Niz obronke Zlatara do centra Nove Varoši: Zimska sezona u punom jeku - 92putovanja\nFoto: TO "Zlatar"\nNiz obronke Zlatara do centra Nove Varoši: Zimska sezona u punom jeku\n/\t utorak, 14.01.2020. / 15:52 -> 09:25 /\tPutuj Srbijom / Komentara: 16\tIzvor: B92\nPlanina Zlatar se definitivno vratila u sam vrh srpskih turistièkih destinacija. Nekad devastirana lokacija, sada je doživela procvat, a zimska sezona je u punom jeku.\nSvi smeštajni kapaciteti su popunjeni, Novu Varoš i Zlatar mahom poseæuju gosti iz Srbije, ali i iz susedne Crne Gore.\nJedan od njih je i Miro Jovoviæ, koji, iako živi na Žabljaku, ljubav prema skijanju ispunjava upravo na Zlataru.\n"Na Žabljaku nema snega, pa sam se odluèio za komšijski Zlatar. Staze su dobre, kao i žièare tako da je skijanje na ovoj planini pravo uživanje", rekao je Miro za Rinu.\nSki-staza "Briježða" na Zlataru je duga 1200 metara, sa plavim i crvenim karakteristikama, te je pogodna i za takmièare i za rekreativce, a visinska razlika izmeðu podnožja i vrha je 300 metara.\nŽièara je duga 850 metara, sa kapacitetom korpe za èetiri osobe koja od podnožja do vrha skijaše vozi za nešto više od pet minuta. Ova staza, meðutim, prava je retkost u Srbiji, ali i na Balkanu, jer se spušta do samog centra opštine, što je neponovljiv oseæaj za sve skijaše.\nPrateæi želje gostiju, uz veliki predani rad, ova planina obogaæena je i brojnim sadržajima koji su znatno poboljšali turistièku ponudu.\n"Investitori su prepoznali Zlatar kao odlièno mesto za ulaganje. Izgraðeni su novi apartmani i na taj naèin polako rešavamo naš kljuèni problem, a to je mali broj smeštajnih kapaciteta. Sada smo u prilici da ostvarimo rekordan broj noæenja", naglasio je Branko Pucareviæ, direktor TO Zlatar.\nDa bi se došlo do ovakvih rezultata bila je neophodna i pomoæ države. Zahvaljujuæi sredstvima koje je opredelila Vlada RS, Zlatar je od zaboravljene planine postao turistièka atrakcija koja može da stane rame uz rame sa poznatim centrima.\n"U toku 2019. godine dobili smo oko 50 novih objekata. Zlatar je postao veliko gradilište, a veliki planovi su i za 2020. godinu. Realizacija kapitalnih investicija ne bi bila moguæa bez države, koja je dosad uložila oko jednu milijardu dinara za turistièki razvoj", izjavio je predsednik opštine Nova Varoš Radosav Vasiljeviæ.\nNa stazi "Briježða" ima oko 50 centimetara utabanog snega, što je preduslov za dobro skijanje, a cena ski-pasa ove sezone za odrasle je 1000, a za decu 900 dinara.\nNove mere za ulazak u Hrvatsku: Vakcinisani ubuduæe moraju manje da brinu\nPonovo otvorene dve plaže u Crnoj Gori\nLepote planine Zlatar i ovog leta privukle veliki broj posetilaca\nstrana 1 od 603 idi na stranu


Svečana sjednica Skupštine grada | Radio Trebinje\n13.11.2018. u 08:46\nTREBINJE │ Svečana sjednica Skupštine grada biće održana danas na Dan oslobođenja Trebinja, u Kulturnom centru Trebinje, sa početkom u 11 časova.\nO velikom jubileju i stogodišnjici otkako je 14.pješadijski puk Timočke divizije pobjedonosno umarširao u Trebinje i našem kraju donio slobodu govoriće zamjenik gradonačelnika Trebinja Mirko Ćurić.\nNa sjednici će biti uručeno i priznanje Počasni građanin Trebinja, koje je odlukom Skupštine grada dodijeljeno predsjedniku Srbije Aleksandru Vučiću. Nagradu će, kako je za Radio Trebinje potvrđeno u Skupštini Grada Trebinja, večeras, na svečanoj akademiji u Kulturnom centru, preuzeti Nikola Selaković, generalni sekretar predsjednika Srbije.\nNajveće priznanje grada Vučiću se dodjeljuje „za poseban doprinos u oblasti unapređenja privrednog i društvenog razvoja Trebinja“.\nNa svečanoj sjednici gradskog parlamenta biće uručena i Povelja Grada Trebinja, koja je odlukom Skupštine grada, posthumno dodijeljena generalu Vojske RS Bogdanu Kovaču „za izuzetan doprinos u odbrani Trebinja tokom Odbrambeno-otadžbinskog rata“, kao i Zahvalnice Grada Trebinja „zaslužbom pojedincu u oblasti humanog rada“ Branislavu Špuranu, članu Društva dobrovoljnih davalaca krvi Trebinje, te udruženju „Sunce nam je zajedničko“ za doprinos „u stvaranju i unapređenju uslova za pružanje svih vrsta pomoći djeci i omladini sa posebnim potrebama“.\nSve dobitnike javnih priznanja Grada Trebinja za ovu godinu predložio je gradonačelnik Trebinja Luka Petrović, prijedloge je prihvatila skupštinska komisija za nagrade i priznanja, a svi odbornici prisutni su na posljednjem zasjedanju jednoglasno podržali.\nDvodnevno obilježavanje velikog jubileja završava večeras, svečanom akademijom pod nazivom „Stanite galije carske“ u Kulturnom centru Trebinje, od 20 časova.\nU kulturnoumjetničkom programu akademije učestvuju: hor „Jedinstvo“ iz Banjaluke, pod upravom Nemanje Savića, dramski umjetnici iz Beograda: Lepomir Ivković, Vesna Paštović, Vico Dardić i Boško Puletić, prvak Opere Narodnog pozorišta Beograd Dragutin Matić, pijanisti Nevena Živković i Bobo Vučur, vokalni solista Marija Ninković i pjevačka grupa „Nagorkinje“.


Neki se polivaju ledenom vodom, a Rusi tečnim azotom | Republika Srpska\nНасловна Занимљивости Neki se polivaju ledenom vodom, a Rusi tečnim azotom\nPolivanje ledenom vodom osvojilo je svet neverovatnom brzinom, ali Rusi su smislili novu zanimaciju. Takozvani „ledeni izazov“ počeo je u SAD kako bi se prikupio novac za istraživanje neizlečive bolesti amiotrofične lateralne skleroze.\nRusi su, međutim, odlučili da se polivaju tečnim azotom, bez nekog posebnog motiva. Koliko god to suludo zvučalo, nauka nam ipak daje odgovor kako bi neko uopšte imao hrabrosti da sipa na sebe tečni azot, čija temperatura iznosi -196 stepeni Celzijusa! Reč je o Lajdenfrostovom efektu, tako da u trenutku kada se čovek poliva tom supstancom, tečni azot se odbija od tela, jer je ono mnogo toplije od tačke ključanja azota.\nUmesto da odmah zamrzne kožu, tečni azot pravi sloj od pare koji nas štiti.\nMeđutim, u trenutku ako bi koža bila hladnija, azot bi vas u tom slučaju “zamrzao“. Iako je sve naučno jasno, ne preporučujemo vam da pokušavate ovo kod kuće, što vam predlažu i ljudi koji su ovo radili.


Policija još čeka snimak iz Dobrote - Vijesti.me\nKO JE OMOGUĆIO NEZAKONITE POSJETE OSUĐENIKU?\nPolicija još čeka snimak iz Dobrote\nIz kotorskog Osnovnog državnog tužilaštva juče su saopštili da zbog istrage ne mogu da odgovore da li su tačne informacije da je neko od zaposlenih uzeo novac od pacijenta Đ. P. kako bi mu dozvolio da organizuje proslavu krajem oktobra, kojoj su prisustvovale i dvije ženske osobe sa fotografije”... Edit\n3817 pregleda 3 komentar(a)\nKuda su gošće ušle u objekat: Ulaz u bolnicu (arhiva) (Foto: Boris Pejović)\nJelena Jovanović 8. novembar 2019, 08:30 ažurirano 8. novembar 2019, 08:30\nUpravi policije još nisu dostavljeni snimci sa nadzornih kamera Specijalne psihijatrijske bolnice u Dobroti, kako bi utvrdili ko je omogućio osuđeniku Đ. P. da se u jednoj od soba te zdravstvene ustanove fotografiše sa dvije ženske osobe, a potom eksplicitne zajedničke snimke objavi na društvenoj mreži Fejsbuk.\nTo je “Vijestima” saopštio vršilac dužnosti direktora te bolnice dr Aleksandar Tomčuk, odgovarajući na pitanja poslata elektronskom poštom.\n“S obzirom na to da je je ‘Vector security system’ po zahtjevu Uprave bolnice započeo postupak izuzimanja snimaka video–nadzora svih kamera na Sudskom odjeljenju (memorija postojećeg sistema za video nadzor obuhvata period 15-20 dana), kada isti budu dobijeni na hard disku biće proslijeđeni Upravi policije, kako bi nadležni državni organi utvrdili da li je bilo propusta”, odgovorio je Tomčuk.\nOn je podsjetio da je Osnovno državno tužilaštvo u Kotoru naložilo preduzimanje radnji kako bi se utvrdilo da li je tokom aktuelnog hospitalnog liječenja pacijenta Đ. P. u postupanju bilo kog lica zaposlenog u toj ustanovi bilo elemenata krivičnog djela za koje se gonjenje preduzima po službenoj dužnosti.\nSkandal u Dobroti: Zatvorenik se fotografisao sa dvije gole žene\n7. novembar 2019\n"Koleginice" nisu ušle na glavni ulaz\n6. novembar 2019\nKotorsko tužilaštvo istražuje kako je zatvorenik napravio eksplicitne...\nStigle u posjetu: Zatvorenik sa “koleginicama”(Foto: Facebook)\n“Vijestima” je prije dva dana nezvanično rečeno da su iz kompanije Vector security system, koja obezbjeđuje zatvorenike smještene u bolnici u Dobroti, saopštili nadležnima da odgovorno tvrde da gošće osuđenika nisu ušle na glavni ulaz Sudskog odjeljenja i da nijedna od 16 kamera kojima rukovode, nije zabilježila njihov dolazak u tu ustanovu.\nPrema nezvaničnim informacijama, policija je saslušala nekoliko osoba tim povodom, a među njima i pacijenta koji je mimo protokola ugostio dvije djevojke.\nIz kotorskog Osnovnog državnog tužilaštva juče su saopštili da zbog istrage ne mogu da odgovore - da li su tačne informacije da je neko od zaposlenih uzeo novac od pacijenta Đ.P. kako bi mu dozvolio da organizuje proslavu krajem oktobra, kojoj su prisustvovale i dvije ženske osobe sa fotografije.\n“Radi zaštite od objelodanjivanja podataka koji se odnose na sadržinu preduzetih radnji u pretkrivičnom postupku i dokaza prikupljenih izviđajem, nijesmo u mogućnosti da Vam odgovorimo do kojih smo sazanja došli, koje su radnje preduzete, te o sadržini prikupljenih dokaza”, piše u odgovoru kotorskog tužilaštva, koji potpisuje tužiteljka Tijana Čelanović.\nIz tog tužilaštva ranije su odgovorili “Vijestima” da ispituju zbivanja u Specijalnoj bolnici za psihijatriju, kako bi utvrdili da li je neko počinio krivično djelo, omogućavajući posjete zatvoreniku.\nJedan od sagovornika “Vijesti” nezvanično je kazao da djevojke sa kojima se Đ. P. fotografisao nisu jedine koje su ga posjećivale, kao i da ga tog dana nisu prvi put posjetile.\nTužioci, međutim, nijesu odgovorili na pitanja “Vijesti” - da li su utvrdili identitet gostiju osuđenika.\nTomčuk je u ranijem odgovoru “Vijestima” kazao da će bolnica hitno preduzeti sve neophodne korake na ispitivanju okolnosti, mjesta i vremena nastanka fotografije.\nOn je tada rekao da odgovorno tvrdi da ženske osobe sa fotografije nisu zaposlene u Specijalnoj bolnici, kao i da nisu pacijentkinje te ustanove:\n“P. Đ. se aktuelno nalazi na hospitalnom liječenju u našoj ustanovi, na Sudskom (forenzičkom) odjeljenju naše bolnice. Odjeljenje je zatvorenog tipa sa prisutnim video-nadzorom i uposlenicima privatne firme obezbjeđenja, pored redovno zaposlenog medicinskog osoblja. Sama specifičnost odjeljenja i činjenica da se radi o sudskim (forenzičkim) pacijentima, često počiniocima najtežih krivičnih djela, diktira i drugačiji sistem nadzora ove kategorije pacijenata, što podrazumijeva: 24-časovni video-nadzor odjeljenja; restriktivni režim posjete pacijentima uz evidenciju svih posjeta od strane ovlašćene firme obezbjeđenja u posebnoj knjizi”.\nĐ. P. koji je osuđen na zatvorsku kaznu od pet godina i sedam mjeseci, jula 2018. pobjegao je iz psihijatrijske bolnice u Kotoru, gdje je boravio po naredbi Višeg suda u Podgorici.\nDesetak dana kasnije uhapšen je na Kosovu, sa Mariom Miloševićem.\nPočetkom te godine pravosnažno je osuđen kao organizator otmice Predraga Mirkovića i pokušaja iznude 100.000 eura. Za to djelo pravosnažno su osuđeni i njegovi sugrađani Marko Perović i Vladan Mijušković.\nSpecijalna psihijatrijska bolnica\ndržavljanin albanije narušio javni red i mir\nUprava policije o albanskoj zastavi na Koštanijadi: Državni simboli...\nUdaljeni iz interventne zbog događaja nakon meča Sutjeske i Budućnosti\nUdes na putu Nikšić-Danilovgrad: Dvije osobe lakše povrijeđene\nProtjeruju ga zbog albanske zastave na "Koštanijadi"\nAbazović dobio poziv od policije: Pitali ko psuje Đukanovića\nDoprinosiće podizanju svijesti za bezbjednost u saobraćaju


Sociolologija - politika i moc - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 09-12-2021, 07:51 AM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Prirodne nauke / Sociologija / Sociolologija - politika i moc\nSociolologija - politika i moc\nDanas, cesto, citajuci dnevnu stampu, naucne casopise i strucnu literature, mozemo se susresti sa pojmom kao sto su politika i moc.\nRec politika potice od starogrcke reci polis – drzava, odnosno grad – drzavica u antickoj Grckoj, i politicos s prvobitnim znacenjem drzavni, javni poslovi. Izvorno, ona oznacava sve ono sto se odnosi na drzavu, ustav, politicki poredak, suverenitet. Jedni je tako odredjuju kao vestinu I nacin upravljanja, ono sto se odnosi na javne poslove.\nZa druge je ona nauka o upravljanju drzavom (Littre, 1870), umece upravljanja drzavom i rukovodjenja njenih odnosa sa drugim drzavama.\nVeoma cesto se politika odredjuje kao najvisi i sveobuhvatni oblik drustvenog zivota, zivota u kojem se drustvo oslikava i bez kojeg uopste ne postoji. Neki je shvataju kao nesto odvojeno i od ljudi i od njihove slobode, nesto sto je suprotstavljeno i strano, ali i nametnuto drustvu i coveku i njegovim interesima.\nPolitika ima svoj poseban, specifican predmet proucavanja, koji je tako cini samostalnom drustvenom naukom.\nPolitika je veoma slozena delatnost, ona je i program i akcija, i umece i nauka, i sredstvo i cilj. Ona je pojam sa veoma sirokim, ali i veoma raznovrsnim znacenjem.\nPolitika odlucujuce odredjuje ljudsko drustvo, nezavisno o tome koliki je nivo njegove razvijenosti. Ona se uvek tice usmeravanja drustvenog razvoja u nekom pravcu koji se smatra drustveno prihvatljivim....\nDEFINISANJE POLITIKE 3\nPOJAM POLITIKE 4\nOSNOVNE POLITICKE IDEJE 5\nPOLITICKA NAUKA 7\nNOVOVEKOVNA POLITIKA 9\nPOJAM MOCI 11\nMoć Maja 0 1,117 30-03-2012 02:10 PM\nMoć i konflikti Maja 0 1,153 30-03-2012 02:08 PM\nPolitika, veština upravljanja društvom VS1 0 1,173 18-02-2012 02:20 AM\nMasovni mediji i politika - hr Dzemala 0 2,166 18-08-2011 02:38 PM\nMaks Veber Politika kao poziv Dzemala 0 2,059 18-08-2011 02:34 PM


25 miliona ptica ubije se godišnje ilegalno u Mediteranu!\nEgipćani šire dva metra visoke mreže duž svojih plaža koje se pružaju kilometrima duž delte Nila, i hvataju svaku pticu koja im se približi. Maltežani prekrivaju drveće najlonom u koji se ptice upetljaju. Kiprani premazuju grane drveća jakim lepkom koji zaustavlja sve što leti. Italijani, poznato je, ubijaju sve što ima krila. Francuzi, pak, hvataju male ptice metalnim zamkama. Naši krivolovc, hrabro i plemenito, sve rešavaju sačmom i orozom. U obilnim količinama…\nJačina okrutnosti ubijanja divljih ptica u Mediteranu, o čemu je prvi izveštaj obelodanjen nedavno, šokirala je zaštitare i ljubitelje prirode širom Evrope. Prema prvoj studiji ove vrste, čak 25 miliona zeba, drozdova, crvendaća , prepelica i mnogih drugih vrsta, biva ubijeno, uhvaćeno u zamku ili otrovano na njihovoj seobi na evropski kontinent ili iz Evrope. Dodatan šok za mnoge je činjenica da se, inače jaki, zakoni u Evropi koji štite živi svet otvoreno krše od strane lovaca, pa i u EU. Partnerstvo za zaštitu ptica “BirdLife International”, koje je pripremilo ovaj izveštaj, tvrdi: “Oko polovine ovih ptica ubija se u zemljama u kojima, navodno, snažni zakoni teoretski štite ptice. Brojke šokiraju, i stvari postaju sve gore. Grupe i lobisti lovaca u mnogim zemljama zaustavljaju primenu zakona. Mnogi ljudi u EU verovatno poznaju lovce ili su i sami lovci. Ljudi na vlasti vole da se bave ubijanjem… Osim toga, opravdavanja lova na ptice selice kao “tradicije” i “dela kulture” ohrabruju krivolovce i jačaju njihove krvave pohode u prirodi”.\nItalija i Egipat su, kako kaže ovaj izveštaj, najopasnije države za ptice selice, a za njima slede Sirija, Liban i Kipar. Najopasnije mesto na Mediteranu je područje Famagusta na Kipru, gde se gotovo 700.000 ptica ubije svake godine. Zeba je na vrhu “liste za ubijanje” sa procenjenih 2,9 miliona ubijenih svake godine, iza koje sledi crnoglava grmuša (1,8 miliona), prepelica (1,6 miliona) i drozd pevač (1.200.000). Brojnost mnogih od obrađenih vrsta naglo opada (primer grlice), ogroman broj nije uopšte divljač koja se lovi, već su to strogo zaštićene vrste. Izveštaj se bavi i metodama ubijanja, koje uključuju klasično upucavanje, hvatanje u mrežu pa zatim ubijanje, korišćenje zvukova za primamljivanje i premazivanje grana kako bi se za njih ptice zalepile.\nOrnitolozi iz Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije samo na osnovu javno dostupnih izveštaja i javnih pohvala krivolovaca na društvenim mrežama, procenili su da se godišnje u našoj zemlji ilegalno ubije 125.000-170.000 ptica. Reč je, kako pojašnjavaju u Društvu, o strogo zaštićenim vrstama na koje je lov zabranjen, o pticama koje se love van sezone koja je za to propisana, kao i o količinama koje premašuju planske osnove, ali i koje se love na načine koji su zabranjeni. Ornitolozi apeluju da netom (1. septembra 2015) započeta lovna sezona na vodene ptice selice bude jasna prilika da se ovaj pesimistički trend kod nas ispravi. U borbi protiv krivolova zato, i dalje nude svoju pomoć organima koji su za to zakonski zaduženi: javnim tužiocima, sudijama, policiji, inspekcijama za lovstvo i zaštitu životne sredine i stručnim organizacijama zaštite prirode.\nNajviše krivolova u Srbiji – u zaštićenom području!\nNajopasnija mesta u Srbiji, na osnovu dela ovog izveštaja koji se odnosi na krivolov ptica u našoj zemlji, su Labudovo okno, Bečejski ribnjak, ribnjaci “Ečka” i ribnjak “Vršački ritovi”. Paradoks je time veći ako se zna da je Labudovo okno međunarodno značajno vodeno stanište (upisano na Ramsarsku listu), i deo Specijalnog rezervata prirode “Deliblatska peščara”, kao i međunarodnog ekološkog koridora Dunava. Bečejski i ečanski ribnjak su evropski prepoznata značajna područja za ptice, no to nije dovoljno da zaustavi krivolovce.\nNajviše se krivolove prepelice\nOsim prepelica, u prvih deset najviše krivolovljenih vrsta u Srbiji najviše je divljih patki (tri vrste) i divljih guski (jedna vrsta). To pokazuje da lovci još uvek ne žele da nauče da raspoznaju vrste koje je dozvoljeno loviti od onih koje nije, te da su već naviknuti na uobičajeni i nekažnjeni krivolov. Poražavajuća je činjenica i da se u Srbiji događa masovno ubijanje ptica grabljivica od kojih najviše strada za poljoprivredu korisni mišar. Srbija je trenutno najopasnija država u region za boravak ugroženih patki njorki, koje svake lovne sezone pre svega masovno krivolove na ribnjacima u Vojvodini.\nKontakt: Tim za borbu protiv krivolova Društva za zaštitu i proučavanje ptica Srbije, stopbirdcrime@gmail.com, tel.021/631-8343, www.pticesrbije.rs\nOriginalni izveštaj “Killing” je dostupan na: http://www.birdlife.org/sites/default/files/attachments/01-28_low.pdf


Google će menjati oglašivačku praksu nakon kazne u Francuskoj od 220 miliona €\nJoš dve istrage su u toku u SAD-u i Velikoj Britaniji.\nGoogle će platiti kaznu od 220 miliona evra i promeniće praksu oglašavanja na svojim platformama u okviru antitrastovskog sporazuma sa francuskim regulatorima.\nFrancuski organ za zaštitu konkurencije tvrdio je da je Google dao prednost svojim tehnologijama u odnosu na konkurente. Glavna zabrinutost francuskih regulatora tokom dvogodišnje istrage bila je da bi Google, budući da poseduje dominantne alate i na kupovnoj i na prodajnoj strani oglašavanja na mreži, mogao da koristi informacije konkurenata za poboljšanje sopstvenih ponuda.\nGoogle je u izjavi branio svoje oglašivačko poslovanje, tvrdeći da su njegovi alati „napravljeni za rad sa partnerima i konkurentima“. Kompanija nije priznala krivicu u vezi sa bilo kojim od navoda regulatora. Google se, međutim, obavezao na promene zbog kojih će njihova Ad Manager platforma nesmetano raditi sa nezavisnim oglašivačima.\nGoogle-ovo oglašivačko poslovanje, koje kompaniji donosi veliku većinu prihoda, privlači veliki interes regulatora širom sveta. Još dve istrage su u toku u SAD-u i Velikoj Britaniji. Manji prodavci sada kažu da bi promene koje Google uvede mogle značiti veliku promenu u oglašivačkoj industriji.\nIzvor: The Protocol


Crno-beli se oprostili od Moce: Vukotić najveći fudbaler u crno-belom dresu - PRess Serbia\nHome » News » Sport » Crno-beli se oprostili od Moce: Vukotić najveći fudbaler u crno-belom dresu\nČuveni Momčilo Moca Vukotić preminuo je danas u 72. godini.\n– Znali smo da je bolestan. Bili smo uz njega sve ove godine dok se borio sa prokletom bolešću, bodrili ga i hrabrili da izdrži i pobedi. Verovali smo da će pobediti, nadali se da ćemo ponovo od njega slušati anegdote sa 791 zvanično odigrane utakmice za naš klub, ali karcinom grla je bio jači -navodi se na sajtu Partizana u oproštojnom tekstu od legendarnog Momčila Vukotića.\n– Podmuklo ga je izjedao godinama i na kraju, ovog 3, decembra 2021. godine zauvek nam odneo našeg Mocu. I to baš na dan kad se rodio još jedan veliki fudbaler Partizana Stjepan Bobek. U knjigama će ostati zapisan kao Momčilo Vukotić, najpre kao dečak koji je sa dve godine učlanjen u fudbalski klub Partizan, zatim kao neko ko je sa 12 počeo da trenira fudbal u crno-beloj opremi, odnosno kao mladić koji je sa 18 debitovao za prvi tim našeg kluba. Tu piše i da je do skoro bio rekorder po broju nastupa za Partizan, pre nego što ga je prestigao Saša Ilić, a zabeleženo je i da ima osvojene tri šampionske titule uz 339 postignutih golova – ističu iz Partizana.\n– Sedeo je i na klupi našeg Partizana, bio direktor Omladinske škole i džentlmen koji je uvek i na svakom mestu čuvao čast i dostojanstvo, najpre sebe i svoje porodice, a onda i kluba koji je tako iskreno voleo. Majstor koji je od fudbala pravio umetnost i od fudbalskih mečeva sportske praznike o kojima se dugo pričalo.cMoco, zbogom, hvala ti za sve i neka ti je večna slava – navodi se na kraju teksta.\nPRess Serbia > News > Sport > Crno-beli se oprostili od Moce: Vukotić najveći fudbaler u crno-belom dresu\nTagovifudbal Momčilo Vukotić partizan


Životna sredina i energija vetra: Šta su vetroparkovi i jesu li zaživeli u Srbiji | Novosadski informativni portal 021\n10:28 > 11:00\n„Budućnost je u vazduhu i duva sa vetrom promena", reči su hita benda Skorpions koje su obeležile 1990. godinu.\nVerovatno niko od njih nije ni slutio da će pesma biti aktuelna i tridesetak godina kasnije.\nNo, ovog puta se ne radi o Hladnom ratu, već će vetar svakako odigrati važnu ulogu u bici koju planeta vodi za opstanak.\nSimbol promena sada neće biti Gorki park u Moskvi, već vetropark - „farma" na kojoj se ne obrađuju žitarice, voće ili povrće, već vetar.\nPopularnost elektrana koje koriste snagu vetra u porastu je širom sveta zbog njihove dugoročne ekonomske isplativosti, ali i uloge koje imaju u očuvanju životne sredine.\nMeđutim, ekološki aktivisti ukazuju i na probleme.\nVetroparkovi, osmišljeni da proizvode jeftiniju energiju i smanjuju ispuštanje ugljen-dioksida u atmosferu, mogu da budu i pretnja po prirodu.\nŠta su „farme vetra"?\nKada koristite ventilator ili fen, trošite električnu energiju da biste dobili strujanje vazduha.\nA kako korišćenjem vazdušnih struja možemo dobiti energiju?\nSnažnim kretanjem vazduha koje pokreće sunčeva energija nastaje vetar.\nOn deluje aerodinamičnom silom na propelere vetroturbine i tako se kinetička energija vetra pretvara u mehaničku ili električnu energiju.\nKorišćenje strujanja vazduha za proizvodnju energije nije izum novog doba - u Persiji, današnjem Iranu, energija vetra korišćena je za preradu pšenice u mlinovima koji podsećaju na danas poznatije vetrenjače.\nPronalazak elektromotora u 19. veku označio je početak eksperimenata u proizvodnji električne energije, a korišćenje vetra u proizvodnji doživelo je zamah 1930-ih.\nU to doba je u Sjedinjenim Američkim Državama počela gradnja prvih vetroelektrana, postrojenja u kojima se vršila elektromehanička konverzija energije vetra.\nDanas je ukupan godišnji kapacitet vetroparkova na svetskom nivou dostigao 774 gigavata, što podmiruje sedam odsto svetske potražnje za električnom energijom, pokazuje izveštaj Svetske asocijacije za energiju vetra (WWEA) za 2020. godinu.\nU Kini se proizvede najviše struje na godišnjem nivou korišćenjem energije vetra - čak 290 gigavata.\nNemačka je lider u Evropi po upotrebi energije vetra, sa 62.7 gigavata električne energije dobijene na ovaj način u 2020. godini.\nO energiji vetra\nEnergija vetra je obnovljiv izvor energije\nNajčešće se koristi za proizvodnju električne energije\nNe zahteva, u većini slučajeva, dodatnu potrošnju konvencionalnih goriva\nNajmanje zagađuje životnu sredinu, ali može da bude opasnost po ptice i slepe miševe\nEnergiju vetra koristili su još drevni Persijanci i Kinezi\nKrstaši su u Evropu doneli koncept korišćenja energije vetra još u 13. veku\nEnergija vetra je danas najzastupljeniji vid obnovljivih izvora energije u svetu\nSrbija u vetrovima\nU Srbiji su prve vetroelektrane postavljene na prelazu između prve i druge decenije ovog veka.\n„Pozitivan bum" usledio je sa usklađivanjem zakonskih okvira 2014. godine, kaže za BBC Petar Mitrović, advokat sa višegodišnjim iskustvom zastupanja kompanija koje posluju u ovoj oblasti.\nSrbija trenutno ima devet vetroelektrana, sa ukupnim godišnjim kapacitetom od oko 400 megavata.\nNajviše ih je u Banatu i u Istočnoj Srbiji, jer su ta područja najvetrovitija.\n„Ravnica je, naravno, prvi izbor, ali Srbija ima mnogo potencijala za korišćenje energije vetra", ističe Zvezdan Kalmar, koordinator za energiju i klimatske promene u Centru za ekologiju i održivi razvoj (CEKOR).\nSrbija raspolaže ukupnim potencijalom za instaliranje vetrogeneratora od dva i po gigavata, pokazale su analize ovog nevladinog udruženja građana čiji je cilj promovisanje održivog razvoja i unapređivanja stanja životne sredine,\nKada se izračuna potencijal energije snage vetra po čoveku u Srbiji, on iznosi, pod uslovom da se sav iskoristi, oko 0,91 KWh (godišnje proizvodnje električne energije po danu) - što čini jednu šestinu dnevne potrošnje stanovnika u domaćinstvu, preneo je energetskiportal.rs.\nŠta to znači za potrošače električne energije u Srbiji?\nObnovljivi izvori energije bi mogli da umanje cenu struje za građane ukoliko su na odgovarajući način sprovedeni na mrežu snabdevanja.\nNo, model po kojem se taj proces odvija u Srbiji može imati suprotan efekat.\n„Da biste pustili vetar u mrežu, svaki operator vetra u cenu mora da ugradi deo koji plaća Elektroprivredi Srbije za pristup mreži.\n„Cenu struje će toliko opteretiti obnovljivi izvori, da će ljudi kod nas praktično zamrzeti ove izvore energije", tvrdi Zvezdan Kalmar.\nRedakcija BBC na srpskom kontaktirala je službenike Ministarstva rudarstva i energetike kako bi dobila više informacija, ali do trenutka objavljivanja teksta nije dobila komentar.\nPrvi uslov za izgradnju vetroparkova je odabir lokacije na kojoj ima dovoljno vetrovitih dana.\nVažna je i prosečna snaga vetra na određenom podneblju, kao i stabilnost strujanja vazduha na tom mestu.\nVetrogeneratori se uglavnom postavljaju na velikim visinama, jer su tamo strujanja vazduha učestalija i jača.\nHorizontalne vetroturbine, poznate i kao moderne vetrenjače, češće se mogu videti u vetroparkovima, kako u svetu, tako i u Srbiji.\nPostoje i vertikalne koje se ređe upotrebljavaju.\nMinistarka rudarstva i energetike Zorana Mihajlović istakla je u martu da je cilj Vlade Srbije da do 2040. godine najmanje 40 odsto energije dolazi iz obnovljivih izvora.\nMeđutim, Zvezdan Kalmar smatra da praksa u našoj zemlji izgleda nešto drugačije.\n„U ovom trenutku u Srbiji vetroenergija nije zelena energija, niti će to biti.\n„To će se desiti isključivo onda kada ona ne bude integrisana u sistem uz pomoć energije koja dolazi iz uglja", objašnjava on.\nZa integraciju u sistem sagoreva se dodatna količina uglja u termoelektranama.\nNa taj način dolazi do povećanja zagađenja vazduha, a može doći i do ekonomskih gubitaka.\nNeophodno je održavati nivo rada blokova u termocentralama zbog stabilnosti mreže i u trenucima kada se u sistem pušta energija iz obnovljivih izvora, ugalj u tim postrojenjima sagoreva se u „prazno", kaže Kalmar.\n„Država je zbog toga namerno minirala proces implementacije obnovljivih izvora uvođenjem kvota i limitiranim izdavanjem dozvola za izgradnju", tvrdi on.\nPo njegovom mišljenju, rešenje bi moglo da predstavlja korišćenje hidrocentrala ili baterija koje nisu litijumske.\nKako je ova oblast regulisana u Srbiji?\nPored osnovnih uslova za gradnju i funkcionisanje vetroparkova koje određuje Zakon o energetici, Zakon o korišćenju obnovljivih izvora energije detaljnije reguliše ovu oblast.\nZa dobijanje neophodne dozvole za izgradnju i puštanje u rad vetroelektrana, projekat mora biti izrađen u skladu sa Zakonom o zaštiti životne sredine i Zakonom o proceni uticaja na životnu sredinu.\nPrvi koraci ka podsticanju obnovljivih izvora energije su napravljeni 2009. godine, ali regulativa tada nije bila adekvatna, kaže advokat Mitrović koji ima višegodišnje iskustvo zastupanja kompanija koje posluju u ovoj oblasti.\nDo pozitivnog buma je došlo 2014, kada je donet novi Zakon o energetici kojim su postavljene „realnije i bolje osnove" za razvoj ovog sektora, kaže on.\nMinistarstvo energetike, razvoja i zaštite životne sredine izradilo je 2013. godine Nacionalni akcioni plan za korišćenje obnovljivih izvora energije.\nDržava je 2016. počela da stimuliše investitore kako bi se obezbedilo više energije iz čistih izvora.\nPrema članu 13 Uredbe o merama podsticaja za povlašćene proizvođače električne energije predviđeno je uvođenje fid-in tarifa.\n„To je značilo da svako ko uđe u sistem fid-in tarifa ima pravo da u periodu od 12 godina prodaje struju Elektroprivredi Srbije (EPS) po unapred utvrđenim cenama", napominje Petar Mitrović.\nSituacija se u međuvremenu promenila.\nKrajem aprila ove godine, Srbija je dobila novi Zakon o korišćenju obnovljivih izvora energije i tarife se sada koriste isključivo za male projekte u koje spadaju vetroelektrane snage do tri megavata.\nVeći vetroparkovi mogu da računaju na određene tržišne premije, ali EPS više nema obavezu da otkupljuje električnu energiju od njih.\nDošlo se do zaključka na nivou Evropske Unije da više nema potrebe za pružanjem ove vrste stimulansa i novi zakon je potpuno usklađen sa evropskim direktivama, kaže Mitrović.\nZa izgradnju vetroparka u Srbiji je potrebno da prođe „dve do tri godine od `nulte tačke` do dobijanja građevinske dozvole za ovakve projekte", kaže Mitrović.\nPored građevinske dozvole, tu je i koordinacija i komunikacija sa operatorom prenosnog sistema u vezi sa uslovima po kojima se elektrana priključuje na prenosni ili distributivni sistem.\nTakođe, neophodno je uraditi studiju procene uticaja projekta na životnu sredinu.\nKako zelena tehnologija može da naškodi prirodi?\nPogodne lokacije za izgradnju vetroparkova u Srbiji nalaze se u blizini staništa velikog broja ptica ili na njihovim preletnim putevima.\n„Ako se ne projektuju ispravno, vetroelektrane mogu da nanesu trajnu štetu pticama i slepim miševima", kaže Milan Ružić, predsednik Društva za zaštitu i proučavanja ptica Srbije.\nNajugroženije su velike ptice i grabljivice poput orlova, sokolova, roda i lešinara koji nemaju prirodnog neprijatelja.\nPored Banata, Ružić navodi i Labudovo okno na toku Dunava nedaleko od Kovina.\nTokom zime tamo boravi više od 100.000 ptica i bilo bi „katastrofalno" praviti vetroelektrane u blizini ove oaze prirode, ocenjuje on.\n„Ništa se u prirodi ne okreće brzinom kojom se okreću propeleri vetroturbina.\n„To ide i do 250 kilometara na čas i divlje životinje, pre svega ptice i slepi miševi, nemaju mehanizam odbrane protiv toga", napominje Ružić.\nObavezan jednogodišnji monitoring na osnovu kojeg se radi procena uticaja na životnu sredinu postoji kako bi se zaštitio biljni i životinjski svet u oblastima izgradnje vetroelektrana.\nMeđutim, Ružić kaže da je pitanje koliko su studije kvalitetno urađene i koja je metodologija korišćena.\n„Svesni smo da su velike kompanije u ovoj sferi dosta moćne i one mogu da izvrše određeni pritisak na donosioce odluka", smatra on.\nElektrična vozila daleko od srpskih puteva\nKo su vlasnici vetroparkova u Srbiji?\nU Srbiji postoji ukupno devet aktivnih vetroelektrana, a najveća „farma vetra" je Čibuk I u banatskom selu Mramorak i vlasništvo je Vetroelektrana Balkana (WEBG), ćerke firme kompanije Tesla Vind.\nKompanija Kontinental vind Srbija (CWS), ogranak istoimene američke kompanije, osnovala je firmu Tesla vind.\nKako se navodi na sajtu ove kompanije, sadašnji vlasnici su kompanija Masdar iz Ujedinjenih Arapskih Emirata, Taleri Enerdži iz Finske i ogranak nemačke razvojne banke KfW.\nČetiri domaće i mešovite kompanije osnovale su Srpsko udruženje za energiju vetra u decembru 2010. godine, pokazuje Odluka o osnivanju ovog udruženja do koje je došao Krik, mreža za istraživanje kriminala i korupcije.\nSadašnja premijerka Srbije Ana Brnabić je zastupala ovo udruženje od februara 2012. do februara 2017. godine, kada je formalno prestala da obavlja ovu funkciju, samo nekoliko meseci pre imenovanja za predsednicu vlade.\nBrnabić, tada zaposlena u Kontinental Vind Srbija, postaje direktorka i zastupnica ove kompanije 2013. godine, nasledivši Lidiju Udovički, sestru nekadašnje ministarke državne uprave i lokalne samouprave Kori Udovički.\nU avgustu 2016. godine napustila je kompaniju, neposredno pre ulaska u vladu Aleksandra Vučića, kada je preuzela resor upravo od Kori Udovički.\nKompanija Fintel energija AD upravlja vetroparkom u Kuli i „farmama vetra" La Pičolina i Košava u okolini Vršca.\nFintel planira izgradnju devet novih vetroparkova u Vojvodini i Istočnoj Srbiji.\nBelgijska kompanija Elicio vlasnik je vetroparkova Malibunar i Alibunar u u Banatu, a „farma vetra" Kovačica pripada kompaniji Enlajt sa sedištem u Izraelu.\nVetropark Devreč I u opštini Tutin u vlasništvu je slovenačko-srpske kompanije Hidro vind, dok vetroelektranom Kitka upravlja kompanija Er Enerdži iz Ujedinjenih Arapskih Emirata.\n16.06.2021\t• 14:24\nRazvoj tehnologije sa primenom akumulatora koji se dopunjuju strujom iziskivace jos vecu potrosnju elektricne energije u svetu pa i Srbiji.


Osuda Orićeve najave novog, brzog rata / Bljesak.info | BH Internet magazin\nOsuda Orićeve najave novog, brzog rata\nOrić, ratni zapovjednik Armije BiH u Srebrenici, protiv koga je pred Sudom BiH obnovljen proces zbog optužbi da je odgovoran za zločine nad zarobljenim srpskim civilima i vojnicima, održao je predavanje na Islamskom pedagoškom fakultetu u Zenici.\nVijesti / Politika | 13. 07. 2018. u 11:56 Bljesak.info\nVisoki predstavnik u BiH Valentin Inzko najoštrije osuđuje izjave ratnog zapovjednika iz Srebrenice Nasera Orića u kojima je rekao kako će novi rat doći vrlo brzo.\n"Agresivna retorika, od koga god da dolazi, koja poziva na nasilje i priziva mračne slike rata, potpuno je neprihvatljiva. Visoki predstavnik najoštrije osuđuje izjave bilo koje javne ličnosti koje ne doprinose pomirenju i dijalogu. Viši dužnosnici i članovi vodećih političkih stranaka snose posebnu odgovornost za svoje izjave", rečeno je Srni iz OHR-a.\nIz Ureda za odnose s javnošću Veleposlanstva SAD u BiH Srni je rečeno da osuđuju svaku izjavu koja aludira na novi rat u BiH, a kamoli koja otvoreno zagovara rat.\n"Bilo je teško uspostaviti mir u BiH. Imajući u vidu nedavnu turbulentnu prošlost BiH, izjave koje spominju ili aludiraju na rat su opasne, neodgovorne i neprihvatljive - i za njih nema mjesta u javnom diskursu", navodi se u odgovoru Srni.\nInače, strasti je raspirio i dužnosnik SNSD-a Rajko Vasić koji je na Twitteru objavio da se u Srebrenici nije dogodio genocida, ali da se neki strpe ako ga baš žele.\nI Vasićeve izjave naišle su na osude, a u priču bi se, prema nekim najavama, trebalo uključiti Tužiteljstvo.


MAŽIĆ SUDI FINALE LŠ, KRUŠEVLJANIN DALIBOR ĐURĐEVIĆ POMOĆNI SUDIJA – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / SPORT / MAŽIĆ SUDI FINALE LŠ, KRUŠEVLJANIN DALIBOR ĐURĐEVIĆ POMOĆNI SUDIJA\nSrpski fudbalski arbitar Milorad Mažić sudiće finale Lige šampiona između Real Madrida i Liverpula. To je i yvani;no UEFA.\nKomitet UEFA je u ponedeljak odlučio da će Mažić biti glavni sudija u subotu 26. maja na Olimpijskom stadionu u Kijevu. Njegovi asistenti na tom meču će biti Milovan Ristić i kru[evljanin Dalibor Đurđević, a četvrti sudija je Klemon Turpan iz Francuske. Tu će biti još i Danilo Grujić i Nenad Đokić, a u rezervi je i Nemanja Petrović. Milorad Mažić (45) je međunarodni sudija od 2009. godine, a ove godine je sudio i u Ligi šampiona i u Ligi Evrope. Mažić je delio pravdu u prošlogodišnjem finalu Kupa konfederacija između Nemačke i Čilea, a bio je glavni arbitar i u Superkupu Evrope 2016. između Reala i Sevilje.\nTag Dalibor Đurđević Milorad Mažić UEFA


Ni Mihajlović ne može da ga smiri: Baloteliju oduzeta vozačka dozvola!\nFudbaler Milana Mario Baloteli nastavio je sa incidentima i u Italiji, pošto je ostao bez vozačke dozvole zbog prekoračenja brzine.\nIako se povratkom u Milan činilo se da je italijanski napadač ostavio iza sebe sve ekcese, novi mu svakako neće ići u prilog jer ima klauzulu u ugovoru o pristojnom ponašanju.\nBaloteli je letos došao u ekipu našeg trenera Siniše Mihajlovića na pozajmicu iz Liverpula, gde nije pružao partije kakve su se od njega očekivale.\nTokom karijere igrao je za Lumecane, Inter i Mančester Siti.


Ceo svet je jedna velika pozornica za Trampa, a on je trenutno glavni glumac (FOTO) (VIDEO) | Telegraf - Najnovije vesti\n12. jul 2018 | 19:06 » 19:28\nNiz događaja u zemlji i inostranstvu, kojima ovih dana prisustvuje Tramp, pozicioniraju ga kao dominantnu figuru u globalnoj politici, a posledice njegovog načina rukovođenja, osetiće se godinama nakon što napusti funkciju\nČini se da je američki predsednik Donald Tramp najsrećniji kada svet drži u neizvesnosti, a politička dešavanja ovih dana, svakako mu idu na ruku u tom smislu, jer se ceo svet pretvara u veliku pozornicu na kojoj je on glavni glumac.\nNiz događaja u zemlji i inostranstvu, kojima ovih dana prisustvuje Tramp, pozicioniraju ga kao dominantnu figuru u globalnoj politici, a posledice njegovog načina rukovođenja, osetiće se godinama nakon što napusti funkciju. Već do sredine ovog meseca, Amerika, ali i svet, možda više neće biti isti.\n>>> Zapamtite ko su vaši prijatelji: Zapadne sile nervozne zbog sastanka Trampa i Putina (FOTO) (VIDEO)\nNiz događaja u zemlji i inostranstvu, kojima ovih dana prisustvuje Tramp, pozicioniraju ga kao dominantnu figuru u globalnoj politici - Foto: Tanjug/AP\nTramp je svoj spektakularni niz započeo je u ponedeljak, 9. jula, imenovanjem Breta Kavanoa (53), bivšeg savetnika nekadašnjeg predsednika Džordža Buša, za novog sudiju Vrhovnog suda. Kavano će zameniti Entonija Kenedija koji odlazi u penziju.\nU pokušaju da američku javnost drži u neizvesnosti, Tramp je nekoliko dana pre nego što je imanovao Kavanoa, objavio da je svoj izbor suzio na nekoliko osoba, ali taj potez je izazvao više kritika nego uzbuđenja i neizvesnosti.\nKavano je prilično konzervativan sudija sa dobrim političkim vezama, a njegovim imenovanjem kreće žestoka bitka sa demokratama pošto Tramp nastoji da Vrhovni sud "pomeri" još više udesno.\nSvoj spektakularni niz započeo je u ponedeljak, 9. jula, imenovanjem Breta Kavanoa (53) za novog sudiju Vrhovnog suda - Foto: Tanjug/AP\nNakon toga, otputovao je u Brisel gde je juče i danas učestvovao na NATO samitu, za koji mediji navode da je jedan od najvažnijih sastanaka u istoriji Alijanse i to od kraja hladnog rata.\nČini se da Tramp nastavlja da blista kao glavna zvezda i na samitu u Briselu, jer je i pre početka zvaničnog sastanka, pokrenuo snažan javni napad na Nemačku zbog podrške sporazumu sa Rusijom oko izgradnje gasovoda u Baltičkom moru, tvrdeći pritom, da je Berlin "zarobljenik Rusije".\nOn je juče na Tviteru, dok je prisustvovao samitu, napisao da zemlje NATO moraju odmah da dva odsto svog BDP izdvoje za odbranu Alijanse, a to pitanje je vezao za trgovinu i energetiku, a u istom maniru nastavio je i danas.\nAmerički predsednik zauzeo je agresivan ton na samitu, dovodeći u pitanje vrednost vojnog saveza koji je definisao decenijama američku spoljnu politiku, napadao je saveznike i predložio povećanje troškova odbrane u Evropi.\nTramp je danas izjavio da bi verovatno mogao da povuče SAD iz NATO, ali da je "takav korak nepotreban", ali je upozorio na "ogromne posledice" ako saveznici odmah ne počnu sa većom potrošnjom na odbranu.\nTramp je izjavio da bi verovatno mogao da povuče SAD iz NATO, ali da je "takav korak nepotreban" - Foto: Tanjug/AP\nOdmah po završetku samita u Briselu, Tramp je nakon nekoliko odlaganja, konačno doputovao u Veliku Britaniju, gde će se sastati sa premijerkom Terezom Mej, ali i sa kraljicom.\nKako je saopšteno iz Bakinghemske palate, kraljica Elizabeta II ugostiće predsenika SAD i prvu damu Melaniju Tramp na čaju, a pre toga će posmatrati vojni marš.\nU Londonu će se sastati sa kraljicom Elizabetom - Foto: AP/Tanjug\nOčekuje se da će njegov dolazak izazvati masovne proteste u Londonu, a njegov boravak je kategorisan kao radna poseta.\nTakođe, očekuje se da će Tramp tokom boravka u Velikoj Britaniji, posetiti i jedan od svojih golf terena u Škotskoj, domovini njegove majke.\nZa kraj, kao šlag na torti, nakon posete Velikoj Britaniji, Tramp će se, u ponedeljak 16. jula, u Helsinkiju susresti sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom.\nRojters prenosi da je Tramp kazao da bi samit sa Putinom mogao da bude najlakši u nizu sastanaka tokom aktuelnog putovanja po Evropi.\nTramp će se, u ponedeljak 16. jula, u Helsinkiju susresti sa ruskim predsednikom Vladimirom Putinom - Foto: Tanjug/AP\n- Ne bih želeo da on to bude i zato imamo NATO. On je takmičar. Da li mi je neprijatelj? Nije mi neprijatelj... Nadam se da će možda jednog dana biti prijatelj. Jednostavno ga ne poznajem dovoljno dobro - kazao je Tramp.\nTramp će navodno tokom razgovora sa Putinom pokrenuti pitanja kontrole naoružanja, produženja novog sporazuma "Start" o atomskom oružju i ruskog kršenja sporazuma nuklearnim snagama srednjeg dometa.\n- Idemo na taj sastanak ne očekujući previše. Želimo da se upoznamo sa Sirijom. Pričaćemo o mešanju... Pričaćemo o Ukrajini - poručio je Tramp.\nTagovi: američki predsednik, Bret Kavano, Brisel, Donald Tramp, Helsinki, Kraljica Elizabeta II, nato samit, SAD, Tereza Mej, Velika Britanija, Vladimir Putin


'Nemoguća misija' najgledaniji film, Fincher tek četvrti - tportal\n'Nemoguća misija' najgledaniji film, Fincher tek četvrti\nZadnja izmjena 27.12.2011 10:24\nObjavljeno 27.12.2011 u 09:19\nIzvor: tportal.hr / Autor: screenrant.com\n'Mission Impossible 4 - Ghost Protocol' na prvom je mjestu američkog box officea u blagdanske dane\nBožićne kino blagajne i dalje nastavljaju negativni trend – nije bilo većeg porasta u broju prodanih ulaznica, pa tako ni u rastu zarade, no nakon prošlotjednog uspješnog starta u IMAX-u, nova 'Nemoguća misija' preko blagdanskog vikenda zaradila je 26,5 milijuna te dosegla ukupnu zaradu od 58,9 milijuna dolara.\n'Sherlock Holmes: A Game Of Shadows' solidno se borio s konkurencijom pa je pao tek na drugo mjesto, s dodatnih 17,8 milijuna zarade, a na trećem mjestu nalazi se animirani film 'Alvin And The Chipmunks: Chipwrecked', s 13,3 milijuna dodatne zarade.\n'The Girl With The Dragon Tattoo' Davida Finchera, kod nas preveden kao 'Muškarci koji mrze žene', nalazi se na četvrtom mjestu, dok je najgore prošao Cameron Crowe, čiji je 'veliki povratak' igranom filmu 'We Bought A Zoo' propao sa zarađenih 7,8 milijuna, unatoč tome što u njemu glume Matt Damon i Scarlett Johansson\nmuškarci koji mrze


Sakupljač kostiju (THE BONE COLLECTOR) - Film - mojtv.net\nNepokretni forenzičar i predana policajka zajedno istražuju zagoneti slučaj ubistva\n"Sakupljač kostiju" koristi poznatu situaciju nepokretnog istražitelja suočenog sa zločinom, koje se sećamo još od Hičkokovog "Prozora u dvorište". Australijski reditelj, Filip Nojs ("Svetac", "Sliver"), uverljivo je dočarao turobnu atmosferu neprestane pretnje, a pri tome je najviše pomogao primeran snimateljski rad Dina Semlera ("Ples sa vukovima" "XXX").\n"Sakupljač kostiju" je film za ljubitelje trilera mračne atmosfere, čija se radnja redovno odvija na zabačenim i jezovitim gradskim lokacijama. Denzel Vošington briljira kao nepokretni forenzičar, a Anđelina Džoli kao policajka koja kamerom nadomešta njegov vid i sluh na licu mesta zločina.\nNekoć prisutan pri gotovo svakoj istrazi ubistva, genijalni forenzičar Linkoln Rajm (Denzel Vošington) zadnje četiri godine proveo je prikovan za krevet, nepokretan nakon tragičnog incidenta. Rajmove depresivne misli prekida poseta bivših kolega, koji ga upoznaju sa novim, zagonetnim slučajem ubistva. Nakon pregleda fotografija koje je snimila policajka Amelia Donah (Anželina Džoli), Rajm shvati kako Amelia ima urođeni talenat za forenziku. U početku neodlučna, Amelia kamerom nadomešta Rajmov vid i sluh, te kreće u istragu koja će je odvesti na mnoga mračna i preteća mjesta, i suočiti sa inteligentnim i opasnim ubicom.\nUverljivo najteži zadatak imao je Denzel Vošington, sjajan u ulozi nepokretnog forenzičara. Ništa lošiji posao nije obavila niti Anđelina Džoli, koja se potrudila da potisne svoj seksepil kako bi nenametljivo odigrala ulogu predane policajke.\nIstražujući smrt svog partnera detektiv otkriva korupciju u vlastitim redovima\nSam Elliott, Esai Morales, Paul Sorvino, ...\nRežija: John Langley\nDenise Richards, David Boreanaz, ...\nUgur Polat, Selma Ergeç, Ayten Uncuoglu, ...\nRežija: Turgut Yasalar\nParanoični ratni veteran pokušava da razotkrije odgovorne za njegovo mučenje u Nikaragvi\nSheree J. Wilson, Matthew Tompkins, ...


Sarajevo /Bliži se prva Balkan Advanced Music konferencija / Radio Sarajevo\nFoto: BAM-C/Zoran Cardula\nFoto: BAM-C/Patrick Miette\nFoto: BAM-C/Johannes Schaff\nFoto: BAM-C/Mike Jelinek\nFoto: BAM-C/Haris Čustović\nFoto: BAM-C/Frau Casio\n09. 03. 2019. u 16:00:00 Radiosarajevo.ba\nPrije 25 godina, monumentalni Betonski bunker - zgrada bivšeg Međunarodnog RTV Centra (ZOI 84), ugostio je 50 svjetskih i regionalnih TV mreža te na taj način upoznao svjetsku publiku sa gradom Sarajevom i događanjima u njemu.\nU 2019. godini, u periodu od 25. do 27. aprila, Balkan Advanced Music Conference sprema se ugostiti profesionalce novog tehnološkog doba među zidovima istog Betonskog bunkera i stvoriti novu historiju, saopoćili su organizatori.\nBAM-C konferencija je mjesto napredne muzike, networking-a, prespektive i budućnosti pa je muzički event upravo ono što je najbolje može predstaviti i približiti posjetiocima.\nKao svojevrsna najava konferencije, prvi BAM-C promo event ''Trip to BAM-C 01'' bit će održan danas u Delikatesnoj radnji gdje će se predstaviti DJ zagrebačkih korjena hrwoE-a (Hrvoje Jelinčić) koji je pripremio set morfičke fuzije house muzike kroz disco, nu-disco, hip-hop, soul i funk žanrove.\nGosti će imati priliku uživati u ranoj proljetnoj muzici, saznati više o samoj konferenciji i njenim predstavnicima te učestvovati u nagradnoj igri koja će sretnim dobitnicima omogućiti prisustvo na BAM-C konferenciji.\nVeć u nedjelju 10. marta u kinu Meeting Point sa početkom u 15 sati bit će održan BAM-C Music Meeting koji će predstaviti novi program naziva PREVIEW BOX.\nPB je prilika za sve stvaraoce zvuka da predstave svoj rad i dobiju njegovu ''real time'' validaciju od profesionalaca iz muzičkog svijeta.\nOvaj projekat, u sklopu Music Meeting-a, koncipiran je uz pomoć jednog od naših najpoznatijih drum and bass i neurofunk producenata - Adisa Kutkuta Billaina.\nPozivaju se svi stvaraoci da nam se pridruže i predstave svoj rad, bez obzira na njegovu formu, strukturu, dužinu trajanja ili žanr.\nZvanično otvorenje BAM-C konferencije u zgradi napuštenog kina Imperijal, danas poznatijeg kao Brew Imperial Society, bit će održano u četvrtak 25. aprila nakon dnevnog programa u RTV domu.\nOvom prilikom, gosti će uživati uz premijerni nastup Frau Casio vs Decay (Ida Prester i Nemanja Rančić, Hrvatska/Srbija), novo lice scene Kezz Live (Tamara Ristić, Srbija) i Hibrid Live (Dino Aganović, BiH).\nBAM-C Cinema smješten je u Meeting Pointu gdje će posjetioci moći uživati uz tri filma, od kojih dva premijerno na Balkanu, a to su “Simphony of Now“ Johannesa Schaffa i “French Touch“ Jean-François Tatina.\nOva dva filma predstavljaju subkulture svojih zemalja, Njemačke i Francuske, koje su bile i ostale od presudnog značaja za naprednu muzičku scenu i njene tokove.\nBAM-C Art Expo predstavlja još jedno putovanje kroz vrijeme u kojem će se gosti upoznati sa različitim stilovima i granama umjetnosti.\nU zgradi RTV doma, bit će moguće pogledati izložbene postavke Zorana Cardule - ilustratora iz Makedonije, Mikea Jelineka - 3D VR umjetnika iz Češke, Enisa Čišića – dizajnera/ ilustratora iz Sarajeva i pop up wall GSU Brodac koja će također ugostiti u svojim prostorijama još jednu izložbu fotografija iz kolekcije Patricka Miettea i njegovog perioda provedenog u Sarajevu.\nGospodin Miette je ambasador francuskog vala, jednog od najvećih izvoznih proizvoda muzičke kulture devedesetih godina.\nPrvi je uspostavio most između Bosne i Hercegovine i Francuske GRILL projektom koji je na proljeće 1997. godine dobio svoje mjesto i u Sarajevu kroz Grill Nights događaje koji su omogućili sarajevskoj publici da uživa u mnoštvu danas svjetski poznatih imena kao što su: Prozac, Falcon, Pepe Bradock, Buffalo Bunch, Jef K, Cyril K i DJ Fudge.\nGodine 1999, Miette sa Dušanom Vranićem Ducom i Mathieu Dozolom osniva kolektiv “Chef“ čiji je rad prikazan i u filmu ''French Touch'', dodaje se u saopćenju.\nZvanični ambasador BAM-C konferencije za London je Haris Čustović - muzičar klasičnog obrazovanja, umjetnik zvuka, DJ i muzički producent koji više od dvadeset godina radi na svojoj misiji da zamagli granice između žanrova, stavova i ideologija.\nPored muzičkog stvaralaštva, Čustović radi i kao profesor na SEA institutu u Londonu te u svom opisu na konferenciji priprema diskusiju pod nazivom „Klasični elementi u modernoj muzici“ na kojoj će se pojaviti i specijalni gosti - Damir Imamović i Branimir Jakubović (Dubioza Kolektiv).\nTakođer, BAM-C ambasador održat će predavanje/radionicu posvećenu novim tehnikama i trendovima u audio produkciji današnjice.\nTagovi: muzika Sarajevo elektronska muzika


Horovi muzičkih škola „Stanković“ i „Grocka“, Shake and Spear, moleban i vatromet danas na Božićnom seocetu – Nadlanu.com\nHorovi muzičkih škola „Stanković“ i „Grocka“, Shake and Spear, moleban i vatromet danas na Božićnom seocetu\nObjavljeno 13. jan 2018. / 10:12:02\nJoš jedan fenomenalan dan na „Božićnom seocetu kod Hrama“ uz sjajnu muziku i druženje.\nUčenici OŠ „Siniša Nikolajević“ priredili su nam divan program na Raspevanoj jelki.\nU prepunoj Kripti Hrama nastupilo je Pevačko društvo „Mokranjac“ sa fenomenalnim repertoarom oduševivši sve prisutne.\nProgram smo, nakon toga, nastavili na glavnoj bini nastupom Vokalne radionice „Bistrik“ Bilje Krstić koja je izvela tradicionalne pesme.\nDanašnji program, u susret dočeku Nove godine po Julijanskom kalendaru, počinjemo Bdenijem u Maloj crkvi od 17 časova.\nOd 18 časova na Božićnoj jelki nastupiće hor Muzičke škole „Stanković“.\nHor Muzičke škole „Grocka“ nastupiće od 19 časova na glavnoj bini.\nNakon toga slušamo duo „Shake and Spear“ koji izvodi tradicionalnu muziku Srbije i Balkana na glavnoj bini od 20:30.\nU 23:30 će biti održan moleban u Hramu, a u ponoći i vatromet.\nChristmas Platz ispred UŠĆA: Danas nastupa ženski hor PSD „Sveta Srbija“\nIzraelski maratonac Šaul Ladani posetio Beograd\nŠaul Ladani (82) na FPN govori o tome kako je preživeo Bergen Belzen 1944. i Minhen…\nVaskršnji festival kod Hrama: Proslava najradosnijeg hrišćanskog praznika od 9. do…


Aleksić traži izuzeće sudije! ADVOKAT ANDREJA VUČIĆA: ALEKSIĆ GLUMI ŽRTVU DA PRIKRIJE KRIMINAL LJUDI IZ SAVEZA ZA SRBIJU - Radio televizija Pančevo\n25. maja 2020. 25. maja 2020. 0465\n– Na današnjem ročištu videli smo pokušaj glumatanja žrtve od strane gospodina Aleksića i jednu pravu pozorišnu predstavu koju je izvodio kolega Borivoje Borović. Na sve načine tužena strana pokušava da odugovlači sa postupkom, izmišlja događaje, manipuliše sa dokazima i pokušava da u postupak uvede neke stvari koje nikakve veze nemaju sa postupkom koji je Andrej Vučić poveo protiv Mikija Aleksića. Naravno, oni sve to čine kako bi opravdali kriminal u koji su do guše umešani ljudi iz Saveza za Srbiju, posebno i kako bi nastavili da vode medijsku harangu protiv Aleksandra Vučića i članova njegove porodice. Ipak, pravda jeste spora, ali sam ubeđen da je dostižna i da će konkretno u ovom slučaju biti nedvosmisleno stavljeno do znanja da bavljenje politikom ne znači laganje i da se za tako brutalno iznete laži mora da plati određena kazna.Andrej Vučić je Aleksića tužio za povredu časti i ugleda, zato što je Aleksić više puta u javnosti govorio da ima saznanja da je vlasnik Jovanjice Predrag Koluvija, pre hapšenja u novembru, zvao predsednikovog brata.


divlje životinje | Tuzlanski.ba\nVlada Tuzlanskog kantona usvojila je danas Program mjera zdravstvene zaštite životinja na području TK za 2021. godinu, kojim se određuju mjere za sprječavanje, otkrivanje, kontrolu i suzbijanje zaraznih i parazitnih oboljenja kod životinja na području…\nPark divljih životinja pod nazivom Ranch de Bandia u gradu Nguekhokhe, oko 70 kilometara udaljenom od Dakara, glavnog grada Senegala, posjetiocima nudi jedinstveno iskustvo da se u vozilima s kavezima mogu približiti lavovima, prenosi Anadolu…\nNovinar televizije u Montani postao je hit na Twitteru zbog reakcije kad je uočio da prema njemu ide krdo bizona. Deion Broxton iz filijale CNN-a KTVM izvještavao je iz Nacionalnog parka Yellowstone kad je primijetio da…\nLjudi su rekli svoje. Fotografija na kojoj možemo vidjeti dva miša u svađi na stanici metroa u Londonu izabrana je za pobjednika takmičenja LUMIX, koje nagrađuje najbolje fotografe divljih životinja, piše NHM. Autor fotografije koja…\nDanas su područja oko nuklearne elektrane Černobil gotovo potpuno prazna. Dana 26. aprila 1986., reaktor broj četiri u nuklearnoj elektrani Černobil, smješten u tadašnjem Sovjetskom Savezu, doživio je strujni udar, što je rezultiralo eksplozijom koja…\nNeustrašivi momak hvata najopasnije životinje golim rukama (VIDEO)\nAndrew kaže da je duhovno povezan sa prirodom i da mu smeta što se čovjek sve više udaljava od nje. Andrew Ucles primjećen je zbog svog, možda i previše bliskog pristupa divljim životinjama. Ovaj čovjek…\nPlaneta izgubila 60% divljih životinja za 40 godina\nPopulacija divljih životinja širom planete opala je za gotovo 60 odsto od 1970. godine za šta je odgovoran čovjek, iznosi se u izvještaju dvije grupe za konzervaciju. U opsežnoj analizi koju su sproveli Svjetski fond…


Finansijski izvještaj Centralne banke sutra na sjednici Predsjedništva BiH - Klix.ba\nFinansijski izvještaj Centralne banke sutra na sjednici Predsjedništva BiH\n10.4.2007. u 15:00\nPredsjedništvo Bosne i Hercegovine zakazalo je za srijedu redovnu sjednicu u Sarajevu.\nNa dnevnom redu sjednice su: Prijedlog deklaracije za Samit šefova država jugoistočne Evrope u Ohridu, 20. aprila, Finansijski izvještaj Centralne banke BiH za 2006. te Izvještaj o radu Agencije za osiguranje depozita BiH za 2006. i finansijski plan za 2007. godinu.\nPredsjedništvo će razmatrati i Prijedlog odluke o pokretanju postupka za vođenje pregovora radi zaključivanja sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Hašemitske Kraljevine Jordan o readmisiji vlastitih državljana i državljana trećih zemalja; sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Irske o readmisiji vlastitih državljana i stranaca i sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Ruske Federacije o readmisiji njihovih državljana i stranaca. Bit će riječi i o Prijedlogu odluke o prihvatanju Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Bugarske o policijskoj suradnji.\nNa dnevnom redu je i Prijedlog odluke o ratifikaciji: Sporazuma između Ministarstva sigurnosti BiH i Saveznog ministarstva unutarnjih poslova Republike Austrije o policijskoj suradnji; Sporazuma o zračnom saobraćaju između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Liban; Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Austrijske savezne vlade o readmisiji osoba koja imaju ilegalan boravak; Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Slovačke o readmisiji osoba i Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Republike Slovačke o suradnji u borbi protiv kriminala, a posebno terorizma, nedozvoljene trgovine narkoticima i organiziranog kriminala.\nMeđu tačkama dnevnog reda je i Prijedlog odluke o ratifikaciji: Sporazuma između Vijeća ministara BiH i Vlade Kraljevine Švedske o pojednostavljenoj proceduri readmisije osoba koje nemaju dozvolu ulaska ili boravka; Evropske socijalne povelje (revidirana) i Konvencije o policijskoj suradnji za jugoistočnu Evropu. Tu je i Prijedlog odluke o ratifikaciji Sporazuma između BiH i zemalja Beneluksa o readmisiji i ponovnom vraćanju osoba koje su ušle i/ili borave bez ovlaštenja, kao i ratifikaciji Multilateralnog sporazuma o zračnom prometu između evropske zajednice i njenih zemalja članica, Bosne i Hercegovine, Albanije, Bugarske, Hrvatske, bivše jugoslavenske Republike Makedonije, Islanda, Crne Gore, Norveške, Rumunije, Srbije i Privremene administrativne misije Ujedinjenih naroda na Kosovu o uspostavljanju evropske zajedničke zračne oblasti (ECAA).\nBit će riječi i o Prijedlogu odluke o ratifikaciji Sporazuma između BiH i visokog predstavnika za BiH o Uredu registrara za Odsjek I za ratne zločine i Odsjek II za organizirani kriminal, privredni kriminal i korupciju krivičnog i apelacionog odjela Suda BiH, kao i Posebnog odjela za ratne zločine, te Posebnog odjela za organizirani kriminal, privredni kriminal i korupciju Tužiteljstva BiH, kao i o osnivanju Tranzicionog vijeća kojim se zamjenjuje Sporazum o uspostavi Ureda registrara od 1. decembra 2004. godine.


► Izveštaj EP: Srbija u grupi zemalja s malim riizikom od pretnji po mir\n"Normandijski indeks" koji je ove godine pripremljen tek drugi put, razlikuje se od drugih po tome što je prilagođen pristupu i delovanju EU u oblasti mira i bezbednosti.\nEvropska unija (27 članica) tretirana je kao celina među 136 zemalja obuhvaćenih indeksom i nalazi se na 11. mestu sa 7,54, pri čemu indeks 10 znači da nema rizika a nula ukazuje na veliku pretnju po mir.\nSrbija je na istom mestu kao 2019, sa indeksom 6,5, u grupi zemalja s malim rizikom od pretnji po mir.\nOd zemalja s Balkana, Crna Gora je na 28. mestu, a Albanija deli 30. s još tri zemlje.\nU grupi zemalja s malim rizikom je i Severna Makedonija, na 42. mestu svetske liste, dok je Bosna i Hercegovina (BiH) među državama sa umerenim rizikom, na 74. mestu.\nMeđutim, BiH, Albanija i Crna Gora su u grupi onih koji su najviši napredovali u odnosu na prethodnu godinu - BiH se popela za 12 mesta, a Albanija i Crna Gora za po devet.\nSeverna Makedonija se međutim ove godine, u odnosu na 2019, spustila za deset mesta.\nIzveštaj sadrži i studije slučaja za 40 zemalja, ali među njima nije Srbija.\nPredgovor za izveštaj napisao je predsednik Evropskog parlamenta, David Sasoli, koji je istakao da nas je 2020, verovatno više nego ijedna godina poslednjih decenija, podsetila da "bezbednost ne treba da uzimamo zdravo za gotovo" i da pretnje po bezbednost i demokratiju mogu da budu u različitim oblicima.\nSasoli je istakao da je unapređenje mira i međunarodne bezbednosti temelj spoljne politike EU i dodao da je "Evropski parlament posvećen ponovnom aktiviranju multilateralizma za razvoj, bezbednost i mir".\nEPRS je "Normandijski indeks" pripremio s međunarodnim "Institutom za ekonomiku i mir" (IEP) iz Sidneja.\nJoš dvoje umrlo u Srbiji od posledica infekcije koronavirusom, novozaraženih 326\nU poslednja 24 sata u Srbiji su još dve osobe umrle od posledica infekcije koronavirusom, čime je ukupan broj umrlih porastao na 780, saopšteno je danas.


• Dunja u Evropi (2)\nKaratiskinja Somborca Dunja Žeravić, učestvovaće na seniorskom Prvenstvu Evrope, od šestog do osmog maja u Cirihu.\nStandardna reprezentativka Srbije će i u Švajcarskoj biti deo kata tima, koji čine još Beograđanke Ana Kanjuh i Ivana Stepanović. Ovo će biti četvrto Dunjino učešće na šampionatima Evrope. Kako se navodi u saopštenju KK Somborac selekciju Srbije će na predstavljati 20 karatista. U selektorskom timu, za pripreme i izbor kata reprezentativaca zadužen je trener somborskog kluba, Petar Kosanović.\nŠampionat Evrope u Cirihu, 46. po redu, okupiće više od 450 karatista iz čak 40 evropskih zemalja. Takmičenje će odvijati od petka do nedelje, a ženski kata tim Srbije će na tatamiju biti u subotu od 15 sati u kvalifikacijama, te od 17:30, ukoliko se plasiraju među osam najboljih.\nsavamajstor @ Sre, 04.05.2011. 15:49\n46. evropsko prvenstvo cirih dunja žeravić karate kate petar kosanović sombor sport


Profesor dr Uroš Jekić | Klinika za neurologiju\nHome O klinici Istorijat Upravnici Profesor dr Uroš Jekić\nMladi Jekić je, još tokom studija, ispoljio afinitet za probleme Ijudske psihe, pa je njegova doktorska teza koju je odbranio u Bordou 1923. godine bila iz te oblasti: Le cacodylate de soude a hautes doses. resultats therapeutiques dan les etats depressifs malancoliques. Prof. dr Pitr, istaknuti psihijatar u Bordou, osetivši tu njegovu sklonost, savetovao ga je da se posveti neuropsihijatriji.\nPosle povratka u zemlju započeo je 1924. specijalizaciju neuropsihijatrije u Opštoj državnoj bolnici u Beogradu. Po završenoj specijalizaciji radio je u duševnoj bolnici u Toponici, nedaleko od Niša, do 1945. godine. U ovoj bolnici bio je sekundarni lekar, primarijus, šef odeljenja i, najzad, upravnik.\nTokom dve decenije, koliko je radio u ovoj bolnici, osetio je usamljenost ovih nesrećnih Ijudi. Smatrao je da je od velikog značaja za bolesnike, za njihovu psihu, da su okruženi prirodom. Jer, jednolična bolesnička odeća, sivilo prostorija u kojima borave, monotonija života, slabe njihovo interesovanje za spoljasnji svet i, uopšte, za život. Imajući sve ovo u vidu, dr Jekić je verovao da će se ovi nesrećnici u okrilju prirode osvežiti kao što "vlaga prene sušom pokunjene biljke". Želeo je da bolesnike dovede u stanje odgovarajućih Ijudskih odnosa. Zato je stvorio u Toponici veliku ekonorniju na kojoj je, primenjujući radnu terapiju, olakšao život nekolikim stotinama bolesnika. On je te Ijude ne samo razumeo nego i voleo. Ceo njegov život bio je posvećen unesrećenima.\nTokom okupacije naše zemlje nekoliko puta su ga hapsile nemački okupator i policija u Nišu. Njegova dva brata ubili su okupatori, a sin jedinac u 16 godini poginuo je 1944. godine u redovima partizana. Septembra 1944. godine i dr Jekić je otišao u partizane.\nU prvoj vladi Srbije, 1945. godine, dr Jekić je ministar zdravlja. Posle trogodišnjeg odsustvovanja od bolesnika, vratio se neuropsihijatriji. Godine 1949. počeo je da radi na Neuropsihijatrijskoj klinici Medicinskog fakulteta u Beogradu. Iste godine izabran je u zvanje vanrednog profesora Medicinskog fakulteta u Beogradu pri Katedri za neurologiju i psihijatriju, a 1958. izabran je u zvanje redovnog profesora. Posle smrti profesora Vladimira Vujića, 1953. godine, postavljen je za upravnika Neuropsihijatrijske klinike, što je bio do odlaska u penziju 1968. godine. Iste godine (1953) izabran je za šefa Katedre za neurologiju i psihijatriju.\nPod rukovodstvom prof. dr Uroša Jekića uvode se redovni seminari za obuku lekara na specijalizaciji. Pojedinim užim oblastima, kako iz neurologije, tako i psihijatrije, počinje da se bavi veći broj lekara, koji produbljuju i razvijaju posebna područja. Takodje naglo raste broj lekara na specijalizaciji i specijalista formiranih na samoj Klinici, a Klinika postaje edukativni centar i vaspitač kadrova za širenje neuropsihijatrijske službe za SR Srbiju.\nPo oslobodjenju zemlje prof. dr Uroš Jekić, poznat i kao javna ličnost, bio je prvi ministar zdravlja u Republici i jedan od najaktivnijih članova SLD. Zbog zasluga za razvoj SLD bio je izabran za doživotnog počasnog predsednika. Više godina bio je predsednik Neuropsihijatrijske sekcije SLD, osnivač i predsednik Društva za mentalnu higijenu, predsednik Sudskomedicinskog odbora Medicinskog fakulteta, dugogodišnji predsednik Glavnog odbora Crvenog krsta Srbije.\nOd 1953. godine profesor Jekić je šef Katedre za neurologiju i psihijatriju, upravnik Neuropsihijatrijske klinike i predsednik Psihijatrijske komisije pri Savetu za narodno zdravlje Srbije. Idejni je pokretač borbe protiv alkoholizma u našoj zemlji. Jedna od bitnih zasluga prof. dr Uroša Jekića jeste njegov aktivan doprinos opštem usvajanju principa mentalne higijene i dosledne humanizacije opšteljudskih odnosa u stacionarnim zdravstvenim ustanovama.\nOd 1948. godine profesor Jekić je bio predsednik Crvenog krsta Srbije. Predsednik Srpskog lekarskog društva bio je od 1949. do 1954. godine, a od 1955. godine on je počasni predsednik SLD-a. Bio je dugogodišnji predsednik Sudskog odbora Medicinskog fakulteta i predsednik Društva za duševnu higijenu Srbije.\nUočavajući da je alkoholizam veliki medicinski i socijalni problem, profesor Jekić je skoro ceo svoj radni vek posvetio borbi protiv ovog zla. I Crveni krst Srbije, čiji je bio predsednik, angažovao je u ovoj borbi. U okviru Crvenog krsta osnovao je Savetovalište za lečenje alkoholičara. Njegova aktivnost u suzbijanju alkoholizma bila je veoma cenjena u Svetskoj zdravstvenoj organizaciji za borbu protiv alkoholizma. Napisao je veliki broj stručnih i popularnih radova o alkoholizmu i održavao veliki broj predavanja na Kolarčevom narodnom univerzitetu, u studentskim organizacijama, školama, preduzećima.\nZajedno sa svojim saradnicima veoma je mnogo učinio na unapredjenju sudskopsihijatrijske discipline i na povezivanju organa provosuđa sa psihijatrijskom strukom. Na medjunarodnim kongresima zastupao je više puta psihijatrijsku struku, i to posebno kada je na dnevnom redu bila problematika socijalne psihijatrije, psihopatologije, kriminalne psihopatologije i alkoholizma.\nOdnos prema studentima bio je izuzetno prijateljski. Na ispitima je imao neizmerno strpljenje. Nije davao petice. Ali, želeo je da svaki student što bolje savlada i razume neuropsihijatriju.\nPo odlasku u penziju svakodnevno je u šest sati ujutru pio kafu u dnevnoj sobi. Pred njim, na stolu, nalazili su se časopisi iz sveta, koje, nažalost, zbog slabog vida, nije mogao da čita. Njegova supruga prelistavala ih je i čitala mu pojedine članke. Izmedu brojnih časopisa nalazio se i časopis Medicinskog fakulteta u Bordou, koji mu je ovaj fakultet redovno slao. To je bila pažnja Univerziteta na kome je davne 1923. godine završio medicinske studije. U obližnjem parku prolaznici su često bili u prilici da vide sedog čoveka poodmaklih godina, uspravnog držanja, sa debelim sočivima na naočarima, u redovnim podnevnim laganim šetnjama. Njegov oslabljeni vid omogućavao mu je samo to zadovoljstvo, ali ne i čitanje. On je bio čovek visokih moralnih vrednosti, zračio je humanošću, plemenitošću i posebno skromnošću.\nUmro je 1980. godine u Beogradu.


Neuspjela repriza 1988. – Monitor\nIstog dana kada je 1861. počeo američki građanski rat, godine 2013. u Novi Sad je čak iz Zubinog Potoka s Kosova dovezena grupa zagovornika ,,veličanstvenog narodnog skupa protiv vojvođanskog separatizma” s transparentom ,,Dole Vojvodina”.\nPovod mitinga za spas Srbije bio je Predlog deklaracije o zaštiti ustavnih i zakonskih prava Autonomne Pokrajine Vojvodine. Pokrajinska Vlada je ponudila poslanicima da dokument usvoje 10. aprila. Srpska napredna stranka (SNS) zgrozila se da se o Deklaraciji raspravlja ,,na dan nastanka jedne od najmonstruoznijih fašističkih tvorevina tokom Drugog svetskog rata” (proglašenje Nezavisne Države Hrvatske). Tog monstruoznog dana Tomislav Nikolić je pred polupraznim UN optuživao Haški tribunal da od pravednih Srba stvara ratne zločince.\nDeklaracija konstatuje da su nesporazumi Novog Sada i Beograda „krenuli uzlaznom linijom krajem 2012, a bili su vezani za uređivanje pitanja finansiranja Vojvodine. Čak ni garancija iz čl. 184. stav 4. Ustava Republike Srbije, prema kojoj budžet AP Vojvodine iznosi najmanje sedam odsto u odnosu na budžet Republike Srbije, s tim što se tri sedmine od budžeta AP Vojvodine koristi za finansiranje kapitalnih rashoda, nije mnogo pomogla. Republička Vlada, bez konsultacija s pokrajinskim organima, počela je neustavno da raspolaže pokrajinskom imovinom. Tako je uredbom, primera radi, značajna imovina čiji je gruntovni vlasnik Pokrajina, bez saglasnosti, protivzakonito ustupljena gradu Novom Sadu”.\n(Odborničkim pučem u septembru vlast u glavnom gradu Vojvodine preuzeli su vlasnici vlasti u ostatku Srbije.)\nUstavni sud Srbije jula 2012. proglasio je neustavnim 26 odredbi zakona o nadležnosti Vojvodine, između ostalih i onu da Vojvodina ima glavni grad, da su njeni delovi Srem, Banat i Bačka, da finansira Vojvođansku akademiju nauka i umetnosti. Od 2001. do 2005. aktiva banaka u Vojvodini povećana je za oko 20 odsto, dok je aktiva banaka u centralnoj Srbiji povećana za oko 230 odsto. Učešće aktiva banaka Vojvodine u Srbiji je s oko 30 odsto spalo na oko 14 procenata.\nNajizazovnija rečenica Deklaracije koju je izvršna vlast ponudila vojvođanskim zakonodavcima i republičkoj Vladi glasi: ,,Autonomija Vojvodine je istorijsko i prirodno pravo njenih građana i njihovom voljom Vojvodina je u sastavu Srbije”.\nMiting Stop razbijanju Srbije organizovala su ,,prosrpska” udruženja građana iz Novog Sada, sindikalci, studenti. Nosili su zastave Srbije i stranaka koje su u pokrajinskoj opoziciji – SNS, Socijalističke partije Srbije (SPS) i njihovih saveznika. Miting su uveličali članovi zabranjene organizacije Otačastveni pokret Obraz s transparentima ,,Odbranimo Srbiju”, udruženja Ravnica srpska, Savez bačkih Bunjevaca, NVO Slovaci i suživot, Narodnog pokreta Dinara – Drava – Dunav. U kulturno-zabavnom delu programa u zemlji tamburica trubio se Marš na Drinu. Po 3,5 eura prodavane su šajkače s kokardom.\nBroj učesnika ,,spontano organizovanog” mitinga nije poznat. Policija je izbrojala 30.000; novinari od 15.000 do nekoliko desetina hiljada. Ako se uporedi sa 13.753 gledalaca na poslednjoj fudbalskoj utakmici Crvena zvezda – Vojvodina lako je izračunati da je na skupu bilo oko 5.000 ljudi.\nNa transparentima je ispisana poruka za 29 vojvođanskih nacionalnosti: ,,Vojvodina je Srbija”, ,,Hoćemo izbore”, ,,Pajtiću, ostavka”.\nPotpredsednik SNS za Vojvodinu Igor Mirović pozvao je vojvođanskog premijera Bojana Pajtića da podnese ostavku i povuče Predlog deklaracije: ,,Narodni gnev nećemo moći da kanališemo ako nastaviš da se ponašaš kao poslednji diktator u ovom delu Evrope”.\nPajtić je potpredsednik Demokratske stranke (DS). Na izborima u Vojvodini lista DS – Izbor za bolju Vojvodinu – Bojan Pajtić dobila je 59 od 120 poslanika, Liga socijaldemokrata Vojvodine (LSV), čiju je listu predvodio Nenad Čanak, deset. Vladajuća koalicija ima 76 poslanika, a sive eminencije mitinga – liste Nikolića (SNS) i Ivice Dačića (SPS), zadobile su 35 glasova.\nGrađanke i građani Vojvodine pre sedam godina većinom od 56,07 odsto, odbacili oktroisani Ustav Srbije jer Vojvodina nije dobila identitet suštinske autonomije. Natpolovična sada stremi dvotrećinskoj većini.\nNekoliko sati nakon mitinga po Novom Sadu poređani su plakati ,,Smrt Pajtiću i njegovim poslušnicima”. ,,Čanka pod nož” – piše na fasadi preko puta parkinga za autobuse koji su dovezli pridošlice na miting.\nU zemlji u kojoj su ubijen premijer, novinarke i novinari, a politička ubistva nisu razrešena, uoči mitinga pretilo se smrću dvojici funkcionera LSV. Kao morbidni revanš posle mitinga izniknuti su grafiti ,,Smrt Vučiću”.\n,,Vojvodina naša dika – biće republika”; „Vojvodina Vojvođanima”; „Srbi marš iz Vojvodine” – ispisuje se posle mitinga po Vojvodini. Grafite potpisuje Mlada Vojvodina.\nPredsednik Srbije Nikolić uoči mitinga Vladu Vojvodine nazvao je ,,takozvanom”, a Srpska radikalna stranka, od koje se Nikolić razveo 2008, 1991. nudila je sendviče za iseljenje „nesrba” iz Vojvodine ohrabrenjem: „Autobuska karta i jedan sendvič za Mađare, jer idu blizu, a za Slovake dva sendviča, jer treba da putuju dalje”. Čuvarniji „šešeljevci” pominjali su stočne vagone za transport ljudi. Posle 22 godine govornik na mitingu pozdravio je „naše bunjevačke Mađare”. Kosnuli su se i Bunjevci i Mađari.\nU oktobru 1988. u dva dana na istom mestu kao prošle sedmice desila se „antibirokratska revolucija”, koja je srušila vojvođansku vlast i Ustav SFRJ koji je garantovao pokrajinske autonomije.\nObaranje rukovodstva u Titogradu uspelo je 11. januara 1989. godine. Tada su se uspele Miloševićeve pristaše Momir Bulatović, Milo Đukanović i Svetozar Marović. Preuzimanjem kontrole nad dve pokrajine i Crnom Gorom, antibirokratska revolucija je završila, a SFRJ živa sahranjena.\nProšle nedelje miting je bio fijasko. Kao da je svaki mitingaš došao svojim, posebnim autobusom. Policija, koja ne dozvoljava paorima da iskažu nezadovoljstvo poljoprivrednom politikom Vlade prelazeći most u novosadskom rubnom naselju Klisa, dozvolila je traktoristima da svoje jednosede parkiraju u centru grada. Ministar policije je i predsednik SPS.\nIako se polovina pokrajinskih poslanika bira na direktnim izborima, imenom i prezimenom, postmitingaška SNS organizuje peticiju za njihovu smenu. O peticiji u centru Subotice, u kojoj su Mađari najbrojnije stanovništvo, brine aktivista stranke Duško Reljić, koji zrači s Interpolove poternice zbog privrednog kriminala. „Nalazim se na poternici zato što sam Srbin proteran iz Hrvatske”, govori Reljić, koji ima državljanstvo i Srbije i Hrvatske.


Lepota | Savremena Žena\nLepota\t\tLepota\nRevizija dostupnih kozmetičkih procedura upozorava da su injekcije za zatezanje kože potencijalno rizične.\nIako sami dermalni fileri izazivaju određenu zabrinutost kod pacijenata, sve osobe koje se podvrgavaju nehirurškim kozmetičkim zahvatima, kao što su intervencije botoksom ili... »»\nZdrava kosa je prva i osnovna predispozicija za brži rast kose a prvi korak je redovna i adekvatna nega.\nKosa je zdrava ako je snabdevebna svim neophodnim vitaminima i mineralima koji su joj potrebni, a najbitniji su A, B, C i D vitamini, cink, beta karoten i selen. Ove vitamine ćete uneti... »»\nBanane brišu podočnjake, ananas bore\nOd Dru Barimor, Olivije Vajld, preko Ovena Vilsona, Vinsa Vona do Dite von Tiz, brojne zvezde pridržavaju se njenih načela zdravog jelovnika za detoksikaciju i lepotu koji ne uključuje gluten i mlečne proizvode. “Lepota se gradi iznutra prema spolja, a da bi koža bila sjajna i lepa... »»\nGline se ne razlikuju samo po boji, koja zavisi od minerala kojima su bogate, već i po nameni. Svaka je namenjena za određeni tip lica i određene probleme, od proširenih pora, mitisera, preko akni, do najneprijatnijih gnojnih čireva. U skladu sa tim da li vam je koža izrazito suva ili... »»\nMаslinovo ulje “pаrtner” u m...\nMаslinovo ulje može dа bude prаvi “pаrtner” u mršаvljenju, smаtrаju istrаživаči s Univerzitetа u Minhenu i Beču. Rаdi se o tome dа mаslinovo ulje može dа izаzove osećаj sitosti, pа sаmim tim i gubitаk kilogrаmа.\nIstrаživаči su došli do tog... »»\n3 načina da nanesete puder a da se ne &#...\nIako neke žene ne vole da stavljaju puder jer imaju savršenu kožu i smatraju da im puder nije potreban i da je on koristan samo ženama koje treba da prikriju neke nedostatke na licu, uvek dođe taj dan kada će doći u susret sa ovim čarobnjakom.\nZbog pudera mnoge žene izgledaju... »»\nZaustavite sede u kosi\nNekoliko prvih sedih dlaka najpre ćete primetiti na slepoočnici, čak i u dvadesetim godinama, a evo kako možete sprečiti da se to nastavi, kako do kraja četrdesetih ne biste bili potpuno sedi.\nZa sjajnu i gustu kosu važno je da konzumirate hranu bogatu esencijalnim i omega masnim... »»\nKako da uštedite na kozmetičkim proizvod...\nMali SML trikovi koji će pomoći vašem budžetu.\n-Ako vam se desi da vam se omiljena senka ili rumenilo razbije, nemojte bacati proizvod. Možete ga staviti u manju kutijicu i koristite kao proizvod u prahu. Takođe, možete ‘presovati’ polomljeni proizvod, što je sjajan... »»\nDileme oko nanošenja hajlajtera i dalje muče mnoge pripadnice nežnijeg pola. Ovaj sve popularniji proizvod nametnuo se kao obavezan u postizanju idealnog izgleda. Problem nastaje usled njegove nepravilne upotrebe. Tu nastupamo mi, sa par praktičnih saveta kako da izbegnete greške... »»\nPoze u kojima žene najviše uživaju viewed 76,804 timesDekoracija stola viewed 49,395 timesDomaći sok od višanja viewed 39,903 timesVežbe protiv celulita viewed 31,991 timesSedam koraka do fatalne zavodnice viewed 29,924 times


Foto: EPA / Julien de Rosa, AP\n06.12.2019. 18:15h 06.12.2019. 18:15h\nSTOKHOLM - Austrijski pisac Peter Handke, dobitnik Nobelove nagrade za književnost za 2019. godinu, izjavio je danas na konferenciji za novinare da više voli anonimne mejlove mržnje od pitanja o njegovoj podršci nekadašnjem predsedniku Srbije Slobodanu Miloševiću tokom ratova 90-ih. Handke se sastao sa predstavnicima medija u Stokholmu gde treba da primi nagradu, preneo je Rojters.\nNa pitanje da li je prihvatio da se u Srebrenici dogodio masakr, vidno drhteći Handke je odgovorio da je primio mnogo pisama podrške od čitalaca, nakon što mu je dodeljena nagrada u iznosu od devet miliona švedskih kruna (935.000 dolara).\nOn je, međutim, rekao da je primio i jedno anonimno pismo koje je imao je toaletni papir u sebi. Imalo je i neku vrstu "kaligrafije izmeta", rekao je on. "Kažem vam da više volim toaletni papir, anonimno pismo sa toaletnim papirom unutra, nego vaša prazna i neznalačka pitanja", rekao je Handke. Handke je rekao da želi da zahvali čitaocima na njihovim pismima podrške i odbio da govori o bivšoj Jugoslaviji.\n"Ne želim da odgovorim ni na jedno vaše pitanje", rekao je novinarima. Piter Mas iz američkog sajta "Intersept" je postavio pitanje u kojem je tražio od Handkea da "prizna genocid u Srebrenici", što je dosta naljutilo čuvenog pisca koji insistira na tome da je u Stokhlom došao zbog doprinosa koji je dao književnosti, prenele su Večernje novosti.\nMas je, inače, od trenutka kada je saopšteno da je Handke dobio Nobelovu nagradu, prednjačio u napadima na slavnog pisca. Handke će sutra popodne održati svoj govor pred odabranom publikom na Akademiji, dok će mu nagrada, kao i svim laureatima biti uručena u utorak 10. decembra, na dan smrti Alfreda Nobela, kako nalaže ceremonija. Inače, kada se nobelovac pojavio na vratima deo izveštača je spontano zapevao rođendansku pesmu, jer Handke baš danas, igrom sudbine, puni 77 godina.\nAustrijski pisac je dirnut odslušao pesmu koja mu je bila namenjena. Novinare je zanimalo mnogo toga, pa i to da li će Nobelova narada nešto promeniti u njegovom životu. "Sve će biti apsolutno isto kao i do sada", poručio je Handke.\nPeter HandkeSFRJJugoslavijaSlobodan Milošević


Vizbaden: Na Kosovu nužno prisustvo KFOR-a u punom obimu\nMinistri odbrane EU danas su na neformalnom skupu u Vizbadenu najavili spremnost da već 2008. preuzmu zadatke od KFOR-a na Kosovu. Pored toga saglasili su se o bitnom smanjenju obima EUFOR-a u BiH. EU je spremna, kako su nam preneli predstavnici nemačkog Ministarstva odbrane, da posle okončanja procesa odredjivanja statusa, 2008. godine na Kosovo uputi vojnu misiju koja bi preuzela dužnosti koje sada obavljaju pripadnii KFOR-a.\nMinistri odbrane EU su danas završili prvi deo dvodnevnog neformalnog susreta u Vizbadenu čiji je domaćin, u okviru nemačkog šestomesečnog predsdništva EU, bio nemački šef odbrambenog resora Franc Jozef Jung. Ministri su se složili sa stavom visokog predstavnika EU za spoljnu i bezbednosnu politiku Havijera Solane da EU i na Kosovu mora da preuzme obaveze kakve već obavlja u okviru EUFOR-a u Bosni.\nNa današnjem neformalnom sastanku ministri nisu odredili konkretan okvir za otpočinjenje vojne misije EU na Kosovu. Istovremeno su se složili da je za sada i dalje nužno prisustvo KFOR-a u punom obimu, pri čemu je od posebnog značaja kako će se razvijati proces odredjivanja statusa Kosova. Ministri su saglasni i o tome da će, posle donošenja očekivane rezolucije Ujedinjenih nacija o Kosovu, od ključnogznačaja biti da se uspostavi efikasna saradnja izmedju EU i NATO. Ne sme, kako je naglašeno, da se dogodi da dužnosti koje sada obavlja UNMIK ne preuzmu odgovarajući organi ili da one budu prepušteni KFOR-u.\nUoči skupa je danas nemački ministar odbrane Jung rekao da bi „s obzirom na pregovore o budućem statusu Kosova, bio pogrešan signal ukoliko bi sada počelo da se razmatra smanjenje broja od oko 16.000 vojnika“ koliko ih je trenutno stacinirano na Kosovu. Na skupu u Vizbadenu je pored Solane, kao gost učestvovao i generalni sekretar NATO Jaap de Hoop Sheffer. Sutra će ministri razgovarati o povećanju vojne sposobnosti EI i unapredjenju Evropske odbrambene agencije EDA.


SETOVI SERVISI ZA RUČAVANJE | RUSKI PORCELAN & SUVENIRI\nHome / PORCELAN / SETOVI ZA RUČAVANJE\nNudimo porcelanski servisi za rucavanje od poznatih ruskih i ceskih proizvodaca. Najpoznatije sirom sveta ruske fabrike porcelana - Imperial Porcelain iz Peterburga (ranije poznata kao Lomonosovska ili Leningradska), Porcelanska fabrika Dulevo blizu Moskve (ranije poznata kao Kuznecov porcelan), porcelan i keramika u brendu Gzelj od kobalta, lokacija blizu Moskve.\nTakode nudimo kvalitetan porcelan iz Ceskoj - poznata sirom sveta ceska fabrika porcelana THUN 1794 – porcelansko posuđe za kućnu upotrebu sa tradicijom od 220 godina.\nVeliki izbor porcelanskih setova za rucavanje za 6, 12 i vise osoba. Standardni komplet servis za rucavanje obicno ukljucuje 6 velikih dubokih tanjira, 6 velikih plitkih tanjira za glavno jelo, 6 desertnih tanjira za kolaci i tortu, 1 ili 1 komada razlicitih cinija za salatu, veliki oval tanjir za posluzivanje, veliki okrugli tanjir za posluzivanje, cinije i posude za sos, za zacini. U zavisnosti od kompleta ide dodatno ili na komad velika supijera sa zapreminom od 3 litra, komplet za zacini - za so, biber, senf, ren.\nMozete naruciti koliko treba dodatnih tanjira da bi kompletirati servis za 12 osoba. Porcelanski servisi za rucavanje su u razlicitom obliku i dezenu - naprimer u skroz belom boju sa pozlatom, platinom i opste bez dezena, u Ruskom stilu, u najpoznatom dezenu "Kobalt Mreza" (COBALT NET) od kobalta i zlata.\nSetovi za rucavanje izradeni su od najkvalitetnog klasicnog tvrdog porcelana.\nKod mozete uvek naditi pokloni za svadbu i vencanje, pokloni za kucu i domacinstvo, za Slavu, za praznike i podjedan, za svaku priliku.\nPorcelan je najbolji poklon za vas i vašu porodicu, prijatelje, vašu kucu, kao i za vaš biznis!\nDOBRODOSLI U NAS KATALOG PORCELANA\nRuski porcelan u Beogradu * Prodaja ruskog porcelana u Srbiji i na Balkanu * Vrhunski ruski Lomonosovski Leningradki porcelan iz Rusije * Porcelanski servisi za rucavanje za 6 i 12 osoba * Setovi za rucavanje od klasicnog porcelana * Porcelanski kompleti za 6 i 12 osoba - duboki tanjir, plitki tanjir, desertni tanjir za kolaci, cinija za salatu, veliki okrugli tanjir za posluzivanje, oval tanjir za jelo, kompleti za zacini - za so, biber, senf, ren, odvojeni tanjiri za jelo * Ceski porcelan prodaja * Servisi za rucavanje od ceskog porcelana prodaja


Kupa bolja od Stare hiže, pobjeda Mostanja 1949, remiji Željezničara i Rakovice, poraz Policajca kod lidera - Radio Mrežnica\nPočetna stranica » Kupa bolja od Stare hiže, pobjeda Mostanja 1949, remiji Željezničara i Rakovice, poraz Policajca kod lidera\nSport KUGLANJE Objavljeno 2.2.2020. - 20:18 Autor Radio Mrežnica Podijeli\nKupa bolja od Stare hiže, pobjeda Mostanja 1949, remiji Željezničara i Rakovice, poraz Policajca kod lidera\nU pobjedu Mostanja 1949 Davor Celinšćak oborio je 621, a Nikola Kelečić 601 čunj. Antun Sviličić je u porazu Stare hiže imao 606, a Nenad Munčić je u bod Željezničara ugradio 604 čunja.\nKARLOVAC, OZALJ – U 13. kolu Druge hrvatske lige Zapad Kupa je u županijskom ogledu nadigrala Staru hižu, Mostanje 1949 je pobijedilo Uljanika, Željezničar i Rakovica osvojili su po bod, a Policajac je poražen na gostovanju kod lidera Mlake.\nU večerašnjem županijskom ogledu na kuglani Azelija u Ozlju domaća Kupa je slavila nad Starom hižom rezultatom 6:2, oborivši ukupno 3.370 čunjeva, 87 više gostiju. Poene za pobjedničku ekipu osvojili su Radoje Bakarić (535), Đorđe Čupurdija (589), Zvonko Kovačić (542) i Nikica Radenčić-Ivičić (573), a za poraženu Marijan Polović (580) i Antun Sviličić (606).\nMomčad Mostanja 1949 sinoć je na kuglani Doma oružanih snaga Zrinski pobijedila pulski Uljanik sa 6:2. Karlovčani su srušili ukupno 3.385 čunjeva, 158 više od Puljana, a poene su izborili Nikola Kelečić (601), Davor Celinšćak (621), Ivica Profozić i zamjena Marijo Štajduhar (540) te Ivica Golubić (579).\nŽeljezničar je jučer na istoj kuglani s Karlobagom odigrao neodlučeno 4:4. Karlovčani su oborili ukupno 3.428 čunjeva, 50 više od gostiju, a poene su upisali Nenad Munčić (604) i Josip Trbuščić (591).\nBod je osvojila i Rakovica na gostovanju u Skradu (4:4). Rakovičani su oborili ukupno 3.100 čunjeva, 12 manje od domaćina, a poene su ubilježili Milan Mlinarić (509), Željko Rapaić (526), Ivan Marić (570) i Josip Hodak (529).\nPolicajac je u Rijeci od vodeće Mlake upisao poraz rezultatom 6:2. Ogulinci su srušili ukupno 3.133 čunja, 74 manje od Riječana, a poene su izborili Zlatan Mazor (590) i Anton Marković (525).\nNakon 13. kola vodeća je i dalje Mlaka s 21 bodom, tri više od Mostanja 1949 i Kupe, Rakovica je sedma s 13, osmi Željezničar i deveta Stara hiža imaju po 11, a Policajac je na posljednjem 12. mjestu sa 6 bodova.


N. Zeland: Terorista ćuti, Srbi se boje osvete | Mondo Portal\nNovi Zeland Napadac pred sudom optuzen za ubistvo Srbi se plase osvete\n2. jun, 17:45\nN. Zeland: Terorista ćuti, Srbi se boje osvete 162 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n16.03.2019. / 09:09 12:00\nN. Zeland: Terorista ćuti, Srbi se boje osvete\nAustralijanac Brenton Harison Tarant, osumnjičeni za jučerašnji masakr u džamijama na Novom Zelandu u kom je ubijeno 49 osoba, nije se na sudu izjasnio o krivici. Lokalni Srbi se plaše osvete muslimana.\nPred Okružnim sudom u Krajstčerču Tarant se nije izjasnio o krivici, a ponovo bi pred sudom trebalo da se pojavi 5. aprila kada će se, prema navodima policije, najverovatnije suočiti sa novim optužbama.\nTaranta su u belom zatvorskom odelu, sa lisicama na rukama, u sudnicu uvela dvojica policajaca, a sudija mu je rekao da će o optužnici moći da se izjasni na prvom ročištu, preneo je AP.\nSudija ga je obavestio da je za sada zvanično optužen za ubistvo jednog muškarca i da će optužnica svakako biti proširena nakon identifikacije svih žrtava.\nDo sada je zvanično saopšteno ime samo jedne žrtve, a reč je o sedamdesetjednogodišnjem Avganistancu Daudu Nabiju.\nPolicija je saopštila da je Tarant imao dozvolu za posedovanje i nošenje vatrenog oružja i da je posedovao pet pištolja i pušaka.\nU terorističkom napadu na Novom Zelandu nema ubijenih i povređenih Srba, ali naši sunarodnici su u strahu jer se plaše da će neko želeti da im se sveti zato što je ubica Brenton Tarant pre pokolja u dve džamije slušao srpsku pesmu, a na puškama imao ispisana imena srpskih junaka, piše danas beogradski tabloid "Kurir".\nTerorista pred sudom\nTarant bio i u Srbiji?\nBugarski premijer Bojko Borisov i visoki zvaničnici sinoć su održali sastanak povodom informacija da je napadač na džamije na Novom Zelandu u periodu od 9. do 15. novembra prošle godine boravio u toj zemlji. Savezni tužilac Sotir Cacarov naveo je da je napadač Brenton Tarant došao u Sofiju letom iz Dubaija, iznajmio auto narednog dana i obišao gradove znamenite za bugarsku istoriju, javila je agencija BTA. On je 15. novembra napustio Bugarsku i otputovao u Rumuniju, odakle je otputovao za Mađarsku, naveo je Cacarov i dodao da je Tarant boravio i u Crnoj Gori i Srbiji, i to u periodu od 28. do 30 decembra 2016. godine. Cacarov je naveo da bugarska služba bezbednosti sarađuje i s kolegama iz Srbije i Crne Gore u vezi sa tim, ali i sa službama iz SAD, Novog Zelanda, Australije i Ujedinjenih Arapskih Emirata.\nI Ministarstvo unutrašnjih poslova Hrvatske potvrdilo je danas da je u toj zemlji boravio australijanac Brenton Tarant.\n"MUP raspolaže saznanjima o kretanju navedene osobe na području Hrvatske tokom decembra 2016. i januara 2017. godine", potvrdila je portparol hrvatskog MUP-a Marina Mandić.\nĐakon Vladimir Filipović, koji služi u Krajstčerču u misionarskoj parohiji Svetog Nikolaja Mirilikijskog Srpske pravoslavne crkve, kaže za list da su Srbi u tom gradu zabrinuti zbog masakra.\n"Na putu sam i sve sam saznao iz medija. Koliko sam upućen, među žrtvama nema Srba. Masakr se dogodio u džamiji koja je na tom mestu već 30 godina i naši ljudi je ne posećuju. U Krajstčerču ima svega šaka Srba, od 20 do 25 srpskih porodica, i oni su zabrinuti", kaže Filipović.\nĐorđe Milašinović, Srbin koji trenutno živi u Velingtonu, kaže za novine da tamošnji mediji savetuju ljude da ostanu u kućama i da zaključavaju vrata.\n"Situacija je trenutno pod kontrolom. Na radiju su javili da se ljudi paze i da ostanu zaključani u kućama. Ovde se takve stvari uglavnom ne dešavaju", kaže on.\nTERORISTA I NJEGOV MANIFEST\nNa osnovu aktivnosti na društvenim mrežama, Taranta opisuju kao rasistu.\nOn je snimak napada na jednu od džamija uživo prenosio putem društvene mreže Facebook. Svoj "manifest" u kojem imigrante naziva "okupatorima", takođe, je objavio na internetu putem profila na društvenim mrežama.\nNa snimku se vidi kako Tarant ulazi u džamiju Al Nur u gradu Krajstčerč, gde nasumično otvara vatru iz poluatomatskog naoružanja na sve što se kreće.\nU jednom trenutku, on se vratio u automobil, promenio oružje i ponovo ušao u džamiju nastavljajući da puca.\nU džamiji Al Nur ubijena je 41 osoba.\nNapadač se potom automobilom odvezao u drugu džamiju u naselju Linvud, gde je ubio sedam osoba. Ovaj napad Tarant nije snimao.\nUhapšen je u automobilu u kojem je policija pronašla improvizovane eksplozivne naprave.\nU jednu od napadnutih džamija stizala je reprezentacija Bangladeša u kriketu, ali svi igrači su bezbedni.\nPolicija je saopštila da su, osim Taranta, uhapšene još dve osobe, te je u toku istraga o njihovoj umešanosti u napade.\nNiko od uhapšenih nije imao dosije u policiji i nisu se nalazi na listi potencijalnih osumnjičenih na Novom Zelandu i Australiji.\nPremijerka Novog Zelanda Džasinda Ardern nazvala je jučerašnje napade terorističkim aktom, a Rojters dodaje da je ovo najgore masovno ubistvo na Novom Zelandu.\nPremijerka o masakru na Novom Zelandu\nArdern je rekla danas da osumnjičeni napadač u Krajstčerču putovao po svetu i da nije bio trajno nastanjen u toj zemlji.\nTarant je odrastao u gradu Graftonu u Australiji, a pre napada je živeo u Danedinu, gradu na jugu Novog Zelanda, oko 360 kilometara južno od Krajstčerča,\nPolicija trenutno istražuje njegove veze u Graftonu i okolini.\nArdern je odhmah najavila izmene Zakona o posedovanju oružja, nakon što je potvrđeno da je terorista u Krajstčerču koristio pet različitih vrsta oružja.\n"Mogu odmah da vam kažem da će se naš Zakon o posedovanju naoružanja promeniti. Bilo je pokušaja izmena tokom 2005. godine, 2012. godine i potom 2017. godine, a sada je vreme za promenu", rekla je Ardernova.\nU napadu su, između ostalih ubijeni Pakistanci, Turci, Saudijci i Indonežani, dodala je Džasinda Ardern.\nnovi zeland Terorizam masakr džamija muslimani napad\n19.03.2019. / 15:57\nPa kaže: ,"Od Bihaća do Petrovca sela..."\n18.03.2019. / 06:04\nKakve veze Srbi imaju s tim?\n16.03.2019. / 21:52\nDa nisu ovo šipci napravili pošto im ne ide baš najbolje na internacionalnom planu\nUpravo gledate Osmaci opet kod kuće rešavaju testove! Evo koja je procedura za malu maturu 0 Info video Pre 21 min Osmaci su došli po testove iz srpskog jezika i kombinovanog testa koje će rešavati od kuće, dok će sutra u klupama...


Okultopedija™: Strelac (Astrologija).   \nStrelac (Astrologija) Latinski: Sagittarius / 22. Novembar – 20. Decembar\nGrafički prikazi zodijačkog znaka Strelca.\nDeveti znak Zodijaka koji odgovara poslednjem mesecu Jeseni. Sunce prolazi njime od 22. Novembra do 20. Decembra. Jupiterove je prirode. Element je Vatra.\nCrtež koji simbolizuje ovaj deo Zodijaka predstavlja kentaura koji odapinje strelu. Kentaur, mitološko biće, polu-čovek polu-konj, jeste odraz njegove dvostruke prirode. Jupiterov tonalitet je u tesnoj vezi sa zrelim dobom.\nOsoba rođena u ovom znaku je individualista zaljubljen u avanture i široke prostore. Daleko je od toga da je istrajan, što je osobina Bika, Lava, Vodolije, i Škorpije. Veoma često se odaje lutanju, ako uspe da svoju okolinu ne dovede do haosa, bez muke uspeva da oko sebe istka mrežu vrlih prijatelja.\nKod njega postoji sklonost ka oholosti. To mu je mana koju treba da kontroliše u svim situacijama. Rado će da mu bude oprošteno ako ne pokuša da se hvali svojim znanjem i bogatstvom. Druga njegova mana je to što ne prihvata savete i predloge koji mu se daju, pa mada bile i za njegovo dobro. Njegov astralni karakter, kao i element Vatra, utiču na to da je malo zabrinut za svoju sigurnost. On nije od onih koji su obuzeti štednjom i koji svakog trenutka razmišljaju da sebi obezbede pristojnu penziju. Takvo ponašanje nije loše samo po sebi, jer ga njegov smisao za avanturu podstiče da uhvati u letu na izgled neuhvatljive prilike. Često ga vodi i ka društvenom i ka profesionalnom uspehu.\nOn je posmatrač, intuitivan. Uspeva kao istraživač minerala, inženjer za geološka i rudarska istraživanja, finansijski analitičar, govornik, advokat, kulturni animator. Treba da izbegava zanimanja u kojima ima malo kretanja i, u opšte, ustaljene poslove. Kada je, u prkos svojoj volji, prinuđen da radi takav posao, neaktivnost treba da nadoknadi fizičkim vežbama.\nPreovlađujuća planeta, Jupiter, daje mu šarm o kome samo može da sanja, što mu znatno olakšava zavođenja. Na nesreću, priroda njegove naravi čini komplikovanim život u dvoje. Ženska osoba rođena u ovom znaku je osećajna i puna strasti. Treba da pazite da je ne prevarite, u suprotnom vas ona brzo uverava da je kratak put od ljubavi do mržnje. Natus nema ništa protiv fizičke ljubavi, daleko od toga, ali se i retko jako vezuje za nekoga ― toliko je ljubomoran na svoju slobodu.\nDecembar, mesec Strelca. Slika iz Pastirskog Almanaha za 1491. godinu.\nDa biste ga zadržali, treba da znate da stvorite iluziju da je i dalje nezavisan. U slučaju izdaje je dovoljno bistar da bi znao da ne treba gubiti vreme u uzaludnim optužbama, i njegov nepopravljivi optimizam brzo pobeđuje.\nBračni život sa osobom rođenom u istom znaku je nemoguć, osim ako se jedan od partnera ne odrekne sopstvene ličnosti. U većini slučajeva, takva veza ne traje dugo. Isto tako, retke su srećne veze sa Blizancima, Devicom i Ribama. Najbolje se slaže, seksualno i mentalno, sa Ovnom i Lavom. U vezi sa Ovnom je potrebno da oba partnera smanje svoju potrebu za nezavisnošću. Po tu cenu, ljubav postaje sve jača, a nisu isključene ni nežnosti. Sa Lavom će oboje da imaju zajedničku sklonost ka avanturama i riziku ― što je i svojstveno ovim znacima. Ako uspeju da izbegnu mnoga iskušenja koja ih očekuju, sačuvaće sreću i, što je najvažnije, nikada neće da se dosađuju. Najmirnije su veze sa susednim znacima: Jarac i Škorpija. One mogu da ispadnu srećne, ali su uvek malo „kućevne“.


Policija upotrijebila vodene topove i suzavac na protestima u Ljubljani\nFoto: Tanjug/AP | Policija upotrijebila vodene topove i suzavac na protestima u Ljubljani\nSrna 29.09.2021 22:55\nLJUBLJANA - Policija u Ljubljani morala je da upotrijebi vodene topove i suzavac na demonstracijama organizovanih zbog mjera protiv virusa korona.\nOvo je treća srijeda zaredom da demonstranti protestuju protiv epidemioloških mjera.\nOko 10.000 protivnika mjera večeras je poslije tri sata na trgu u Ljubljani krenulo ka predsjedničkoj palati, uzvikivali su "Sloboda, sloboda", pa su pokušali da blokiraju glavni put sjeverno od grada nakon čega je policija intervenisala, javila je N1 u Sloveniji.\nTo je druga takva intervencija slovenačke policije protiv demonstranata u ovom mjesecu.\nDemonstranti su nosili transparente sa natpisom "Stop korona fašizmu" i druge, zahtijevajući ista prava za vakcinisane i one koji to nisu.\nPolicija je prethodno navela da je sa učesnicima obavila više informativnih razgovora, pozvala ih na poštovanje zakona o javnim okupljanjima, te upozorila da je prostor pred parlamentom pod video-nadzorom.\nProtest na kojem učestvuju članovi antivakserskih udruženja, kao i ljudi koji kažu da nisu protiv vakcinacije, ali da je to pitanje ličnog izbora i slobodne volje, počeo je minutom ćutanja u spomen na dvadesetogodišnju djevojku koja je jutros umrla u ljubljanskom UKC-u od posljedica moždanog udara, dvije nedjelje nakon što je primila vakcinu Džonson i DŽonson.


Zar ovo otac da doživi? Evo šta se desilo na rođendanskoj proslavi kćerke Saše Matića! Cijela estrada ga ogovara i ismijava mu se! – Alternativa\nTežak hendikep sa kojim živi Saša Matić, postao je njegova svakodnevnica i on je pronašao način kako da s tim živi sve ove godine. Najveća podrška mu je supruga, koja zajednom sa kćerkama pruža mu najveću pomoć i omogućava da vodi normalan život kao i svi ostali.\nSaša Matić je skoro porslavio svoj rođendan, ali je tom prilikom radio i imao koncert. Međutim, poslije nastupa krenuo je kući, ali nije ni sumnjao šta ga tamo čeka.\nOn je cijeli svoj život posvetio muzici i svojoj porodici. Važi za jednoj od najboljih vokala sa naših prostora, a njegove pjesme su veliki hitovi koji su pjevani u svako dobra. Poznato je da su njegovi nastupi jako posjećeni i uvijek se traži karta više. Saša Matić uživa u svakom trenu provedenom sa svojom porodicom.\nNjemu je supruga zajedno sa kćerkama napravila rođendansko iznenađenje, a njemu nisu dali niti jednu sumnju. Možda je očekivao da će mu nešto pripremiti, ali ovako nešto definitivno nije. Kada je ušao u porodičan dom, one su mu poletile u zagrljaj, a onda su uslijedile i najljepše čestitke. U dnevnom boravku čekala ga je ogromna torta.\nOvaj pjevač može biti sretan što ima ovako dobru i sretnu porodicu, koja mu posvećuje mnogo pažnje i ljubavi.\nPogledajte kako ljudi žive na NAJHLADNIJEM MJESTU na Zemlji! Temperature su -71 stepen! Ostati ćete bez riječi!


BALKAN „EL-KLASIKO“ DOMAĆINU: Zagreb pobedio Celje PL! – Balkan-Handball.com\nHome / Evropa / BALKAN „EL-KLASIKO“ DOMAĆINU: Zagreb pobedio Celje PL!\nBALKAN „EL-KLASIKO“ DOMAĆINU: Zagreb pobedio Celje PL!\nJedno od najdugovečnijih rivalstava u EHF Ligi šampiona, duel između C.O Zagreba i Celja PL pripao je domačem timu 24:21 (13:10). Pred 7000 gledalaca u „Areni Zagreb“, tim Borisa Dvoršeka stekao je solidnu prednost sredinom drugog poluvremena (18:12), koju nije ispuštao do samog kraja…\nRK CO Zagreb : RK Celje Pivovarna Laško 24:21 (13:10)\nRK CO Zagreb: Stevanovič 13 odb, Ivič; Marič 3, Mihič, Stepančič, Matulič, Matič, Šprem 2, Šebetič 1, Horvat 4/1, Šušnja, Šandrk, Valčič J. 4, Valčič T., Mandalinič 7, Kaleb 3, trener: Boris Dvoršek\nRK Celje Pivovarna Laško: Lesjak 10 odb, Skok 1 odb; Blagotinšek, Mlakar, Marguč 5/1, Žuran, Janc, Razgor, Skube, Poteko 1, Sliškovič 4, Potočnik, Zelenovič 5, Žabič, Lekai 3, Žvižej 3; trener: Vladan Matič\n← Prethodni članak METALURG FAVORIT U ŠVAJCARSKOJ – Vugrinec: „Svim silama na gol Tuna“\nNaredni članak → „OSE“ DOBRO STARTOVALE U LŠ: Cehte vodio Gorenje do trijumfa nad Šveđanima\n21/09/2013 at 22:52\nMatic napravi glupost, promeni odbranu koja mu ide, 5-1 u 6-0 i pukne.Neiskusno,