Pompeo: Pozdravljamo odluku Sobranja\n- subota, 12. 1. 2019. u 21:31 0\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo saopštio je danas da Sjedinjene Američke Države pozdravljaju odluku makedonskog Sobranja o...\nCipras poručio Skoplju: Čestitam vam na "uspešnom okončanju revizije ustava BJRM"\n- petak, 11. 1. 2019. u 23:02 0\nIz kabineta grčkog premijera Aleksisa Ciprasa večeras je saopšteno da je on "čestitao kolegi iz Bivše Jugoslovenske Republike...\n- petak, 11. 1. 2019. u 22:53 0\nPolitički lideri u Prištini čestitali su večeras zvaničnom Skoplju i premijeru Zoranu Zaeva usvajanje ustavnih izmena o promeni imena...\nKURC: Veliki korak napred u približavanju S.Makedonije EU\n- petak, 11. 1. 2019. u 22:21 0\nAustrijski kancelar Sebastijan Kurc pozdravio je večeras odluku makedonskog parlamenta o prihvatanju sporazuma za rešavanje spora oko...\nNema više Makedonije, od sada Republika Severna Makedonija\n- petak, 11. 1. 2019. u 19:14 0\nMakedonski parlament je dvotrećinskom većinom glasova usvojio amandman kojim je ta država preimenovana u Republiku Severnu Makedoniju,...\nZaev pristao, biće sve što BESA hoće\n- petak, 11. 1. 2019. u 18:37 0\nMakedonska vlada postigla je dogovor sa albanskom opozicionom strankom BESA i time je, kako navode u zajedničkom saopštenju, obezbeđena...\n- nedelja, 18. 11. 2018. u 21:52 0\nU Skoplju je večeras ispred makedonskog Sobranja održan protest na kojem su demonstranti zatražili da se obustavi procedura za izmene...\nMakedonski premijer Zoran Zaev izjavio je danas da će izmene Ustava radi promene imena države u...\nSKUPLJA DARA NEGO MERA! Albanci naplaćuju dug, traže od Zaeva da albanski bude službeni u celoj Makedoniji!\nPredsednik albanskog pokreta Besa u Makedoniji Biljal Kasami pozvao je makedonskog premijera Zorana...


Otkrivena tajna: 7 zlatnih pravila da zauvek bude zaljubljen u vas!\nPostoje parovi koji se i nakon desetak godina provedenih zajedno i dalje ponašaju poput zaljubljenih tinejdžera. Evo u čemu je njihova tajna.\nAko ste zajedno već neko vreme, sigurno će se i pojaviti određena rutina u vašem odnosu. Izlazite na ista mesta, družite se s istim ljudima.... Iako razvijanje rutine nije ništa loše, s vremena na vreme morate je začiniti nečimdrugačijim, ako ne želite da rutina preraste u dosadu. Izvedite svog dragog u restoran u susednom gradu, organizujte kratki izlet preko vikenda, kupite ulaznice za predstavu... Učinite nešto što pre niste i sigurno ćete se oboje dobro zabaviti i ponovo zaljubiti.


UEFA suočena sa problemom: Klubovi i sponzori vraćaju karte za finale LE | Aktuelno\nUEFA suočena sa problemom: Klubovi i sponzori vraćaju karte za finale LE\nČelsi i Arsenal u početku su se žalili na činjenicu da su dobili ukupno oko 12.000 ulaznica za stadion kapaciteta 67.000 mjesta, ali sada se čini da će skoro polovinu tih ulaznica vratiti jer su našli zainteresovane za ukupno oko 5.500 navijača\nFinale Lige Evrope između Arsenala i Čelsija biće odigrano za osam dana u Bakuu, ali se UEFA i organizatori susrijeću sa ozbiljnim problemima.\nNaime, na stadionu bi moglo da bude mnogo praznih mjesta jer su navijači dva engleska tima dobili tek oko 12.000 ulaznica na objektu koji prima više od 67.000 gledalaca.\nUEFA je sada suočena sa novim problemom jer bi moglo da se dogodi da 29. maja više hiljada mjesta na stadionu ostane prazno.\nKako je prenio Tajms, veliki broj sponzora odlučio je da prati primjer Čelsija i Arsenala i sam se odluči za vraćanje ulazica koje su dobili na raspolaganje upravo zbog teškoća da se organizuje put do Bakua.\nČelsi i Arsenal u početku su se žalili na činjenicu da su dobili ukupno oko 12.000 ulaznica za stadion kapaciteta 67.000 mjesta, ali sada se čini da će skoro polovinu tih ulaznica vratiti jer su našli zainteresovane za ukupno oko 5.500 navijača.\nSa sličnim problemima suočavaju se i sponzori, a očekuje se da oko 2.000 mjesta namijenjenih njima na kraju ostane prazno.\nPrvi kontakt uspostavljen: Ridiger gleda ka Madridu\nSPORT Aktuelno Sport - 01.12.2021-22:55\nAntonio Ridiger bi karijeru mogao da nastavi u Realu. Njemački reprezentativac već pregovara o uslovima odlaska u Madrid. Njegov ugovor sa Čelsijem ističe na ljeto, a...\nProblemi za Tuhela: Čelsi bez šestorice u gradskom derbiju\nSPORT Aktuelno Sport - 01.12.2021-13:15\nMenadžer Čelsija Tomas Tuhel ima problema sa sastavljenjem tima pred večerašnji meč sa Votfordom. Zbog povreda za tim neće konkurisati Timo Verner, Ris Džejms i...\nPremijer liga: Arsenal ponovo niže pobjede, Saka i Martineli srušili svrake\nSPORT Aktuelno Sport - 27.11.2021-15:40\nArsenal je pobijedio Njukasl i na pravi način reagovao poslije ubjedljivog poraza od Liverpula u prošlom kolu Premijer lige. ''Tobdžije'' su na ''Emirejtsu'' slavile 2:0,...\nArsenal spremio novac za fudbalera Milana\nSPORT Aktuelno - 10.11.2021-14:25\nArsenal želi da angažuje fudbalera Milana Franka Mesija. U Londonu pokušavaju da iskoriste problem u pregovorima “rosonera” i veznog fudbalera oko novog ugovora. Milan mu nudi...


Gorenje mašina za sušenje veša DE 82 G - Cena karakteristike iskustva - DS Market\nBela Tehnika › Mašine za sušenje veša › Gorenje mašina za sušenje veša DE 82 G\nPotrošnja energije 235 kWh\nOstalo TwinAir - dvosmerno ubacivanje vazduha u bubanj mašine\nOdabir vremenskog trajanja sušenja(30,60,90 min): u koracima\nModel DE 82/G\n# Jovana Pavkov 29-03-2021 21:06\nDa li isporučujete za Novi Sad I koja je cena? Hvala unapred!\n# admin 2 30-03-2021 09:17\nPoštovana, isporučujemo po celoj Srbiji. Cena isporuke je 1.570 dinara . Za Beograd isporuka košta 600 dinara.


Danas odlučeno: Od početka 2017. godine nove cijene cigareta – Haber.ba\nDanas odlučeno: Od početka 2017. godine nove cijene cigareta\nUpravni odbor Uprave za indirektno oporezivanje (UO UINO) BiH usvojio je na današnjoj sjednici Odluku o utvrđivanju specifične i minimalne akcize na cigarete i na duhan za pušenje za 2017. godinu.\nČlanovi UO UINO, na sjednici koja je danas održana u Mostaru, utvrdili su ovom odlukom da se nova minimalna i specifična akciza za cigarete i duhan primjenjuje od 1. januara 2017. godine, piše “Fena”…\nPrema usvojenoj odluci, koja se zasniva na Zakonu o akcizama u BiH, od 1. januara 2017. godine minimalna akciza iznosit će 2,42 KM, a specifična akciza 1,35 KM za pakiranje cigareta od 20 komada.\nProšle godine, kada je akciza povećana, cijene su izgledale ovako: minimalna akciza na cigarete 2,23 KM po kutiji cigareta, a posebna akciza za pakiranje od 20 komada cigareta 1,20 KM.\nPorezni obveznici i druga lica koja se bave prometom cigareta dužni su popisati zalihe cigareta na dan 1. januara i popisne liste dostaviti nadležnom regionalnom centru UINO do 7. januara 2017. godine, dok se obračun akciza mora dostaviti do 17. januara kako bi se obračunala razlika.\nKalkulaciju maloprodajne cijene, formirane shodno ovoj odluci, porezni obveznici dužni su dostaviti nadležnom regionalnom centru UINO do 30. novembra 2016. godine.\nOvo znači da će nove cijene cigareta biti na snazi od početka 2017. godine, a novi cjenovnik trebao bi biti poznat u decembru ove godine.\nTeme:BiH, cigarete, cijene, duhan, pušenje, UIO BiH


Muzika | P.U.L.S.E Magazin za umetnost i kulturu- Part 41\nHome»Archives»Muzika (Page 41)\nNajbolji omoti albuma u istoriji rok muzike\nAutor P.U.L.S.E, objavljeno 27/05/2011 Muzika, Umetnost\nOmot albuma “Dark Side Of The Moon” grupe Pink Floyd proglašen je najboljim u istoriji u anketi britanskog muzičkog internetskog portala MusicRadar.com. Slika na crnoj podlozi sa zrakom bele svetlosti koju prizma deli u spektar boja pobedila je u anketi ispred umetničkih dela koja su na svojim omotima objavljivali Nirvana, The Beatles i The Clash. Pobednički omot […]\nAutor Boban Savković, objavljeno 17/05/2011 Muzika, Pink Floyd\nAutor P.U.L.S.E, objavljeno 07/05/2011 Mike Oldfield, Muzika\nBregovićev put od roka do liturgije\nAutor P.U.L.S.E, objavljeno 02/05/2011 Bijelo Dugme, Muzika\nNa Betoven festivalu u Bonu ove godine će, pored ostalih eminentnih umetnika, gostovati i Goran Bregović. U gradu na Rajni, rodnom mestu Ludviga van Betovena, on će nastupiti sa svojim “Orkestrom za svadbe i sahrane”. Goran Bregović, odnedavno i zvanično ponovo Sarajlija, za Dojče vele govori o predstojećem učešću na Betoven festivalu u Bonu, o […]


Naslovna strana / novogodišnja prodavnica\nSwisslion Novogodišnji paketić Kutija 1,9 kg\nObradujte Vaše drage slatkim Swisslion paketićem.\nFooz Set za fudbal 27x33cm, Set za mladog dizajnera Ford GT, Cars auto Bully Francesco, Paw Patrol Bojanka sa 6 flomastera 23x33cm, Hot Wheels stikeri fluorescentni, Aqua Attack Set figura Predasaurus, Avengers Gumeni obelezivac za djacku torbu, Hand Spinner BULK 35824\nNird Novogodišnji Paketić Za Bebe\nTiggi Aktivna kocka, Tiggi Zvečka Triangl, Plišani Slon\nPuzzle 4 U 1, Lutka, Aparat za kafu\nSwisslion Novogodišnji paketić Kesa 1,36 kg\nKao da je pravo sa smrznutih snežnih padina stigla u vašu kuću da novoj godini donese zimsku čaroliju.\nWinx Edu set poveži slike I oblike Clementoni, Minnie/Filly Set za crtanje oboji torbu, Frozen Figura, SlipPets Figura u kesici, My Little Pony Pinkie Pie Figura Eraser 12x8x3cm 6ass, Paw Patrol Bojanka sa 6 flomastera 23x33cm.\n80 plavih led lampica ulepšaće prazničnu atmosferu.\nZelena jelka visine 210cm je pravi izbor jer će se savršeno uklopiti u enterijer svake prostorije.\nNird Novogodišnji paketić Za Dečake Uzrast 3-5 godina\nDinosaur, Puzle 4u1, Aerodrom set\nKimtec Novogodišnji paketić za dečake Uzrast 3-6 g. 012NG725\nGolf set deluxe, Građevinske mašine CAT Mini Machine 7 cm, 2/1 SORTO, Lopta mini stealth Chameleon\nNovogodišnji Bor Sa Belim Vrhovima 80 cm 20905\nKao da je u vaš dom pored radosti uneo i čist planinski vazduh.\nKimtec Novogodišnji paketić za devojčice Uzrast 3-6 g. 012NG734\nDečji salon set za ukrašavanje kose, Igračka Set reketa, Club Petz muzički ranac Blu blu\nNird Novogodišnji paketić za Devojčice Uzrast 6+\nIzradi Svoj Ruksak, Disney Frozen Ploča Piši-briši, Kuhinjski set\nNird Novogodišnji paketić za Dečake Uzrast 6+\nBejblejd, Voz sa šinama\nDekorTrend Hladno Bela Led Svetleća Zavesa KDS143\nNovogodišnja svetleća zavesa, od belih sijalica, za spoljnu i unutrašnju upotrebu koja će doprineti toploj, prazničnoj atmosferi.\nNovogodišnja Jelka PolyMix 240cm KFB 074\nZelena veštačka jelka visine 240cm je pravi izbor jer će se savršeno uklopiti u enterijer svake prostorije.\nUčinite da Vaša novogodišnja jelka izgleda još lepše.\nNovogodišnja Jelka Aljaska 250 cm 22480\nZelena jelka, visine 250cm je pravi izbor jer će se savršeno uklopiti u enterijer svake prostorije.\nVeštačka jelka visine 150cm je pravi izbor jer će se savršeno uklopiti u enterijer svake prostorije.\nJelka zelena sa belim vrhovima 150cm 170473\nZelena jelka visine 150 cm je pravi izbor jer će se savršeno uklopiti u enterijer svake prostorije.


Takmičenje u dublovima za kraj stonoteniske sezone | MEDIJA CENTAR BOR - Borski Info - centar - Gradjanska čitaonica Evropa\nFotoreportaža, Sport, Stoni tenis\n6. juna 2016. Slobodan R.\tOstavite komentar\nTakmičenjem u dublovima na otvorenom gradskom prvenstvu u Boru zaavršena je ovogodišnja sezona stonog tenisa. Na takmičenju je učestvovalo 15 parova iz Bora, Zaječara, Kladova i Negotina. Prvo mesto i prelazni pehar osvojili su Nikola Colić i Aleksandar Buđelan iz Bora koji su u finalu savladali dubl Miloš Repedžić / Elvis Krajišnik. Bronzane medalje za osvajanje trećeg mesta dobili su parovi : Ljubiša Milenović / Nikola Milonjić i Stefan Bogdanović / Mladen Milovanović. Za borske stonotenisere sada sledi pauza do septembra kada kreću takmičenja u novoj sezoni.\nSNIMAK FINALNOG MEČA: COLIĆ/BUĐELAN – Krajišnik/Repedžić\n1.mesto: Colić/ Buđelan\n2.mesto : Krajišnik/Repedžić\nPrethodni članak05. jun – Misli-Jedi-SačuvajSledeći članakBor: Hakovan sajt opštine


Halštat: Najfotogeničniji gradić Austrije – Marija In Wonderland\nMaštala sam o njemu već neko vreme i konačno smo se sreli on i ja prošle godine, bio je to mesec avgust. Međutim, da li je mladost ili ludost, odlučila sam da se godinu dana kasnije, ponovo vratim, da ga upoznam i zagrlim onako kako je zaslužio i prvog puta. Dobrodošli u malenu bajku, zvanu Halštat.\nU Halštatu, postoje nekoliko stvari koje možete da vidite, za koje će vam biti potrebno možda i manje od sat vremena, pa upravo zbog toga, ovo nije mesto koje ćete danima istraživati, već je više namenjeno za jednodnevnu posetu, uživanje i opuštanje u prirodi i neuobičajenom bajkovitom ambijentu.\nNa samom početku ulaska u gradić, nalazi se informativni centar u kojem možete uzeti mapu, kako bi se jednostavnije orijentisali, međutim male su šanse da nešto preskočite i ne obiđete, zato što je mesto zaista maleno. Ono na šta prvo nailazite jeste muzej, u kome se nalaze brojna originalna otkrića od samog nastanka Halštata, pa sve do njihove religije, kulure i svakodevnog načina života.\nNekoliko koraka dalje je glavni trg – Marktplatz, možda i najmanji koji sam do sada videla. Na centru trga nalazi se statua Svetog Trojstva, koja je okružena klupama, dok je ceo trg bogato ukrašen cvećem. Ovde se nalazi i hotel, nekoliko kafića i restorana raznobojnih pastelnih fasada i predstavljaju savršeno mesto za kratak predah. U pogledu na Alpe i kućice kao naslikane, izviruje i toranj protenstantske crkve koja predstavlja glavni simbol Halštata, a sagrađena je 1785. godine prvenstveno kao molitvena kapela.\nOdmah iznad, na brdu, nalazi se i mala katolička crkva. Do nje vam je potrebno nekoliko minuta, ispred koje se nalazi groblje i kosturnica, po čemu je ovo mesto takođe poznato. Retko je da ćete negde čuti, da bi groblje trebalo da posetite, ali ovo je po svom istorijskom značaju posebno. S obzirom da nije bilo dovoljno mesta da se svi stanovnici grada sahranjuju, a kremiranje nije bilo dozvoljeno, još u 12. veku napravljena je kuća kostiju – Beinhaus.\nNakon deset godina, vadili bi se ostaci preminulih, kako bi se na tom istom mestu sahranjivali drugi. Tako su čuvane samo lobanje, koje su prvo nekoliko nedelja stojale napolju, kako bi pobelele, a onda bi po njima iscrtavali imena, datum smrti i razne motive i simbole. Grobovi su mali, ukrašeni cvećem, a krstovi su urađeni poput malih drvenih krovova.\nS obzirom da je Halštat okružen Alpima, sunce ovde nestane dosta ranije, oko 16 h, ali na otoku, baš ispod ove crkve, možete malo duže da upijate vitamin D. Ukoliko od ove crkve nastavite još malo ka naped, stižete do vidikovca, sa kojeg nastaju magične razglednice Halštata. Zatekla sam ogroman broj ljudi koji se nalazio pored ograde i još toliko njih koji su čekali svoj red za fotografisanje. Jedino što vam preostaje jeste de budete strpljivi, ili da se vratite kasnije, tačnije posle zalaska sunca, što je i najbolji period u toku dana kada možete da napravite kvalitetnije fotografije.\nOno što Halštat čini toliko posebnim jeste istoimeno jezero, koje je duboko čak 125 metara i čini jedno od najbogatijih ribnjaka. Takođe, stalni stanovnici jezera jesu beli graciozni labudovi, koji su uvek spremni za fotografisanje ili da vam jednostavno prave društvo u šetnji pored jezera. Ukoliko želite da imate pogled na grad, iz drugačijeg ugla, tačnije sa jezera, postoji mogućnost iznajmljivanja čamca ili grupna vožnja brodićem.\nOvde se nalazi i najstariji rudnik soli na svetu, koji danas predstavlja muzej. Do njega možete doći pešaka, iz nekoliko pravaca sa glavnog trga ili žičarom, koja se nalazi na svega nekoliko metara od Turist info. Pogled na panoramu čitavog gradića, nažalost sam propustila, tako da to ostavljam za sledeći put.\n🍂🍁Magična jesen 🍁🍂 °°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°°° #hallstatt #hallstattaustria #hallstattlake #austria #hellooctober #autumn #happyday #topaustriaphoto #amazingplace #travelinspiration #travelgirl #newadventures #lifeisgood #everydayisagoodday #marijainwonderland🌎\nA post shared by Marija In Wonderland (@_marija_jovic) on Oct 18, 2018 at 10:23am PDT\nTakođe, predlažem vam da se prošetate i do male crkve koja je izgrađena u kasnom baroknom stilu, krajem 18. veka koja se nalazi na brdašcu, iznad zone parkinga broj jedan, u pravcu posle žičare. Kroz ovo naselje, odnosno od parkinga broj dva, nalazi se vodopad, do kojeg vam je potrebno oko sat vremena hoda. Šumska staza putem vodenog toka, više je predviđena za planinare sa ozbiljnijom opremom.\nOvo maleno selo u Austriji magnet je za oči za one najveće zaljubljenike u fotografiju. Svaki delić je pažljivo uređen, sa puno detalja koji se uklapaju u čitavi ambijent ovog mesta i upravo zbog toga sigurna sam da ćete pasti u iskušenje da fotografišete čak i tamo gde stoji znak da je fotografisanje zabranjeno.\nMoram priznati da sam takav znak videla samo na jednom mestu, ispred kuće, koja se nalazi uz samu obalu jezera. Iako ovde živi nešto manje od 1.000 ljudi, meštani se trude da zaštite svoju privatnost, tako da ćete primetiti ispred mnogih ulaznih vrata kuća da je prilaz zabranjen. Takođe, korišćenje drona i snimanje iznad naselja je zabranjeno.\nJedina mana ovog gradića, jeste veliki broj turista, tačnije kineza, koji dolaze u zaista velikim grupama, tako da je već oko 10 h ujutru ogromna gužva koja traje sve do zalaska sunca. Predložila bih vam da u tom periodu najveće gužve, odmorite, uživate pored jezera, popijete kafu ili čaj, a da jutarnje časove i vreme posle ručka iskoristite za šetnju i obilazak.\nPrvobitno loše iskustvo prilikom posete ove destinacije, svakako me nije navelo da od putovanja odustanem, ali da bez dobre organizacije više na isto nikako ne krećem. Ovde bih se rado ponovo vratila i nadam se da ćemo se Halštat i ja još jednom sresti.\nDo sledeće avanture, iz zemlje čuda, šaljem vam veliki pozdrav! 😊\nPrethodno Banjska stena: Tara na dlanu\nSledeće Kako da napravite jedinstvene fotografije sa putovanja\n5 thoughts on “Halštat: Najfotogeničniji gradić Austrije”\n26 novembra, 2018 u 12:20 pm\n8 decembra, 2018 u 7:08 pm\nPovratni ping: Halštat: Najfotogeničniji gradić Austrije - Putomani.rs\n26 januara, 2019 u 2:53 pm\nOdličan putopis i maestralne fotografije!!! Veliko BRAVO!!! 🙂\n2 februara, 2019 u 8:13 pm\nHvala od srca draga Marina i Tamara! 🙂


20/10/2020 | 16:00 ⇒ 16:01 | Autor: SRNA\nPremijer Republike Srpske Radovan Višković rekao je danas u Čelincu da lani, kada su potpisivani sporazumi sa ruskom stranom o nabavci helikoptera, niko nije znao da će se pojaviti virus korona, te istakao da bi raskid takvih međunarodnih ugovora bio na štetu Srpske.\nVišković je, kada je riječ mogućnosti stopiranja najavljene isporuke jednog od tri helikoptera koje Srpska nabavlja od Rusije zbog troškova uzrokovanih pandemijom virusa, rekao novinarima da je ta procedura kompletno završena još prošle godine, te da se ušlo u realizaciju.\n- Da li je neko lani znao da će se pojaviti virus? Ne možete neke važeće međunarodne sporazume i dogovore prekinuti jer bi to bilo samo na štetu Srpske. Da ovog momenta to treba da radimo, ne bismo, ali lani smo imali finansijsku situaciju i smatrali da to možemo. Možemo i sada - poručio je Višković.


MIROSLAV LAZANSKI: „Bondstil“ je jedina uspešna firma na Kosovu i Metohiji\nMIROSLAV LAZANSKI: „Bondstil“ je jedina uspešna firma na Kosovu i Metohiji\nDa bi ste ušli u Bondstil, najveću vojnu bazu Kfora na Kosovu, nije dovoljno da ste najavljeni, da vas čeka američki oficir i da ste došli sa nemačkim potpukovnikom. Pripadnici privatne bezbednosne kompanije koja vrši spoljno obezbeđenje baze, opremljeni automatskim puškama, u uniformama, ljubazno vas zamole da izađete iz automobila iako ste stigli u vojnom vozilu Kfora, onda vas smeste iza betonskog zida da ne možete da gledate proceduru kompletnog pregleda vozila i prtljaga, ali sve to traje relativno kratko.\nBondstil o kojem su se u našoj javnosti poslednjih desetak godina ispredale takoreći prave bajke, jeste vojni kamp, koji je dobio ime po američkom heroju iz vijetnamskog rata, smešten u blizini Uroševca. Baza je na visoravni, manjem uzvišenju koje dominira okolinom, delom je na privatnom, a delom na društvenom zemljištu. Korišćenje društvenog zemljišta Kfor ne plaća, a privatnim vlasnicima, kojih ima oko 140, Kfor godišnje plaća rentu od ukupno 220.000 evra. Od jednog kraja baze do drugog ima oko pet milja, neki objekti i smeštajni kapaciteti u međuvremenu su demontirani, reklo bi se da Bondstil polako odumire. Na početku je misija imala 50.000 ljudi, a danas je na Kosovu oko 5.000 pripadnika Kfora.\nTrenutno u Bondstilu boravi 720 američkih pripadnika Kfora, kao i 510 vojnika, podoficira i oficira iz deset država: Poljske, Ukrajine, Turske, Rumunije, Jermenije, Švajcarske, Slovenije, Hrvatske, Francuske i Nemačke. U bazi radi 50 američkih civila-oficira za vezu, 180 civila drugih nacija pod ugovorom, kao i 820 lokalnih stanovnika, takođe pod ugovorom. Baza sada može da primi 2.400 ljudi plus dodatnih 1.500. Izgrađeno je 146 tipičnih američkih drvenih baraka za stanovanje vojnika. Žene i muškarci smešteni su odvojeno.\nTu je i 30 zgrada od metala, ogromni specijalni hangari od plastike za remont helikoptera, šoping centar, kafići, restoran koji može da prihvati 800 ljudi, dva fitnes-centra, crkva, skladišta hrane i goriva, najmodernija bolnica, heliodrom sa 11 američkih „blek houk helikoptera, dva hrvatska helikoptera Mi-17, dva švajcarska helikoptera, jedan slovenački. Vojnicima su na raspolaganju i sportski tereni za fudbal, košarku, golf, kilometri saobraćajnica, parkirališta. Bodljikavom žicom opasani su i unutar baze specijalno čuvani objekti.\nStruju daju generatori na dizel-gorivo, snage 16,9 megavata, dovoljno za grad srednje veličine, voda se dobija prečišćavanjem iz šest velikih bunara. Hrana se nabavlja u zemljama EU, jedino se hleb kupuje od lokalaca, jer kažu da je hleb na Kosovu odličan. Svi otpaci bilo koje vrste se recikliraju, strogo se vodi računa o ekologiji.\nBondstil je, zapravo, jedina firma koja uspešno posluje na području Uroševca. Plate lokalnog stanovništva koje radi u bazi su od 400 do 800 evra. A Kfor svojim boravkom puni budžet Kosova sa 15 odsto sredstava. Za sve zaposlene u Bondstilu hrana i smeštaj su besplatni, a da je hrana na nivou najboljih svetskih hotela uverio sam se lično: dvadeset vrsta jela, sedam vrsta ribe, ali nema piva niti bilo kog drugog alkohola.\nU komandi baze dočekali su me američki pukovnik Dejvid Vuds, komandant multinacionalne borbene grupe „Istok”, poljski potpukovnik Remiguš Zielinski, zamenik komandanta i gospođa Dela Hodžis koja je zapravo civilna direktorka baze Bondstil odgovorna za logistiku i materijalnu podršku.\nVojnici pod komandom pukovnika Vudsa „pokrivaju” istočni deo Kosova, a njihov rejon se opet deli na sever, centralni deo i istok. Pukovnik Vuds je komandir jedinice od 1.500 vojnika, podoficira i oficira iz devet država. Nemaju nijedan tenk niti borbeno vozilo pešadije, nijedan „abrams” ni „bredli”, na Kosovu Kfor sada nema tenkove.\n„To je super”, kažem pukovniku.\n– Naravno, to pokazuje da je bezbednost bolja i da nam ovde ne trebaju ni tenkovi ni borbena vozila. Operativni smo 24 sata dnevno i bez toga.\n– Ma, nisam mislio na tenkove u tom kontekstu.\n– Nego na šta ste mislili?\n– Pa, pošto ovde više nema tenkova, i kada vi jednog lepog dana odete sa Kosova, onda srpski tenkovi mogu da sjure do Đakovice za šest sati. Znate, nikad se ne zna.\n– Ma hajte, to su srpska posla.\nPukovnik Vuds kaže da su odnosi sa lokalnim srpskim stanovništvom dobri i da njegova jedinica ima redovne sastanke sa predstavnicima vojske Srbije. Organizovane su zajedničke patrole duž administrativne linije, a on sam je nedavno bio u Novom Pazaru na sastanku s oficirima vojske Srbije. Tada je posetio i jedan srpski manastir i, kako kaže, impresioniran je srpskom prošlošću i kulturom.\n– Je li neko od oficira Vojske Srbije bio u Bondstilu?\n– Ne znam za raniji period, ja sam ovde tek 45 dana.\n– Pa pozovite ih.\nPukovnik Vuds naglašava da se u Bondstilu u hitnim slučajevima pruža i medicinska usluga lokalnom stanovništvu, ali i da Bondstil nije najveća američka baza u Evropi, jer je Ramštajn u Nemačkoj veća. Šta će biti sa Bondstilom kada jednog dana Kfor ode pukovnik ne zna. Kako se smanjuju zadaci misije Kfora tako se smanjuje i Bondstil. Tamo gde je nekada bila spoljna ograda sada su prazni tereni bez ograde.\nVode me u operativni centar 525. američke borbeno-izviđačke brigade, poznate i kao „Munjevita”. Munja je simbol sposobnosti jedinice za komunikaciju i elektronsko ratovanje, a šahovsko polje je znak budnosti danju i noću. Brigada je jedinstvena kombinacija vojne obaveštajne službe, konjice, odnosno helikoptera, i mogućnosti izviđanja na daljinu, a vuče svoje poreklo iz tri jedinice iz Drugog svetskog rata: 525. tima za ispitivanje, odnosno obaveštajne grupe, kontraobaveštajnog odeljenja 218. korpusa i 38. konjičkog eskadrona. U vijetnamskom ratu poginulo je 60 pripadnika 525. vojnoobaveštajne grupe 525. brigade. Operativne snage brigade prikupljaju prvoklasne informacije, rade obaveštajne analize i nadzor na daljinu. Imaju veliko iskustvo iz svih ratova i intervencija u poslednjih 50 godina, posebno iz Iraka i Avganistana.\n– Da li prisluškujete sve u regionu i zašto ste baš sada na Kosovu – upitao sam pukovnika Vudsa.\n– Ma ne, ovde smo ne zbog neke posebne situacije, mi se rotiramo u inostranstvu na svake tri godine, dva bataljona su nam trenutno u Avganistanu, a jedan je ovde. Ali on nema obaveštajnu ulogu.\n– Koristite li i bespilotne letelice na Kosovu?\n– Da, imamo takve letelice ovde, to su „pume”, pokazaćemo vam ih.\n– Pa šta gledate?\n– Samo posmatramo šta se događa, osmatramo teren, puteve, neko veće okupljanje ljudi.\n– Alternativne srpske puteve?\n– „Puma” ima relativno mali domet, nekoliko kilometara, to je taktička bespilotna letelica, ali ostaje u vazduhu do tri sata i daje sliku terena u realnom vremenu.\nNisu mi dozvoli da iznutra slikam operativni centar 525. borbeno-izviđačke brigade u Bondstilu. Velika prostorija sa kompjuterima, kartama, šemama, operativci su smešteni na galerijama na četiri nivoa. Kao u Kejp Kenediju, klima-uređaji, prigušena svetla. Sve se osmatra i prati, možda i kako oni Srbi tamo na severu Kosova sada okreću jaganjce i tamane hladno pivo? Samo jedan telefon na stolu u podnožju galerija.\n– Je li to za vezu s Obamom?\nPukovnik Vuds se samo nasmejao. Njegov zamenik, potpukovnik Zielinski u šali je dodao: „Nije za Obamu, možda jeste za Pentagon”. Inače, svi oficiri u Bondstilu naglašavaju da su oni oficiri Kfora, a ne nacionalnih armija.\nNapolju je „blek houk” snažnom elisom uskovitlao pesak i prašinu. Vežu mi gurtne, sedim pored otvorenih vrata, vetar bije sa svih strana, helikopter se naginje. Kao u Vijetnamu. Prvo odredište je baza Kfora kraj Novog Sela. Bazu su Francuzi nazvali „Latr de Tasinji” po čuvenom De Golovom generalu iz Drugog svetskog rata. Pukovniku Vudsu raportira američki potpukovnik Erik Krajder, komandant baze. On „pokriva” Zubin Potok, Leposavić i Zvečane. U Mitrovici nemaju vojnike. Odnosi sa Srbima dobri.\nLetimo dalje, odredište je baza Noting hil kod Leposavića. Tu je stacionirano 128 vojnika Kfora. Odnosi sa lokalnim Srbima dobri. Sledeća „stanica” je baza Kfora kod prelaza Jarinje. Vojnici su ovde smešteni u šatore. Pokazuju mi bespilotnu letelicu „pumu”. Kažu da ne koriste satelit za izviđanje terena. Mogu li da otkriju svaki srpski puteljak? Pukovnik Vuds se smeši.\n– Ne postoji ništa bolje od očiju vojnika.\nPreko reke Ibar je neka vrsta alternativnog puta. Šta je za Kfor alternativni put? Svaki onaj po kojem može da ide kamion teži od tri tone, kaže potpukovnik Krajder. Odnosi sa Srbima dobri.\n„Blek houk” me dovozi do baze kod prelaza Brnjak. Tu su Francuzi sa oklopnim automobilima „panhard” i Austrijanci sa drvenim čamcima kojima po jezeru Gazivode kontrolišu administrativnu liniju. Austrijska ratna flotila na Kosovu vozi me po jezeru. Sa kosovske strane obale, mali brodić sa ogromnom srpskim zastavom. Nemački pukovnik Ginter Bon prati moj pogled na zastavu: „Mi smo neutralni, podržaćemo sve što se vi i Albanci dogovorite. Ali dogovorite se jednom.”\nU sumrak „blek houk” me je vratio u Prištinu. Nad Kosovom pada noć…


Radio Tivat | II Skup alternativne i komplementarne medicine u Kotoru\n18 окт II Skup alternativne i komplementarne medicine u Kotoru\nPosted at 09:59h in Zdravlje\tby\tweb master\nU organizaciji NVO Holistički centar Harmonija iz Kotora, u subotu će se u tom gradu održati II Skup alternativne i komplementarne medicine, koji će okupiti predavače različitih profila, a u cilju upoznavanja javnosti sa osnovnim informacijama o pojedinim metodama liječenja. Skup je zakazan za subotu, 22.oktobar u Hotelu Vardar u Starom gradu, od 10 do 14 sati.\nNevladina organizacija Holistički centar HARMONIJA nastala je iz potrebe da se modernom čovijeku pomogne da ponovo pronađe cjelinu sopstvenog bića, postigne harmoniju u samom sebi i živi u skladu sa svojim okruženjem i mišljenjem, ističe njen osnivač, Boštjan Fistič. NVO HC HARMONIJA osnovana je sa ciljem da promoviše i prezentuje komplementarne i alternativne grane medicine i da stanovništvo Crne Gore upozna sa raznim načinima liječenja koji dopunjavaju službenu medicinu i saradnjom sa službenom medicinom koja se sve više primjenjuju kako u svijetu, tako i kod nas. Cilj HC Harmonija je da kroz organizaciju skupova, radionica i prezentacija građanima predstavi različite metode alternativnog i komplementarnog načina liječenja, te im na taj način pomogne im da izaberu onaj pristup koji im najviše odgovara u cilju postizanja unutrašnje harmonije i zdravlja.\nII SKUP ALTERNATIVNE I KOMPLEMENTARNE MEDICINE je namijenjen svima koji žele da saznaju osnovne informacije o pojedinim alternativnim i komplementarnim granama, a glavne teme ovog skupa biće nutricionizam, Reiki metoda, akupunktura, homeopatija, Fractal Drawing metoda, kvantna medicina, Darkfield mikroskopija, holistički pristup liječenju, a biće riječi i o genetski modifikovanoj hrani. Najavljeni predavači su eminentni stručnjaci: dr Snežana TOMIĆ, dr Lidija L. MASLOVAR, dr Vjera L. USANOVIĆ, dr Zorana S. NIKOLIĆ, ing. arh. Gordana RAŽNJATOVIĆ , dr Milenka G. VRANEŠ , dipl. hem – homeopata Ljiljana KRGOVIĆ, Tijana BURGER i drugi.


PORTAL: Pretnje smrću predsedniku Srbije\nBeograd -- Predsednik Srbije i nosilac izborne liste "Za evropsku Srbiju" Boris Tadić dobio je pismo u kojem mu se preti smrću.\nPreteći plakati protiv predsednika Srbije (FoNet, arhiva)\nKako prenosi "Blic", navodeći da je imao uvid u sadržaj tog pisma, Tadić se u tom pretećem pismu, između ostalog, proziva da će "položiti račune za izdaju zemlje i da će kao dokazani izdajnik srpskog naroda dobiti ono što mu sleduje - metak u čelo".\n"Samo vi, izdajnici, imajte na umu da je najteže krivično delo izdaja naroda i države, a to je baš ono što vi činite. I nemojte biti sigurni da vas zbog toga neće stići ruka pravde i sa najstrožom mogućom kaznom", deo je pretećeg pisma, za koje se tvrdi da jedno od brojnih koja stižu na adresu predsednika Republike.\nU Tadićevom kabinetu odbili su da komentarišu ove informacije, dok je portparol Republičkog tužilaštva Tomo Zorić rekao da mora da se konsultuje sa tužiocem.\nDinkić: Ozbiljno shvatiti pretnje\nMinistar ekonomije i regionalnog razvoja Mlađan Dinkić pozvao je danas nadležne organe da reaguju na preteće pismo upućeno predsedniku Srbije Borisu Tadiću.\n"Mislim da tužilaštvo treba ozbiljno da se pozabavi ovim pismom. Ovo ozbiljno mora da se shvati", rekao je Dinkić, koji je i jedan od lidera koalicije "Za evropsku Srbiju".\nGostujući u Kažiprstu Radija B92, on je rekao i da u svim civilizovanim zemljama postoje službe bezbednosti koje se brinu o građanima i predsedniku republike.\nDinkić je naveo da bi tužilaštvo trebalo da reaguje i zbog lepljenja plakata u Beogradu na kojima preko fotografija Tadića i potpredsednika Vlade Srbije Božidara Đelića stoji natpis "državni neprijatelji".\nОбјавио ADMIN у 12:21


Potražnja za medom nikad veća, skočile i cijene: Kilogram čak 20 KM | Vidiportal - Regionalni info portal!\nHome Novosti Potražnja za medom nikad veća, skočile i cijene: Kilogram čak 20 KM\nPotražnja za medom nikad veća, skočile i cijene: Kilogram čak 20 KM\nIako je godinama unazad u ljetnim mjesecima vladala mala potražnja za medom i pčelinjim proizvodima, ovog puta, i pored veće cijene, traži se tegla više.\nOve godine česte padavine, a potom visoke temperature dovele su do toga da je količina izvrcanog meda u Bosni i Hercegovini s nekadašnjih 10 do 15 kilograma po košnici, sada spala na jedva pet kilograma.\nSejo Deljo, predsjednik Saveza pčelara FBiH, ističe da je ovo još jedna katastofalna godina što se tiče prinosa meda, ali da je ove godine zabilježen porast cijene.\n“Sama potražnja diktira cijenu, pa stoga ne čudi da je cijena meda sada već 20 KM, a može se očekivati da opet dođe do rasta”, kazao je Deljo za “Nezavisne novine”.\nIstiče da su ovogodišnji prinosi samo u tragovima, te da značajne količine bh. pčelari nisu imali.\n“Imali smo tokom proljeća kišne periode i vjetrove, nakon čega je nastao značajan period koji su pčele iskoristile za svoj razvoj. Ipak, nakon toga je došao nagli preobražaj i skok temperatura”, rekao je Deljo.\nKako je rekao Goran Mirjanić, profesor na Poljoprivednom fakultetu u Banjaluci i dugogodišnji pčelar, ranijih godina u ljetnim mjesecima jako malo se tražio med, dok je ove godine situacija totalno drugačija.\n“I pored toga što sam u prethodnom periodu morao da korigujem cijenu meda s 15 na 20 KM po kilogramu, jako je velika potražnja, a posebno naših ljudih iz dijaspore”, kazao je Mirjanić.\nŠto se tiče ovogodišnjih prinosa, ističe da je ovo jedna od lošijih godina te da se samo u nekim područjima pčelari mogu pohvaliti dobrim prinosima.\n“Odmah se to odrazilo na poskupljenje meda, jer dosad je koštao od 15 do 20 KM, dok sada to prelazi 20 KM s tendencijom rasta”, ističe Mirjanić za “Nezavisne novine”.\nBude li se nastavio trend loših klimatskih prilika, koje direktno utiču na prinos meda, a indirektno i na prinos ostalih pčelinjih proizvoda, ističe, moraće dodatno povećati cijenu.\nPrevious articleUlje češnjaka: moćan čistač krvožilnog sustava i podizač imuniteta\nNext articleRaspisana potjernica za Bosancem koji je ubio bivšu ženu metalnom šipkom\nNovi detalji nesreće u Bijeljini: Vozač koji je udario dječaka i...\nRazriješeni članovi UO Doma za djecu bez roditeljskog staranja koji su...


Promocija knjige "Sve postaje riječ, u riječi da živi" - Vijesti | Radio Televizija Budva - Budva Crna Gora\nPromocija knjige "Sve postaje riječ, u riječi da živi"\nPromocija knjige u izdanju Društva za kulturni ravoj Bauo, dr Ane M. Zečević, teoretičarke kulture i teatrološkinje iz Beograda i dugogodišnje saradnice društva za kulturni razvoj Bauo, "Sve postaje riječ, u riječi da živi: prilozi o kulturnoj istoriji Paštrovića i Budve", biće održana u četvrtak 16. januara u Petrovcu u Spomen-domu "Crvena komuna", sa početkom u 18h.\nRecenzenti knjige su dr Miroslav Luketić, dr Mila Medigović Stefanović i dr Zlata Marjanović, urednik izdanja je mr Dušan Medin, dok je fotografiju na koricama (školski brod "Jadran" u paštrovskim vodama, 2018. godine uradio fotograf prof. mr Stevan Kordć iz Kotora).\nOsim navedenog, u knjizi možemo da čitamo i predgovor akademika Radomira V. Ivanovića, izvode iz tri recenzije, registar ličnih imena koja se pominju u knjizi, kao i obimnu bio-bibliografija autorke koju je priredila bibliograf dr Branka G. Dragosavac, s oko 200 bibliografskih jedinica koje je autorka dosad objavila. Publikacije je objavljena uz podršku Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije tokom 2019. godine, broji ukupno 308 stranica B5 formata, a štampana je i povezana (meki povez) u štampariji "Topalović" u Valjevu.\nAna M. Zečević je rođena u Beogradu (1972), a porijeklom je iz Vasojevića. Osnovnu i srednju muzičku školu pohađala je u Moskvi i Beogradu.\nDiplomirala je na odsjeku za Opštu muzičku pedagogiju na Fakultetu muzičkih umetnosti u Beogradu u klasi redovnog prof. dr Zorislave M. Vasiljević, na predmetu Metodika solfeđa, sa temom „Predstavnici nemačke škole – pregled i analiza“.\nU periodu od 1994. do 1996. radila je u osnovnoj školi „Stevan Sinđelić“ u Beogradu kao nastavnik predmeta Muzička kultura. Narednih godina radila je kao profesor teorijskih predmeta, zabavišta i hora u osnovnoj muzičkoj školi „Vladimir Đorđević“ u Beogradu. Od 2001. stalno je zaposlena u srednjoj muzičkoj školi „Josip Slavenski“ u Beogradu, kao profesor teorijskih predmeta, dok je u periodu od 2006. do 2012. obavljala dužnost pomoćnika direktora. U istoj školi angažovana je kao rukovodilac rada osnovne muzičke škole, razredni starješina srednje škole i kao član Tima za razvojno planiranje i stručno usavršavanje. Živi u rodnom gradu, Beogradu.


U Rio ide ukupno 266 ruskih sportista - Sputnjik Srbija\n04:44 29 Oktobar 2020\n11:35 30.07.2016 (osveženo 14:08 30.07.2016) Preuzmite kraći link\nMutko je ranije izjavio da će na Olimpijskim igrama učestvovati 272 sportista, međutim, kasnije je saopšteno da su dizači tegova suspendovani.\n„Zahtev našeg tima temeljno je ispitan, znate sve kriterijume. Prijavili smo se za 29 od 34 sporta, od kojih za četiri sporta nije potrebna kvalifikacija, tako da se naš tim danas sastoji od 266 članova. To je veoma jak tim“, rekao je Mutko novinarima.\nRusija će u narednih dan-dva uložiti žalbu Sportskom arbitražnom sudu (CAS) u vezi sa suspendovanjem ruske reprezentacije u dizanju tegova, rekao je ministar sporta Rusije Vitalij Mutko.\n„Nažalost, Međunarodna federacija u dizanju tegova je opet primenila kolektivnu odgovornost i suspendovala ceo tim. Sada možemo sledeće: CAS radi 24 sata dnevno, mislim da ćemo danas ili sutra podržati sportiste i u odbrani“, izjavio je Mutko na televiziji „Meč TV“.\nRanije je Međunarodna federacija u dizanju tegova diskvalifikovala Federaciju u dizanju tegova Rusije sa Olimpijskih igara 2016. u Rio de Žaneiru. Federacija je svoju odluku objasnila time da je statistika ruskih dizača tegova „šokantna i razočaravajuća“.\nOlimpijada, Rio, dizači tegova, diskvalifikacija, ruski sportisti


– Pored troškova uklanjanja procijenjenih na čak 1,56 miliona KM, građane će samo troškovi nadzora koštati 30 hiljada KM – Za bespotrebne i nelegalne naplatne kućice, za koje niko neće odgovarati, izdvojeno pola miliona KM više nego što je potrebno\nNovi rok za uklanjanje naplatnih kućica u Glamočanima\n27.11.2017. / 15:40\nBANJALUKA – Uklanjanje naplatnih kućica u Glamočanima, za koje su poreski obveznici u RS 2013. godine izdvojili 2,1 milion KM, još je pod znakom pitanja, jer je po drugi put produžen rok za dostavu najpovoljnijih ponuda. Svakako, nepromijenjena je ostala\nKnežević mjesečno primao 4.400 KM\n15.04.2014. / 9:11\nBANJALUKA, Nedeljko Knežević, sada već bivši direktor JP “Putevi RS” i tri izvršna direktora u ovom preduzeću, smijenjeni su sa funkcija jer su, suprotno zaključku Vlade RS iz 2011. godine, imali neto primanja veća od 3.000 KM.\n11.04.2014. / 16:56\n– DUŠKO GOJIĆ VD DIREKTORA “PUTEVA RS” BANJALUKA, Vlada Republike Srpske danas je na sjednici smijenila generalnog direktora “Puteva Republike Srpske” Nedeljka Kneževića, kojeg će, kako saznaje poslovni portal CAPITAL.ba, na toj poziciji zamijeniti dosadašnji član Nadzornog odbora Duško Gojić,\nKnežević: Ovu godinu obilježili projekti Čemerno i Stambolčić\n31.10.2013. / 10:54\nBANJALUKA, Direktor Javnog preduzeća “Putevi Republike Srpske” Nedeljko Knežević rekao je da će ovu godinu sigurno obilježiti završetak dva velika i kapitalna infrastrukturna projekta – prevoj Čemerno i tunel “Stambolčić”.\nRadovi na autoputu Doboj-Prnjavor su prema planu\n19.09.2013. / 16:11\nBANJALUKA, Radovi na izgradnji autoputa na dionici od Doboja do Prnjavora odvijaju se planiranom dinamikom, a za ove radove obezbijeđeni su svi zakonom propisani akti, zaključeno je na sastanku ministra saobraćaja i veza Republike Srpske Nedeljka Čubrilovića sa direktorima “Autoputeva\n„Putevi RS“ zbog pada prihoda otkazuju investicije\n30.07.2013. / 9:19\nBANJALUKA, Prihodi JP „Putevi RS“ u prvih šest mjeseci ove godine manji su za 11 odsto ili za dva miliona maraka u odnosu na isti period prošle godine, zbog čega će morati otkazati neke od investicija koje su planirane za\nPrevoj Čemerno koštaće dodatnih 15 miliona KM – Integral nema pravo na aneks\n07.03.2013. / 8:00\nBANJALUKA, Izgradnja najvećeg pojedinačnog infrastrukturnog projekta u RS, tunela i novog puta na prevoju Čemerno, koštaće ukupno 87 miliona KM, što je 15 miliona KM više nego što je planirano, ekskluzivno saznaje poslovni portal CAPITAL. Razliku u cijeni, snosiće izvođač,\nPuštena u saobraćaj obilaznica\n06.10.2012. / 17:14\nBIJELJINA, Predsjednik Republike Srpske Milorad Dodik i direktor “Puteva Republike Srpske” Nedeljko Knežević pustili su u saobraćaj treći krak obilaznice oko Bijeljine, vrijedan osam miliona KM.\nRadojičić otvorio rekonstruisanu dionicu regionalnog puta\n18.09.2012. / 15:31\nČELINAC, Predsjednik Narodne skupštine Republike Srpske Igor Radojičić otvorio je danas u čelinačkoj Mjesnoj zajednici Jošavka rekonstruisanu dionicu regionalnog puta Čelinac – Prnjavor u dužini od 20 kilometara.\nKnežević: Sanacija klizišta Čemerno do kraja godine\n16.07.2012. / 10:50\nBANJALUKA, Direktor Javnog preduzeća „Putevi Republike Srpske“ Nedeljko Knežević rekao je da je u ovoj godini planirano da se prioritetno i ubrzano završavaju projekti, među kojima su trajno rješenje klizišta Čemerno, tunel “Stambolčić” i rekonstrukcija i modernizacija magistralnog puta Banjaluka\nZlatna povelja za Nedeljka Kneževića i ”Mehaničke konstrukcije”\n16.04.2012. / 11:59\nKOTOR VAROŠ, Komisija za nagrade i priznanja Skupštine opštine Kotor-Varoš predložila je odbornicima lokalnog parlamenta da u okviru obilježavanja 24. aprila – Dana opštine, zlatne povelje dobiju direktor ”Puteva Republike Srpske” Nedeljko Knežević i preduzeće ”Mehaničke konstrukcije”.\nČubrilović: Održati nivo putne mreže\n19.01.2012. / 14:40\nBANJALUKA, Ministar saobraćaja i veza Republike Srpske Nedeljko Čubrilović rekao je da ima potrebe za rehabilitacijom mreže magistralnih i regionalinih puteva, ali da je za sada neophodno održavati na postojećem nivou.\nKnežević: Izgrađenost putne mreže u RS nezadovoljavajuća\n18.12.2011. / 10:22\nBANJALUKA, Sadašnji stepen izgrađenosti putne mreže u Republici Srpskoj (RS) nije zadovoljavajući, s obzirom na to da je na 100 kvadratnih kilometara izgrađeno svega 16,5 kilometara magistralnih i regionalnih puteva, izjavio je v.d. direktora “Puteva Republike Srpske” Nedeljko Knežević.\nKnežević umjesto Lazendića\n23.11.2011. / 14:57\nBANJALUKA, Načelnik opštine Kotor Varoš Nedeljko Knežević imenovan je za vršioca dužnosti direktora preduzeća “Putevi Republike Srpske (RS)”, saznaje Srna.


Levodropropizin — Википедија\nLevodropropizin je organsko jedinjenje, koje sadrži 13 atoma ugljenika i ima molekulsku masu od 236,310 Da.\nLevodropropizin na Vikimedijinoj ostavi.\nПреузето из „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Levodropropizin&oldid=12328365”


VELIKA ČAST Joveljić u konkurenciji za "zlatnog dečka" svetskog fudbala - MaxBet Sport\n15.10.2019. Ažurirana vest: 15.10.2019. u 13:31\nDejan Joveljić prerano je napustio srpski fudbal (Foto: Starsport)\nNekadašnji fudbaler Crvene zvezde Dejan Joveljić ostao je u najužem izboru za laskavu nagradu “Zlatni boj”.\nNapadač Ajntrahta iz Franfurta je među 20 kandidata. Momak iz Bijeljine je ovog leta za 4.000.000 evra prešao u klub iz Bundeslige, a u Ljutice Bogdana je dominirao u juniorskog konkurenciji. Taman kada je zakoračio u najbolji tim, naravno, bio je prodat.\nČini se da je najveće šanse da osvoji ovu ngaradu imaju holandski štoper Matijs de Liht, koji je letos iz Ajaksa prešao u Juventus i najskuplji fiudbaler sveta u poslednjem prelaznogm roku, Portugalac Žoao Feliks. On je za 126.000.000 evra prešao iz Benfike u Atletiko iz Madrida.\nTu je i nova nada Barselone Ansu Fati, igrač Arsenala Mateo Gneduzi, napadač PSV Ajndhovena Donijel Malen, Englez iz Borusije Dortmund Džejdon Sančo…\nWho deserves to win? pic.twitter.com/8Zc0AWKIHF\n— #GONE ||DB (@Owura4ever) October 15, 2019\nTagovi:Dejan JoveljićFudbalTop3Zlatni boj\nSRBIN ODVODI “GAUČOSA” Zvezdin Argentinac na ceni u Grčkoj\n15.10.2019. at 19:49\nNista od Jovelje, poranio je sa odlaskom


Gasovod „Istring“ zaobilazi Srbiju | Energetski portal Srbije\nGasovod „Istring“ zaobilazi Srbiju\n21.07. 2016 Gas\nSinoć je nacionalna televizija RTS prenela da će zamena za „Južni tok“, gasovod „Istring“, zaobići Srbiju. Slovačka i Bugarska potpisale su sporazum o gradnji tog gasovoda, što je deo plana EU da obezbedi alternativu ruskom gasu. Istovremeno, ruski izvoz gasa u Evropu raste, pa zato „Gasprom“ očekuje da uskoro dobije saglasnost svih zemalja članica za gradnju „Severnog toka 2“\nInvesticija vredna 2,2 milijarde evra spada u jeftinije projekte jer će se koristiti i postojeća gasna mreža. Slovačka i Bugarska su se dogovorile o kapacitetu od 20 milijardi do 40 milijardi kubnih metara gasa godišnje.\n„Dakle, to je dobar gasovod kao jedna konekcija za eventualno moguće snabdevanje jedne i druge strane, ali taj gasovod ne daje nikakvu novu diversifikaciju, nikakav novi izvor osim ruskog gasa“, napominje Vojislav Vuletić iz Udruženja za gas.\nUrednica Balkan magazina Jelica Putniković ističe da je taj gasovod, zapravo, jedna dobra poslovna ideja Slovaka, koji hoće da se uključe u nove tendencije EU da se napravi što više gasnih mreža.\n„Pitanje je ko će ga finansirati, jer Unija nije odobrila sredstva za njegovo finansiranje“, navodi Putnikovićeva.\nIstovremeno, ruski izvoz gasa u Evropu raste, samo prošle godine uvećan je za osam odsto. Zato i „Gasprom“ očekuje da uskoro dobije saglasnost svih zemalja članica za gradnju „Severnog toka 2“, koji povezuje Rusiju i Nemačku.\n„Gasovod ‘Severni tok 2’ udvostručiće naš izvozni kapacitet preko severnog koridora i za jedan i po put skratiti putanju za dopremanje ruskog gasa do sve većih tržišta u severnoj i zapadnoj Evropi. U poređenju s tradicionalnom rutom, smanjiće troškove transporta gasa i do dva puta“, napominju iz „Gasproma“.\nMoskva najavljuje da bi mogla da oživi i projekat „Južni tok“, ako Unija pokaže volju za to. To bi bio spas za energetsku bezbednost Srbije i celog Balkana, koji je i najugroženiji, jer ima samo jedan pravac snabdevanja – preko Mađarske.\n„Smatram da je južnoj Evropi i centralnoj Evropi ‘Južni tok’ neophodan i smatram da će on biti u dogledno vreme izgrađen“, dodaje Vojislav Vuletić u razgovoru sa novinarkom RTS-a.\nKroz Energetsku uniju koju je formirao, Brisel pokušava ne samo da poveže evropsko gasno tržište, već i da obezbedi niže cene gasa. Uvozi se iz Amerike, ali je transport skup.\n„I dalje su cene niže u Americi. Imamo neke procene koliko će cene pasti zbog Energetske unije, ali je prilično teško to sada reći, jer će se stvari dinamično razvijati pod uticajem svetskog tržišta gasa i nafte“, objašnjava potpredsednik Evropske komisije zadužen za energetiku Maroš Šefčovič.\nInače, Unija je ovog meseca izdvojila 263 miliona evra za energetsku infrastrukturu. Najviše novca uložiće u gradnju gasovoda koji će povezati zemlje članice u baltičkom regionu.


Testeral doo - Net Magazin\nPREDSTAVLJAMO USPEŠNE KOMPANIJE TESTERAL doo\nLideri u svojoj branši\nFirma pripada grupaciji STS Kan u vlasništvu porodice Vidojević * Poslovanje vodi Sanja Vidojević Stanimirović, koja je nominovana za preduzetnika godine u izboru Ernst & Young (EY)\nKompanija Testeral iz Jagodine pripada grupaciji STS Kan u vlasništvu porodice Vidojević, koja se bavi preduzetništvom još od 1971. godine. Poslovanje sa aluminijumom započeli su 1996. da bi u međuvremenu došli do proizvodnje viskokvalitetnih arhitektonskih aluminijumskih i čeličnih konstrukcija, fasada, prozora i vrata.\nŠto se tiče stolarije, cilj firme je da kupcima obezbedi na jednom mestu kompletan materijal za izradu iste po najpovoljnijim cenama, sa doslednim i pouzdanim kvalitetom brendova. Svojom distribucijom, komercijalom i stalnim lagerom Testeral uspešno snabdeva 3000 kupaca u svim gradovima Srbije. Ovlašćeni su uvoznici i distributeri za proizvode raznih brendova koji se bave proizvodnjom repromaterijala za stolariju, a od koji su najznačajni Elvial, Dobroplast, Stublina, Maco, Isoleader, Panadur.\nPripadnik treće generacije u porodici Sanja Vidojević Stanimirović trenutno vodi poslovanje Testerala. Ona sa ponosom ističe da su stručnost, tradicija i kvalitet sinonim za Testeral, kao i to da su zaposleni i „know-how“ njihova najveća vrednost u kompaniji. Testeral izvozi 95 odsto svoje proizvodnje na tržište Zapadne Evrope, a njihov cilj je, između ostalog, da postanu vodeća balkanska kompanija u svojoj branši.\n-Kada me pitaju u čemu je formula uspeha, uvek naglašavam – posvećenost, hrabrost, ljubav, požrtvovanje... Spremnost da se preuzme odgovornost, spremnost na odricanje, na ispunjavanje zahtevnih standarda, spremnost da se kada treba i rizikuje, to je ono što odlikuje preduzetnika – ističe Sanja Vidojević Stanimirović u razgovoru za Net Magazin.\nPo rečima naše sagovornice, porodične firme su svuda u svetu „kičma kapitalizma“, jer ove kompanije krasi sloga i harmonija bez čega ne može biti dobrih poslovnih rezultata.\n-Nažalost, domaće porodične firme u Srbiji su zanemarene, prednost se daje inostranim investitorima. Kada bi država prepoznala značaj domaćeg preduzetništva svima bi bilo bolje. Poslovna klima mogla bi se promeniti, što bi za posledicu imalo i veći privredni rast. Budućnost srpske privrede je u izvozu, i to ne samo u zemlje Zapada i Evropske Unije, nego i u sve ostale zemlje. Velika su tržišta u igri, postoje nebrojene mogućnosti...\nUspesi kompanija u vlasništvu porodice Vidojević nisu prošli nezapaženo. Zbog izuzetnih poslovnih rezultata i profesionalizma kojim se odlikuje u svome radu, Sanja Vidojević Stanimirović bila je uvrštena u kandidate za najboljeg preduzetnika 2017. godine, u izboru Ernst & Young (EY). O ovome Sanja kaže:\n-Izuzetno sam počastvovana što sam bila među kandidatima za ovo prestižno priznanje i to će mi u budućnosti biti velika motivacija. Činjenica da sam u društvu najboljih preduzetnika za mene je vetar u leđa, a to je ujedno i jedna dodatna obaveza za moju kompaniju da podižemo kvalitet i standarde – zaključuje Sanja Vidojević Stanimirović u razgovoru za Net Magazin.\nU vlasništvu porodice Vidojević nalaze se četiri firme, od kojih su dve takozvane „sestre – kompanije“. Grupacija STS Kan obeležila je nedavno 20 godina uspešnog poslovanja i otvorila show room koji će posetioce podsetiti na ono najvažnije - dom i porodicu. Na svečanom otvaranju, Sanja Vidojević Stanimirović podsetila je da je za njih porodica lajt motiv poslovanja.


U Kikindi ponovo spektakl! | Igre mladih\nU Kikindi ponovo spektakl!\nKikinda po tradiciji spektakularno organizovala Sportske igre mladih Srbije\npon, 20. maj 2019.\nSrbiju je u nedelju pogodio potop, Kikinda je bila jedan od gradova na udaru. Ipak, sa SIMovcima došlo je sunce i lepo vremen i Karavan radosti i prijateljstva Dunav osiguranje Sportskih igara opravdao je očekivanja i u Kikindi. O tome koliko se deca u ovom prelepom vojvođanskom mestu raduju Igrama svedoči činjenica da je opština Kikinda još pre tri godine, kada su Igre prvi put bile u tom gradu, ustanovila SIM sportski dan. To znači da sva deca u Kikindi današnji dan provode baveći se sportom, igrajući se i družeći se. A ima li ičega što klinci vole više od toga!\nPored velikog broja dece, svečanom otvaranju Dunav osiguranje Sportskih igara mladih u Kikindi prisustovali su i Bosiljka Srdić (zamenica gradonačelnika grada Kikinda), Ivana Jovanović (predsednica Dunav osiguranje Sportske igre mladih Srbije), Nikola Lukač (načelnik Severnobanatskog okruga), Snežana Oluški Vlačić (načelnica Školske uprave za Banat), Dunja Grbanušić (sekretarka društvenih delatnosti grada Kikinda), Svetislav Vukmirica (veliki prijatelj Igara i tehnička podrška iz Džudo kluba „Partizan” Kikinda), Zorica Mijatović (sportska direktorka Dunav osiguranje Sportskih igara mladih), Jelena Krvopić (koordinatorka Dunav osiguranje Sportskih igara mladih Kikinda 2019), Marija Mihajlović (asistentkinja predsednice Dunav osiguranje Sportskih igara mladih), Svetlana Mirčić (predsednica Sportskog školskog saveza Kikinda), Ivana Bakić (predsednica Sportskog saveza Kikinde) i mnogi drugi.\nSvi oni uživali su u maestralnim nastupima polaznika plesne škole „Dance’n’Soul” i Kikindskog gimnastičarskog društva, koji su zagrejali atmosferu uoči velikog trenutka – polaganja zakletve prijateljstva. Zakletvu je u ime dece položila mlada nada kikindskog tenisa Simona Mirčić, a u ime sudijske organizacije Dunav osiguranje Sportskih igara mladih Srbije Sandra Maljković, glavni sudija u igri Lino izmedju dve vatre.\n– U Kikindi žive ljudi velikog srca s kojima se od prvog trenutka razumemo i bez mnogo reči. I oni su, kao i mi, uvek spremni da načine korak više, kako bi usrećili svu našu decu i oplemenili im detinjstvo. Zahvaljujući doprinosu naših saradnika iz Kikinde, ideja sportskog dana je zaživela i proširila se i na druge gradove u Srbiji. Naša saradnja sa lokalnom samoupravom u Kikindi je iz godine u godinu sve bolja, a deca u ovom gradu će vam potvrditi da su Igre za njih jedan od najradosnijih i najlepših događaja u godini. Našim današnjim takmičarima želim puno sreće na sportskim terenima, a unapred se zna da će i danas najveću pobedu u Kikindi odneti drugarstvo, što i jeste osnovni cilj Igara – istakla je Ivana Jovanović.\n– Ovo je četvrta godina kako je Kikinda deo Sportskih igara mladih. Naši najuspešniji mladi sugrađani predstavljaće naš grad na završnom finalu u Beogradu. Želim svoj deci da poručim da se danas svim srcem bore za pobedu, ali i da nauče da na pravi način podnesu i poraz, jer ima nešto što je daleko važnije i vrednije od plasmana, a to su druženje, prijateljstvo, ljubav. Sve te vrednosti donosi nam upravo sport – rekla je Bosiljka Srdić.\nKao što je već poznato, Sportske igre mladih osmišljene su po uzoru na velike Olimpijske igre, pa se uoči početka takmičenja na svim sportskim terenima najpre pali baklja prijateljstva i to je uvek najsvečaniji trenutak ceremonije otvaranja. Tako je bilo i u Kikindi, a baklju je uneo Luka Žilić, fudbaler, golman i učenik OŠ „Vuk Kradžić“ u pratnji naših malih drugara SIMovaca Ljube i Dunje Grbanušić I Mihajla Vujčića.\nPlamen baklje zagrejao je srca talentovanih mladih kikindskih sportista i oni nisu časili časa da pokažu šta umeju. Praćeni himnom Igara odjurili su u nove pobede. Vatreni navijači neumorno su bodrili svoje favorite na terenima za basket, odbojku, tenis i rukomet, a uzbudljivo je bilo i na šahu, stonom tenisu, igri Lino između dve vatre, kao i na Coca-Cola kupu u malom fudbalu.\nDečake i devojčice kojima je lavić Viktor doneo najviše sreće, pa su im na grudima zablistale medalje, gledaćemo na državnom finalu u Beogradu već sredinom jula. Ako se i tamo dobro pokažu, njihovo putovanje nastaviće se ka superfinalu u Splitu, gde će se ovog avgusta takmičiti, upoznati nove drugare i uživati u fenomenalnom mini-letovanju.\nA svi koji su bili na terenima SC Jezero mogli su se osvežiti vodom Rosa, kao i konzervama Coca Cola. A najmlađi su se oduševili, kada je Maskota Lino, delio kremiće.


Petak, 21 Veljača 2020 08:59\nZahvaljujući "Farmi Podhum" iz Livna divlja deponija na Ploči, koja se nalazi na magistralnom pravcu Livno - Tomislavgrad, je uspješno sanirana.\nKako navode iz ove farme otpad s divlje deponije je prikladno zbrinut, a uglavnom se radilo o smeću, građevinskom i organskom otpadu.\nUkupno je odvezeno 231 kamion otpada i materijala, a novčana sredstva za sanaciju je osigurala "Farma Podhum" (12,000 KM), Vlada Hercegbosanske županije i Fond za zaštitu okoliša Federacije BiH (25,000 KM). Radovi na sanaciji su trajali 60 dana.\nKako bi spriječili buduće odlaganja otpada na ovoj lokaciji postavljena je rampa, kamere i znak upozorenja. Rampa nikada neće biti zaključana, a njena funkcija je da svatko tko prođe bude evidentiran snimanjem. Navode iz "Farme Podhum".\nUkoliko bude nasvjesnih posjetitelja snimke će biti javno objavljenje i dostavljene nadležnim službama.\nViše fotografija pogledajte na facebook stranici "Farma Podhum".\nLivno neće postati regionalni deponij otpada\nZavod za javno zdravstvo Federacije BiH jutros je objavio nove podatke o broju zaraženih korona virusom u FBiH. ...


Humanitarni koncert za dječaka Mehmeda Šabića | WTV | Novosti iz Gračanice\nOpćenito 25. Septembra 2018. Esmer Oštraković\nHumanitarni koncert organizuje Filmark produkcija, održat će se 12.10. u maloj dvorani SKPC Mejdan Tuzla sa početkom u 19 sati u svrhu prikupljanja novčanih...


Teodorović: Sraman izveštaj Etičke komisije FON-a | Autonomija\n"Njihova formulacija je značajan doprinos beščašću vremena u kome živimo"\nNastavno-naučno veće Fakulteta organizacionih nauka sutra treba da se na vanrednoj sednici izjasni o predlogu fakultetske Etičke komisije, da se ministru finansija Siniši Malom izrekne mera javne opomene zbog „postojanja elemenata neakademskog ponašanja“ u njegovoj doktorskoj disertaciji.\nKako je Danas prvi pisao, Etička komisija je u svom izveštaju konstatovala da nije dobila dovoljno činjenica da bi mogla doneti „nedvosmisleno mišljenje“, jer Stručna komisija u svom mišljenju nije navela da li je do propusta u citiranju pojedinih izvora došlo, i u kojoj meri, „na osnovu namere, nemara ili druge radnje kandidata“.\nProfesor Saobraćajnog fakulteta Dušan Teodorović, koji je jedan od podnosilaca žalbe univerzitetskom Odboru za profesionalnu etiku na prvostepenu odluku FON-a, kaže za Danas da je izveštaj Etičke komisije FON-a „sraman i kukavički“.\n„U vezi sa plagijatom Siniše Malog, članovi Etičke komisije FON-a, profesori Nevenka Žarkić Joksimović i Mladen Čudanov pišu da je „kandidat za polaznu osnovu u obradi pojedinih pitanja koristio doktorsku disertaciju S. Hajlemariama.“ Bezočno prepisivanje desetina stranica teksta, dijagrama, tabela, referenci i zaključaka eritrejskog profesora Hajlemariama i srpskih naučnika Boška Mijatovića i Borisa Begovića, profesori FON-a nazivaju „polaznom osnovom u obradi pojedinih pitanja“. Njihova formulacija je značajan doprinos beščašću vremena u kome živimo“, smatra Teodorović.\nOn dodaje da su prethodnih dana „svi koji ukazuju na sraman plagijat Siniše Malog pod strahovitim pritiskom“.\n„Određene službe su i mene, kao prvopotpisanog na žalbi u vezi sa disertacijom Malog, u saradnji sa saradnicima i poslušnicima, pokušale moralno da diskredituju u Skupštini, na televiziji Pink i u tabloidu Kurir“, naveo jeTeodorović za Danas.\nProfesor i genetičar Miodrag Stojković smatra da je Etička komisija trebalo da predloži izricanje najstrože mere – javnu osudu, ali da i ona ne bi promenila činjenično stanje: „Da Siniša Mali nije deo vlasti, odavno bi izgubio ukradenu titulu, ne bi se izmišljale prepreke, sastajale komisije bez NN veća, donosile odluke koje su jedino stranački korisne. Siniša Mali je onoliko doktor nauka koliko su „veliki“ određeni profesori FON-a, univerziteta i SANU koji podržavaju ovakva dešavanja ćutanjem. Kako stvari stoje, ova nakaradna priča i ostalih nekoliko hiljada lažnih diploma mogu da se reše samo kada vlast iste prestane da štiti. Pošto je dobar deo vlasti sačinjen od falsifikatora znanja, ne očekujem da će samoinicijativno dati ostavke ili se postideti svojih prevara. Ovom javnom opomenom Siniša Mali to sigurno neće“, kaže Stojković.


Novosti :: Opijum za narod\nNekoliko sati nakon što je Federalni ured za pravdu Švicarske odlučio da će zapovjednik obrane Srebrenice, Naser Orić, umjesto Srbiji, po čijoj je potjernici uhapšen, biti izručen Bosni i Hercegovini, dnevnik Radio-televizije Srbije je započeo najavom obraćanja predsjednika Vlade te zemlje, Aleksandra Vučića, zakazanom točno za osam sati uvečer. Srbima, naravno, kao i ostalim balkanskim narodima i narodnostima, točnost nije na spisku vrlina, pa sa premijer ukazao sa pet-šest minuta zakašnjenja i krenuo govoriti o jabukama. Da, o jabukama, domaćim, koje je donio za podijeliti novinarima.\nGovorio je tog dvadeset i petog lipnja Aleksandar Vučić i o Naseru Oriću, u Srbiji osumnjičenom za ratni zločin nad civilima u selu Zalazju, počinjenom u ljeto 1992. Baš tako – i o njemu, ali i o pomenutim jabukama, pa zatim o razlici između bruto domaćeg PDV-a i BDP-a, pohvalama od Međunarodnog monetarnog fonda i reformama koje Srbija provodi bez suvišnih zašto, o Jadovnom i Drugom svjetskom ratu… Prema gruboj procjeni, Vučić je o onome zbog koga je sazvao novinare zborio, neka bude, osam od nekih četrdeset minuta, koliko mu je trebalo od priče o voću do njegovog dijeljenja žurnalistima.\nZapravo, te večeri, dvadeset i petog lipnja, srpski je prvi ministar pričao puno, ali ni slova, jednog jedinog, nije zucnuo o drugoj vijesti iz centralne informativne emisije javne televizije, a ona glasi: Vlada Srbije oglasila je prodaju Telekoma, kompanije u većinskom državnom vlasništvu, uz očekivanu cijenu od oko jedne i pol milijarde eura! Inače, 99,8 posto korisnika fiksne telefonije u Srbiji račune plaća Telekomu Srbije, kao i više od polovice onih što imaju mobitele (56 posto), te oko 76,7 posto uživatelja u blagodatima interneta, a godišnji prihodi te tvrtke veći su nego sve što zaradi konkurencija, koja u Srbiji nije ni mala ni siromašna. A prodaja Telekoma je dio paket-aranžmana Srbije sa MMF-om.\nBakir Izetbegović nije ni zucnuo o prodaji BH Telecoma, o čemu valjda od prve sekunde mandata priča federalni premijer Fadil Novalić. A riječ je o najprofitabilnijoj kompaniji te vrste u BiH, koja posluje pozitivno iako vrlo često funkcionira kao kasica SDA-a\nIstoga dana kada i Vučić, medijima se, naravno u Sarajevu, obratio bošnjački član Predsjedništva Bosne i Hercegovine, Bakir Izetbegović. Kazao je kako se na slučaju Orić vidi da je, sa svim svojim unutarnjim komplikacijama, BiH ipak sposobna štititi vlastite građane. Za razliku od Vučića, Izetbegović nije donio jabuke, nije trunio o uspjesima Vlade, niti jedne od mnogobrojnih, a ni MMF nije spomenuo, iako od njegove dobre volje ovisi opstanak kako državnog tako i entitetskih proračuna.\nIstina, Izetbegović i nije imao puno lijepog reći o navedenom, a i šire: federalna se Vlada uvelike raspala, a za sastavljanje nove on mora progutati ne žabu, kako je to znao reći pokojni Zoran Đinđić, već još nešto gore i smrdljivije. Zato je, uostalom, pregovore sa Fahrudinom Radončićem – sa kojim je lider SDA-a nekada bio blizak prijatelj, a kasnije i već dugo smrtni neprijatelj – prepustio čelniku HDZ-a Draganu Čoviću. Može, istina, koalicija SDA-a i HDZ-a većinu u Federaciji nekako sklepati i bez Saveza za bolju budućnost, ali to znači suradnju sa nizom malih stranaka velikih očekivanja. Ima, vjerojatno, takva i Radončić, isti onaj Radončić koji je SDA više stotina puta u posljednjih nekoliko stotina dana nazvao zločinačkom organizacijom, opisujući predsjednika stranke, Izetbegovića mlađeg, kao pokrovitelja bošnjačke mafije.\nTakođer, o još nečemu Izetbegović nije zucnuo: o prodaji BH Telecoma, o čemu, od valjda prve sekunde mandata, priča federalni premijer Fadil Novalić. Treba li, evo ako treba, istaći da je BH Telecom najprofitabilnija kompanija te vrste u BiH, da ima najviše korisnika i da posluje pozitivno bez obzira na to što vrlo često funkcionira kao kasica SDA-a – stranke kojoj se polako od kontrole otimaju i vlastiti parlamentarni zastupnici, optužujući predsjednika i člana državnog Predsjedništva za nezaustavljiv put u propast, vidljiv, normalno, u njihovoj unutarstranačkoj marginalizaciji i pratećem gubitku utjecaja.\nMiloradu Dodiku, predsjedniku Republike Srpske na rubu opstanka i živaca, ne treba povod za ispaliti verbalni plotun, no kada ga već ima, šteta je ne iskoristiti priliku. Oglasio se dakle i on i to neposredno nakon što je SNSD jedva sačuvao slabašnu većinu u Narodnoj skupštini RS-a, ionako sastavljenu kupovinom poslanika. Za razliku od Vučića i Izetbegovića, Dodik je zbilja bio kratak, jasan, ljutit i spreman na uobičajene prijetnje. Nije to nerazumljivo: o nekadašnjem Telekomu Srpske svakako nema što reći, jer je ta kompanija kupljena od Telekoma Srbije, novac je potrošen u roku odmah, u budžetima entiteta nisu, kako je rekla ekonomistica i politička analitičarka Svetlana Cenić, rupe već krateri, dok ekonomska slika manjeg entiteta nije ni crno-bijela ni siva već samo crna.\nDevet godina moći Milorada Dodika vratilo je RS u ono poslijeratno vrijeme u kojem je Vladom predsjedavao Gojko Kličković, vozeći proračun – manji od recimo tadašnjeg proračuna Kantona Sarajevo – u prtljažniku automobila. No tada se u Banjaluci moglo makar maštati o boljoj budućnosti, dok se danas zna da je neće biti: rasprodana je ili pokradena do te mjere da će oporavak biti užasavajuće dug, ako ikada uopće i započne.\nOrićev put u Švicarsku, njegovo hapšenje i izručenje Bosni i Hercegovini, gdje bi mu trebalo biti suđeno u procesu starijem od posljednje globalne ekonomske krize, nije, naravno da nije, poslužilo za famozno suočavanje sa zločinima ili demistificiranje lika i djela nekadašnjeg milicionara i kasnijeg vojskovođe, već je iskorišteno da se bukom o njemu, živima, mrtvima, junacima i grobovima, zagluši svašta nešto, da se, barem na dva tjedna, umjesto o očajnoj sadašnjosti sa tendencijom daljnjeg pogoršanja, priča o prošlosti, ali ne, naravno, sa ciljem da se nešto novo i bitno kaže, već da se što više bitnog prešuti.\nIspalo je tako da su narodni heroji – a Orić za većinu Bošnjaka to jeste – opijum za narod. Kako onaj kojem pripadaju, tako i za one koji ih zapravo i ne smatraju junacima već ubojicama. Žrtve rata su tu tek dio scenografije u predstavi čiji se zapleti odvijaju iza scena, tamo gdje se donose odluke, dijeli novac i vodi permanentna borba za moć do istrebljenja protivnika.


novembar 2019. – Strana 5 – GRAD Kruševac\nNaslovna » 2019 » novembar (strana 5)\nArhiva po mesecima: novembar 2019\nVečeras “Linija života“ u bioskopu Kruševac\n14. novembra 2019.\tKomentari su isključeni na Večeras “Linija života“ u bioskopu Kruševac 79 Pregleda\nU okviru Večeri domaćeg dokumentarnog filma koje organizuje kruševački Kulturni centarna inicijativu Filmskog centra Srbije, u Bioskopu “Kruševac će večeras u 19 sati biti prikazan film Darka Bajića “Linija života”. Projekciji prisustvuju producentkinja Darja Bajić i scenarista Kosta Peševski „Linija života“ je dokumentarni film o životu i radu akademskog slikara Miloša Bajića, rediteljevog oca. Kroz njegovu ličnu i umetničku biografiju prelama ...\nTrajal bolji od Novog Pazara\n13. novembra 2019.\tKomentari su isključeni na Trajal bolji od Novog Pazara 67 Pregleda\nU 19. kolu Prve lige Srbije, Trajal je u Kruševcu pobedio ekipu Novog Pazara sa 1:0Do minimalne pobede, pete u ovom prvenstvu, „gumari“ su došli zahvaljujući golu Admira Kecapa. U prvom poluvremenu mreže su mirovale, a jedini pogodak na utakmici viđen je u 66. minutu.Sa 23 boda, Trajal je sada 12. na tabeli. U narednom, 20. kolu, gostuje pretposlednjeplasiranom Zemunu.Ostalirezultati19.kolaBudućnost ...\nU Ulici Radovana Miloševića oborena bandera\n13. novembra 2019.\tKomentari su isključeni na U Ulici Radovana Miloševića oborena bandera 161 Pregleda\nZbog jakog vetra koji je duvao u Kruševcu u Ulici Radovana Miloševića pao je stub ulične rasvete, a tom prilikom niko nije povređen, saopšteno je iz gradskog Odeljenja za vanredne situacijeU Izveštaju tog Odeljenja navedeno je da su dežurne ekipe Elektrodistribucije Kruševac i Policijske uprave Kruševac uklonile stub te da je saobraćaj normalizovan. Saopšteno je i da je, prema informacijama dispečerske ...\nSNS: „Nastavljamo da brinemo o potrebama građana“\n13. novembra 2019.\tKomentari su isključeni na SNS: „Nastavljamo da brinemo o potrebama građana“ 218 Pregleda\nDa Srpska napredna stranka ne odustaje od izlazaka na teren tokom kojih kroz različite aktivnosti pomaže sugrađanima rekla je u obraćanju medijima članica Saveta za informisanje kruševačkog odbora SNS-a Nevena ĐurićOna je navela da su naprednjaci domaćinstvima slabijeg materijalnog položaja u Jasici podelili pakete sa hranom i sredstvima za higijenu, u Kukljinu su uređivali prostor oko spomenika Palim borcima u ...\n13. novembra 2019.\tKomentari su isključeni na Narodna stranka: “Država uništava male poljoprivrednike“ 279 Pregleda\n– Pored najskuplje nafte u regionu, najmanjih subvencija, najvećih doprinosa za penzijsko osiguranje, srpski poljoprivrednici sada dobijaju i konkurenciju iz Albanije – rekla je na konferenciji za novinare članica Gradskog odbora Narodne stranke u Kruševcu Ljiljana Rajić Čolić, komentarišući nedavno potpisan Sporazum o slobodnom protoku robe i ljudi sa predsednicima Severne Makedonije i AlbanijeOna je citirala izjavu srpskog predsednika da ...\nU Kruševcu utrošene sve dobijene doze vakcine protiv gripa\n12. novembra 2019.\tKomentari su isključeni na U Kruševcu utrošene sve dobijene doze vakcine protiv gripa 41 Pregleda\nU kruševačkom Domu zdravlja za manje od mesec dana utrošeno je svih 4.380 doza vakcina protiv gripa. Zahtev za dodatne količine je upućen, ali je neizvesno da li će biti isporučene. Virus gripa za sada nije registrovan na području Rasinskog okruga, a ovih dana beleži se blagi porast respiratornih infekcijaPrema rečima epidemiologa, odziv za vakcinaciju ove godine bio je odličan, ...\nBez podataka o odseljavanju iz Kruševca – Odlaze da se (ne)vrate!?\n11. novembra 2019.\tKomentari su isključeni na Bez podataka o odseljavanju iz Kruševca – Odlaze da se (ne)vrate!? 419 Pregleda\nIseljavanja i migracije su uobičajena pojava u savremenom svetu jer ljudi iz siromašnih zemalja, u potrazi za boljim životom, odlaze u uređenije i bogatije zemlje. Srbija se, kao i mnoge zemlje Balkana suočava sa odlivom stanovinštva, a Kruševac deli istu sudbinu. Ne postoje, međutim, precizni podaci o tome koliko ljudi godišnje ode iz Kruševca u druge delove zemlje ili inostranstvo. ...\n11. novembra 2019.\tKomentari su isključeni na Sergeju Lukiću medalja Svetskog juniorskog kupa u Trenčinu 68 Pregleda\nSrpski reprezentativac, Kruševljanin Sergej Lukić, osvojio bronzano odličje u muškom singlu na FZ Forza Slovak Junior 2019, koji je održan u SlovačkojSrpski badminton podmladak nastavio je nisku uspeha na internacionalnoj sceni. Na turniru Svetskog juniorskog kupa, FZ Forza SLovak Junior 2019, koji je održan u Trenčinu, uz učešće preko 200 takmičara sa više kontinenata, izliveno je jedno odličje i to ...\nKošarkaši Napredak Juniora izgubili u derbiju\n11. novembra 2019.\tKomentari su isključeni na Košarkaši Napredak Juniora izgubili u derbiju 57 Pregleda\nU derbiju Prve regionalne lige Zapad, u Kruševcu su se sastale jedine dve ekipe neporažene u dosadašnjem delu prvenstva. Napredak Junior je dočekao Klik iz Arilja, verovatno najjačeg rivala u borbi za viši rang, i morao je da na kraju prizna poraz, iako sa minimalnom razlikom (72:74)I prošle sezone su ova dva kluba režirala neverovatan triler, gde su gosti i ...\nVaterpolisti slavili, košarkaši poraženi\n10. novembra 2019.\tKomentari su isključeni na Vaterpolisti slavili, košarkaši poraženi 71 Pregleda\nVaterpolisti kruševačke Rasine i dalje ne znaju za poraz u Prvoj B ligi i krupnim koracima koračaju ka tituli prvaka i plasman u Prvoj A ligi. Košarkaši Napredak Juniora, pak, izgubili su minimalnom razlikom susret sa Klikom iz AriljaOvog vikenda vaterpolisti Rasine slavili su, pobedivši pred svojom navijačima Dorćol iz Beograda rezultatom 17 :12.– Van svake sumnje najbolji pojedinac na ...\n5. jula 2020., 02:56\nStranački osmomartovski štandovi uoči izbora\nKruševačka policija uhapsila dilera droge\nKonkurs za vršnjačke edukatorke – do 10. februara


Na osnovu odredaba člana 18. Zakona o kinematografiji („Službeni glasnik RS”, br. 99/11, 2/12 i 46/2014) i Uredbe o kriterijumima, merilima i načinu izbora projekata u kulturi koji se finansiraju i sufinansiraju iz budžeta Republike Srbije, autonomne pokrajine, odnosno jedinica lokalne samouprave („Službeni glasnik RS”, br. 105/2016 i 112/2017 ), Filmski centar Srbije, ustanova kulture (u daljem tekstu: „Centar“ raspisuje\nPravo učešća na konkursu imaju distributeri isključivo domaćih filmskih dela (uključujući manjinske koprodukcije) koja su premijerno prikazana u redovnoj bioskopskoj distribuciji u periodu od 01.07.2020. do 30.06.2021, a koji ispunjavaju sledeće uslove:\nminimum 5000 gledalaca za svaki distribuirani dugometražni igrani film, odnosno minimum 1000 gledalaca za svaki distribuirani dugometražni dokumentarni film;\nda su filmovi u kategoriji dugometražni igrani prikazivani u najmanje 10 bioskopa u 8 različitih gradova, odnosno da su filmovi u kategoriji dugometražni dokumentarni prikazivani u najmanje 8 bioskopa u 5 različitih gradova;\nDistributerima koji ispunjavaju uslove teksta konkursa stimulacija će biti raspoređena na sledeći način:\nnovčana sredstva u iznosu od 20% budžetskih sredstava opredeljenih po ovom konkursu biće ravnomerno raspoređeno na sve filmove koji ispunjavaju uslove konkursa;\nostatak od 80% opredeljenih sredstva po ovom konkursu biće raspoređeno srazmerno procentualnom učešću svakog filma u ukupnoj gledanosti domaćih kvalifikovanih filmova.\nIzvod sa internet stranice Narodne banke Srbije na kojem se vidi da Distributer nije u blokadi i\nBiografiju distributera, odnosno profil distributerske kuće;\nPopunjenu Tabelu (podaci o gledanosti filmova);\nKopije ugovora sa producentima;\nDokaz o uplati prihoda na račun producenata;\nKopije ugovora sa prikazivačima;\nDokaz o uplati sredstava na račun distributera od strane prikazivača;\nNarativni izveštaj o postignutim rezultatima u distribuciji domaćeg filma;\nPlan aktivnosti za poboljšanje distribucije domaćeg filma.\nKonkurs je otvoren mesec dana od dana javnog objavljivanja u ”Večernjim novostima”, odnosno od 01. jula do 01. avgusta 2021. godine.\nPrijavni formular i konkursna dokumentacija dostavljaju se na srpskom jeziku u elektronskoj formi u PDF formatu na elektronsku adresu Centra: konkurs2021@fcs.rs sa obaveznom naznakom naziva konkursa, u subject-u.\nSa izabranim podnosiocima priјava Centar zaključuje ugovore o stimulaciji distribucije domaćeg filma.


Podrška SB UN srpskom predsedavanju OEBS-u - 25.02.2015, Sputnik Srbija\nPodrška SB UN srpskom predsedavanju OEBS-u\nPredsedavajući OEBS-a Ivica Dačić izjavio je da je podrška koju je ta organizacija dobila od Saveta bezbednosti UN, a koja je pokazatelj da je Srbija ostvarila... 25.02.2015, Sputnik Srbija\n09:36 25.02.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\n© Sputnik / Sergej Kuznecov / Uđi u foto-galerijuDačić: delegacija iz Prištine posle dugih i teških razgovora odustala od toga na čemu su insistirali\nPredsedavajući OEBS-a Ivica Dačić izjavio je da je podrška koju je ta organizacija dobila od Saveta bezbednosti UN, a koja je pokazatelj da je Srbija ostvarila ulogu poštenog posrednika u rešavanju ukrajinske krize.\nSrpski šef diplomatije je, posle brifinga u Savetu UN o prioritetima rada OEBS-a u 2015. godini, rekao da je svih 15 članica Saveta bezbednosti, uključujući SAD, Rusiju, Kinu, podržalo i čestitalo na srpskim stavovima i predsedavanju Srbije OEBS-u "u jednom trenutku koji podseća na probleme i podele koji su postojali kada je organizacija osnovana pre 40 godina".\nDačić je dodao da dobijena podrška Saveta bezbednosti za funkcionisanje misija OEBS-a pokazuje da OEBS može da bude "verifikator, da definiše da li se poštuju dogovori, ko ih ne poštuje i na takav način osigura i povrati mir i stabilnost u Ukrajini".\n"To je pokazatelj da je ceo OEBS, ali i Srbija kao zemlja koja predsedava njime, imala pravilan pristup i da je ostvarila ulogu da bude objektivan i pošten posrednik u ispunjavanju onoga što predstavlja dogovor, u ovom slučaju, Normandijske četvorke", istakao je Dačić, prenosi agencija Beta.\nPredsedavajući OEBS-a je na sednici Saveta bezbednosti govorio o razvoju najnovije situacije u Ukrajini i iskoracima koji su prethodnih dana napravljeni u razgovorima s "Normandijskom četvorkom" (Rusija, Ukrajina, Francuska i Nemačka), o implementaciji mirovnog sporazuma iz Minska i otpočinjanju političkog dijaloga o ustavnim reformama u Ukrajini.\nDačić je u Njujorku razgovarao i sa ministrima spoljnih poslova Rusije i Ukrajine Sergejom Lavorovom i Pavlom Klimkinom o novom mandatu posmatračke misije u Ukrajini, pošto sadašnji ističe 30. marta.\n"Treba razmotriti dužinu trajanja misije, koja je do sada bila na šest meseci, a i Rusija i Ukrajina se slažu da mandat treba produžiti do 12 meseci, što je velika pozitivna promena u odnosu na prethodni period", rekao je Dačić.\nDodao je da će se razmatrati i da li je dovoljan broj posmatrača, budžet i tehnička sredstva koja treba nabaviti da bi misija mogla uspešno da funkcioniše.\nDačić je rekao da će OEBS nastaviti brifinge i sastanke s UN "zato što OEBS deluje kao važna regionalna organizacija za mir i stabilnost u okviru poglavlja 8 Povelje UN".\n"Od velikog je značaja da dve organizacije, koje ove godine obeležavaju jubileje, 70 godina od osnivanja UN i 40 godina od formiranja OEBS-a, zajednički deluju u narednom periodu", rekao je Dačić.\nDogovoreno je, dodao je, da se u narednim mesecima organizuju slični sastanci o informisanju članica Saveta bezbednosti vezano za situaciju u Ukrajini, ali i druga krizna žarišta na teritoriji članica OEBS-a.


– Sajić: Presuda ne utiče na blokadu Alumine\n– Tužilac nije dokazao da je kredit odobrio i isplatio fabrici\nBIJELJINA, Fabrika glinice „Birač“ nije dužnik litvanske Ukio banke po osnovu kreditnih i drugih s njima povezanih pravnih poslova, jer fabrika nije bila korisnik tih kredita niti preuzimalac obaveza, slijedom čega ove dvije stranke nisu bile u obligacionom odnosu, navedeno je, između ostalog, u presudi koju je danas u korist „Birča“ donio Okružni privredni sud u Bijeljini.\nSud u Bijeljini danas je donio presudu kojom je odbacio zahtjev Ukio banke da im se prizna 155 miliona KM potraživanja od FG „Birač“ u stečaju, a koja je ranije stečajni upravnik Lazo Đurđević osporio.\nU presudi suda, koja je u posjedu CAPITAL-a, navedeno je da je dugove koje su prema Ukio banci imala preduzeća povezana sa FG „Birač“, a koje su imale sjedište u Litvaniji, preuzeo „Birač Europe“ zaključujući sa bankom o tome sporazume.\nAdvokat Ukio banke Aleksandar Sajić rekao je danas za CAPITAL da presudu još nije dobio te da zbog toga ne može ni da je komentariše.\nOn tvrdi da ova presuda nema nikakve veze sa sporom „Pavgorda“ koji je kupio potraživanja Ukuo banke od „Birča“ i „Alumine“ koja je kćerka firma „Birča“.\nTagovi: aluminabijeljinabiracizborizdvajamopresudasudugovorukio bankavazno\n04.04.2022 | 15:37\nPoništena presuda da Litvanci moraju Banci Srpske platiti 114 miliona KM


Sudbina Laferove salvete | MonopolList\nEkonomija, Ostalo – Rubrika ekonomija 09/12/2017\nSudbina Laferove salvete\nPriča o salveti koja je započela poresku revoluciju nedavno je dobila neočekivani obrt. Izgleda da se događaj, toliko puta prepričan u brojnim ekonomskim udžbenicima, odigrao malo drugačije…\nSigurno ste se već susreli sa grafičkim prikazom veze između poreskih stopa i poreskog prihoda, poznatijem kao Laferova kriva. Ova kriva jedan je od najpoznatijih pojmova u ekonomiji, možda baš zbog mita o njenom nastanku koji je prati. Retko koji autor je u svom udžbeniku propustio priliku da pomene romansiranu priču o mladom profesoru Arturu Laferu (Arthur Laffer) koji demonstrira svoje ekonomsko znanje na salveti pred političarima i novinarima. Sve do sada niko nije dovodio u pitanje istinitost tog događaja niti autentičnost pomenute salvete. Štaviše, Nacionalni muzej američke istorije u Vašingtonu uvrstio je salvetu u svoju postavku kao najznačajniji ekonomski artefakt druge polovine XX veka! Njen značaj ogleda se u tome što je crtež na njoj ubedio Republikance da preusmere ekonomsku politiku svoje partije, a potom i čitavih Sjedinjenih Američkih Država. Nekoliko godina nakon što je Lafer povukao tih par crta, čuveni glumac Ronald Regan (Reagan) preuzima ulogu 40. predsednika SAD i, suočen sa stagflacijom, povlači radikalne poteze bazirane na idejama ekonomike ponude. Smanjenje poreza radi podsticanja ekonomske aktivnosti postaje zvanična politika Bele kuće, a ideje Lafera i njemu intelektualno bliskih ekonomista zvanična ekonomska paradigma.\nZbog svega dosad navedenog, ono što ćemo vam sada reći zvučaće potpuno neverovatno: salveta je plagijat! Dobro pogledajte priloženu sliku: Vidi se grafikon odnosa poreskih stopa i poreskog prihoda, iznad je ispisana ekonomska teorija u par redova, a ispod se nalazi datum 13.09.1974. i posveta tadašnjem direktoru državne kancelarije za ekonomske mogućnosti Donaldu Ramsfeldu (Donald Rumsfeld), a sama salveta je od tkanine. Odakle onda ta salveta? Za sve je kriv Jud Vaniski (Jude Wanniski), urednik dnevnog poslovnog lista Wall Street Journal. Godinama pre ovog događaja, on je obilazio uticajne političare i uveravao ih da je podizanje poreskih stopa radi suzbijanja inflacije loš potez, što je temeljio na Laferovim idejama. Niko ga nije shvatao ozbiljno sve do novembarskih izbora 1974. godine kada su Republikanci pretrpeli žestok poraz. Ramsfeld priznaje da je potrebna promena politike u njegovoj partiji i prihvata da čuje šta Vaniski i Lafer imaju da kažu. Budući da je sastanak dogovoren nakon poraza, u novembru, on nikako nije mogao biti održan u septembru, kako piše na salveti. U restoranu „Dva kontinetna“ nadomak Bele kuće ipak se pojavljuje njegov zamenik, Dik Čenej (Dick Cheney), što znači da ni posveta nije validna, jer Ramsfeld nije bio prisutan. Tokom sastanka, Čejni nikako nije uspevao da razume kako dve različite poreske stope mogu da dovedu do istog nivoa poreskih prihoda, pa Lafer isfrustriran uzima običnu papirnu koktel salvetu (ne ovu finu od tkanine) i služi se svojim crtačkim umećem radi pojašnjenja ideje. Niko od prisutnih nije bio svestan da će taj trenutak imati presudan uticaj na ekonomske tokove SAD, pa nije ni postojala svest o čuvanju salvete kao uspomene, već ona završava u kanti. Salveta koju vidite na slici i koja se nalazi muzeju stvarno jeste ispisana od strane Lafera, ali dve godine kasnije! Vaniski je shvatio da je prisustvovao nečemu epohalnom i u želji da napravi mit od čitavog događaja traži od Lafera da stvori repliku ove ekonomske relikvije. Nakon što su ga, oktobra ove godine, upitali o čitavoj zavrzlami, Lafer je negirao autentičnost salvete ovim rečima: „Pogledajte samo kako je uredno to nacrtano! Recite mi, može li u sred noći, nakon čaše vina, tako uredno da bude nacrtano?“. S obzirom na to da je dve godine kasnije replika posvećena pogrešnoj osobi i zavedena na netačan datum, očigledno je da se akteri događaja ne sećaju dobro šta se dogodilo i kada, što, u nedostatku boljeg objašnjenja, može značiti da nije bila samo jedna čaša vina u pitanju.\nŽiveli, profesore Lafer!\nEkonomski Zabavnik osnovali su studenti Ekonomskog fakulteta u Beogradu sa ciljem popularizacije ekonomske nauke. Priključite se zabavnoj strani ekonomije na našoj fejsbuk stranici (@ekonomskizabavnik) i instagram profilu (ekonomski_zabavnik_).\nPrevious articleDok je povika na vuka, lisice meso jedu\nNext articleEkonomija Buridanovog magarca\nNi ne sluteći da će se u budućnosti voditi borba protiv duvana, Kolumbo je davne 1492. godine doneo njegovo seme na evropski kontinent. Prodoran…


RTS :: Elektronsko učenje - nove mogućnosti obrazovanja u budućnosti\nDruštvo Elektronsko učenje - nove mogućnosti obrazovanja u budućnosti\nsubota, 24. okt 2015, 11:49 -> 12:06\nElektronsko učenje - nove mogućnosti obrazovanja u budućnosti\nNa Univerzitetu Metropoliten je otvoren peti regionalni skup "WeB & Serbian Moodle Moot 2015", gde je rečeno da elektronsko učenje daje velike mogućnosti otvaranja obrazovanja na svim nivoima studenata i učenika koji iz bilo kog razloga ne mogu da idu u školu.\nOtvaranju skupa je prisustvovao i ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Srđan Verbić, koji je rekao da je ovaj sistem učenja koristio pre desetak godina i da se povremeno vraća na njega, jer je to inspirativno okruženje.\nBudući da je u pitanju regionalni skup, Verbić je najavio da će do kraja godine u Beogradu početi da rade dve međunarodne organizacije - Education Reform Initiative of South Eastern Europe i Regionalni centar za nauku i tehnološke inovacije, a koje trebaju da pomognu da se u regionu shvati važnost unapređenja inovacione kulture.\n"To je ono što nam svima u regionu nedostaje", rekao je Verbić, dodajući da se kod nas ne prepoznaje da u obrazovanju postoje inovacije, kao i u domenu društvenih nauka, a da efekti društvenih inovacija mogu da ostave dubok trag na nauku, region i unapređenje inovacione kulture.\nDodao je i da ćemo onog trenutka kada budemo shvatili da nam treba fond za inovaciju moći da kažemo da smo poklonili dovoljno pažnje inovacijama.\nRektor Univerziteta Metropoliten Dragan Domazet rekao je da će se na današnjem skupu razmeniti iskustva kako koristiti tu savremenu tehonlogiju, ali i o raznim zakonskim ograničenjima.\n"Primena elektronskog učenja daje velike mogućnosti otvaranja obrazvovanja na svim nivoima studenata i učenika koji iz bilo kog razloga ne mogu da idu u školu. To daje velike mogućnosti i Srbija mora mnogo više da unapredi mogućnosti i okruženje za razvoj takve forme učenja", istakao je Domazet.\nUniverzitet Metropoliten, prema njegovim rečima, već 10 godina primenjuje takav sistem učenja i trenutno na svim programima, odnosno na 150 predmeta, nudi pored klasične nastave i onlajn nastavu.\n"Po tome smo lideri ne samo u Srbiji, već i u regionu", rekao je Domazet, koji je, obraćajući se učesnicima skupa, rekao i da je ove godine upis onlajn studenata pao za 70 odsto, kao i da to ne vodi progresu.\n"Brže prolaze elektroni, nego što ljudi mogu da putuju", rekao je Domazet, navodeći da je u svetu prisutan trend povećanja onlajn studiranja.\nSkupu prisustvuju eminentni stručnjaci iz regiona koji će sa učesnicima podeliti iskustva u korišćenju i nadogradnji Moodle platforme za elektronsko učenje, kao i njenoj integraciji sa drugim obrazovnim rešenjima.


Erin's Fiddle - Treneri\nAna je rođena u Beogradu 1988. godine, gde i dan danas živi radi i igra. Sa irskim plesom se upoznala 2004. godine, a samo dve godine kasnije, 2006. sa nekoliko tadašnjih saigrača učestvuje u osnivanju trupe Erin’s Fiddle. Po struci je diplomirani Menadžer umetničke produkcije, a kroz rad u trupi uspela je da spoji tri svoje velike ljubavi – ples, organizaciju i rad sa ljudima. Osim formalne funkcije predsednika Udruženja građana “Erin’s Fiddle”, Ana je trener, koreograf, projektni menadžer, kostimograf, scenograf (po potrebi i još mnogo toga) i naravno aktivan plesač – takmičar i deo performans tima. Kao član Erin’s Fiddle učestvovala je na mnogim međunarodnim takmičenjima irskog plesa (u Beču, Milanu, Štutgartu i Pragu), na kojima je osvajala brojne nagrade. Ipak, daleko više je ponosna na uspehe plesača koje je pripremala za ta ista takmičenja, kako mlađih, tako i starijih, od 7 do 27 godina. Svoje iskustvo trenera sticala je višegodišnjim intenzivnim radom sa ljudima, u saradnji sa ostalim trenerima trupe i kroz raznovrsne radionice sa inostranim instruktorima irskog plesa. Pored svoje aktivne uloge u Erin’s Fiddle, Ana je zaposlena na poziciji administrativnog asistenta u HR firmi GI GROUP, odsek za trening i razvoj zaposlenih.\nOmiljena vrsta plesa: Slip jig\nDobro odigran slip zahteva mnogo napora, uloženog truda i energije, dok spolja gledano deluje graciozno i staloženo, baš kao i Ana - pored svih redovnih dnevnih obaveza, akcija, planova i problema i dalje svojim saigračima i kolegama uvek pristupa sa osmehom i razumevanjem.\nMilena je rođena 1987. godine u Beogradu. Zakoračila je u svet irskog plesa 2005. godine, a dve godine kasnije, priključuje se trupi Erin’s Fiddle. Ovaj magični plesni svet ju je privukao i motivisao da godinama razvija svoje izvođačke sposobnosti, o čemu svedoči veliki broj nastupa, kako grupnih tako i solističkih, kao i brojna međunarodna takmičenja u irskom plesu. Razvojem kvaliteta igranja, Milena je upoznala i druge aspekte irskog plesa. Naime, od 2010. postaje trener i koreograf. U radu sa odraslima, a nešto kasnije i sa decom, nailazila je na brojne izazove, koji su pozitivno uticali na njen pedagoški razvoj. Oduvek je postojala ljubav prema učenju drugih, o čemu svedoči i njena profesionalna orijentacija. Milena je po zanimanju master teoretičar umetnosti. Trenutno je na doktorskim studijama iz ove oblasti i radi kao saradnik u nastavi na Fakultetu muzičke umetnosti u Beogradu. Svoja znanja iz muzike su joj poslužila da se iskaže na još jedan kreativan način, a to je komponovanje. Napisala je nekoliko kompozicija za irsku plesnu predstavu ''Erindol'', koja se izvodila 2012. godine u Beogradu. Milena teži da sve svoje tri ljubavi: muziku, ples i pedagogiju, neprestano razvija i proširi znanja iz ovih oblasti, koji joj uvek pružaju neku vrstu izazova, a zatim i zadovoljstva.\nOmiljena vrsta plesa: Hornpipe\nOvo je jedan od plesova koji se igra u cipelicama za step. Karakteriše ga punktiran ritam, koji je neophodno precizno naglasiti, baš zbog njegove ritmičke osobenosti. Kako je fokus ovog plesa na ritmu i podražavanju njegove ''seckavosti'' lako se zanemare stav i držanje, što je jedna od najvažnijih karakteristika bilo kog plesa, a naročito irskog. Savladati ovaj ples je veliki izazov. Zahteva puno truda, ritmičke preciznosti i dosta ambicije, što je za Milenu od velike važnosti i što najviše ceni.