Pravni savetnik Stejt Departmenta Herold Kou i američki ambassador u Prištini Kristofer Del razmotrili su aspekte jučerašnje odluke Medjunarodnog suda pravde na brifingu u Centru za strane novinare. Oni su, izmedju ostalog, analizirali efekat te odluke na slične medjunarodne konflikte, i smer u kojem bi mogli da se kreću odnosi Beograda i Prištine, uključujući i mogućnost posebnog statusa za severni deo Kosova.\nOdgovarajući na pitanja novinara da li se odlukom Medjunarodnog suda pravde uspostavlja presedan koji će iskoristiti druge regije sa secesionističkim težnjama, pravni savetnik Državnog sekretarijata Herold Kou istakao je da je sud dao odgovor na veoma usko i specifično pitanje.\nHarol Kou, pravni savetnik Stejt Dipartmenta\n„Sudije nisu rekle da su sve deklaracije nezavisnosti u skladu sa medjunarodnim pravom, već su rekli da je kosovska deklaracija, zasnovana na specifičnom nizu činjenica, u skladu sa medjunarodnim pravom. Ukazali su na humanitarnu krizu na Kosovu, činjenicu da je doneta posebna rezolucija Saveta bezbednosti UN i da je, kao privremena mera, uspostavljeno medjunarodno civilno i vojno prisustvo. Politički proces je ostavio otvorenim pitanje konačnog statusa, i bilo je jasno da je jedan od mogućih ishoda, iako ne nužni ishod – nezavisnost. “\nHerold Kou pozvan je da razjasni da li postoji razlika izmedju legalnosti kosovske deklaracije nezavisnosti, i legalnosti same kosovske države, što je tema o kojoj se sud nije direktno izjasnio.\n„Sud nije napisao to pitanje. Ono je sročeno na Generalnoj skupštini a vlada Srbije je učestvovala u procesu formulacije. Suženost tog pitanja je sada predmet diskusije. Ali tako kako je pitanje sastavljeno, verovatno u nadi da će odgovor biti povoljan, bilo je da li je kosovska deklaracija nezavisnosti u skladu sa medjunarodnim pravom i odgovor suda na jedino pitanje koje mu je postavljeno je glasio „da“. Možemo da se vratimo i razmatramo posledice tog odgovora, ali ako je na ključno pitanje odgovoreno potvrdno, teško je zamisliti da će se na druga pitanja, koja proističu iz njega, odgovoriti na način koji nije konzistentan sa tom odlukom.“\nJedna od tema razmotrenih na brifingu bile su posledice odluke na dalje odnose Beograda i Prištine. Američki ambasador u Prištini, Kristofer Del, nije isključio mogućnost da dve strane razmotre neko specijalno rešenje za Srbe na severu Kosova, iako je, prema navodima novinara, kosovski premijer Hašim Tači ovih dana opovrgao takvu mogućnost, za vreme posete Vašingtonu.\nKristofer Del, ambasador SAD u Prištini\n„Čuo sam premijera Tačija da barem jednom javno, a više puta u privatnim razgovorima, navede da je spreman da „kreativno“ razmotri načine na koji se može uvažiti specijalna priroda severa Kosova, u granicama same kosovske države, imajući u vidu da u Evropi 21. veka ima mesta za specijalni status – odnosno, možda je status pogrešna reč – za specijalnu prirodu regiona unutar suverenih država. Da budem manje zagonetan, ovde mislimo na regionalna uredjenja kakva postoje u Belgiji, Južnom Tirolu i mnogim delovima Evrope. Medjutim, nisam u poziciji da govorim u ime Prištine i Beograda, i to je pitanje za predstavnike tih zemalja.“\nAmbasadoru Delu postavljeno je i pitanje šta je američka poruka za pet članica EU koje i dalje ne priznaju nezavisnost Kosova. Iako je ponovio poziv državne sekretarke Hilari Klinton da zemlje koje još to nisu učinile priznaju Kosovo, Del ističe da je to unutrašnje pitanje Evropske unije, ali i primetio da je zajednički evropski princip da očekuje da i Srbija i Kosovo jednog dana postanu njene članice. On je izrazio nadu da će, s obzirom da je pravno pitanje kosovske nezavisnosti sada rešeno, dve strane moći da krenu ka zajedničkoj evropskoj budućnosti, vodeći računa o dobrobiti narednih generacija.


Peticija: "Više nego dovoljno" potpisa za doživotnu kaznu\nPeticija: „Više nego dovoljno“ potpisa za doživotnu kaznu\nM. K. 29. oktobra 2017. 21:01\nVečeras je zatvoren i poslednji od štandova u preko 40 gradova na kojima su građani Srbije tokom sedam dana mogli da potpišu inicijativu za uvođenje kazne doživotnog zatvora, saopstila je Fondacija „Tijana Jurić“ i dodala da je prikupiljeno više nego dovoljno potpisa da takav predlog uđe u skupštinsku proceduru.\nInicijativu je pokrenula ta fondacija u nameri da se takva sankcija uvede za najteže oblike teških krivičnih dela kakva su ubistvo deteta, maloletnika ili trudne žene.\nPored toga, ovom inicijativom Fondacija traži da Narodna skupština, pored kazne doživotnog zatvora, usvoji i predlog da takvi osuđenici nemaju pravo uslovnog otpusta.\n„Svi štandovi su zatvoreni i u narednim danima prikupićemo sve formulare sa štandova, izvršićemo administrativno-tehničku obradu, a zatim ih predati Narodnoj skupštini. Ono što smo obećali, da ćemo organizovati narodnu inicijativu i da ćemo zamoliti građane da davanjem potpisa iskažu svoje mišljenje i volju, to smo i ispunili, i sada je na državi da dalje radi njen deo“, rekao je osnivač Fondacije, Igor Jurić.\nFondacija „Tijana Jurić“ po zatvaranju štandova nije navela broj prikupljenih potpisa, ali je saopštila da je prikupljen više nego dovoljan broj za ulazak njihovog predloga izmene Krivičnog zakonika u skupštinsku proceduru.\nDečak dao policiji crtež nakog čega je njegova majka osuđena na…\nDrastično: Ako posedujete slonovu ili kost nosoroga možete dobiti…\nDa li ste za? Peticija za doživotnu robiju ubicama dece\nUbica britanske poslanice osuđen na doživotnu robiju\n„Za sedam dana sprovođenja inicijative višestruko je premašen broj od 30.000 potrebnih potpisa. Veliki broj građana s pravom glasa stavilo je svoj potpis na inicijativu Narodnoj skupštini da uvede kaznu doživotnog zatvora bez prava na uslovni otpust. Na ovaj način građani su izneli jedinstven stav i rekli da trenutna maksimalna kazna od 30 do 40 godina za najteže oblike teških ubistava dece, nije dovoljna“, navode u Fondaciji.\ndoživotna robijaubica deteta


Zoran Đorđević | Novosti.rs\nTag Zoran Đorđević\nDIREKTOR Javnog preduzeća "Pošta Srbije" i član predsedništva Srpske napredne stranke Zoran Đorđević trenira svakodnevno.\nPREMINUO ZORAN ĐORĐEVIĆ: Odlazak sudije iz Vladičinog Hana\nSUDIJA Zoran Đorđević preminuo je u ponedeljak 5. jula, saopštio je Viši sud u Vranju.\n07. 07. 2021. u 15:23\nĐORĐEVIĆ: Mariniki se i dalje svašta priviđa\nČLAN Predsedništva Srpske napredne stranke Zoran Đorđević oglasio se povodom najnovijeg intervjua Marinike Tepić.\n06. 07. 2021. u 13:12\nSTRATEŠKA SARADNJA POŠTA SRBIJE I RS: Strateški projekti u oblasti logističkih usluga\nVRŠILAC dužnosti direktora Javnog preduzeća "Pošta Srbije" Zoran Đorđević, razgovarao je u Banjaluci, na odvojenim sastancima, sa predsednicom Republike Srpske Željkom Cvijanović i direktorom preduzeća "Pošte Srpske" Miladinom Radovićem o jačanju i širenju saradnje pošta Srbije i Srpske, kao osnovi za čvršće povezivanje građana i privrede dve zemlje.\n24. 04. 2021. u 16:49\nPOVODOM Svetog Trifuna, zaštitnika vinogradara, u nedelju će u bioskopskoj sali Kulturno-turističkog centra "Stefan Nemanja" u Lapovu u 17 sati javno biti emitovana muzičko-zabavna emisija "Vino i pesma", koju je snimio amaterski Pozorišno-filmski atelje „Studio D“ Kulturno-turističkog centra "Stefan Nemanja".


Nedostatak vozača glavni problem gradskog prevoza\nTanjug 10. novembra 2018. 14:09\nBEOGRAD – Iako je građanima Beograda i prigradskih mesta svakog dana na raspolaganju 1.611 vozila gradskog prevoza, koja dnevno ostvare oko 2,6 miliona vožnji, stiče se utisak da to nije dovoljno kako bi se gužve u javnom prevozu smanjile.\nIz Sekretarijata za javni prevoz za Tanjug navode da je glavni razlog gužvi i nepolazaka vozila po redu vožnje nedostatak čak 200 vozača u JKP GSP „Beograd“.\nTrenutno na najopterećenijim linijama u gradu ne planiraju povećanje broja vozila, sve dok se, kažu, prvo ne poboljša postojeći red vožnje na svim linijama.\n„Zbog nedostatka vozača, dešava se da prevoznici nisu u mogućnosti da krenu po planiranom redu vožnje. Kada se planirani polasci budu ostvarivali na visokom nivou, biće osnove da se razmatra povećanje plana“, poručuju iz Sekretarijata.\nPored pomenutih 1. 611 vozila, u rezervi gradskog voznog parka ima još oko 160 vozila, a poslednja nabavka vozila za JKP GSP „Beograd“ bila je od jula do oktobra 2017, kada je nabavljeno 30 zglobnih i 10 solo autobusa, navode iz Sekretarijata.\nNa pitanje ima li potrebe za uvođenjem novih linija, iz Sekretarijata odgovaraju da se redovno prate potrebe putnika, te da će u zavisnosti od razvoja grada i raspoloživih sredstava biti modifikovane trase pojedinih linija ili biti uspostavljene nove.


Borelj: Saradnja sa Eskobarom bila pozitivna - Radio Kosovska Mitrovica\n5. October 2021, 14:07\nVisoki predstavnik EU za spoljne poslove i bezbednosnu politiku Žozep Borelj izjavio je danas da je saradnja sa SAD po pitanju Zapadnog Balkana takođe mnogo bolja, a nedavna kriza između Beograda i Prištine rešena je zahvaljujući dobrom poslu specijalnog izaslanika Miroslava Lajčaka.\n“Moram da kažem da je naša saradnja sa američkim izaslanikom (Gabrijelom Eskobarom) bila veoma pozitivna”, rekao je Borelj na plenarnoj sednici Evropskog parlamenta o odnosima EU i SAD, navodi se u saopštenju Evropske službe za spoljne poslove.\nOn je istakao da SAD ostaju najbliži i najvažniji strateški partner EU i da ne treba imati sumnju oko toga.\nKako je ponovio, ove godine je pokrenuta zajednička Transatlantska agenda, a nakon veoma uspešnog samita EU i SAD ustanovljeno je jako partnerstvo dve strane.\nBorelj je kazao i da je tokom Generalne Skupštine UN imao intenzivne razgovore američkim državnim sekretarom Entoni Blinkenom o tome kako saradnja može da bude pojačana, kao i da će se raditi na uspostavljanju dijaloga o bezbednosti i odbranbi.\nKako je najavio, sledeće nedelje ponovo će se sastati sa njim, ali u Vašingtonu.