Instant karma za bahatog vozaèa: Policija na pravom mestu, u pravom trenutku VIDEO - B92.net\nInstant karma za bahatog vozaèa: Policija na pravom mestu, u pravom trenutku VIDEO\nDok su ostali strpljivo èekali u koloni da se iskljuèe sa autoputa, jedan vozaè je pokušao da zaobiðe gužvu i saobraæajne propise.\nsreda, 19.06.2019. | 15:30\n@ (GuA, 20. jun 2019 13:19) tu cifru je izneo komentator u komentaru na koji sam odgovarao. sledeci put citaj malo pazljivije pa uputi pitanje na pravu adresu.\n(mrmlj, 20. jun 2019 15:37)\nVifi se da je kanadaki komentator, inace nase gore list, podugo u Kanadi. Covekov prekrsaj je prelazak preko te pune linije, a kasno iskljucenje mozebiti uzrokovano, izmedju ostalog, njihovim poremecenim obelezavanjem iskljucenja. U civilizovanom svetu, kada imate iskljucenje na desno, strelica pokazuje zakosene strelice u desno, na tablama iznad puta. U "pametnoj" Kanadi, to su dve strelice koje pokazuju pravo.. Tek u poslednjih 100 metara pokazuju da je izdvajanje na desno.. Posto onim pravim strelicama oznacavaju samo koje kolovozne trake i koliko njih ide u vama zeljenom pravcu. Nazalost, saobracajna kultura im je na nuli, kao i poznavanje iskonskih pravila (ne kanadskih propisa). Po pravilu zauzimaju duplo mesta praveci nevidjene guzve. Pogledajte malo sirinu kolovoza pa cete shvatiti. Vozim po Ontariju godinama i nigde nisam video gore vozace. Kada god ih prozoves za saobracajnu nekulturu, optuzuju Kineze. 90% ovih ovde nema pojma sa voznjom. Saglasan sam da je ovo prekrsaj i da ga treba sankcionisati, ali kada vam da bog zdravlja i (ne) srece da dodjete u Kanadu i da vozite ili zivite sa njima, shvaticete sta znaci zemlja treceg sveta. Pozdrav iz Toronta\n(Nikola Mudic, 20. jun 2019 14:48)\n@ (Pera, 19. jun 2019 23:41)\nTako je bilo i pre 30-ak godina samo je broj vozila i broj bahatih danas znacajno veci. Doduse i policija je znala cesce da bude stoji tu.\nZasto nije napravljeno predvidjeno odvajanje je pitanje za gradske vlasti. Valjda cekaju unutrasnji kruzni prsten koji je u planu eto vec 50 godina.\nSa druge strane, Srbija jos uvek nije preskocila taj civilizacijski stepenik koji vodi u uredjeno drustvo nego svako ima svoje vidjenje zakona a to se onda svodi na hajduciju.\n(GuA, 20. jun 2019 14:07)\nIz Srbije je i karma pobegla. Kada ovako neko prodje pored tebe policije nigde, a onda te iza æoška uhvati radar da si vozio 51km/h\n(zekan, 19. jun 2019 17:17)\nGresis, Karma ti kroji sudbinu iz Nemanjine.\n(Krug, 19. jun 2019 19:05)\n(M, 20. jun 2019 13:26)\nkako mali perica zamislja saobracaj. a razmisli ovako, kada ti koji “divljaju i odu” ne bi divljali, onda bi se saobracaj odvijao kako je planirano pa bi bilo manje guzvi (u idealnom slucaju ih ne bi ni bilo). vrlo je jednostavno, kad ti se neko ubaci u zadnji cas ili te isece, ti prikocis pa onda onaj iza tebe prikoci i tako X vozaca u nizu. onda svih X vozaca mora ponovo da ubrza a saobracaj je vec usporen. tako 10-15% vozaca radi stalno i onda sracunaj koliko se saobracaj usporava i koliko svi trpe zbog tih koji “divljaju i odu”.\n(mrmlj, 20. jun 2019 11:15)\n10-15% vozaca ?? Ti si neki zesci optimista\n(GuA, 20. jun 2019 13:19)\nJa bih jedno ovakvo presretaèko mesto stavio na ukljuèenju na Gazelu iz pravca Sava centra...\n(Dejan, 20. jun 2019 13:06)\nSamo bahato, migavac ni sluèajno, u saobraæaju se ogleda sav bezobrazluk i bajatost, nebriga za bilo koga. Kakvi bre policajci, kupujem auto a stakla jednom primerku zatamnjena, kaze vlasnik ja sam policajac pa mi nije problem, ti æeš nažalost morati da skineš. Znaèi štite ga njegovi a ni on nema obraza. To je normalno a mi levaci šta se žalimo, ko nam je kriv.\n(Urke, 20. jun 2019 13:00)\n@ (Petar, 19. jun 2019 19:14) kako mali perica zamislja saobracaj. a razmisli ovako, kada ti koji “divljaju i odu” ne bi divljali, onda bi se saobracaj odvijao kako je planirano pa bi bilo manje guzvi (u idealnom slucaju ih ne bi ni bilo). vrlo je jednostavno, kad ti se neko ubaci u zadnji cas ili te isece, ti prikocis pa onda onaj iza tebe prikoci i tako X vozaca u nizu. onda svih X vozaca mora ponovo da ubrza a saobracaj je vec usporen. tako 10-15% vozaca radi stalno i onda sracunaj koliko se saobracaj usporava i koliko svi trpe zbog tih koji “divljaju i odu”.\n@ (Dragan, 19. jun 2019 21:44) to se zove drzanje odstojanja, a ti da vratis vozacku pa opet u auto skolu.\n(mrmlj, 20. jun 2019 11:10)\n@ (Gagi, 19. jun 2019 22:53) mozda bih se i zbunio kako ne razumes ali mi je savrseno jasno kako nerazumes.\n(mrmlj, 20. jun 2019 11:09)\nNerazumem šta je ovde prekršaj?\nJa uvek ovako....\n(Gagi, 19. jun 2019 22:53)\nEvo da ti objasnim. Tako može da se vozi na trkama gde je cilj stiæi prvi. U normalnom saobraæaju mora da se poštuje red ili imamo haos. Misliš li da svi ostali ne znaju da voze tako, da su glupi a samo ti si pametan?! Zamisli da pored te Honde utrèi još desetak "pametnih" vozaèa, šta æemo onda imati u saobraæaju? Pojam bahata vožnja nije nastao bez veze.\n(Bager, 20. jun 2019 10:58)\nБио сам пре који дан у Лици код родбине. Свратио до Плитвица, Смиљана, Крупе. Људи моји тамо НИКО не претиче бахато, сви возе у ограничењу, нико ти не вози у гузици, дају мигавац обавезно, нема нервозе и саобраћај тече сасвим добро иако су сада те магистрале веома оптерећене. Дођем јуче у Србију, сиђем са аутопута код Руме и кренем ка Новом Саду. Одмах ме будала нека претиче преко пуне линије, а све то усред радова на путу. После на венцу лудаци претичу колону возила где је камион први и то преко пуне линије узбрдо у кривини. И онда се неко чуди што гинемо у саобраћају као да је ратно стање.\n(која, 20. jun 2019 10:44)\nDragi sugradjani, super ste, mnogo vas volim. Pocnite malo manje da zamerate ljudima oko sebe.\n(Ivan, 20. jun 2019 09:05)\nGde ovo da pominješ u Srbiji, botovi æe da te rastrgnu, svi suicidni trovaèi veæ stoje na ivici prozora, a depresivci gutaju rivotril a svi te zajedno mrze. Ne smeš u Srbiji biti sreæan, samo mrzi sve oko sebe.\n(Zoran, 20. jun 2019 10:25)\nKomsija, licno sam nekoliko puta zvao Upravu saobracajne policije i iznosio im bas taj problem o kom pricas. Svaki dan cekam bus 17 kod mosta i gledam sta ljudi bahato rade. Par puta je kampovao tu policajac na motoru i ujutru, oko pola 8 pa do nekih 8 koliko stojim tu, zaustavi bar desetoricu.. Da cujes samo opravdanja, pa to je ludilo jedno. Pravdaju se ljudi sto namerno, bezobrazno, bahato skrecu u suprotan smer u krivini i rizikuju da udare onoga ko normalno dolazi sa autoputa..\n(Pera, 19. jun 2019 23:41)\nJe li tebi krivo što nemaš auto, pa cinkariš druge? Cccccc...\n(Antiprotivan, 20. jun 2019 00:05)\nPrijatelju, imam auto i zivim relativno blizu mesta o kom pricamo. Svojevremeno sam bio taj, koji je dolazio sa autoputa i jedva izbegoh ludaka koji je 'ukrao' tu krivinu.. Naravno sasuo mi je gomilu psovki zasto vozim sredinom trake, a ne uz desni ivicnjak da bi on brze prosao, ovako sam ga prepao!!! Sve mi je to rekao kroz prozor!\n(Pera, 20. jun 2019 10:00)\nJuèe, pogled iz tramvaja koji èeka zeleno svetlo na semaforu. U suprotnom smeru stoje automobili u jednoj koloni, ali nijedan na traci sa šinama. Sve ih, vozeæi po šinama, obilazi auto i stade do semafora. Jeste bila registracija NS, pa je moguæe da vozaè ne zna propis o tramvajskim šinama. Ali, verujem da je sa svoje leve strane primetio kolonu vozila koja stoje i da li je pomislio da su svi oni budale, a on, eto, pametan?\n(A., 20. jun 2019 09:11)\n[link] Ovo je instant karma.\n(Nalbandian, 20. jun 2019 09:05)\nLjudi, ziveo sam 6 godina u inostranstvu, vratio se, vozim svaki dan Beogradom, i moram da vam priznam da uopste nismo tako losi i bahati kako svi pricaju.\nJeste da nam u zemlji svasta ne valja, ali mislim da je najveci problem u zemlji preterana samokriticnost i potpuno uruseno kolektivno samopostovanje. Uostalom to je problem cele planete. Svi se koncentrisu na lose previdjajuci mnoge fenomenalne stvari koje se kao podrazumevaju. Mislite da su Skandinavci, Brazilci, Italijani, Svajcarci srecni? Verjute mi, znam mnogo Brazilaca, iako su vrlo opusteni i otvoreni, zive u zemlji prepunoj sunca, i oni se koncentrisu na lose i ubijaju sebe u pojam.\nDa vidite kako se vozi u Cikagu, pa vi bi se zaprepastili. Da vidite kako ljudi ne znaju da voze u mnogim zemljama. Da vidite kako zene voze u mnogim zemljama, srpkinjama vozacima bi digli spomenik. Nismo mi uopste tako losi ni ne racunajuci okolnosti, a garantujem vam da i kad bi Nemce ili Skandinavce stavili u ove zivotne uslove u kojima smo mi da bi i oni bili 90% isti kao mi. I necu da slusam price "pa oni bi bolje organizovali....". Ne zelim da iznosim svoj odgovor na tu temu. Zelim da se skoncentrisem na gore izreceno i ne razvodnjavam poentu.\nSkretanje desno iz pravca banjice, kod fransa prema juznom bulevaru, ustanickoj i auto putu. Policija bi zaradila milione svaki dan, samo kad bi dosla\n(Vule, 20. jun 2019 09:03)\nPravi kamionndzija bi se naravno prilepio uz branik onom ispred jel da? Uostalom tako se vozi, a ne ovako kao neka baba!\n(Stojko, 20. jun 2019 08:38)\nPa ovako isto postupaju i policajci u Srbiji... mislim, kao ovaj lik u Hondi... :D\n(Nije sve u parama nesto je i u novcu, 20. jun 2019 08:38)\ncovek samo zna da vozi\n(Stefko, 20. jun 2019 08:10)\nPa sada karma ... ovaj momak je imao srecu sto ga nisu upucali, koliko da to neverovatno zvuci.\n(Bre!, 20. jun 2019 08:09)\n@Gagi... e kad tebi treba objasnjenje onda ti ne treba ni dozvola a ni bicikl a najverovatnije bi i konja naterao u seckalicu za drva...\n(ikodije, 20. jun 2019 08:08)\nSmer iz Zaplanjske ka Ustanickoj, preko Dusanovackog mosta 80% svih koji se ukljucuju na autoputu, ukljucuju se prelaskom u levo pre ostrva i semafora u suprotni smer policije i ako ima u Boki su na cevape...\n(analiza slucaja, 19. jun 2019 21:04)\nta "fora" koju mnogi praktikuju je jedan od najboljih pokazatelja vozackog mentaliteta i lenjosti naroda.. cudi me samo kako se jos niko nije slupao bas dobrano na tom mestu\n(a sad malo ovoga, 20. jun 2019 07:40)\nMontreal :D , ljudi ovde voze ili ovako kao ovaj, redje ima ovakvih ludaka, ili su totalo autisticni za volanom, al da policija radi poso radi brate ubija.\n(CND, 20. jun 2019 05:25)\nNišta ga vozaè kamiona nije navukao nego oni tako voze jer su kamioni u USA i Kanadi ogromni i veoma teški pa su vozaèi veoma veoma oprezni jer im treba duži zaustavni put !\nTako da ovakvi sluèajevi dodatno iznerviraju policajce imajuæi ovu okolnost u vidu.\nKazna ne gine ! Bravo !\n(dan, 20. jun 2019 03:51)\nPa sta bar su kazne normalne duplo manje nego kod nas pa mu se moze xoxooxox\n(Sramota me koliko smo nazadovali, 19. jun 2019 17:30)\nNeæe baš biti tako. Ovom liku više neæe pasti na pamet da napravi prekršaj, a evo i zašto. Jednokratna kazna od nekoliko stotina dolara, koju æe dobiti, je najmanji problem. Uz kaznu idu i demerit poeni, koji se brišu tek nakon 3-5 godina. Èim vam se pojave demerit poeni na dozvoli, osiguranje koje se plaæa meseèno odmah vam drastièno skoèi i dok god imate poene plaæate ko Grèka.\n(Toronto, 20. jun 2019 03:11)\nKoliko neukih ljudi. Policija ne kaznjava, kaznjava sud.\n(neko, 19. jun 2019 19:37)\nObjasni meni neukom, koji sud me je kaznio kada mi saobracajni policajac napise kaznu za pojas?\n(Lošmi, 20. jun 2019 00:50)\nNiko nije primetio ili napisao da ga je kamiondžija navukao ostavljajuæi prazan prostor i znajuæi za policiju.\n(Dragan, 19. jun 2019 21:44)\nkako je lako detektovati srbina na internetu...\n(jaretina, 20. jun 2019 00:20)\nPa kod nas je ovo uobicajna pojava svakodnevno. Cak i policija ovo stalno radi.\n(Crypto nije buducnost, 20. jun 2019 00:09)\nKod nas ta bahatost je normalna kad policija ne radi svoj posao I sve dopusta.\n(Marko, 19. jun 2019 23:30)\nkod nas se odmah formira paralelna kolona...\n(bozza, 19. jun 2019 22:54)\nPre neki dan vozaè opušteno proðe na crveno u Rakovici . A policija iza njega. Morao je da stane naravno. Ma takvom bih dozvolu oduzela dozivotno. Zar su ljudi toliko besni i da ih briga za tuðe živote?\n(los anðeles, 19. jun 2019 22:15)\nBg je ljudi pretrpan automobilima, a drugih alternativa bas i nema za prevoz od kuce do posla i obratno tako da nije ni cudo sto vozimo kako vozimo. Normalno da cu da pustim nekog kad se ubacuje ispred mene jer i ja to radim i to je ovde normalni nacin funkcionisanja, zato sto smo svi u jednom potpuno nenormalnom saobracajnom okruzenju.Pokazite malo vise kolegijalnosti i razumevanja prema drugim vozacima,guzve su nenormalne, grad prokopan, stadioni u centru pa kad je tekma dodje pola regiona i da ne nabrajam. Kad ne bi pravili po 2 a nekad i po 3 trake na iskljicenjima sa autoputa i ukljicenjima na mostove znate kad bi smo stigli? Sve saobracajnice su odavno zrele za prosirenja.I molim vas ne palite se da poredite neko kanadsko predgradje, obilaznicu sta li vec sa Bg u shpicu!\n(Zvuk motora i gume, 19. jun 2019 21:20)\na zato iz beca kad ides za srbiju.. zaustavlaju te sobracajci i pitaju.. jel bila neka kontrola pre nji. ako kazes bilo onda oni zemaju ti manje ako kazes nisu bili onda malo vise.. al za svaki slucaj 5evrica do 10 evrica.. ma kakva linija kakav bakrac.. samo ti vicu srecan put\n(presheva, 19. jun 2019 20:50)\nU životu nisam pustio takve. Ne kapiram te mozgove koji ih puštaju.\n(Venegor of Heselink, 19. jun 2019 20:37)\nNa iskljuèenju za Franš, svaki dan, smer ka Nišu. I još zaustave saobraæaj u srednjoj traci. Taèno da ih sve iskljuèiš iz saobraæaja i pošalješ da hlade glavu u 29. novembra.\n(Mala, 19. jun 2019 19:57)\nBG, ukljucenja na autoput po Novom Beogradu, mogu da se naplate silnih para u policiji i da popune budzet, samo da ih ima.\nMa o cemu pricamo.. ovo se desava ispred same Skupstine Srbije, niko nista.\n(Igor, 19. jun 2019 19:51)\nVidjao sam u Ch da zaustavljaju za isti slucaj ili ako te vide da izadjes na autoput dok su jos dve pune linije, naravno ne smes dok jedna nije isprekidana. Kako znam u 90% slucajeva ne pisu kazne vec opominju.\n(kako da ne, 19. jun 2019 19:39)\nIma da ga oderu.\n(Bojan, 19. jun 2019 19:20)\n(rog, 19. jun 2019 19:16)\nAjmo da razmislimo ovako, ovi što divljaju, ima ih recimo 10-15%. Oni izdivljaju i proðu (ne govorim o naplatnim rampama nego o gradskoj vožnji uopšte). To je nešto manje od tih 10-15% u toj gužvi. Ako i oni poènu da voze normalno to vam je dodatnih 10-15% kojih ranije nije bilo :) mislite o tome. Naravno, teorija važi samo dok je mali broj "divljaka".\n(Petar, 19. jun 2019 19:14)\nUkljuèenje sa NS “autoputa” u petlju za autoput ka Beogradu. “Pravi” vozaèi to rade i sa leve i sa desne strane. Rekao bih u proseku na 3 minuta.\n(Vladimir, 19. jun 2019 19:03)\nNa papiru, nakon Rumunije, Srbija u Evropi ima najviše policajaca po glavi stanovnika. Realno, nigde ih nema, sem kad se obezbeðuju skupovi i politièari.\n(Boki, 19. jun 2019 18:51)\nPa da Kanada. Nema pregovaranja bato. Napise ti prijavu, opomene te da to vise ne radis i pozeli ti srecan put. A onda dobijes poziv od sudije posle jedno 6 meseci ili godinu dana pa na sud. Tamo objasni sta si i kako uradio. Dobro neki se izvuku sa manjom kaznom, nagode se u sudu ali kazna sledi pa sledi. Nema ko da te vadi jer iznad sudije ne postoji NIKO. Sudija je drzava, kruna.\n(Zeljko, 19. jun 2019 18:44)\nOtiði u Kanadu pa uradi ovo i videæeš da li su male. Budi sreæan ako te ne strpaju u ludnicu. Nije to Srbija u kojoj se svaka šuša bahati i glumi ludilo a sistem te štiti.\n(Bgd, 19. jun 2019 18:35)\nJa nekako uvek gledam da ovo shvatim kao nužni postupak kada èovek žiri, iz ko zna kojeg razloga, a možda vozi bolesnika npr., u kom sluèaju mu treba oprostiti prekršaj.\n(1438, 19. jun 2019 16:56)\nMa, ajde ne bulazni, "èovek žuri" i zato je u redu da se ponaša kao bahata dripèina?!!\nA šta je sa ostalima, njima se uopšte ne žuri, nego eto, nisu znali kako da ubiju vreme, pa seli u svoje automobile i polako se vozikaju bez veze i potrebe, s jednog kraja grada na drugi, pa opet ispoèetka?!!\nI zaboravi na "možda vozi bolesnika". Ako bolesniku stvarno treba hitan prevoz, ima ko je JEIDNI ovlašæen za tu vrstu prevoza i ne može niko drugi da se igra hitne pomoæi!\nÈak i da neko iznenada ima hitan sluèaj u kolima, najbolje je da pozove hitnu pomoæ, a ne da divljanjem i kršenjem propisa samo pogoršava stvar i poveæava rizik za tog bolesnika, za sebe i za druge. Šta ako usput skrivi nesreæu, koliko je time pomogao bolesniku koga je vozio?\n(Ursa Minor, 19. jun 2019 18:14)\nTo vole da rade na Dusanovcu, na iskljucenju sa auto puta kod pijace.. Obidju celu celcatu kolonu koja ceka i onda se kod bankine uglave i uvuku. Hit su mi likovi koji ih puste da prodju. Ja kada naidjem u tu zonu, kod bankine, zahvatim sto veci ugao da onemogucim ubacivanje. Pre neki dam, gospodja u novom Skodinom SUVu se uglavljuje tu, pored mene.. Izasao sam i ceo repertoar psovki izneo.. Zakljucala se i pretila mi da ce da pozove policiju. Eeeeejjjjjj.. Tacno odavde treba da se bezi.. Ili i da ja sa Jugom krenem tako da se ponasam, bolje cu izgleda proci u zivotu..\n(Mile, 19. jun 2019 18:06)\nU zavisnosti sta vozis ces biti i zaustavljen. Jer ti je neki rodjak pandur pa DBA pa vojska pa opet komsija zet pandur i tako ukrug.. sudije... cattle\n(rza, 19. jun 2019 18:00)\nDa bi spasao jedan život ugroziæeš još ko zna koliko. Logika ti baš dobro ide, zato smo tu gde jesmo.\n(sladoledsmesom, 19. jun 2019 17:55)\nKod nas policija nije policija. Danas se isparkiravam sa parkinga unazad i u trenutku zapisti senzor. Lik na sred kolovoza prolazi iza mene i jos poce da se svadja. Odgovorim mu da se krece kud ne treba a on mi kaze Vidimo se kad budem bio u uniformi.\n(Bicu Slobodan, 19. jun 2019 17:44)\nKod nas bi bio zaustavljen u zavisnosti od modela automobila. Ako izgleda opasno bolje puštaj jer taj sigurno poznaje nekog ko poznaje nekog ko poznaje nekog zbog koga možeš zažaliti.\n(Rade, 19. jun 2019 17:35)\nOvo kod nas nikad se neæe desiti!!!\n(ognjen, 19. jun 2019 17:27)\nKod nas je to svakodnevnica. Èobani voze preko trotoara dole kod Ade svako jutro i ništa.\n(It iz Aj LeKler, 19. jun 2019 17:22)\nOvo kod nad redovna pojava. “Pametne” mrzi da èekaju pa zaobilze èak i kilometarske kolone, voze u supronom smeru, voze pored puta, voze trotoarom ili zelenim površinama. Èisto divljaštvo. Policije naravno nigde.\n(zloèin bez kazne, 19. jun 2019 17:20)\nOvaj ovo radio kod Autokomande, pa ko veli, može i ovde.\n(Gmaz, 19. jun 2019 17:15)\n(popov, 19. jun 2019 17:06)\nAjde ne lozite se. Zaustavio ga je da mu uzme pare i ode na klopu.\n(odraz, 19. jun 2019 17:03)\nZivim u Kanadi i mogu samo da pohvalim policiju ovde, policija je u sluzbi gradjana 100%, tako da ovo ne iznenadjuje ni malo, cak kad sam procitao naslov i pre nego sam procitao celi clanak pomislio sam da je ovo u Kanadi, kad eto.\n(voja, 19. jun 2019 17:00)\nOvo isto rade stalno i to vrlo cesto u ruzveltovoj kod novog groblja, ulete u traku samo za levo brzo prodju sve nas majmune sto cekamo u pravoj traci i onda skrenu u nasu traku i produze dalje. Tu bi ih bilo dobro cekati ovako\n(Rade, 19. jun 2019 16:57)\nOvo je kod nas svaki drugi ovakav.(žene sa njihovom autistiènom vožnjom su posebna prièa).\nhbg,stvar mentaliteta,zrelosti psihe i kulture.\n(crkli bi od posla kod nas, 19. jun 2019 16:43)\nKod nas voze 100 na sat zaustavnom trakom jer ih mrzi da èekaju, a da neæe uraditi i ovo sa videa... nažalost policija ništa to ne kažnjava.\n(apolo, 19. jun 2019 16:35)\nPa ovo u Bg., ako ne uradis makar 3 puta dnevno nisi musko ??\n(ogijev_tata, 19. jun 2019 15:54)\nTamo je policija jaca od svih. Kod nas to bas i nije tako, zavisi ko ti je veza i da li pada kisa i da li je mnogo vruce i....\n(Ivan, 19. jun 2019 15:42)


BEOGRADSKI CENTAR ZA LJUDSKA PRAVA: U 2013. GODINI NIJE DOšLO DO SMANJENA ZAPOSLENIH U ADMINISTRACIJI, DEPOLITIZACIJE I PROFESIONALIZACIJE JAVNIH SLUžBI\nNa predstavljanju godišnjeg izveštaja Beogradskog centra za ljudska prava, rečeno je:\nokvir u kome su se ostvarivala ljudska prava u Srbiji u 2013. nije bio na zadovoljavajućem nivou,\nnijedna ključna reforma iako najavljena nije sprovedena,\ni dalje se krše prava manjina,\nu medijima vladaju tabloidizacija i autocenzura,\nda je diskriminacija široko rasprostranjena društvena pojava u Srbiji,\nOna je rekla da u 2013. godini nije došlo do smanjena zaposlenih u administraciji, depolitizacije i profesionalizacije javnih službi, nego je uočljiva pojačana partokratija - postavljenje partijskih kadrova na ključna, rukovodeća mesta i na funkcije u javnim preduzećima, a da se reforma pravosuđa odvija veoma sporo.\nPetrovićeva je kazala da je, uz praksu najavljivanja hapšenja, objavljivanja detalja iz istrage i kršenja pretpostavke nevinosti u tabloidima, prisutna i opasna praksa da se borba protiv kriminala i korupcije često u medijima koristi i za diskreditaciju pojedinaca.\n"Zabrinjavajući je trend sve veće kontrole medija od strane pojedinaca, što vodi u raširenu autocenzuru", kazala je Petrovićeva.\nU 2013. godini, kako je rekla Sonja Tošković, nisu unapređena ekonomska i socijalna prava, najveća boljka tržišta rada je i dalje siva ekonomija, reforme u oblasti rada su neophodne, a još nije usvojen novi zakon o radu.


Beta 17. aprila 2018. 12:45\nPredsednik Narodne stranke Vuk Jeremić izjavio je danas da predsednik Srbije Aleksandar Vučić vodi spoljnu politiku tako da svima koji bi potencijalno mogli da mu nanesu štetu daje sve što traže, ali da će mu zahtev Amerikanaca da preda Kosovo „eksplodirati u lice“, jer ne zna kako da reši taj problem.\n„Rusija traži da ne idemo u NATO – odlično, to je popularno, ne predstavlja problem za Vučića, dakle nećemo u NATO. Nemci mu traže hiljade hektara u Vojvodini za Tenis – bravo, daćemo im to. Francuzi traže aerodrom ‘Nikola Tesla’ – odlično, evo im aerodrom, ali mora da se pridavi niški aerodrom – nema veze, pridavićemo ga, šta je tu problem“, rekao je Jeremić na tribini Narodne stranke u Novom Sadu.\n„Amerikanci zahtevaju od Vučića da uvede Kosovo u UN i pritiskaju ga da potpisujući takozvani sporazum o sveobuhvatnoj normalizaciji odnosa sa Prištinom od Rusije praktično zatraži da to ne blokira na Savetu bezbednosti UN. Odatle drama, jer Vučić ne zna kako da se nosi s tim pritiskom i ne zna kako da reši taj problem“, rekao je Jeremić.\n„Odbijen je zato što je već obećao Kosovo u UN i jer mu je zbog tog obećanja dozvoljeno da uvede strahovladu i udavi medije“, rekao je Jeremić.\n„Tada umeju da budu jako nezgodni. Vučić to dobro zna, pošto je bio u vlasti koja je dovela do NATO bombardovanja. Vučiću će problem Kosova eksplodirati u lice, jer nema dobro rešenje – ako preda Kosovo, otvoriće Pandorinu kutiju za sebe u Srbiji, a ako odbije ispuni obećanje da ga preda, izgubiće naklonost Zapada“, rekao je Jeremić.\nOn je naveo da je u Srbiji u toku proces srastanja države i organizovanog kriminala, i dodao da je deo tog procesa „uključivanje vodja navijača u organizovani kriminal“.\n„Vučić je, samo da mu ne bi pogrdno skandirali na stadionima, namirio vodje navijača velikih klubova tako što ih je uključio u organizovani kriminal, ali im je dao i unosne legitimne poslove. Tako oni ne samo što prodaju drogu, nego i kupuju gradjevinske firme koje na primer izvode gradjevinske radove u Beogradu, pa se onda sve raspadne posle dva meseca“, rekao je Jeremić.


Predsjednik SAD uvodi dodatne sankcije Iranu - BIGportal.ba\n20 Septembra, 2019 20 Septembra, 2019 025\nPredsjednik SAD Donald Tramp je izjavio danas da će njegova administracija uvesti dodatne snakcije Iranu nakon prošlonedjeljnog napada na saudijska naftna postrojenja, za šta je američka administracija okrivila Teheran.\nGovoreći u Ovalnom kabinetu tokom sastanka s premijerom Australije Skotom Morisonom, Tramp je rekao: “Upravo smo uveli sankcije Iranskoj nacionalnoj banci”, preneo je AP.\nSAD tvrde da je Iran izveo napad na naftna postrojenja u Saudijskoj Arabiji. Saudijska Arabija je saopštila da je “Iran nesumnjivo sponzorisao” napad.\nIran negira da je na bilo koji način umiješan u napad, za koji su odgovornost preuzeli Huti u Jemenu.\nSAD već primjenjuju brojne sankcije prema Iranu od kada se američka administracija povukla u novembru iz nuklearnog sporazuma iz 2015. godine.\nAmerički ministar financija Stiven Mnučin je objasnio da se cilja na “posljednji izvor prihoda iranske Centralne banke i Nacionalnog fonda za razvoj, njihov suvereni fond koji će biti odsječen od našeg bankarskog sistema”.\n– To znači da više neće biti novca za Čuvare revolucije, elitnu vojsku iranske vlasti, za financiranje terorizma – objasnio je on.


ZENIČKA MINI DISKOTEKA: Zeničanin već dvije godine priređuje najbolje vikend zabave u gradu - Portal 072info\n6. Marta 2015. Vrijeme objave: 9:19 sati\nMladi Zeničanin Sefir Kaknjo već pune dvije godine, uz podršku Multiplex Ekrana Zenica, uspješno priređuje najbolje vikend provode u Zenici. Kako je kazao za naš portal, mlade srednjoškolce odlučio je okupiti na jedno mjesto budući da danas nemaju gdje izaći, te da Zenica nije grad sa tako čestim dešavanjima koja bi animirala upravo ovu genaraciju.\n“Sedmično u Movie club-u bude više od 200 mladih ljudi, a moj cilj da napravim nešto što ne postoji nigdje i nije zabilježeno na bh. prostorima se ostvario.” – kazao je mladi Kaknjo.\nMini diskoteka za srednjoškolce, kako je on naziva, svake druge sedmice nudi UV Neon party a što je mladi Zeničanin odlučio nakon dolaska sa ekskurzije u Španiji ‘prepisati’ i u svoj grad, a što se ispostavilo kao pun pogodak.\nOsim UV Neon party-a, mnogobrojne posjetioce svakog vikenda očekuje odličan provod uz lokalne DJ-eve ali i mlade estradne umjetnike.\n“Nisam od onih koji sjede kući i čekaju novac od svojih roditelja, htio sam napraviti nešto što će osim finansijske dobiti podići na još veći nivo noćni život u Zenici” – zaključuje mladi Kaknjo.\nOsim mladih srednjoškolaca koji su prepoznali kvalitet ovog projekta, tu su i eminentne zeničke firme koje svojim donacijama nagrađuju najvjernije posjetioce.\nValja istaći kako sve one koji posjete Movie Club u subotu, 7. marta, očekuje odličan i siguran vikend provod uz DJ Edvina sa početkom u 20.00 sati, a već naredne sedmice gost zeničke mini diskoteke za srednjoškolce biće Edin Imširović.


petak, 29. mar 2019, 19:07 -> 22:22\nU više gradova održani su protesti "Jedan od pet miliona". Učesnici protesta ponovo su zatražili ostavke državnog vrha, negoduju zbog iseljavanja mladih i politike lokalnih čelnika.\nNa Trgu glumaca u Kruševcu građanima, koji su se 11. nedelju zaredom okupili na protestu "Jedan od pet miliona" tražeći odlazak sa vlasti aktuelnog režima, slobodne izbore na svim nivoima, kao i smenu aktuelne gradske vlasti u Kruševcu, obratili su se član predsedništva Narodne stranke Marko Stepanović, predsednik sindikata "Sloga" Željko Veselinović i lider "Levice Srbije" Borko Stefanović.\nIstovremeno, na suprotnoj strani ulice ,predstavnice Saveta za rodnu ravnopravnost grada Kruševca organizovale su kontra skup, kako bi, prema njihovim rečima, "odbranile svoj grad, dale podršku gradskom rukovodstvu, pozitivnim promenama koje su učinjene i predsedniku Aleksandru Vučiću i nezvanim gostima poželele srećan put iz grada u kojem nisu dobrodošli."\nSkandiranje preko ulice Borko Stefanović ocenio je kao potvrdu da režim gubi vlast i da je njihova bitka izgubljena. "Ovde u Kruševcu moramo reći da ovo što Aleksandar Vučić pokušava time što organizuje kontramitinge, huška narod i deli ga na dva pola to je najveći zločin koji pokušava da napravi i to im ne smemo dozvoliti. Ne smemo im dozvoliti da nas dele", poručio je Stefanović.\nŠetnja glavnom kruševačkom ulicom po završetku govora protekla je bez incidenata, ali uz obostrano skandiranje učesnika protesta "Jedan od pet miliona" i žena okupljenih ispred Saveta za rodnu ravnopravnost.\nNa protestu "Jedan od pet miliona" u Nišu okupljenima su se obratili lider Saveza za Srbiju Dragan Đilas i glumac Branislav Lečić. Đilas je u svom govoru obećao da će, kako je rekao, bez obzira na sve što misli o Aleksandru Vučiću "zbog laži koje o njemu iznosi svaki dan", lično mu čestitati ukoliko dođe "Folskvagen" jer je, kako je rekao, naša ideja "budućnost Srbije u kojoj živimo bolje i u kojoj se ne delimo".\nLider Saveza za Srbiju ističe da, kako je rekao, neće dozvoliti nikome da deli građane Srbije i da maltretira one koji drugačije misle, kao što je Borku Stefanoviću, kako je rekao, razbijena glava u Kruševcu.\nGlumac Branislav Lečić poručio je Nišlijama da, kako je rekao, "ne ratujemo mi protiv Aleksandra Vučića, jer je nevažan on kao sublimacija svega onoga što treba da pobedimo", već, kako je istakao, "ratujemo sa sobom, sa sopstvenim kukavičlukom, sa svojim pristajanjem". Imamo rat sa tim, kaže Lečić da može neko da nas korumpira i da gledamo gore od sebe ispred sebe.\nProtestna kolona, kao i prošlog petka, zaustavila se nakratko ispred dopisništva RTS-a u Nišu.\nNa devetom protestu u Pančevu govorili su poljoprivrednik iz Pančeva Jovan Negovan, novinar Nenad Kulačin, advokat Vladimir Gajić. Negovan je rekao da su ratari veoma nezadovoljni podrškom državnih vlasti, koja nema sluha za njihove probleme.\n"Subvencije su najviše pogodile ratare, jer su smanjene 15 puta i sad su tek nešto više od 30 evra po hektaru, dok su u državama EU od 300 do 600 evra po hektaru. Kako da budemo konkurentni sa njima u takvim uslovima privređivanja? Tražimo da nam se vrate subvencije koje su bile pre 10 godina i koje su iznosile 100 evra po hektaru i to za površinu od 100 hektara, a ne kao dosad za 20 hektara", rekao je Negovan.\nProtestna šetnja je završena ispred Letnje pozornice u gradu koja već godinama nije u funkciji, iako je u njenu obnovu uloženo mnogo novca.\nU Užicu je održan deveti protest "Jedan od pet miliona" na kojem su govorili narodni poslanici Miroslav Aleksić i Boško Obradović.\nOni su ponovili zahteve kao što su ostavke predsednika države, premijerke, ministra policije, predsednice skupštine i generalnog direktora RTS-a, zatim slobodni mediji najmanje 6-9 meseci kako bi se stekli uslovi za fer i demokratske izbore, i ako ne bude nikakvog odgovora vlasti do 12. aprila, pozvali su Užičane na zajednički skup 13. aprila u Beogradu.\nI u Leskovcu je održan deveti protest "Jedan od pet miliona". Zahtevi okupljenih građana su isti, između ostalih oduzimanje titule počasnog građanina Leskovca Aleksandru Vučiću, ostavke gradonačelnika Leskovca, direktora bolnice, Doma zdravlja, smena direktora leskovačke Osnovne škole "Josif Kostić" i bojkot lokalnog parlamenta opozicionih odbornika.\nNa protestu je govorio Marko Šelić Marčelo, a posle govora učesnici protesta su krenuli u šetnju.\nOsmi protest "Jedan od pet miliona" održan je u Valjevu, a okupljenima se obratila Tatjana Macura, narodna poslanica i predstavnica Inicijative "Mame su zakon" koja je naglasila "da je Srbiji potrebna promena sistema, kako se za nekoliko godina ne bi desilo da građani na ulicama i trgovima ponovo menjaju čoveka".\nNa protestu u Valjevu okupljenim građanima se obratio i Vladan Slavković, predstavnik Lokalnog fronta Kraljevo.\n"Svako ko izađe na proteste je vođa protesta. Svako ko se bori za svoja prava, za slobodu medija, za posao i budućnost je vođa protesta", poručila je Tara Popović studentkinja iz Kraljeva. Nakon njenog govora održana je protestna šetnja centralnim gradskim ulicama.\nUz parole "Mi smo Evropa", "Koliko košta diploma" i pištaljke, Šapčani su 11. put protestovali protiv republičke vlasti. Traže ostavke predsednika Aleksandra Vučića, premijerke Ane Brnabić, predsednice skupštine Maje Gojković, kao i direktora i urednika informativnog programa RTS-a i RTV-a.\nHoćemo izbore na svim nivoima za šest do devet meseci ali uz slobodne medije, poručili su Šapčani koji su zbog rekonstrukcije ulica promenili trasu šetnje. Okupljenima se obratio nekadašnji zaštitnik građana Šapca Miloš Mijailović.\nU Čačku je održan jedanaesti protestni skup. Okupljenim građanima kod spomenika vojvodi Stepi Stepanoviću, obratili su se, pored organizatora protesta, i Slobodan Nenadić, borac sa Košara, Dragan Krsmanović, pukovnik u penziji, kolumnista Aleksandar Bećić i Srđan Milivojević. Održana je i protestna šetnja centralnim gradskim ulicama.\nSedmi protest održan je u Ivanjici, a na protestu su govorili Mišo Marković, istoričar, Radenko Marić iz Udruženja malinara Zapadne Srbije i Jovan Marković, bivši gradonačelnik Užica. Protest je održan i u Gornjem Milanovcu.\nProtestovalo se i u Subotici gde su građani prošetali centralnim gradskim ulicama, duvajući u pištaljke i noseći zastave Srbije i natpise "Otpor" u osmoj šetnji "Jedan od pet miliona".\nDoktor Peter Červenak iz Bačke Topole rekao je da je zdravstvo u Srbiji u haosu, a da su zdravstveni radnici preopterećeni zbog zabrane zapošljavanja. Studentkinja medicine Sanja Nadlački je rekla da je režim podelio građane na podobne i nepodobne, a da se nezadovoljni građani bore protiv diktature.\nNa devetom po redu protestnom okupljanju u Smederevu, na trgu Karađorđev dud, građanima su se obratili student Nikola Đurić, kao i gradonačelnik Šapca Nebojša Zelenović. Potom su građani krenuli u protestnu šetnju.\nI u Vranju je održan protest "Jedan od pet miliona". Deseti put učesnici su se okupili na istom mestu, u centru grada, uz parolu "Vranje bez straha". Okupljenima su se obratili predsednik odborničke grupe Saveza za Srbiju u Skupštini Beograda Nikola Jovanović i pravnik Miroslav Vasin iz Novog Sada.\nPozvali su Vranjance da 13. aprila dođu u Beograd, priključe se protestu, koji, kako su naveli, neće biti završen dok se ne raspišu fer i pošteni izbori u roku od šest do devet meseci. Nakon govora okupljeni su krenuli u protestnu šetnju centralnim gradskim ulicama.\n(petak, 29. mar 2019, 23:53) - anonymous [neregistrovani]\nA sta vi u stvari hocete???


Može se očekivati pad kamata na kredite - CdM\nEkonomija GENERALNI SEKRETAR UDRUŽENJA BANAKA CRNE GORE BRATISLAV PEJAKOVIĆ\nProcjenjujem da ne bi trebalo da dođe do povećanja aktivne kamatne stope, već usljed pandemije i, nadamo se, brze realizacije najavljene intervencije države kroz šeme ubacivanja dodatnih sredstava za privredu preko banaka, koje će biti povoljnije kamate od tržišnih, na nivou sistema možemo očekivati pad aktivnih kamatnih stopa, izjavio je generalni sekretar Udruženja banaka Crne Gore Bratislav Pejaković u intervjuu Pobjedi.\nPEJAKOVIĆ: Ukupni depoziti u bankama na kraju maja 2020. godine iznosili su 3,299 milijardi i za 153 miliona, ili 4,5 odsto, su bili manji u odnosu na početak godine kada su iznosili 3,452 milijarde. Od maja imamo stabilnost depozita, koji na kraju septembra iznose 3,313 milijardi.\nSigurnost depozita do 50.000 eura garantuje Fond za zaštitu depozita kojeg pune komercijalne banke, tako da se uliva dodatna sigurnost depozitarima. Očekivano je bio jači odliv depozita nerezidenata, a s obzirom na pandemiju i potrebe stanovništva i privrede, imamo kvalitetnu situaciju, stabilnu i bezupitni servis depozitara.\nPEJAKOVIĆ: Odgovor može biti u smislu zavisno ko štedi i na čemu. Generalno, štednja je dobra za likvidnost finansijskog sektora, gdje banke po definiciji odloženu akumulaciju jednog dijela društva plasira onima kojim nedostaju sredstva za poslovanje i razvoj. Naravno, deflacija i recesija uobičajeno motivišu učesnike na tržištu da odlažu kupovinu u očekivanju da će roba ili usluge još više pojeftiniti, ali imate i druge učesnike na tržištu koji upravo u trenucima krize investiraju, čime se spremaju za neka bolja vremena koja će izvjesno doći. Oni koji pogode, imaće nagradu u vidu oplođenja kapitala.\nPEJAKOVIĆ: Podatak da su ukupni krediti na kraju 2019. iznosili 3,061 milijardu, a na kraju septembra ove godine 3,2 milijarde, dakle ta je suma uvećana za 148,4 miliona i najslikovitije prikazuje spremnost banaka da podrže zahtjeve klijenata. Pandemija kovid-19 je uzrokovala duboku recesiju u regiji Zapadnog Balkana, kako kod nas tako i kod nama najvažnijih spoljnotrgovinskih partnera, uz smanjenje i domaće i spoljnje tražnje, praćeno pogoršanjima u lancima snabdijevanja, a sve to utiče da imamo negativan rast.\nDakle, loši uslovi za poslovanje banaka. Međutim, banke prate zahtjevne međunarodne regulatorne i interne procedure u plasiranju sredstava, tako da se nekim klijentima i pored dobre volje ne može izaći u susret. Realno je očekivati da će se povećati procenat kredita koji se slabije vraćaju, to izaziva povećanje rezervacija banaka, značajan trošak, a negativan trend izaziva povećanu pozornost regulatora.\nPEJAKOVIĆ: Više faktora utiče na kvalitetnu poziciju banaka, od kapitalizacije na nivou sistema, do organizovanosti samih banaka, poštovanjem međunarodnih standarda u poslovanju, stabilnosti pokazatelja poslovanja, urednosti izvršavanja naloga klijenata, kako u plasmanima, tako i depozitarima, društveno odgovornom reakcijom generalno, a sada konkretno u finansiranju borbe protiv kovid-19 i realizacijom dva moratorijuma i sada mogućnosti restrukturiranja najjače pogođenih privrednih grana i vulnerabilnih grupa građana, u vidu dodatnoga moratorijuma za fizička lica koja su izgubila posao ili imaju umanjena primanja od najmanje deset odsto.\nNadalje, povjerenje je očuvano ojačavanjem potencijala banaka dobijanjem kreditnih linija od banaka majki ili međunarodnih finansijskih organizacija, medijskim nastupima kojim se šalje realna slika i smiruje tržište islično. Ipak, banke dijele sudbinu tržišta, tako daje za prvih šest mjeseci ove godine bio pad prihoda na sistemskom nivou od skoro 50 odsto. Smatram da smo kao bankarski sistem do sada kvalitetno položili ispit u ovim izazovnim vremenima, na šta ukazuju konkretni podaci i povjerenje klijenata.\nImamo i podatak da je više milionskih depozita građana Crne Gore nego ranije, kao i činjenicu da je bogatstvo najbogatijih ljudi na svijetu ove godine poraslo za 27 odsto. Kako to svjetlo baca na prirodu ove krize?\nPEJAKOVIĆ: Iskreno rečeno, zadovoljstvo je vidjeti da uspješni poslovni ljudi i građani koji su zaradili pare u inostranstvu, ili ovdje, ukazuju povjerenje upravo crnogorskim bankama, jer isti imaju izbor globalno. Ovim depozitima banke dobijaju snagu da mogu da kreditiraju potrebe kako građana tako i privrede domaće, a pozitivnim poslovanjem da pune budžetdržave i budu društveno odgovorne institucije. Vaši čitaoci su upućeni da silni milioni i milijarde koje se pominju u novinskim tekstovima, uz navođenje da je povećano bogatstvo, najbogatijih ljudi ili nekog investicionog fonda, su odraz vrijednosti konkretne firme na berzi, ili portfolija akcija određenog fonda, što se mijenja iz dana u dan.\nPandemija je ugrozila egzistenciju velikog broja firmi globalno, posebno u turističkoj privredi, a činjenica je da su „procvjetale” firme koje se bave digitalnim uslugama, elektronskom trgovinom kao Apple, Alibaba, Amazon, Microsoft i Google. Kao i u svakoj krizi, nekom se otvore nove mogućnosti, dok druge firme značajno usporavaju poslovanje. Pandemija je zdravstveni problem, koji se kao takav prelio na privredu i svakodnevicu življenja, gdje recesija snažno gazi istovremeno u skoro 93% zemalja svijeta.\nPEJAKOVIĆ: Kamatna stopa od Evropske centralne banke od 0 odsto ili čak minusan euribor nije pristupačan svima, već najboljim bankama po procjeni ECB-a i EBF-a, dok se ostalim po kriterijumu rizičnosti lagano uvećava cijena novca. Usljed nezabilježenog nivoa recesije i enormne potrebe uticaja na potrošnju, ne očekujem rast euribora u naredne dvije godine.\nMinusan euribor je znak da tržišta očekuju pad cijena, odnosno deflaciju, uprkos enormne emisije svježeg novca koje je Evropska centralna banka (ECB) sprovela od početka krize uzrokovane virusom korona i planova za EU vrijedne hiljadama milijardi eura.\nDeflacija djeluje na smanjenje privredne aktivnosti i investicija, a potom i na smanjenje zaposlenosti, što dalje utiče na ukupne rezultate ekonomije, nedovoljno punjenje budžeta i stavljanje na čekanje planiranih državnih investicija, koje su pojačano značajne u kriznim vremenima. Sljedstveno, ne očekujem skori rast euribora što bi značilo i rast cijena kreditiranja.\nTagsbanke Bratislav Pejaković kamate krediti Štednja\nCus pitanje , kako su banke ostale imune ? A pitanje postavljeno namjerno da bi kao ovaj odgovorio da je to zbog super vodjenja toga sektora i kako su oni eksperti. A polako gosp jos nije do vas dosao konacni rezultat svega ovoga sto se radi. Ne bih ni volio da dodje, ali vi ste lagano pristupili svemu ovome jer… Više »\nBankarski sistem u Crnoj Gori je zelenaski i najnehumaniji koji postoji!\nKamata u EU 4% kama u CG 6% tolika je razlika\nĐe su to 4 procenta a đe 6?Oba podatka su ti netacna.\nKamata u cg 7% najmanja na potrosacke kredite i to se u banku cjenkas kao na pjacu.Umjesto sad da daju kredite na 15 godina i da se bogate kako treba oni su se prepali i samnjili na najvise 6 godina za sve preko toga treba ti hipoteka.Npr uzmes 30000 a vratis za 15 godina 50000.A dje druze svaki kamatas je… Više »\nTreba CG, kao Njemačka, da oporezuje novac koji banke drže, pa bi banke onda same davale kredite i one plaćale kamatu građanima, samo da se otarase novca.\nDa se snize kamate i da se osnuje razvojna banka CG


Svi koji su se 1999. zatekli na brdu iznad Vranja umiru od raka - juGmedia\nDoktori su im tada dali još najviše 20 godina života\nSedmorica od osmorice radnika „Vodovoda“ iz Vranja koji su bili angažovani da postave zaštitnu ogradu oko bombardovanog repetitora RTS – a na brdu Pljačkovica 1999. godine, umrli su kasnije od karcinoma pluća i debelog creva, potvrđeno je Telegrafu iz ovog preduzeća.\nObližnje brdo Pljačkovica iznad Vranja, gde su smešteni televizijski i radio predajnici, gađano je projektilima sa osiromašenim uranijumom, a većina onih koji su išli da raščišćavaju ruševine oko repetitora u međuvremenu su umrli od karcinoma pluća.\nNjegov sin Marko Jović, kaže da će tužiti NATO, kao i da mu motiv za tako nešto nije novac koji bi dobio za odštetu, već želja da se sazna istina o zločinu.\n“Nisam u potpunosti sakupio svu dokumentaciju, ali se u dogovoru sa advokatom pripremam za tužbu. Otac je bio zdrav, ali se u godinama posle bombardovanja razboleo od karcinoma pluća i štitne žlezde. Lečio se u bolnici u Vranju, Surdulici, Nišu i Beogradu, ali mu nije bilo spasa”, priseća se Marko.\nUmro je u strašnim mukama, a posle bombardovanja repetitora, bez ikakve zaštitne opreme, kako kaže Marko, njegov otac je otišao na posao i danima je na Pljačkovici čistio teren.\n“Bio je potpuno zdrav čovek do 2003. godine, kada su mu dijagnostikovani karcinomi”, dodaje Marko.\nDruga žrtva među radnicima „Vodovoda“ je Goran Mitić, koji je umro 2009. u 46. godini života od raka pluća, a njegova supruga Dragana Mitić, priča da su radnike „Vodovoda“ angažovali da postavljaju ogradu na Pljačkovici čak i nekoliko meseci nakon završetka rata.\n“Moj muž je za vreme rata bio mobilisan i bio je na položaju u okolini Bujanovca oko četiri meseca. Nakon kraja bombardovanja, možda je čak bilo i proleće iduće godine, ne mogu tačno da se setim, moj suprug je 25 dana proveo na Pljačkovici, postavljajući ogradu i čisteći teren, o čemu postoje i pisani dokazi. Oni su tamo išli bez ikakve zaštitne odeće, noseći na sebi obično radno odelo”, navodi Dragana Mitić.\nOna dodaje da su radnici „Vodovoda“ na bombardovanoj Pljačkovici provodili puno radno vreme, jeli su i pili na brdu, sve vreme dok nisu završili posao, a kada se u godinama posle bombardovanja saznalo da je Pljačkovica gađana municijom sa osiromašenim uranijumom, bili su svesni šta ih čeka.\n“To su im nagovestili i lekari kod kojih su odlazili na sistematske preglede, ukazujući im da će se karcinom javiti najkasnije za 10 godina, što se i obistinilo”, kaže Dragana.\nJedan od poslednjih koji su u Vranju umrli od karcinoma pluća je Siniša Mitić, visoki funkcioner SPS – a i u vreme bombardovanja direktor Radio-televizije Vranje, čiji su predajnici takođe bili na Pljačkovici.\nMesec i po dana nakon Sinišine smrti, Slađana Mitić, njegova supruga, takođe najavljuje tužbe.\n“Siniša je bio direktor i nakon što je gađan repetitor sa sa tehničkom ekipom RTV Vranje otišao je pravo na brdo. Bio zdrav, nikada nije bolovao, ali smo bili svesni da je u riziku kada se krenulo sa pričom o posledicama bombardovanja osiromašenim uranijumom. Ja sam lekar, specijalista opšte medicine, iako je bio zdrav, tek posle skoro 20 godina su se javili prvi simptomi, što se poklapa sa navodima da se nakon izlaganja zračenju, posle tog perioda javlja takva vrsta tumora”, objašnjava Mitićeva.\nSve do decembra prošle godine, kada je Siniši posle nekoliko nedelja upornog kašlja dijagnostifikovgan rak pluća, koji se najčešće dobija kao posledica izloženosti osiromašenom uranijumu, Slađana kaže da su mislili da će njegov odlazak na Pljačkovicu proći bez posledica.\n“Pridružićemo se tužbama, jer ja i naša deca, želimo da znamo pravu istinu”, najavljuje Slađana.\nPrema zvaničnim podacima, na jugu Srbije je od 2002. do 2006. godine urađena dekontaminacija terena, na četiri lokacije koje su bombardovane osiromašenim uranijumom, pa i na samoj Pljačkovici, a sve što je pronađeno, uklonjeno je i smešteno u skladištenim prostorima „Nuklearnih objekata Srbije“.\nPrema ranijim podacima Zavoda za javno zdravlje, u 2006. godini u Pčinjskom okrugu zabeležen je porast obolelih od malignih bolesti, a najveći porast u tom periodu beleži se kod broja obolelih od malignih tumora pluća i organa za varenje, i to za za oko 24 odsto.\nFOTO: Slađana Tešić\n27.08.2018. u 16:10\nSamo vi cekajte novac,jel ih nato slao da ciste?Kakve budale.


Konferencija „Naučene lekcije u implementaciji integrativnog modela socijalne zaštite i inkluzije u Bosni i Hercegovini – primjeri sa lokalnih nivoa“ – Dom zdravlja Tuzla\nKonferencija „Naučene lekcije u implementaciji integrativnog modela socijalne zaštite i inkluzije u Bosni i Hercegovini – primjeri sa lokalnih nivoa“\nU Sarajevu je 27.01.2015 godine održana Konferencija „Naučene lekcije u implementaciji integrativnog modela socijalne zaštite i inkluzije u BiH – primjeri sa lokalnih nivoa“.\nKonferencija je organizovana povodom završetka četvrte faze programa „Jačanje sistema socijalne zaštite i inkluzije djece u BiH – SPIS“ koji je finansirala EU, a provodio UNICEF.\nNa konferenciji su dodijeljena priznanja „Šampionima inkluzije“ – osobama koje su svojom angažmanom dali doprinos inkluziji djece. Konferencija je okončana panel diskusijom o širenju i repliciranju modela socijalne zaštite i inkluzije djece u što više lokalnih zajednica u Bosni i Hercegovini.


Kolumna Archives - Page 10 of 14 - Sova\n“Georgije i Teodosije” Nova Varoš\nU vremenu sve složenijih društvenih odnosa, dinamičnog smenjivanja teholoških inovacija, ogromne količine informacija koje zapljuskuju sa svih strana, savremenom čoveku potrebno je uporište, oslonac, sidro. Zamire polako živa reč, umor postaje saputnik i mladih i starih, neizvesnost obeležje svakog novog jutra. Kako reče naučna javnost, „kultura je počela da melje…\nIli jesi, ili nisi?\nPink ne gledam. Odavno. Jedino što sam ikad aktivno na toj televiziji gledao su bili Simpsonovi, dok i oni nisu počeli da me nerviraju zato što se emituju na toj televiziji. (Šalim se ovo za Simpsonove.) Na toj televiziji ništa nije kako treba. Čak i ako posmatramo tehničke stvari –…\nOni koji su solidno obrazovani znaju da je kraj antičkog sveta bio pad Rima 476. godine, dok oni koji su završili i četvrti stepen srednje škole mogli su da nauče iz filozofije da je duhovni kraj bio ipak nekoliko godina kasnije, kada je car Justinijan (rođen na teritoriji današnje Srbije,…\nParadise Papers – photo by The Guardian Priča o tetki je trajala vrlo kratko. Ministar je ovu, naizgled neprijatnu situaciju, rešio vrlo lako – dovoljno je bilo jedno emotivno obraćanje javnosti prilikom obeležavanja 100 dana vlade, i koliko ja mogu da vidim, svi su prestali da postavljaju nezgodna pitanja. Pre…\nOdmah da vam kažem da nisam gledao intervju o kome se pričalo ovih dana. Iz nekoliko minuta koje sam naknadno odgledao, nisam shvatio ko je bio imaginarni sagovornik sa kojim su Brankica Stanković i Aleksandar Vučić uradili taj intervju, ali nije ni važno. I toliko o tome. U petak, za…\nNeko se rodi pod srećnom zvezdom, a neko celog život igra beka. Kineska poslovica Dosta je životnih priča ispričano i filmova snimljeno o tome kako negde postoji neartikulisana družina s potencijalom za velika dela, al bez znanja i veštine da se izdigne iz vrzinog kola i učmalosti i organizuje u…\nMalo o vakcinaciji, boginjama i MMR-u!\nJoš jedan ponedeljak u ambulanti izabranog pedijatra. Zakazani redovni sistematski pregledi i vakcinacije. Ulazi mama sa slatkim bebanom. Sistematski pregled sa godinu dana. Pregledan kao i obično. Saveti kao i obično. Pitanja, potpitanja, odgovori, objašnjenja. Smeh i priča sa bebanom. „A sad da popričamo o vakcini i idemo …“ ne…\nDa me neko pita kako bi trebalo da izgleda spomenik Zoranu Đinđiću u Beogradu predložio bih: Da bude u bronzi. I u prirodnoj veličini kako se ne bi razlikovao od običnih prolaznika. Da od garderobe „nosi“ cipele, farmerke, košulju i sako. Da bude u pokretu, jer bi…\nOdsutnost na visokom nivou\nDa biste počeli da radite kao nastavnik u školi morate da izvadite lekarsko uverenje da ste normalni. Ranije to nije bilo pravilo, samo diploma, međutim u poslednjih nekoliko godina to je postala ustaljena praksa. Zavod za zapošljavanje na Vračaru, gde sam tada živeo, sarađivao je sa Domom zdravlja u Durmitorskoj,…


17. mart 1861.\n301.338 km2 (72.)\n$2,442 biliona (11.)\nJoš od antičkih vremena, sjeverni, centralni i južni dio Apeninskog poluostrva su naseljavali Feničani, Grci, Kartaginjani, Etruščani i Kelti koji su imali svoje kolonije. Italsko pleme Latini su stvorili Rimsko kraljevstvo koje se proširilo širom Italije putem asimilacije i osvajanja drugih okolnih civilizacija stvarajući Rimsku republiku. Rimsko carstvo je bilo dominantna sila antičkog svijeta i vodeći kulturni, politički i vjerski centar zapadne civilizacije. Naslijeđe Rimskog carstva je široko rasprostranjeno i može se uočiti po globalnoj distribuciji građanskih prava, predstavničke demokratije, hrišćanstva i latiničkog pisma.\nUstav iz 1948. ustanovio je dvodomni parlament (Parlamento), koji ima Zastupnički dom (Camera dei Deputati) i Senat (Senato della Repubblica), zasebno sudstvo, te izvršnu vlast utjelovljenu u Vijeću ministara (kabinetu), koje predvodi predsjednik vijeća (premijer).\nPredsjednik Republike bira se svakih 7 godina, a bira ga parlament zajedno s malim brojem regionalnih poslanika. Predsjednik predlaže premijera, koji predlaže ostale ministre (formalno ih imenuje predsjednik). Vijeće ministara (koje obično čine parlamentarni zastupnici) mora zadržati povjerenje (Fiducia) oba doma.\nSredinom februara 2021. novi predsjednik vlade postao je Mario Draghi, nezavisni političar. Neke od partija koje čine vladu su:\n^ "ISTAT: mjesečni pregled". ISTAT. Arhivirano s originala, 19. 10. 2019. Pristupljeno 24. 5. 2014.\n^ a b "Italy". International Monetary Fund. Pristupljeno 17. 10. 2013. CS1 održavanje: nepreporučeni parametar (link)\n^ "Human Development Report 2011" (PDF). United Nations. 2011. Pristupljeno 5. 11. 2011. CS1 održavanje: nepreporučeni parametar (link)\n^ Italy: The World Factbook Archived 9 juli 2017 na Wayback Machine Central Intelligence Agency (retrieved 13 October 2013).\n^ Lazenby, John Francis (4 February 1998). Hannibal's War: A Military History of the Second Punic War. University of Oklahoma Press. str. 29. ISBN 978-0-8061-3004-0 – preko Internet Archive. Italy homeland of the Romans.\n^ Maddison, Angus (20 September 2007). Contours of the World Economy 1-2030 AD: Essays in Macro-Economic History. OUP Oxford. ISBN 978-0-19-922721-1 – preko Google Books.\n^ "Unification of Italy". Library.thinkquest.org. 4 April 2003. Arhivirano s originala, 7 March 2009. Pristupljeno 19 November 2009. CS1 održavanje: nepreporučeni parametar (link)\n^ "IMF Advanced Economies List. World Economic Outlook, April 2016, p. 148" (PDF). Arhivirano (PDF) s originala, 21 April 2016. CS1 održavanje: nepreporučeni parametar (link)\n^ The Economist Intelligence Unit's quality-of-life index Archived 2 august 2012 na Wayback Machine, Economist, 2005\n^ Sarris, Peter (2011). Empires of faith : the fall of Rome to the rise of Islam, 500–700 (1st. pub. izd.). Oxford: Oxford UP. str. 118. ISBN 978-0-19-926126-0.\n^ Repubblica Cisalpina Archived 2014-07-18 na Wayback Machine (it)\n^ "The Kingdom of Italy, 1805–1814". Arhivirano s originala, 20. 10. 2013. Pristupljeno 26. 5. 2014. CS1 održavanje: nepreporučeni parametar (link)\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Italija&oldid=3416611"\nOva stranica je posljednji put izmijenjena na datum 24 maj 2022 u 07:03.


Tehnika - smederevo - Top Oglasi\nOglasi za Tehnika - Smederevo\nNa prodaju aparat za tocenje sladoleda. Aparat je u extra stanju. Ove godine uradjen mu je pun servis. Marka aparata je LTH.Sa njim radim vec 4 pune godine i nemam nikakavih problema...Sto se tice kvaliteta sladoleda i pravljenje ...\n1200 eur Dodato na: 2014.07.20 Područje: Smederevo\nPolovni ČILER za hlađenje vode\nTip: DORIN UAK2500CC kapacitet: 2x60kw pri temperaturi +2/+45C broj kompresora: 2kom dobošasti isparivač ALFA LAVEL DXD80, snage 80kw x 2kom kondezator sa centrifugalnim ventilatorim RVH012/2-1,5 Gunter...\nDodato na: 2013.02.16 Područje: Smederevo\nMesalica za testo i meso\nMesilice za testo i meso kapacitete 2-20 kg brasna povremeno i 25kg (max 40kg testa) i 45kg mesa a sa loncem zapremine 50 litara i Svedskim motorima snage 1.1kW, atestom i garancijom po ceni od 500 evra i 600 evra Palacinkare ...\n500 rsd Dodato na: 2012.12.25 Područje: Smederevo\nKapacitet 4 GB +Micro SD ulaz.Formati koje podrzava: AVI, RM, RMVB, MP4, WMV, FLV, 3GP, MPEG ---- MP3, WMA, WAV, AAC, FLAC, APE---JPG, BMP, GIF. Podrska za DVB-T(digitalna televizija koja nije trenutno dostupna u Srbiji) Rezolucij...\n60 rsd Dodato na: 2012.03.08 Područje: Smederevo\nRoces roleri.Odlicni malo korisceni.5000 fiksno.\nRoces roleri.Odlicni malo korisceni.Br.43-44 5000 din. fiksno....\nMalo koriscenji, od 2 do 8kw, u odlicnom stanju, sa automatikom. Miroslav 065/4417300...\nDodato na: 2011.10.28 Područje: Smederevo\nProdajem GRID antenu 20db i wireless karticu TP-LINK 64mb...\nokrugli trpezarijski sto i 4 stolice\nokrugli trpezarijski sto od drveta i 4 stolice rucno pravljene,masivne,izdrzljive,neobicne,izuzetno udobne.Subotica.Moze i pouzecem....\nDodato na: 2011.10.27 Područje: Smederevo\nProdajem inkubator za piliće kapaciteta 11700 i valjaonik 3900 komada povoljno 062269340...\nDodato na: 2011.10.26 Područje: Smederevo


EKOLOŠKI GENOCID U ZAPADNOJ SRBIJI I PLANSKO IZAZIVANJE RAKA- Najugroženije bebe i deca...(VIDEO) | Web-Tribune.com\nHome / IZA KULISA / EKOLOŠKI GENOCID U ZAPADNOJ SRBIJI I PLANSKO IZAZIVANJE RAKA- Najugroženije bebe i deca…(VIDEO)\nDok stručnjaci poslednjih dana ukazuju na kobnu povezanost između NATO bombardovanja i porasta broja obolelih od raka u Srbiji, u nekim gradovima zemlje vodi se borba da nove zdravstvene probleme Srbi ne nametnu sami sebi.\nVeć devet meseci građani Kosjerića bore se protiv odluke cementare da pređe na korišćenje goriva dobijenog spaljivanjem smeća. Kosjerci, ali i njihovi susedi, uvereni su da će sagorevanje za posledicu imati uništenje zdravlja, životne sredine, ali i poljoprivrede u čitavoj Zapadnoj Srbiji, te ih sve zajedno uvesti u, kako kažu, „ekološki genocid„.\nNjihove strahove potvrdili su i stručnjaci, koji su pre nekoliko dana gostovali na tribini u organizaciji „Eko pokreta – Kosjerić“.\n– Najugroženije će biti svakako bebe – rekao je dr Ilija Vukadinović, pedijatar.\n– Spaljivanjem komunalnog otpada nastaju dioksini, furani i teški metali. Međunarodna agencija za istraživanje raka uvrstila je neke članove dioksina u grupu 1 kancerogena. I oni, i furani su izuzetno kancerogeni, a kada jednom uđu u organizam, talože se u masnim tkivima, jetri, mišićima. Nemoguće ih je izbaciti iz tela, osim u slučaju porodilja, koje ih se oslobađaju kroz majčino mleko. No, to znači da ga one prenose u svoje bebe! Istraživanja su pokazala da koncentracija dioksina i furana u telu bebe može da bude trostruko veća, nego kod odraslog čoveka – rekao je dr Vukadinović.\nDIOKSINI SE KORISTE ZA NAMERNO IZAZIVANJE RAKA\nNačin na koji se u Srbiji tretira otpad, a pogotovu opasni, problem je sa kojim država mora da se uhvati u koštac. No spaljivanje nije rešenje i ne treba ga dozvoliti, smatra profesor dr Ilija Brčeski sa Hemijskog fakulteta u Beogradu.\n– Koliko su dioksini kancerogeni dovoljno govori činjenica da se rak kod laboratorijskih životinja upravo izaziva pomoću ovih čestica – objasnio je on.\nBrčeski je istakao da je cement posle vode drugi najkorišćeniji proizvod na zemlji. Zbog toga se sve u toj industriji uveliko traže alternativna goriva, koja će proizvodnju učiniti jeftinijom.\n– Energija u cementnoj industriji troši između 30 i 60 odsto novca i zato se traže alternativna goriva. Do njih se može doći spaljivanjem komunalnog čvrstog, plasičnog ili tekstilnog otpada, zatim guma ili biomase. Mi nemamo laboratoriju koja meri koncentraciju proizvoda spaljivanja, jer to je vrlo teška i skupa procedura. Primera radi, u spalionicama u Nemačkoj, koje sam godinama posećivao, vrednost jednog postrojenja vredi 130-140 miliona evra, a godišnja eksploatacija oko 20 miliona evra. Od toga godišnji monitoring „pojede“ bar 60 odsto prihoda! Dakle, u pitanju su enormne cifre. Odgovorno tvrdim da kod nas ni jedna emisija dioksina ne može da se meri – rekao je ovaj profesor.\nOn je izrazio pesimizam i prema idejama da odgovarajući filteri ili temperature preko 1.500 stepeni mogu da zaustave, odnosno unište kancerogene čestice.\n– Moje je mišljenje da cement apsorbuje jedan čvrsti deo koji ostane nakon spaljivanja. Takođe mislim da cementare nemaju monitoring sistem koji može da prati sve posledice sagorevanja otpada. Svaka industrija je proizvodna industrija i jasno je da je spaljivanje otpada isključivo u službi profita. Ono nikako ne može da bude korisno, a štetno itekako može da bude. Neke zemlje poput Australije su zato eksplicitno zabranile spalionice. Po meni, ne bi smelo dozvoliti gram spaljivanja – izričit je on.\nVOĆE JE GLAVNI PROIZVOD SRBIJE, A SPALJIVANJE GA MOŽE OZBILJNO UGROZITI\nZapadna Srbija je voćarski raj, a najkvalitetniji sadni materijal maline proizvodio se upravo u Kosjeriću pre nekoliko godina, podsetio je profesor Aleksandar Leposavić, doktor nauka agronomije i voćarstva iz Čačka.\n– Malina, šljive i druga voća ovog kraja su već decenijama unazad najprepoznatljivi proizvod ne poljoprivrede, već cele privrede Republike Srbije. Od voća naš neto devizni efekat iznosi 90 odsto – to je procenat novca koji ostaje u našoj zemlji. Sa druge strane, od šrafciger industrije, gde vi sklapate, a neko drugi izvozi, ne ostane nam mnogo novca. Mi smo stvorili brend najčistije, najekološkije maline u svetu upravo što smo je proizvodili u ekološki nezagađenim prostorima – istakao je on.\nLeposavić smatra da bi i same priče o spaljivanju mogle da ugroze poljoprivedu od koje živi oko 90 odsto porodica ovog kraja.\n– Malina koju gajimo ide na tržište Evropske unije, Japana i Amerike. To su platežno najmoćnija tržišta, ali i najekcentričnija. Dovoljno je da se samo pojavi jedna priča o virusima, da cena maline padne, čak i nakon što smo pokazali da je svaka do sada plasina priča bila čita spekulacija. Ali ako dođete u situaciju da proradi spalionica, dovoljno je da kažete da je malina iz šireg područja Zapadne Srbije, automatski ćete imati problem. Budite odlučni u tome da ne dozvolite da se to desi – poručio je ovaj stručnjak.\nNEMAJU NIŠTA PROTIV CEMENTARE, ALI IMAJU PROTIV SMEĆA\nGrađani su na tribini ponovili da protiv Cementare nemaju ništa. Mnogi Kosjerci i Požežani tu rade i kroz razne projekte ova kompanija ulaže u lokalnu zajednicu i njen je najveći donator. Protiv spaljivanja smeća i posledica koje ono nosi, sa druge strane, odlučni su da se do kraja bore, jer njihovo i zdravlje njihove dece nema cenu.\n(Telegraf.rs/ Dunja Savanović)\nPrevious TUMAČ BIBLIJSKIH PROROČANSTAVA UZNEMIRIO SVET: Dosta je laži, Nibiru dolazi- Vulkan na Havajima je samo prvi u nizu..!\nNext SRPSKI ANALITIČAR TVRDI: Rusija gubi na svim frontovima dok Putin izigrava cara! EVO ŠTA SE USTVARI DEŠAVA A ŠTO JAVNOST NE ZNA..


MARSIJAL NE BRINE ZA MESTO U TIMU: Kavani me ne ugrožava | MeridianBetSport\nNaslovna Fudbal MARSIJAL NE BRINE ZA MESTO U TIMU: Kavani me ne ugrožava\nMARSIJAL NE BRINE ZA MESTO U TIMU: Kavani me ne ugrožava\nFudbaler Mančester junajteda Antoni Marsijal ne smatra da je dolaskom Edinsona Kavanija na ,,Old Traford” ugroženo njegovo mesto u timu.\nMarsijal ne blista ove sezone. Još uvek nije postigao gol za “Crvene đavole”, pa se nameće pitanje da li će izgubiti mesto u startnoj postavi.\nHoće li se Kavani snaći u Junajtedu? (Photo by Michael Regan/Getty Images)\nIpak, francuski fudbaler nije zabrinut.\n– Znam da nisam bio uspešan na početku sezone. To me samo motiviše da treniram još jače i ubeđen sam da će ljudi uskoro videti pravog Marsijala. Što se tiče dolaska Kavanija, drago mi je zbog toga. Ne mislim da ugrožava moje mesto u timu. On je odličan napadač i sigurno može da doprinese uspesima ekipe – rekao je Marsijal.\nPodsećamo, Kavani je debitovao za Mančester junajted u prošlom kolu Premijer lige, na utakmici protiv Čelsija.\nPrethodni tekstDA LI JE UPOŠTE NEKO SUMNJAO DA NEĆE UĆI!? Ibrahimović na korak od top 10 golgetera\nSledeći tekstGLAVOBOLJA ZA GVARDIOLU: Aguero opet povređen, zna se i dužina pauze\nGoran 22 28 oktobra, 2020 At 09:52\nMora Marsijal da igra odlican je igrac, Kavani moze da bude pretnja Rasvordu koji je poceo slabe partije da pruza\nRade Vulic 28 oktobra, 2020 At 09:51\nNe bi ni trebalo da ga ugrozava, Marsijal po meni je bolji igrac od Kavanija\nKacamak 27 oktobra, 2020 At 17:12\nNaravno,moraju se ugledati jedni na druge i svaki talenat koristiti za dobrobit time 🙂\nBiska 28 oktobra, 2020 At 09:53\nUpravo tako, jer kad sve funkcionise kako treba rezultati su zagarantovani\nDambo 27 oktobra, 2020 At 16:20\nSvi treba da daju doprinos timu a ne da budu konkurncija….\nSasa 22 28 oktobra, 2020 At 09:53\nTo je draz timskog sporta da svi igraju kao tim, a ne da se pojedinci dokazuju\nFudbal Meridian - 15 aprila, 2018 0\nTRINKIJERI O ZVEZDI: Kada pobediš CSKA, to mnogo govori o tebi\nEvroliga Dušan Nikolić - 5 novembra, 2020 4\nGIBRALTARCI USHIĆENI PRED ZVEZDU: Čast je igrati na prelepom stadionu!\nEvropska takmičenja Aleksandar Golubović - 9 avgusta, 2020 20\nNAINGOLAN U STRAHU: Bojim se da odem do prodavnice!\nAleksandar Golubović - 16 septembra, 2020 9\nRIVALDO: „Govorili su mi da ću umreti“ sve je prestalo kada...\nAndjela Stosic - 14 oktobra, 2020 12


Još jedna prestižna nagrada izdanju KCNS-a: nagrada „Biljana Jovanović“ Nenadu Miloševiću!!!\nŽiri za dodelu Nagrade „Biljana Jovanović“ doneo je odluku da priznanje pripadne Nenadu Miloševiću, za knjigu Pesme iz limba (2019) u izdanju Kulturnog centra Novog Sada.\nČlanovi žirija Snežana Božić, Katarina Pantović, Aleksandar Kostadinović, Đorđe Pisarev i Vesna Trijić (predsednica) odluku su doneli većinom glasova.\nIz saopštenja žirija: Kroz „Pesme iz limba“ Nenada Miloševića promiče pola veka naše istorije: prelomni politički događaji postaju datumi u privatnom životu pesničkog subjekta, mešajući se čak i u smrt njegovog kućnog ljubimca.\nIz saopštenja žirija: Kroz „Pesme iz limba“ Nenada Miloševića promiče pola veka naše istorije: prelomni politički događaji postaju datumi u privatnom životu pesničkog subjekta, mešajući se čak i u smrt njegovog kućnog ljubimca. Iskustvo postojanja je stoga raslojeno: živimo li zaista na talasu prolaznosti, okruženi onima koje volimo i poštujemo, ili u svetu bez pamćenja i bez budućnosti, u limbu,gde su nepomirljive ideološke paradigme u stvari naporedne. Subverzivnost ove poezije proizlazi iz njene spremnosti da se suoči sa stvarnošću bez iluzija ali i bez netrpeljivosti; njena lepota je u prevazilaženju svega što nas kao ljude razdvaja. (Beograd – Niš – Novi Sad, 22. aprila 2020)


Romanovska ovca vodi porijeklo iz Rusije, carska porodica Romanov uzgajala je ovu vrstu ovce radi obezbjeđenja dovoljne količine hrane za vojsku. Rusija je dugo branila izvoz ove pasmine i tretirala je kao nacionalno blago, te je tek početkom 1960. godine dozvolila izvoz u Kanadu i Češku.\nČeški uzgajivaču su u periodu od 30 godina selekcijom izgradili češku liniju romanovske ovce – selektirali su potomke majki koje redovno janje veći broj janjadi, kod ovnova su birali one sa što većom stopom prirasta itd.\nPočetkom 2016. godine uveženo je matično stado romanovske ovce sa najpoznatije farme na području istočne Europe – farma Ram's Paradise Ranch u vlasništvu gđe Michaela Kvisova.\nO izvrsnosti genetike kao i čistoće krvne linije svjedoče rodovnici ovaca i ovnova; kako bi se održao kvalitet krvnih linija strogo se planira proces parenja; na farmi se trenutno uzgaja pet krvnih linija:\n· Ramon and\nNamjenski smo izradili softver koji omogućava praćenje parenja između pojedinačnih životinja, što omogućuje održavanje čistih krvnih linija i visok kvalitet genetskog materijala.\nOsnovne karakteristike ROMANOVSKE OVCE:\n·\tVrlo rano reproduktivno sazrijevanje, mogućnost parenja već nakon 5-6 mjeseci;\n·\tJanjenje dva puta godišnje;\n·\tVisoka stopa plodnosti: 200 – 300 %;\n·\tIzuzetno kvalitetno, meko, sočno i ukusno meso;\n·\tVisoka stopa prinosa mesa: uz dobre uslove ishrane oko 60%;\n·\tvrlo otporna na razne bolesti.\nOvisno od potreba životinja prilagođavaju se odnosi hranjivih tvari, ali se u svakom slučaju poslužuje 8 različitih vrsta žitarica i sijeno sa ekološko čistih planinskih pašnjaka. Sastav prehrane izrađuje tim stručnjaka iz oblasti veterine i prehrambene tehnologije.\nUposlenici primjenjuju najviše standarde i dobre prakse kako bi osigurali vrhunski kvalitet finalnog proizvoda. Ciljano se sastavlja proces ishrane prema potrebama životinja ovisno o sezoni i starosnoj dobi pojedinačnih životinja, npr ovce koje su sjanjenje ili ovce koje odgajaju janjad.\nSaradnja između stručnog kadra omogućava razmjenu iskustava i prijenos dobrih praksi, što je zasigurno dodatna vrijednost našeg poslovanja. Stručna podrška i doslijedno praćenje uputa su neizostavan dio procesa rada i razvoja farme.\nU uslovima otežanog privređivanja, ograničenih resursa hrane i radne snage, Romanovksa ovca se nameće kao nadmoćna rasa i nenadmašna u pogledu kvaliteta krzna, velike plodnosti, poliestričnosti i visokog prinosa kvalitetnog i ukusnog mesa po jednoj majci. Ove ovce su prilagođene hladnoj kontinentalnoj klimi i lokalnoj ishrani. Idealne su za korekciju plodnosti unutar domaćih stada kupovinom ovna ili da se započne profitabilna proizvodnja kupovinom provjerenog, zdravog, pedigriranog matičnog stada.\nUposlenici primjenjuju najviše standarde i dobre prakse kako bi osigurali vrhunski kvalitet finalnog proizvoda. Ciljano se sastavlja proces ishrane prema potrebama životinja ovisno o sezoni i starosnoj dobi pojedinačnih životinja, npr ovce koje su sjanjenje ili ovce koje odgajaju janjad. Jedan od uzgajivača koji je prepoznao važnost genetike u uzgoju romanovske ovce je naš dugogodišnji prijatelj gdin. Radoslav Matić iz Šida Republika Srbija. Više informacija možete pogledati na linku.


Mario Kordić iz HDZ BiH novi gradonačelnik Mostara – Srbija NAŠA Zemlja\nMario Kordić iz HDZ BiH novi gradonačelnik Mostara\nby srbijanasazemlja February 15, 2021, 6:36 pm 1.3k Views\nPotom se pominjala ideja da ovaj grad na Neretvi dobije “rotirajućeg” gradonačelnika, ali je i ta ideja pala u vodu nakon što su se uoči današnje sednice oglasili šefovi međunarodnih misija u BiH i pozvali odbornike da ubrzaju proces izbora i da on bude u skladu sa propisima -Statutom i Poslovnikom.\nHDZ BiH je inače pobednik izbora u Mostaru sa 13 osvojenih odborničkih mandata, druga po snazi je Koalicija za Mostar koju je okupila SDA, slede BH Blok s pet, HRS s tri te PMP s dva i Srpska lista “Ostajte ovđe” s jednim odbornikom.\n””Ovaj derbi nema gubitnika. Dobitnik je Grad Mostar””, rekao je novi mostarski gradonačelnik Mario Kordić.\n””Meni je važno da radimo kao jedno, da budemo kao jedna duša. Od mene možete očekivati da ću biti motor grada. Od vas očekujem kad imate kakvu potrebu i sugestiju da me slobodno kontaktirate jer očekujem da radimo kao jedno. Mislim da je funkcija gradonačelnika prvi među jednakima””, poručio je Kordić.\nby srbijanasazemlja April 15, 2021, 10:44 am


Mantra Phoenician Gold Coast, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\n24-26 Queensland Avenue, Broadbeach, 4218\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Mantra Phoenician: Datum dolaska :\nMantra Phoenician - Opis\nje jug za grad Gold Coast, a nalazi se u ulici 24-26 Queensland Avenue, Broadbeach, na samo 7 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Mantra Phoenician je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Room Service, Sobe za nepušače, Perionica, Televizija, Klimatizovano. Hotel ima 110 soba/e/u, i to od soba tipa 1 Bedroom do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Mantra Phoenician kreću se od 9 802 dinar - Srbija . Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer sauna. U njemu postoji brza internet konekcija.Pripada hotelskom lancu Mantra Group.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking.\nMantra Phoenician tip(ovi):\nMantra Phoenician sadržaji i usluge\nU hotelu Aruba Beach Resort pronaći ćete sve usluge, a posebno: Perionica, Televizija, Klimatizovano. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Luksuzan.Na 7 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hote\nPozicija ovog hotela je jug za grad Gold Coast, a nalazi se u ulici 89-91 Surf Parade, na samo 7 minuta kolima od centra grada.Stil hotela Waves Resort je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što\nStil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Gold Coast. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Nalazi se u ulici 19 Albert Avenue, Broadbeach, pozicija mu je jug za grad 108 m -\nStil ovog hotela za grad Gold Coast je Porodičan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Na 6 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u uli\nProverite cene i raspoloživost za Mantra Phoenician: Datum dolaska :


DAN, KADA JE ROĐEN VELIKAN -FJODOR DOSTOJEVSKI… | TAMOiOVDE\nDAN, KADA JE ROĐEN VELIKAN -FJODOR DOSTOJEVSKI…\n11. novembra 2012. by TAMOiOVDE\nFjodor Mihajlovič Dostojevski (rus. Фёдор Миха́йлович Достое́вский), jedan od najvećih pisaca svih vremena, rođen je na današnji dan, 11. novembra, (30. oktobra po starom kalendaru), 1821. godine u Moskvi.\nZavršio je vojnu školu. U dvadeset osmoj godini zbog učešća u revolucionarnoj organizaciji bio je osuđen na smrt. Nakon pomilovanja proveo je četiri godine na prisilnom radu u Sibiru.\nOn je jedan od najuticajnijih pisaca ruske književnosti. Prema širini i značaju uticaja, posebno u modernizmu, on je bio svetski pisac u rangu Šekspira i Servantesa. Realizam Dostojevskog predstavlja svojevrsni prelaz prema modernizmu, jer njegovo stvaranje upravo u epohi modernizma postaje nekom vrstom uzora načina pisanja. Sa aspekta književne tehnike njegovi su romani još uvek bliski realizmu zbog obuhvata celine, načina karakterizacije i dominirajuće naracije, dok dramatični dijalozi, filozofske rasprave i polifonija čine od njega preteču modernizma. Utemeljitelj je psihološkog romana. Po mnogima je i preteča egzistencijalizma.\nFjodor je bio drugi od sedmoro dece Mihaila i Marije Dostojevski, koji su bili potomci beloruskih imigranata. Porodica Dostojevski vuče poreklo od beloruskih unijatskih (grkokatoličkih) plemića koji su se kasnije vratili u okvire pravoslavlja. Ubrzo pošto je majka umrla od tuberkoloze 1837. godine, on i brat Mihail su poslati u Vojnu akademiju u Sankt Peterburgu. Godine 1839. umro mu je i otac, penzionisani vojni hirurg i nasilni alkoholičar, koji je služio kao doktor u bolnici za siromašne „Marinski“ u Moskvi. Pretpostavlja se da su Mihaila ubili njegovi kmetovi, za koje je poznato da su u više navrata bili ogorčeni Mihailovim ponašanjem u pijanom stanju.\nFjodoru nije previše dobro išlo u Vojnoj akademiji u Sankt Peterburgu, pošto je bio loš iz matematike koju je prezirao. Umesto toga se posvetio književnosti. Tada je visoko cenio Onore de Balzaka, te je 1843. čak preveo jedno od njegovih najvećih dela, „Evgenija Grande“, na ruski jezik. Dostojevski je počeo da piše svoju dela otprilike u ovo vreme i 1846. se pojavio njegov prvi roman u formi epistolarne proze, „Bedni ljudi“, koji je dobio odlične kritike, a jedan kritičar (Visarion Belinski) je dao čuvenu karakterizaciju: „Rođen je novi Gogolj!“.\nSpomenik Dostojevskom u Omsku, mestu gde je bio zatočen.\nNa dan 16. novembra iste godine je osuđen na smrt zbog delanja protiv vlasti u sklopu intelektualnog kruga, tzv. Kruga Petraševskog. Posle lažnog streljanja gdu su mu vezane oči i kada je ostavljen na hladnom vremenu da čeka na hitac odreda za streljanje, Dostojevski je pomilovan i upućen na prisilni rad u radnom kampu „Katorga“ u Omsku, u Sibiru. Tokom ovog perioda povećao se broj epileptičnih napada za koje je imao genetsku predispoziciju. Godine 1854. je pušten iz zatvora da bi služio u Sibirskom regimentu. Dostojevski je proveo narednih pet godina kao poručnik u sedmom bataljonu, koji je bio stacioniran u tvrđavi u Semipalatinsku, u današnjem Kazahstanu.\nOvaj period se smatra za prekretnicu u njegovom životu. Dostojevski je napustio ranije političke stavove i vratio se tradicionalnim ruskim vrednostima. Postao je ubeđeni hrišćanin i veliki protivnik filozofije nihilizma. U to vreme je upoznao i Marju Dmitrijevnu Isajevu, udovicu prijatelja iz Sibira, kojom se potom oženio.\nGodine 1860. se vratio u Sankt Peterburg, gde započinje nekoliko neuspešnih književnih časopisa sa svojim bratom Mihailom. Dostojevski biva izuzetno potresen smrću supruge 1864, a odmah zatim i smrću svoga brata. Bio je u lošoj finansijskoj situaciji, a morao je da izdržava i udovicu i decu svoga brata. U to vreme je potonuo u depresiju, kockajući se, često gubeći i zadužujući se.\nDostojevski je imao problem sa kockom. Tako je i jedno od njegovih najpoznatijih dela, „Zločin i kazna“ napisano u rekordno kratkom roku i brzo objavljeno da bi uspeo da isplati kockarske dugove, a pošto ih je otplatio ponovo je ostao gotovo bez novca. U isto vreme je napisao i knjigu „Kockar“ da bi zadovoljio ugovor sa svojim izdavačem.\nDostojevski je u ovo vreme putovao po zapadnoj Evropi. Tamo je prvo pokušao da obnovi ljubavnu vezu sa Apolinarijom Suslovom, mladom studentkinjom, ali je ona odbila da se uda za njega. Još jednom mu je slomljeno srce, ali je uskoro upoznao Anu Grigorjevnu, dvadesetogodišnju devojku koja je radila kao stenografkinja, kojom se oženio 1867. U ovom periodu je napisao svoja najveća dela. Od 1873. do 1881. izdaje, ovaj put uspešan, mesečni književni časopis sa kratkim pričama, karikaturama i člancima o aktuelnim dešavanjima — Piščev dnevnik. Piščev dnevnik se je izdavao u novinama kneza Meščerskog „Graždanin“, gde je Dostojevski bio urednik. Časopis je doživeo ogroman uspeh.\nDostojevski je 1877. održao počasni govor na sahrani pesnika Nekrasova, koji je tada pobudio mnoge kontroverze, a godine 1880. održao je poznati Puškinov govor na otvaranju spomenika Puškinu u Moskvi.\nPred kraj života je živeo u gradu Staraja Rusa u Novgorodskoj oblasti, nedaleko od Sankt Peterburga. Umro je 9. februara (28. januara po starom kalendaru), 1881. od problema sa plućima koji su bili izazvanim njegovim epileptičnim napadima. Sahranjen je na groblju „Tihvin“ pri manastiru Aleksandar Nevski, u Sankt Peterburgu, u Rusiji. Procenjuje se da je 40.000 ljudi prisustvovalo njegovoj sahrani. Na njegovom nadgrobnom spomeniku piše: „Zaista, zaista vam kažem, ako zrno pšenično, padnuvši na zemlju, ne umre, onda jedno ostane; ako li umre, mnogo roda rodi.“ (Jevanđelje po Jovanu XII,24), što je i epigraf njegovog poslednjeg romana, „Braća Karamazovi“.\nMuzej Dostojevskog – Staraja Rusa\nStvaralaštvo i ime Dostojevskog je vremenom postalo sinonim za duboku psihološku analizu. Dugo su psihološka analiza i kontradiktornost njegovih likova činile da čak i sistematske psihološke teorije značajnih psihologa izgledaju površno. Mnogi teoretičari psihologije, uključujući i samog Sigmunda Frojda, smatrali su Dostojevskog začetnikom psihološke teorije i analize. Osećaj za zlo i ljubav prema slobodi učinili su njegovo delo vrlo relevantnim za 20. vek, vek dva svetska rata, masovnih ubistava i totalitarnih režima.\nRadni sto Fjodora M.Dostojevskog\nPreminuo je 9. februara po novom, odnosno 28. januara po starom, kalendaru, 1881. godine u Sankt Peterburgu. Posle dva dana, njegovo telo je ispratila na groblje bezbrojna gomila naroda, monaštva i sveštenstva. Takva počast odavana je jedino telima preminuluh ruskih careva.\nBedni ljudi, 1846 – roman u pismima.\nDvojnik, 1846 – psihološka studija na temu razdvojene ličnosti.\nNetočka Nezvanova, 1849 – nedovršeno delo, prekinuto hapšenjem i odlaskom u Sibir.\nSelo Stepančikovo, 1859 – napisano u Sibiru, komični roman s temom o provincijskoj vlasteli.\nPoniženi i uvređeni, 1861 – roman-feljton, apologija ljubavi.\nZapisi iz mrtvog doma, 1861 – roman o zatočeništvu, jedan od najbogatijih karakteroloških spisa u istoriji, bilo da je reč o čisto psihološkim, antropološkim ili konkretno književnim ostvarenjima.\nZapisi iz podzemlja, 1864 – intimna filozofska ispovest čoveka iz „podzemlja”\nIdiot, 1866 – prelazni oblik prema modernom romanu, virtuozni roman na temu savesti.\nKockar, 1866 – takođe vrsta autobiografskog spisa, roman o urvinama kockarske strasti.\nIdiot, 1868 – apologija dobrote, pravoslavlja i lepote.\nZli dusi, 1871—1872 – „antinihilistički roman“.\nMladić, 1875 – filozofsko razmatranje motiva i cilja, neverovatno poniranje u dubinu mlade ljudske duše.\nBraća Karamazovi, 1879—1880 – kruna piščevog stvaralaštva.\nGospodin Proharčin, 1846.\nSlabo srce, 1848.\nMali junak, 1849.\nZimske beleške o letnjim utiscima, 1863 – istorijsko-filozofski „eksperiment“ o buržoaskom društvu.\nVečni muž, 1870.\nKrotka, 1876 – objavljena unutar piščevog dnevnika, „jedna od najpotresnijih novela očaja“ u svetskoj književnosti.\nSan smešnog čoveka, 1877.\nKći Dostojevskog čudila se svojoj majci što je ona, dvadesetogodišnja devojka, imala hrabrosti da se uda za čoveka od četrdeset i sedam godina. Na to je gospođa Dostojevska odgovorila:\n— Tvoj otac bio je u ono vreme mnogo veseliji i mlađi po liku od mladića svog vremena koji su prema tadašnjoj modi svi nosili naočare i izgledali kao profesori zoologije.\nOvaj unos je objavljen pod Uncategorized i označen sa Balzak, Bedni ljudi, dijalog, Dostojevski, Dvojnik, egzistencijalizam, filosofija, Fjodor, genetika, Idiot, Karamazovi, klasik, književnost, modernizam, novela, Poniženi i uvređeni, priča, psihologija, roman, Rusia, Servantes, Sibir, uticaj, uzor, vrednosti, vremeplov, Zapisi iz mrtvog doma, Zapisi iz podzemlja, Šekspir. Zabeležite stalnu vezu.\n← DUŠA POSTOJI…\nBIZERTA, TAMO DALEKO… →\nOne thought on “DAN, KADA JE ROĐEN VELIKAN -FJODOR DOSTOJEVSKI…”\nMilica kaže:\t 22. novembra 2012. u 11:28\nБраво за овај предивни чланак!


BELEŠKE IZ PRITVORA\nSetih se svog profesora srednje ekonomske škole u Kraljevu Radomira Zukovića kojim nam je predavao neki suvoparan predmet, a, zapravo, bio je rođeni filozof.\nTaj, stariji, prefinjeni, sedokosi gospodin je uobičajeno svakog jutra u 5-6 sati, pre dolaska na nastavu, šetao obalom Ibra. Valjda je procenio da sam dovoljno "uvrnut", pa bi, prepustivši žamor u učionici, često stao pored moje klupe i onako smireno, tiho započinjao samnom razmenu mišljenja po raznim pitanjima.\nTako, jednom prilikom reče mi: "Ne mogu da shvatim da neko izgovori takvu glupost, takvo nipodaštavanje sopstvenog života kada kaže: "Idem tamo ili radim to i to - da ubijem vreme!" Zamisli! Da ubije vreme! Zar ne shvata da mu je život, baš to vreme koje hoće da ubije?"\nAli, stari moj profesor Zuković, nije, tada, mogao ni da sluti da će da dođe Korona virus u neprijateljsku posetu Čoveku i da će, nas starije, pritvoriti u svoje stanove na neodređeno vreme. I šta nam, sad, drugo preostaje nego, baš, to: da radimo nešto kako bismo - ubili vreme.\nOdem na You Tube da gledam i slušam razne portale, klipove, emisije... I naiđem na tv-dokumentarnu seriju DNK u produkciji tv-Pink. O tv-Pink ništa lepo ne može da se kaže. Ali, da li, baš, ništa?\nPomenuta serija nije nikakvo otkriće, bar, kada je reč o jednom delu Romske populacije u kome se više nezna ko je kome otac, ko sa kim, ko koga, počev od maloletnika-ica, pa, do staraca-ica.\nŽivot, koji to nije! Sveden na nivo pasa lutalica! A, gde su oni Romi što se razbacuju hiljadama i hiljadama evra na svadbama, rođendanima.. lepeći ih na čelo našim sofisticiranim prosjacima pardon, "estradnim umetnicima-cama", raspevanim krevetskim trbušnim plesačicama, umesto da tim parama (odakle im?) pomognu svoje sunarodnike?\nIpak, ono što pleni je voditeljka ove dokumentarne serije. Visoko obrazovana, duhovita, elegantna, prelepa i iznad svega vrhunski šmeker-profesionalac. Posao koji radi je vraški težak, a ona ga obalja kao da je nakon 300-400 pređenih kilometara svratila, tu, prekoputa njenog stana, svratila da proćaska sa tipovima ljudi koji su miljama ispod njenog intelektualnog nivoa.\nAli, to se ni na tren ne vidi, jer, ona majstorski ostvaruje komunikaciju, a u svaki slučaj ulazi kao da joj je prvi. Ona je svetlost u tami u kojoj žive njeni sagovornici. Njeno ime je Natalija Stanković i verujem da je pitanje dana kada će da je preuzme neka ozbiljna televizija.\nUpravo, dok pišem ovaj tekst, čuh vest da je naš stručnjak-epidemiolog Dr. Predrag Kon dao ostavku na mesto člana Stručnog tima za borbu protiv pandemije koja nas je snašla. Neki idiot u Nišu, direktor ustanove za smeštaj starih lica, nije poštovao zadate mere predostrožnosti i uzrokovao je, u ovom trenutku, najmanje 150 slučajeva novozaraženih Korona virusom.\nDruštvene mreže (kakve društvene mreže?! to su poligoni za iživljavanje raznih mentalno retardiranih protuva!), planule su optužbama i bezočnim uvredama na račun, pre svega, Dr. Kona. "Nađite boljeg. Ja bolje ne umem."- bile su reči ovog našeg stručnjaka. Posebno mi je teško palo kada sam čuo i mog Glavnog urednika kako se obrušio na Dr. Kona nazvavši ga probisvetom(?!).\nA, da je Dr. Kon napravio grešku i to dve greške - napravio ih je! Prva greška mu je što je javno, iskreno, rekao da struka nikada nije imala takvu podršku vlasti kakvu je dobila od sadašnje. Druga, najteža, i to neoprostiva greška je što se javno deklarisao kao Jevrejin. Pa, šta se od jednog Jevrejina može drugo očekivati nego da ne misli dobro Srbiji i srpskom narodu? On je sve to trebao i morao da, unapred, zna i da se nikako ne prihvata članstva u Stručnom timu. Sve i da je dobitnik Nobelove nagrade za medicinu - isto bi prošao.\nTo mi je vratilo sećanje na jedan događaj u davno vreme kada sam, kao "nevernik" bio član Predsedništva jevrejske omladine u Beogradu.\nNa granici Jugoslavije sa Grčkom neki teroristi su napravili neko sr..e i to, bas, namerno, na par dana pre jednog jevrejskog praznika koji je trebalo obeležiti prigodnom svečanošću u prostorijama, tadašnje, jevrejske opštine. Zakazan je hitan, zajednički, sastanak Predsedništva opštine i Predsedništva omladine. Tema: da li proslavu tog praznika otkazati ili je održati u toj napetoj atmosferi.\nOstaće mi urezane reči pok. Gospodina Rafaela Blama, koji je, u toku rasprave otkazati ili održati, rekao: " Ma, ljudi! Zašto mi ovde gubimo vreme? Svejedno je. Otkazali ili ne otkazali, a desi se nešto loše u državi, uvek ćemo biti krivi mi - Jevreji!"\nEvo, vidim, da je Dr. Kon, upravo, napravio i treću grešku. Odustao je od najave svoje ostavke i na insistiranje Vučića pristao da i dalje bude član (čitaj: meta za odstrel) Stručnog tima.\nNazvao me je školski drug iz Vrbasa gde dugo, već, živi da čuje kako sam, jesam li živ. Diplomirani ekonomista i do penzije je bio rukovodilac u jednoj većoj državnoj firmi u Vrbasu.\nU razgovoru dođosmo do teme o mojim tekstovima u Magazinu Tabloid i, svojevremeno, još u jednom dvonedeljniku. Nije bio jedini niti prvi koji me je pitao: "Je li, koliko te plaćaju po tekstu?" To isto me je pitao, pored desetine komšija i poznanika, i jedan odavno, već, penzionisani doajen srpskog novinarstva, inače, Kraljevčanin, a sada moj komšija.\nPrilikom jednog od ranijih susreta reče mi: "Čitam tvoje tekstove. Odlično pišeš. Je li, 'leba ti, koliko te plaćaju Brkić i Dinja? Kada sam i njemu rekao da svoje tekstove ne naplaćujem nije napravio sumnjičavu grimasu, kao ostali zainteresovani, već je nastavio: "Mislim da grešiš. Više bi te cenili da te plaćaju. To da znaš! Izgleda naopako ali je, baš, tako. Ovako, oni se prave ludi, ti ne pominješ honorar i što bi ti ga oni nudili kada ti to ne tražiš."\nEvo, ovom prilikom, javno saopštavam da svoje tekstove pišem i objavljujem iz - hobija. Nisam NIKADA pomišljao na honorar, jer, sam svedok pod kakvim, teškim, uslovima žive i rade redakcije dvonedeljnika u kojima objavljujem svoje tekstove. Nema tog honorara koji bi bio veći od ČASTI da budem član redakcije rame uz rame sa vrhunskim majstorima ovog zanata i vrhunskim stručnjacima iz raznih oblasti koje oni pokrivaju i obrađuju.\nNo, ako me više ne bude bilo u Magazinu Tabloid razlozi mogu da budu ili u nepredvidivom turbulentnom odnosu Gospodina Milovana Brkića i moje malenkosti (što se, već, dešavalo), ili da mi Bog ukine inspiraciju i ideje, ili da mi Bog ukine - život.


Home \_ O NIKŠIĆU \_ Sport\nNikšić, najveća opština po prostranstvu u Crnoj Gori, dugo je prepoznatljiv kao industrijski grad, grad mladih i grad sporta. Ne postoji sportska disciplina u kojoj nije zagarantovan sportski rezultat kada se njime bavi nikšićka omladina. Zahvaljujući sportskom potencijalu i dosta liberalnom načinu organizovanja sportskih organizacija, u Nikšiću je trenutno aktivno 67 sportskih organizacija. Ove sportske organizacije djeluju kao klubovi u određenim sportovima, kao sportski savezi, školska sportska društva ili kao sportsko-rekreativna društva.\nU dugoj sportskoj tradiciji naš grad je iznjedrio mnogobrojne vrhunske sportiste među kojima naročito ističemo:\nU džudou: Dragomir Bečanović, jedini svjetski prvak iz naše države iz kategorije olimpijskih sportova, zaslužni je sportista Crne Gore. U ovom sportu nikšićki sportisti su i u muškoj i u ženskoj konkurenciji postizali izvanredne rezultate. Srđan Mrvaljević, osvajač evropske medalje i učesnik olimpijskih igara u Pekingu, trenutno je najbolji džudista na ovim prostorima. U našem gradu ponikle su sportske veličine u ovom sportu kao što su braća Radulović, Pantić, Božović, Jocović i naše sugrađanke Blagojević, Đurđevac, Marojević, Kostić, Ognjenović, Živković, Vučković i druge.\nU karateu: Fatić Dragoljub i Joković Vladimir, nosioci evropskih medalja, zaslužni su sportisti Crne Gore. Prvaci Evrope u mlađim kategorijama su braća Lučić i Vujadinović. Osvajači mediteranskih medalja su Ivanović, Karadžić, Lučić i Vujadinović, dok je 12 takmičara u ovom sportu osvojilo balkanska odličja.\nU boksu: Najznačajniji uspjeh postigli su Gajović Milorad (zaslužni sportista Crne Gore), nosilac evropske i mediteranske medalje u boksu i titule svjetskog prvaka u ful kontaktu, kao i Drašković Ratko, osvajač evropske medalje kao omladinac, dok je njegov sin Boško prvak Mediterana i trenutno najbolji bokser Crne Gore. Ne možemo da se ne sjetimo bokserskih veličina kao što su Dondić, Žižić, Šturanović i drugi. U vrijeme kada su borilačke vještine izvan olimpijskog programa prodirale na ove prostore, naš sugrađanin, pok. Dragan Bato Ognjenović (vrhunski karatista) postao je svjetski prvak u kik boksu.\nU šahu: Drevna igra na 64 polja takođe je popularna u našem gradu. U klupskim takmičenjima najuspješniji je klub Radonja Bojović, klupski prvak Jugoslavije i učesnik lige šampiona u šahu. Miljanić Boro, Krivokapić Marko i Kontić Vladimir bili su omladinski prvaci Jugoslavije, dok je Blagojević Dragiša na poslednjoj šahovskoj olimpijadi osvojio zlatnu medalju kao najbolje plasirani takmičar na trećoj tabli.\nU fudbalu: FK „Sutjeska“, jedan od najstarijih fudbalskih klubova na ovim prostorima, nosilac je ovog sporta u našem gradu. Ovaj klub postizao je niz značajnih uspjeha od kojih izdvajamo plasman u evropske kupove ili titule državnih prvaka u mlađim kategorijama. U njenim redovima ponikli su i osvajači zlatnih medalja na svjetskom prvenstvu za mlade u Montevideu Zirojević i Đurković, trenutno najbolji crnogorski fudbaler Mirko Vučinić i nekadašnji olimpijci Stamatović i Kovačević.\nU rukometu: I muška i ženska ekipa iz Nikšića su u više navrata bili učesnici evropskih klupskih takmičenja. Iz našeg grada u najjačim klubovima u Evropi igraju igrači: Muratović, Nikčević, Osmajić, Grozdanić i dr. Ovaj sport poznat je po izuzetno dobrom radu sa mlađim kategorijama.\nU odbojci: Ovaj sport takođe ima dugu i bogatu tradiciju. Nekada je Nikšić imao odbojkašku ligu od 11 klubova koji su iznjedrili najboljeg igrača svijeta Miodraga Skala Gvozdenovića ili Burića, Plamenca, Vukajlovića, Čurovića ili kasnije Bojića.\nU smučanju i planinarenju: U smučanju se u poslednje vrijeme postižu značajni rezultati. Bojan Kosić je učesnik olimpijskih igara u Vankuveru i velika nada crnogorskog smučanja. Veliki je broj mladih i talentovanih takmičara u ovom sportu. Planinari i spasioci poznati su i van granica naše države.\nZnačajni rezultati postignuti su u rvanju, košarci i streljaštvu. Kroz ove sportove prošlo je više hiljada mladih sportista koji su punu afirmaciju stekli u drugim sredinama van naše države.\nOvi rezultati, kako u klupskim, tako i u individualnim sportovima, postignuti su zahvaljujući velikoj podršci našeg grada, stručnom vođenju i pomoći velikog broja sportskih entuzijasta. Ako ovome dodamo značajne napore koji se čine u razvoju školskog sporta u koji se godišnje uključuje i po 1500 učenika, moramo biti izuzetno zadovoljni onim što je postignuto u nikšićkom sportu.\nSportska rekreacija u svakodnevnom životu savremenog čovjeka zauzima sve značajnije mjesto. Iako pretežno individualna, postoje i pozitivni primjeri organizovanog bavljenja rekreacijom, od kojih ističemo Savez Sport za sve i Sportsko rekreativno društvo veterana koje pretežno okuplja pripadnike treće dobi.\nI sportovi koji su u trendu kao maunti bajk, orijentiring i turno skijanje imaju sve više pristalica među omladinom i privlače turiste iz inostranstva. Nosilac planinskog biciklizma je biciklistički klub „Perun“, a planinskih tura PSD „Javorak“ i Turistička organizacija Nikšića.\nNaš grad značajne napore čini i kroz poboljšanje uslova za razvoj sporta izgradnjom savremenih sportskih objekata koji mogu zadovoljiti i kriterijume za najveće evropske manifestacije.\nSportski centar sa svojim sadržajima predstavlja najveći sportski kompleks u Crnoj Gori. U svom sastavu ima:\n– halu sportova sa 3000 sjedišta,\n– olimpijski bazen,\n– kuglanu sa 6 staza,\n– streljanu sa 24 mjesta,\n– teretanu i salu za aerobik,\n– dispanzer sportske medicine,\n– restoran sa 150 mjesta,\n– dva teniska terena (šljaka),\n– teren za mali fudbal od vještačke trave.\nGradski stadion čini kompleks od četiri fudbalska terena od kojih glavni stadion, kapaciteta 12000 gledalaca, ispunjava uslove za odigravanje međunarodnih fudbalskih utakmica.\nSki centar Vučje je udaljen 18 km od centra grada i svojim sadržajima pruža izvanredne uslove za bavljenje skijanjem i razvoj turizma. Ovaj centar čine objekat sa 65 ležaja u sobama i palačama, i tri uspinjače dužine preko 3 km sa dobro uređenim stazama. Ovo je treći po veličini ski centar u Crnoj Gori.\nTenis kao sport takođe ima dobre uslove. Kod Trebjese postoji kompleks od pet terena i kod Sportskog centra dva terena, što zadovoljava sve potrebe za bavljenje ovim sportom.\nI privatna inicijativa u izgradnji objekata je takođe prisutna u našem gradu. Izgrađen je Trim centar, vlasništvo D. Bečanovića, Stadion malih sportova i šest teretana i fitnes centara.\nU poslednjih pet godina u našem gradu je u mjesnim zajednicama izgrađeno 15 otvorenih terena za male sportove, čime je bavljenje sportskim aktivnostima postalo dostupno velikom broju stanovnika svih uzrasta. Ako ovome dodamo i prirodne ljepote i resurse koji pružaju izvanredne uslove za bavljenje lovom i ribolovom, možemo reći da naš grad ima skoro zaokruženu sportsku infrastrukturu.\nVeliki doprinos razvoju sporta i fizičke kulture očekuje se od Fakulteta za sport i fizičko vaspitanje koji će kroz tri nastavna studija stvoriti neohodan stručni kadar neophodan kako za nastavni proces, tako i u oblasti obrazovanja trenera i sportskog novinarstva.\nNa kraju moramo istaći i značajan doprinos ljudi koji su kroz bibliografiju i na drugi način, obradom podataka i objavljivanjem knjiga, sačuvali od zaborava ono što je obilježilo nikšićki sport. Tu svakako treba pomenuti Dina Tuzovića, Maksima Vujačića, Novaka Jovanovića i niz novinara iz našeg grada.


EHO već petu godinu uspešno realizuje program Interkulturalnog obrazovanja (projektna komponenta: Obrazovanje; projekat: ”Poboljašanje uslova života Roma/kinja i drugih marginalizovanih grupa, prevencija ilegalnih migracija i podsticanje reintegracije povratnika u Srbiju”).\nAkreditovane obuke iz oblasti interkulturalnog obrazovanja za prosvetne radnike, biće realizovane i ove godine. U periodu, april - jun, 2017. godine, širom Srbije, biće organizovano 10 novih akreditovanih obuka, koje će za potrebe projekta realizovati nosioc akreditacije - Centar za proizvodnju znanja i veština (CPZV).\nEHO je 2013. godine inicirao program interkulturalnog obrazovanja (obuke) za prosvetne radnike. U prethodnom projektnom periodu, 2013. – 2016., EHO je obezbedio sredstva za organizovanje 40 obuka namenjenih nastavnicima, vaspitačima i stručnim saradnicima. U tim obukama je učestvovalo 1320 prosvetnih radnika iz približno 260 škola koje se nalaze u 120 različitih mesta, širom Srbije. U istom periodu, uz finansijsku pomoć EHO-a, realizovano je 40 školskih interkulturalnih projekata u kojima je učestvovalo više od 3800 đaka.\nPočetkom 2016. godine, konzorcijumu – EHO (Srbija) i HEKS-EPER (Švajcarska), odobren je trogodišnji (2016. - 2018.) projekat - ”Poboljšanje uslova života Roma/kinja i drugih marginalizovanih grupa, prevencija iregularnih migracija i podsticanje reintegracije povratnika u Srbiju”, u vrednosti od 1,9 mill CHF, koji finansiraju Švajcarska konfederacija (State Secretariat for Migration i Swiss agency for development and cooperation) i HEKS-EPER, kao i jedinice lokalne samouprave u Srbiji. Švajcarski partneri učestvuju sa 50% sredstava, dok EHO obezbeđuje preostalih 50% iz budžeta jedinica lokalne samouprave (partnerske JLS) i drugih međunarodnih izvora finansiranja.


Novi Sad, 18. maj 2021. - Prijem dobrodošlice predstavnicima udruženja i projektnog tima ,,Iz Srbije s ljubavlju“, i eminentsnih stručnjaka iz oblasti gastro industrije i turizmologije iz Ruske Federacije, upriličen je danas u Pokrajinskoj vladi, čiji su domaćini bili pokrajinski sekretar za privredu i turizam, dr Nenad Ivanišević, i pokrajinski sekretar za kulturu, javno informisanje i odnose s verskim zajednicama, Dragana Milošević. Učesnici na ovom projektu su inicijatori organizovanja turističkih poseta našoj zemlji, kako većih grupa, pri čemu se očekuje poseta tri veće grupe do kraja tekuće godine, uključujući i grupu koja trenutno boravi u Vojvodini, tako i manjih i individualnih grupa iz Rusije koje dolaze u intervalima od po tri nedelje.\nNovi Sad, 17. maj 2021. - Pismo o namerama između programa Nemačke razvojne saradnje ,,Inkluzija Roma i drugih marginalizovanih grupa u Srbiji'' koji sprovodi Nemačka međunarodna organizacija za saradnju GIZ i Pokrajinskog sekretarijata za privredu i turizam, svečano je potpisan danas u Pokrajinskoj vladi i praćen je uručenjem sertifikata korisnicima ovog programa. Pomenuti dokumenti su u skladu sa nacionalnom Strategijom za socijalno uključivanje Roma i Romkinja u Republici Srbiji za period od 2016. do 2025. godine, dok je od ključne važnosti osnaživanje ranjivih kategorija, kako bi koristili raspoložive mehanizme zapošljavanja.\nNovi Sad, 14. maj 2021. - ,,Razvojna šansa za unapređenje lovnog turizma u AP Vojvodini, generiše kako novu vrednost ovog značajnog vida turizma, tako i podrazumeva turističko putovanje koje gravitira ka prirodi. Lov je i turistička, ali i privredna delatnost, a teritorija opštine Nova Crnja daleko prednjači u tome, s obzirom da ima jedno od bogatijih lovišta koje jeste veoma popularno i kod stranih posetilaca“, rekao je pokrajinski sekretar za privredu i turizam, dr Nenad Ivanišević, prilikom susreta sa predsednikom Skupštine opštine Nova Crnja, Anamarijom Lekin, sa kojom je razgovarao o intenziviranju saradnje ove Opštine sa resornim Sekretarijatom u pogledu lovnog turizma u Srednjebanatskom okrugu, a samim tim i u čitavoj AP Vojvodini.\nNovi Sad, 11. maj 2021. – U Privrednoj komori Vojvodine danas je održana Otvarajuća konferencija projekta pod nazivom „Zajednički razvoj prekogranične mreže biciklističkih staza koja ima pristup prirodi“ – Ekobikenet. Vodeći partner na projektu je Pokrajinski sekretarijat za privredu i turizam, a partneri su Pokrajinski sekretarijat za urbanizam i zaštitu životne sredine i NIF kompanija za razvoj nacionalne infrastrukture - projektni partner iz Mađarske.\nNovi Sad, 10. maj 2021. - Pokrajinski sekretar za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu Aleksandar Sofić i pokrajinski sekretar za privredu i turizam dr Nenad Ivanišević održali su danas video-konferenciju sa predstavnicima italijanske regije Lombardija, na kojoj se razgovaralo o osnaživanju saradnje dveju regija i realizaciji Memoranduma o saradnji potpisanog između Lombardije i Vojvodine, sa akcentom na turističkom sektoru.\nPotpisan Sporazum o saradnji sa Nacionalnom službom za zapošljavanje: Nove mere aktivne politike zapošljavanja podstiču ,,preduzetnički duh“\nDoneta odluka o ponovnom ustanovljenju oznake kvaliteta ,,Najbolje iz Vojvodine“: Novi znak prilagođen novim potrebama privrede i turizma\nStrana 7 od 98


Ponuda koja se ne odbija: Mihajlović u Bolognu dovodi reprezentativca BiH – The Balkantimes Press\nPonuda koja se ne odbija: Mihajlović u Bolognu dovodi reprezentativca BiH\n03/09/2020 03/09/2020 Balkantimes.Press\t967 ViewsBiH, dovodi, koja se, Mihajlović, ne odbija, Ponuda, reprezentativca, u Bolognu\nBh. reprezentativac i igrač Dinamo Zagreba, Luka Menalo, našao se na meti člana Serije A Bologne, tvrde italijanski mediji\nBh. reprezentativac i igrač Dinamo Zagreba, Luka Menalo, našao se na meti člana Serije A Bologne, tvrde italijanski mediji.\nOvu vijest donosi portal Calcio Style, koji navodi kako će Menalo biti pod posebnim povećalom ako zaigra na utakmici Lige nacija protiv Italije.\nVišća na pragu velikog transfera: Velikan nudi čak tri igrača u zamjenu za Zmaja\nOsim skauta Bologne, Menala će pratiti i skauti pojedinih turskih klubova, čija imena nisu poznata.\nMenalo je proteklu sezonu nastupao na posudbi u Olimpiji iz Ljubljane, za koju je na 38 mečeva postigao 12 golova.\nZašto je Juventus odustao od Edina Džeke?