24/11/2020 | 10:02 ⇒ 11:31 | Autor: SRNA\nU Srbiji je trećina mladih imuna na virus korona, pokazali su rezultati nacionalne studije o tome koliko građana je preležalo kovid 19.\nNajviše otpornih na virus korona u Srbiji je među mlađima od 19 godina, za koje se pokazalo da, iako su rijetko evidentirani kao zaraženi i oboljeli, gotovo svaki treći /31,8 odsto/ u ovoj uzrasnoj grupi ima IgG antitijela, odnosno prirodno stečen imunitet tako što su bili zaraženi virusom korona.\nIstraživanje je pokazalo da je imunitet na kovid 19 prije ovog, do sada najjačeg, trećeg talasa epidemije, steklo 20,7 odsto stanovništva, kao i da je stečeni imunitet na virus korona gotovo jednak kod muškaraca /20,6 odsto/ i žena /20,8 odsto/, pišu Večernje novosti, koje su imale uvid u ovo istraživanje, započeto 26. juna.\nTo je, piše list, još daleko od kolektivnog bedema jer, da bi se zaustavilo širenje virusa, trebalo bi da bar 60 do 70 odsto stanovništva prirodnim putem ili vakcinacijom razvije otpornost.\nKad se posmatra ukupna populacija, od virusa korona zvanično su najzaštićeniji stanovnici Kragujevca, Užica, Čačka, Valjeva, Šapca, budući da gotovo svaki peti /23,1 odsto/ u ovim krajevima ima antitijela koja ga štite, što na posredan način pokazuje da je u drugom talasu epidemije virus korona zvanično najjače udarao u Šumadiji i zapadnoj Srbiji.\nPoslije Šumadije i zapadne Srbije, po imunitetu prednjače južna i istočna Srbija sa 21,8 odsto otpornih, te Vojvodina sa 18,8 odsto, dok je Beograd, iako jedno od najvećih žarišta od početka epidemije, tek na četvrtom mjestu sa 16,9 odsto.\nIstraživač u Institutu za primenu nuklearne energije Marija Gnjatović ukazala je da se, od početnih saznanja da imunitet poslije preležane kovid infekcije traje bar tri mjeseca, došlo do zaključaka da IgG antitijela, ipak, duže štite.\n- Ako prirodno stečen imunitet traje u većini slučajeva evo već sedam mjeseci, i to bez značajnog pada IgG tela, nemamo razloga da ne vjerujemo da će ti ljudi od kovida 19 biti zaštićeni bar godinu dana - rekla je Gnjatovićeva za Novosti.\nGnjatovićeva je navela da, ipak, ima i onih kod kojih se imunitet izgubi i da je to uglavnom slučaj kod osoba koje su imale asimptomatsku formu kovida 19 ili veoma blagu kliničku sliku, te dodaje da oni imaju druge imunološke memorijske ćelije koje će ih u nekoj mjeri štititi ako ponovo dođu u kontakt sa virusom.\n- U praksi ima slučajeva da se IgM tijela, koja pokazuju akutnu infekciju, otkrivaju i kod onih koji su preležali kovid. Međutim, to nije za brigu, jer te osobe ne razvijaju kliničku sliku kovida, bar ne težu, i nisu infektivne za okolinu - kaže ona.\nGnjatovićeva je navela da virus korona ostaje u tijelu mjesecima poslije infekcije i negativan pi-si-ar test poslije liječenja ne znači da dijelovi virusa nisu ostali u organizmu, IgM reinfekcije su rijetke, ali niko ne može da tvrdi da su i nemoguće.\nOna je dodala da je u većini slučajeva to, ipak, "drugi kovid", odnosno reaktivacija ranije unesenog virusa u tijelo.\n- Organizam tih osoba se, iako se uoče IgM tijela, sam izbori sa virusom, ne dođe do njegovog razmnožavanja, pa ga nema u nosu i ždrijelu i one nisu infektivne po okolinu - rekla je Gnjatovićeva.\nStudiju, čiji će rezultati tek biti publikovani, sproveo je Institut za epidemiologiju Medicinskog fakulteta u Beogradu u saradnji sa INEP-om.\nIstraživanje je sprovedeno na reprezentativnom uzorku od 1.200 domaćinstava, odnosno ukupno 2.500 ispitanika.


Zamparini: Anćeloti nema pojma o fudbalu, njemu je Nene bolji od Pastorea?! :: Sportal\n"Pastore nije promašaj, već fenomen. Anćeloti nema pojma o fudbalu. Drago mi je što su u Ligi šampiona izgubili od Porta i nadam se da će shvatiti da Nene ne može da igra pre Pastorea. On je mlad igrač, ima samo 23 godine, ali nalazi se u pogrešnom društvu", rekao je Zamparini.\nEvropski fudbal Karlo Anćeloti Mauricio Zamparini Nene Havier Pastore Havijer Pastore


Hrvatski mediji otkrili "misteriju": Srbin kupuje "Kraš" - PRess Serbia | PR PRess team\nSrpski mediji pisali su 2010. kako je Kraš hteo da kupi fabriku slatkiša “Jafa Crvenka”.\nZanimljivo je da su 2010. srpski mediji pisali kako je Kraš hteo da kupi fabriku slatkiša “Jafa Crvenka”, a Šaranović ih je tad odbio.\nTagovihrvatska Kraš prodaja srbin


Nemaèka uvela posebnu vizu za esportiste - Komentari -Esports - B92.net\nNe treba vise ici u skole da bi se bio bogat. Treba biti jutjuber, gejmer, starleta ili fudbaler...\n(Termodinamicar, 3. januar 2020 15:34)\nUvek je postojao malo prostor za nerealno placene besmislene "profesije". Te "starlete" postoje od doba antike, fudbaleri su imali pretecu u gladijatorima (opet antika), dok su gameri i youtuberi neka mesavina tih i drugih starih zanimanja (kao npr. bardova u sl. youtubera). Srecom pa je to mali procenat ljudi, problem je sto ih sledi daleko veci procenat, koji za razliku od njih od njihovog rada nema nikakve koristi. No, sto je za druge propast, za pametnije je prilika da ih preteknu tamo gde je bitno.\n(Dex, 3. januar 2020 18:03)\nПопуларно је и доноси паре. Иако је бесмислено.\n(Јабучило, 28. decembar 2019 18:59)\nA mi što vrtimo palèeve i èaèkamo nos ?\n(mica, 27. decembar 2019 09:10)\n(Bg Boy, 26. decembar 2019 19:18)


LŠ: Barselona preuzela tron od Kila - Sportklub\nRukomet Autor:Svetozar Janičić13. jun. 202119:38\nRukometaši Barselone pobedili su danski Olborg sa 36:23 (16:11), osvojili su Ligu šampiona, dok je treće mesto pripalo ekipi PSŽ-a, koja je savladala Nant sa 31:28 (17:13).\nNajefikasniji u sastavu Barse, koja je stigla do deset titule klupskog prvaka Evrope, bili su Abelo Gomez sa devet, Timoti N’Gusen sa šest, Luka Cindrić sa pet, odnosno Ludovik Fabregas i Dika Mem sa po tri gola. Kod Olborga, raspoloženi za igru u napadu, bili su Luka Sandel sa osam, Nikolaj Kristijansen sa četiri, Sebastija Berthold i Feliks Klas sa po tri gola.\nRukometaši Barselone dva puta su igrali u finalu Lige šampiona u sezoni koja se polako privodi kraju. U finalu za prošlu sezonu, poraženi su od Kila na finalnom turniru u Kelnu sa 33:28.\nNekoliko meseci kasnije, na istom mestu, Barsa koja je dominirala tokom ligačkog dela takmičenja, nije dozvolila nikakvo iznenađenje. U polufinalu je pobedila Nant sa 31:26, a zatim u pomalo neočekivanom finalu i Olborg sa 36:23. Podećanja radi, Olborg je posle velike preokreta pobedio PSŽ sa 35:33.\nBarsa je odigrala na vrhunskom nivou od prvog do poslednjeg minuta. Na poluvremenu je vodila sa 16:11, zatim vrlo brzo povela sa 24:15. Olborg je protiv PSŽ uspeo da napravi preokret, ali protiv sjajne Barselone nije imao nikakvu šansu.\nBarselone je više nego zasluženo stigla do desete titule klupskog prvaka Evrope, a kristalno je jasno da ostvarenim u elitnom takmičenju, može da bude zadovoljan i Olborg.\nU borbi za treće mesto, PSŽ je smogao snage da stigne do pobede protiv Nanta – 31:28 (17:13).\nNajefikasniji u sastavu tima iz Pariza, bili su Nedim Remili sa četiri, odnosno Dainis Kristopans, Kamil Supržak, Metju Grebile i Dilan Nahi sa po tri gola. Kod Nanta, raspoloženi za igru u napadu, bili su Amerik Mine sa pet, odnosno Tibadu Briet, Dragan Pešmelbak i Trejo Figueras sa po tri gola.\nRESULT: The perfect end to a perfect season – @FCBhandbol are #ehfcl champions once more after defeating #Aalborg 36:23 🏆#ehffinal4 #showtimeforehffinal4 pic.twitter.com/z2bNyXYDwx\nEHF Champions LeagueFC Barcelona HandbolHolstein Kiel\nI Šešumov dres na aukciji za malog Boška


U BBI centru otvorena dm prodavnica na dva sprata - Furaj.ba | S nama u avanturu\nUživati u ugodnom osjećaju kupovine željenih proizvoda iz proširene i još raznovrsnije ponude moći će svi posjetitelji dm prodavnice koja je danas otvorena u BBI centru.\n„Drago nam je da od sada i u dm prodavnici u BBI centru kupcima koji ovdje rado obavljaju kupovinu možemo ponuditi kompletan asortiman i bogat izbor proizvoda. Proširenjem na dva sprata, osim bogatije ponude i sama preglednost prodavnice je bolja te vjerujemo da će proširenje dodatno utjecati i na ugodnost prilikom kupovine što nam je vrlo bitno.“, istakla je Ruzmira Muratbegović, regionalna menadžerica kompanije dm.\ndm je na bosanskohercegovačkom tržištu prisutan od juna 2006. kada je otvorena prva dm prodavnica u sarajevskom naselju Dobrinja. Za trinaest godina dm se pozicionirao kao vodeća kompanija u kategoriji drogerija s 667 zaposlenika i 73 prodavnice u 42 grada te distribucijskim centrom u Sarajevu. U poslovnoj godini 2017/18. dm je u Bosni i Hercegovini ostvario promet od 161,4 miliona KM. Asortiman dm-a obuhvata preko 14.000 proizvoda etabliranih svjetskih i domaćih proizvođača. Među dm robne marke spadaju Balea, alverde, Mivolis, trend IT UP, Denkmit, babylove, dmBio, SEINZ i mnoge druge. U cjelokupnom asortimanu posebno mjesto zauzimaju organska hrana, prirodna kozmetika i ekološki prihvatljivi proizvodi.


OVAKO IZGLEDA JEDAN DAN SEKE ALEKSIĆ: Pokazala kako se šminka, sređuje za emisiju i bira GARDEROBU, a evo kako UČI TEKST! VIDEO\nCECINA ĆERKA SE PRESELILA SA DEČKOM NA DORĆOL Od 2 stana napravili DUPLEKS 68\t441\nDAČIĆ IDE U PENZIJU: Njegov naslednik Luka oteo mikrofon pevačici na PALMINOJ 4 6\t164\nBIVŠI ZADRUGAR U BOLNICI, SAZNAO DA IMA TEŠKU BOLEST: Ustao sam jedno jutro 39\t442\nGODINAMA STE JE GLEDALI NA TV Bila je u braku 12 meseci, razvela se i povukla 8 41\t65\nODSELILA SE IZ VILE NA DEDINJU U CENTAR BG! Ovako izgleda LUKSUZNA ZGRADA 50\t90\nSEVERINA POSLE 17 GODINA O INTIMNOM SNIMKU O KOM JE BRUJAO REGION: Nisam 55\t259\nDRAMA U DOMU DARKA LAZIĆA, GAGIĆKA STRAHUJE ZA DETE?! Marina sklonila sina 38\t99\nKUĆA SEKE ALEKSIĆ U STAROJ PAZOVI JE KAO IZ BAJKE! Opremila dnevnu sobu 16\t71\nĆERKA SRPSKE FOLKERKE U ZAGRLJAJU MILOŠA BIKOVIĆA: Svi pričaju da je ista 7\t8\nVELJKO RAŽNATOVIĆ JAVNO SAOPŠTIO TUŽNE VESTI! Cecin sin se emotivnim rečima 24\t48\nTARA SIMOV PUKLA 25.000 €! Šaova ljubavnica nedeljno zarađuje 1.000 €, 7\t175\nDARA PREVAZIŠLA SAMU SEBE U FOTOŠOPU! Pevačica podigla, a mišići samo SEVAJU: 37\t105\nVLOG #2 - Red snimanja, malo prisećanja i pevanja @Seka Aleksić\nivana bradanji\t 09.03.2021. 17:12h 17:21h\nPevačica Svetlana Seka Aleksić i jedan od najpoznatijih beogradskih kuvara Radomir Raša Vlačić vodiće publiku kroz uzbudljivo kulinarsko putovanje u emisiji "Majke i snajke".\nSeka se uveliko sprema za ulogu voditeljke, a sada je pokazala i kako izgleda njena svakodnevnica, i pripreme za snimanja.\nOna je u novom videu pokazala kako je počeo njen dan u porodičnom dvorištu, a potom je krenula sa pripremama za finalnu probu kulinarske emisije.\n"Kod nas je divan dan, izašla sam sa Jovnaom da se prošetam na lep i čist vazduh. Ovo na ustima je krema, već sam rekla da nenormalno jedem usta, ovo je krema koja će da ih omekša da kad se budem šminkala da bude lepo", rekla je Seka.\n1 / 2 Foto: Pritnscreen\nPevačica se potom uputila na snimanje.\n"Danas i sutra imamo probe za emisiju "Majke i snake", ali radimo sve u fulu, kao da snimamo. Garderoba, šminka, ono što ćemo pričati voditelj i ja, i Raša kuvar. Iskreno nismo se pripremali nešto preterano, ali se nadam da će danas sve biti dobro. Videćemo koliko će nam trebati da snimimo dve, a koliko tri emisije po danu. Po pravilu bi trebalo da se jedna emisija snima dva sata, a ona se emituje sat. Biće i nerviranja i žurbe, ali to je normalno kada se snima. Mora sve biti besprekorno i kvalitetno. Najbitnije je da sam raspoložena, da jedva čekam, a sigurna sam da je i kompletna ekipa koja me očekuje sada", rekla je pevačica i dodala:\n1 / 3 Foto: Pritnscreen\n"Evo me na putu gde ćemo snimati probne emisije. Već malo kasnim jer sam pripremila dete za vrtić, saćekala dadilju, ispratila Veljka na trening...".\nUži izbor garderobe za snimanja\nSeka uči realan tekst za emisiju\n"Idemo u Kurir da snimimo Raša i ja neke najave za "Majke i snajke" i onda se vraćamo u halu 5 da nastavimo sa probama za petak koji nas očekuje", rekla je Seka.\n"Snimanje na Kurir televiziji je jedno divno iskustov. Kada su ljudi profesionalci, onda uopšte nije teško sarađivati i sve ide lako i brzo. A nama znači da ide brzo jer nas sad očekuje naš studio. Bićete zadovoljni, a to i jeste cilj. Već na startu se zna. Unapred kako će to sve da izgleda. Bitno je da su svi profesionalci, očekujem najbolje", zaključila je ona.\nTamara Milutinović potvrdila da je raskinula sa čuvenim kompozitorom\nBORITE SE SA PORODICAMA IZ CELE SRBIJE I POKAŽITE UMEĆE: Počinje najveći KULINARSKI ŠOU, tu je i popularna pevačica sa ESTRADE!\nESTRADA POD LUPOM! Policija pokreće ISTRAGU o automobilima koja voze poznati, a oni PANIČNO REŠAVAJU PAPIROLOGIJU!\nNAJGLEDANIJE KULINARSKO TAKMIČENJE U NAJAVI! Srbija iščekuje Majke i snajke\nSeka AleksićpevacicaMajke i snajkeRasa Vlacickuvaremisijavoditeljka\nodselila se iz vile na dedinju\nCECINA ĆERKA SE PRESELILA SA DEČKOM NA DORĆOL Od 2 stana napravili DUPLEKS od 200 KVADRATA sa 5 soba STAKLENA TERASA, LUKS kuhinja 68\t441\nVESELO U EGIPTU\nDAČIĆ IDE U PENZIJU: Njegov naslednik Luka oteo mikrofon pevačici na PALMINOJ ŽURKI U HURGADI, otpevao MILJACKU bolje od tate! 4 6\t164\nBIVŠI ZADRUGAR U BOLNICI, SAZNAO DA IMA TEŠKU BOLEST: Ustao sam jedno jutro i nisam mogao da hodam! Otkrio kako se sada OSEĆA! 39\t442\nGODINAMA STE JE GLEDALI NA TV Bila je u braku 12 meseci, razvela se i povukla se iz JAVNOSTI: Danas uživa u LUKSUZU i baš je BRIGA 8 41\t65\nODSELILA SE IZ VILE NA DEDINJU U CENTAR BG! Ovako izgleda LUKSUZNA ZGRADA na Dorćolu gde će Anastasija živeti sa Đorđem (VIDEO) 50\t90\nPUTIN DOLAZI U SRBIJU: Peskov saopštio kada će ruski predsednik posetiti Beograd 9\t817\nPACIJENT MU UMRO NA VRATIMA: Uhapšen medicinski tehničar iz Sremske Mitrovice, Živko (56) preminuo ISPRED AMBULANTE (FOTO) 122\t527\nDOKTOR KON LJUT KAO RIS: Samo malo, da kažem sada ono što trpim neprekidno! 179\t508\nONA JE SPREMNA NA SVE, PRAVI ŽRTVU OD SEBE! Maja progovorila o osećanjima nakon SKANDALA sa Aleksandrom i Janjušem, otvorila dušu! 15\t476\nVEČERNJI DNEVNIK 15.04.2021.\nLuni svaka tri meseca neophodno 1000 evra za terapije\nUSIJANJE DANA 15.04.2021\nMILENA RADULOVIĆ IGRA SRPKINJU U SVOM PRVOM RUSKOM FILMU! Glumica se na premijeri pojavila sa RODITELJIMA: Sve vreme bili uz NJU\nCENTRALNI DNEVNIK 15.04.2021.


Srbi i Rusi - Dubravka Stojanović - Peščanik\n„Gasna kriza” je, po ko zna koji put, pokazala suštinu odnosa Rusije i njenih „zavisnika” na Balkanu. Bilateralni sukob s Ukrajinom iskorišćen je, s ruske strane, za pokazivanje moći i ucenu Evrope. Srbija je tako postala jedna od žrtava ruske politike, i to malo vremena pošto su se izjalovila velika srpska očekivanja od Rusije – od Kosova do NIS-a. I onda, kao u nekoj priči: dok sam se pripremala za pisanje teksta o najnovijem srpsko-ruskom nesporazumu, gas je počeo da stiže iz Mađarske, Nemačke i Austrije. Bio je to događaj jakog simboličkog naboja koji je u meni, kao istoričarki, izazvao jednu istorijsku asocijaciju.


VIŠE OD POLA STOLJEĆA POSTOJANJA: OSNOVNA ŠKOLA IZ VELIKE KLADUŠE KOJA NIKAD NIJE IMALA FISKULTURNU DVORANU | RTVUSK.ba\n-\t„Ovo je strašno gdje djeca moraju raditi fiskulturu“, kazala je direktorica škole Zehida Bihorac\nVELIKA KLADUŠA, 12. aprila - Prva OŠ u Velikoj Kladuši ove godine slavi svoj 68. rođendan, a nikada nije imala fiskulturnu dvoranu. Više stotina učenika ove škole svakodnevno časove tjelesnog odgoja održava u školskim hodnicima, ili za lijepog vremena na školskom igralištu.\n„Ovo je strašno gdje djeca moraju raditi fiskulturu“, kazala je direktorica škole Zehida Bihorac.\nNa ovakve uslove negoduju i roditelji, od kojih je njih većina pohađala istu školu i susretala se sa istim problemom. Strpljenje je svima pri kraju pa se pitaju kad će na red doći i taj dan da ova škola napokon dobije svoju dvoranu.\nAktivnosti izvan školskih zidova oduvijek su privlačile učenike. Dijelom je tome razlog što se na taj način razbija monotonija nastave, no čini se da im obično omiljeni predmet, tjelesni odgoj, može predstavljati velik problem.Nedostatak fiskulturne dvorane i održavanje časova tjelesnog odgoja u učionicama, hodnicima i na devastiranom školskom igralištu teško pada učenicima i nastavnicima.\nUprava škole se do sada obraćala svim mjerodavnim, prijavljivala se na brojne konkurse, kako bi obezbjedila novac za izgradnju dvorane, međutim za sada bez uspjeha. Direktorica Zehida Bihorac ne gubi nadu i smatra da će bar na jedan od brojnih zahtjeva koji su odaslani na razne adrese stići pozitivan odgovor.\nI školsko igralište na kojem djeca pored časova tjelesnog odgoja provode i veliki odmor je u dosta lošem stanju. Svakodnevno se dešavaju povrede učenika.\nU međuvremenu, određena sredstva za rekonstrukciju školskog igrališta izdvojili su Vlada i Ministarstvo obrazovanja USK.\nA, zahtjevi nastavnika i u čenika, kad je u pitanu izgradnja dvorane, su skromni.\nVIDEO:Izjava,Zehida Bihorac, direktorica Prve osnovne škole Velika Kladuša\nVelika Kladuša Slovenija studiranje\nSVE MANJE DJECE U KRAJIŠKIM ŠKOLAMA, NASTAVA SVE ČEŠĆE U KOMBINOVANIM ODJELJENJIMA\nKREĆU RADOVI NA IZGRADNJI PODRUČNE ŠKOLE U PIŠTALINAMA\nEVROPSKI DAN JEZIKA OBILJEŽILI I UČENICI U BOSANSKOJ KRUPI


Tursko tržište zainteresovano za džem od šipuraka – AGRO VESTI by agronews.rs\nSep 11, 2018 | agro danas, Aktuelno, Hrana, Poljoprivreda, Prehrambena industrija, Proizvodi, Srbija, Teme, Tržište, Usevi, uvoz-izvoz, Vesti\t|\n– Tržište je veliko, a potražnja sve veća, pa zbog toga i otkupna cena svake godine raste i u ovoj sezoni je bila 80 dinara za kilogram. U odnosu na sve druge voćne kulture, posebno malinu ili šljivu, čije su cene bile izuzetno niske, šipurak se pokazao kao najisplativiji. Pored dobre cene svežeg ploda, kašu kao poluproizvod prodajem po ceni od 100 dinara za litar, dok je tegla džema od šipurka 1.500 dinara – priča Prodanović, čiji je biznis podstakao da njegovu plantažu poseti dvadesetak poljoprivrednika iz Novog Pazara, Sjenice, Tutina i užičkog kraja. Oni su imali priliku da praktično nauče kako da posade, održavaju, ali i beru šipurak pilikom posete plantaži u Valjevu.\n– Namera nam je da formiramo uniju odgajivača, a kasnije i prerađivača ploda divlje ruže. Postoje obećanja da naš projekat podrži vlada Turske u smislu podizanja preradnih kapaciteta, što potom otvara mogućnost izvoza na tamošnje tržište, koje je veliki potrošač proizvoda od šipurka – objašnjava Prodanović. Divlji šipurak, kako objašnjava, u odnosu na malinu ili šljivu, daleko je zahvalniji za gajenje, otporan je na bolesti i ne zahteva navodnjavanje, sadnice brzo napreduju i u drugoj godini daju prvi rod, tako da već četiri kilograma šipurka po žbunu omogućavaju profit. Početno ulaganje za podizanje zasada, sa kupovinom sadnica i pripremom zemljišta, iznosi 2.500 evra po hektaru.\nTags: džem od šipurkašipuraktržišteturskauvoz-izvoz


Nedžad Branković ulazi u novi saziv Savjeta ministara\nBivši predsjednik Vlade Federacije Bosne i Hercegovine Nedžad Branković biće kandidat Stranke demokratske akcije (SDA) za zamjenika ministra prometa i komunikacija Bosne i Hercegovine, pišu federalni mediji.\nVeć je poznato da će Stranka demokratske akcije (SDA) za ministra inostranih poslova Bosne i Hercegovine predložiti Biseru Turković te da je blok stranaka okupljen oko SDA dobio pozicije zamjenika ministara u Ministarstvu finansija i trezora BiH, Ministarstvu pravde BiH, Ministarstvu prometa i komunikacija BiH i Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice BiH.\nKako saznaje Klix.ba, SDA će za zamjenika ministra prometa i komunikacija BiH predložiti člana Senata SDA Nedžada Brankovića koji je 2003. godine vršio dužnost ministra prometa i komunikacija Federacije BiH, a 2007. godine imenovan je za predsjednika Vlade FBiH.\nNa ovoj poziciji zadržao se do 2009. godine kada je na zahtjev rukovodstva SDA podnio ostavku.\nPored mjesta zamjenika ministra prometa i komunikacija BiH, SDA će postaviti svoj kadar na poziciju zamjenika ministra pravde Bosne i Hercegovine. Na ovoj poziciji ostaće Nezir Pivić koji od 2015. godine obnaša dužnost zamjenika ministra pravde BiH. Zanimljivo, HDZ je na funkciji ministra pravde BiH zadržao Josipa Grubešu, što znači da u ovom ministarstvu neće biti ama baš nikakvih izmjena na rukovodećim pozicijama.\nSDA i stranke okupljene oko SDA dobile su i zamjenička mjesta u Ministarstvu finansija i trezora BiH i Ministarstvu za ljudska prava i izbjeglice BiH. Kako saznaje Klix, mjesto zamjenika ministra finansija i trezora BiH pripašće Demokratskoj fronti (DF), dok još uvijek nije određeno ko će biti novi zamjenik ministra za ljudska prava i izbjeglice BiH.


ZLATKO JELISAVAC: Kako smo dospeli u Zonu sumraka | Autonomija\nAko neko planira da pi… po grobovima, onda je to režim… i to po našim…\nPre skoro dve decenije radio sam na Radiju 021 kao muzi?ki urednik… Bio je to jezivo, Miloševi?evo vreme – kada su vladali isti ovi koji danas vladaju – ali ekipa na radiju je, barem ona koju pamtim, bila energi?na i spremna da se bori za pravo na slobodnu re?. I prili?no je nervirala tadašnju vlast.\nJednog jutra, kada sam pristigao na posao, vidim ekipu novinara okupljenu oko koleginice koja im nešto ?itala dok oni vrište od smeha. Pomislio sam: šta je sada vlast smislila u ludilu borbe za opstanak po svaku cenu? Kakvu su sad apsurdnu odluku doneli? Pri?em bliže, i iskreno se zaprepastim, jer je koleginica ?itala novine pod nazivom Zona sumraka…\nTekst je nosio naslov Albanka rodila vanzemaljca ili tako nešto krajnje blesavo i sumanuto, nešto što prili?no podse?a na naslove današnjih listova kao što su Alo ili Informer ili Srpski telegraf. Zona sumraka se bavila – a to ?udo još izlazi u nekakvom svom obliku – misti?nim i nerešivim zagonetkama paranormalnih pojava, dok se spomenuto tabloidno sme?e bavi istim tim pojavama, ali u politici ili na estradi.\nPotom sam doživeo još ve?i šok. Saznao sam da jedan kolega piše za doti?ni ?asopis i tekst koji je koleginica ?itala bio je upravo njegov. Nisam mogao da verujem šta se dešava… Posle mi je novinar-honorarac Zone sumraka priznao da to radi zbog novca, jer su jako dobro pla?ali, a njegova jedina obaveza je bila da svoje urnebesne izmišljotine spakuje u neku „smisaonu“ celinu, kako bi to ipak delovalo koliko-toliko uverljivo.\nDok ?ekam u redu ispred trafike da kupim novine vidim, ispred mene, stariju gospo?u koja kupuje Zonu sumraka. Odmah sam se setio epizode sa Radija 021 i kolege koji je pod pseudonimo pisao za Zonu. Upitao sam gospo?u zašto kupuje to sme?e od novina i pokušao da joj objasnim o ?emu se tu radi. ?ak sam joj i spomenuo da sam poznavao jednog od pisaca tih tekstova iz Zone. Ona me je za?u?eno pogledala, odmahnula glavom, bez re?i platila ?asopis i otišla… Prodava?ica u trafici mi je potom rekla da joj kvarim biznis i da se Zona prodaje mnogo, mnogo bolje od novina koje kupujem. Gledam oko sebe da nisam možda upao u pravu Zonu sumraka ili je možda u pitanju neka od onih TV zezalica tipa Skrivena kamera… Ništa od toga. Srbija 2017.\nI tako, mnogo pre nego što je Zona sumraka po?ela da izlazi, mi smo polako, pa sve ja?e i ja?e po?eli da tonemo u mrak, iz kojeg je teško videti svetlo. Ova vrsta „javne re?i“ – Zona sumraka i njeni politi?ki parnjaci, tabloidi – ne samo da su zavladali medijskom scenom nego su potpuno zaokupili svest gra?anki/gra?ana. Nemogu?e je izbe?i ovu navalu primitivizma i opsceno-opskurne mentalne destrukcije, jer ona je svuda oko vas ili u vama. Izbombardovani smo slikama nagih ženskih tela u kombinaciji sa kvazipoliti?kim aferama koje se produkuju po potrebi: bilo da se ne?ija glava (obi?no nekog opozicionog politi?ara ili nekog drugog arhi-neprijatelja) traži za se?u ili pak da se kukumav?i nad sudbinom predsednika kojeg „mra?ne sile“ žele da likvidiraju.\nOvde se ne radi ni o ?emu drugom nego o svesnoj i planiranoj manipulaciji našom podsvesti koja se konstantno puni iracionalnim sadržajima, a ti sadržaji, opet, mogu da se koriste kao inicijalne kapisle za izazivanje ili pak smirivanje besa kod gra?ana, na primer. U tome je smisao svih tih isprodukovanih atentata na premijera/predsednika, gde se direktno ili indirektno ukazuje na mogu?nost da nacija ostane bez vo?e, što se predstavlja kao najve?a mogu?a katastrofa od koje se nikada ne bismo oporavili. Onda se uz te poluinformacije ili ?iste laži ubacuju slike opozicionih politi?ara, novinara, glumaca, muzi?ara – ma bilo koga, kako bi se stvorila „jasna“ veza izme?u atentata i ovih prozvanih li?nosti. Tu su, naravno, i aktuelne mantre za javnost koje se vrte do iznemoglosti ili pak do trenutka dok je ne zameni neka druga.\nTrenutno svuda odjekuje u našoj javnosti ili pak u našim glavama: „Pi…. na vaše grobove“ – što je u sasvim drugom kontekstu, od tog isproducirano-atentatorskog, napisao na svom tviteru glumac Sergej Trifunovi?. I sad šta god da izjavi ili ne izjavi doti?ni glumac, svaki njegov gest ili pokušaj objašnjenja ?e se tuma?iti kao novi uvod u atentat. Isfabrikovana je informacija, sistemom gore spomenute sinteze, da Trifunovi? želi da pi.. na Vu?i?ev grob i to se vrti po bulevarskoj štampi i tabloidnim televizijama & elektronskim medijima do besvesti. Još jedan klasi?an primer primene propagande koja se rukovodi ?uvenim Gebelsovim geslom: stotinu puta ponovljena laž postaje istina!\nRežim se sprema na teror. To više nije upozorenje nego stvarnost. Iskopan je grob ne samo pojedincima nego celom društvu koje teži demokratskim vrednostima. A ako svoje mra?ne namere sprovedu u delo, do kraja, onda nam hladna raka postaje izvesna sudbina, kao i pi… po našim grobovima. Da li ?emo stvarno dopustiti da nam to urade?


Plutajuća slavina Istaknut\nPlutajuća slavina u Puertu de Santa Mariji\nPlutajuća slavina misteriozno lebdi iznad bazena ili u bazenu koji se stalno snabdeva vodom koja izlazi iz nje, iz naizgled nigde. Tajna se krije u providnoj cevi koja je sakrivena u središtu vodenog stuba, koji je obično turbulentan i efikasno krije cev iz vidokruga. Kroz nju se voda kreće do samog vrha, a zatim se preliva i pada nazad prikrivajući cev.\nU zavisnosti od dimenzija vodene površine, snage pumpe i izbora mlaznice, vodeni mlazevi plutajućih slavina mogu da budu visoki od nekoliko metara do nekoliko desetina metara. Svojom neobičnom vodenom igrom ove fontane danas krase i mirne površine veštačkih ili prirodnih jezera, ribnjaka i drugih voda.\nViše iz ove kategorije « Džoserova piramida - Stepenasta piramida\tFontana bogatstva - Singapur »\nVi ste ovde: Home Razglednica Plutajuća slavina


Facebook želi da napravi uređaj koji će u potpunosti kontrolisati ljudski um – RTV Doboj\nIz Facebook-a se nadaju da će uskoro imati uređaj koji će moći da bude mobilan i da obradi 100 riječi u minutu. Prije svega se obraća pažnja na ljude koji imaju poteškoća u izgovaranju pojedinih riječi, a naučnici žele da im omoguće da se slobodno i jednostavno izražavaju.\nDo sada su to uspjevali sa malim fondom riječi, ali je potreba ovih ljudi da imaju neki uređaj koji će njihove misli prenositi u cijelosti kao govor. Oni se nadaju da će dostići brzinu u dekodiranju od 100 riječi u jednom minutu, sa manje od 17 odsto grešaka.\nOni žele da ljudima omoguće da ne gledajući u telefoon ili ekran računara kucaju riječi i komuniciraju uz pomoć kontakta očima velikom brzinom, piše BBC.\nKompanija Elona Muska prijavila se za dozvolu da počne testiranje sopstvenog uređaja za hakovanje ljudskog mozga. Neki ističu da je ovo momenat kada treba započeti etičke debate o tome koliko je ovo u redu i u kojoj mjeri može da naškodi čovječanstvu. Za ljude je mozak bezbjedno mjesto za misli i i deje, a ukoliko se pristupi upotrebi ovih uređaja ta sloboda bi mogla da bude uništena.\nHonda Pilot Black Editon (FOTO)\nMotorola predstavila novi One Hyper


Građani Luivila posle saopštene odluke o krivičnom postupku protiv policajca umešanog u smrt Brijane Tejlor, koju je policija ubila u njenom stanu u Luivilu (Foto: Reuters/Carlos Barria)\nVelika porota u Luivilu u Kentakiju optužila je bivšeg policajca za bezobzirno ugrožavanje života u slučaju ubistva crnkinje Brijane Tejlor, zdravstvene radnice, u policijskoj raciji u martu, ali je odlučila da su druga dvojica policajaca opravdano pucala u toj akciji, i protiv njih nisu podignute optužnice.\nU optužnici iz tri tačke, Henkison se tereti za "bezobzirno ugrožavanje života", pošto su meci koje je ispalio završili u susednom stanu i ugrozili život tri osobe. Ako bude osuđen, preti mu kazna od maksimalno pet godina zatvora.\nNijedan od policajaca nije optužen za ubistvo same Brijane Tejlor, zbog čega su okupljeni građani, kada su čuli odluku suda, izrazili nezadovoljstsvo i frustriranost što velika porota nije učinila više da kazni ubistvo.\nU centru Luivila protestovale su stotine demonstranata koji su pozvali građane da izađu na ulice. Na snimcima lokalnih televizija videla se policija u specijalnoj opremi i sa štitovima za lice.\nRanjena dva policajca, nisu u životnoj opasnosti\nInicijalno, hiljade ljudi su mirno protestovale u gradu koji ima 600.000 stanovnika, ali su se onda u sredu uveče demonstracije pretvorile u obračun policije i učesnika protesta.\nKasno u sredu, dva policajca su ranjena, ali nisu u životnoj opasnosti, dok je portparol policije Luivila koji je tu vest potvrdio naveo i da je policija privela jednu osobu.\nOko 5 popodne po lokalnom vremenu, policija je proglasila protest za nerede i naredila učesnicima da se "odmah raziđu". Gradonačelnik Greg Fišer je naredio policijski čas u trajanju od 72 sata, počev od 9 uveče u sredu i najveći deo centra ghrada bio je zatvoren za saobraćaj.\nLokalni dnevnik Luivil kurijer džornal preneo je da je kasno uveče u sredu privedeno oko 30 demonstranata.\nPolicija privodi demonstrante u Luivilu u Kentakiju, 23. septembra 2020.\nGuverner Kentakija, demokrata Endi Bešir, rekao je da je odobrio "ograničeno" raspoređivanje pripadnika Nacionalne garde koji bi trebalo da obezbeđuju "ključnu infrastrukturu", uključujući i bolnice.\nNovinar Asošijeted presa preneo je da su pripadnici Nacionalne garde u centru Luivila, gde su raspoređena i oklopna vozila.\nPolicija u Luivilu saopštila je da je jedan policajac pogođen iz vatrenog oružja za vreme protesta zbog izostanka direktne optužnice protiv policajaca umešanih u smrt Brijane Tejlor. U saopštenju nisu navedeni detalji o stanju ranjenog policajca niti okolnostima pucnjave.\nGrađani nezadovoljni odlukom porote da ne podigne direktno optužnicu za ubistvo Brijane Tejlor okupili su se na ulicama Njujorka, Čikaga, Vašingtona, Atlante i Filadelfije. U glavnom gradu Amerike, demonstranti su se okupili kod parka Lafajet ispred Bele kuće.\nBendžamin Kramp, advokat za građanska prava koji zastupa porodicu Tejlor, rekao je da je "nečuveno" što protiv policajaca nije podignuta krivična optužnica za izazivanje Brijanine smrti.\nU međuvremenu, guverner je zatražio od glavnog državnog tužioca Danijela Kamerona da na internetu objavi sve dokaze i činjenice, koji mogu biti objavljeni a da to ne utiče na optužnicu.\n“Oni koji su nezadovoljni, povređeni, zaslužuju da znaju više. Zaslužuju da sami vide činjenice", poručio je Bešir.\nGradjani Luivila i aktivisti okupili su se u parku na trgu Džeferson da čuju odluku suda o tome da li će podići optužnice protiv trojice policajaca umešanih u smrt Brijane Tejlor, 23. septembra 2020.\nNakon što je odluka o podizanju optužnice objavljena, gradonačelnik Luivila Greg Fišer objavio je uvođenje trodnevnog policijskog časa, koji će počinjati u 9 uveče. Građani koji idu na posao ili kod lekara biće izuzeti zabrane.\n"Pozivam sve da izaberu mirni, zakonit protest”, poručio je gradonačelnik Fišer, koji je belac i demokata. "Ovo je, očigledno, važan trenutak za naš grad. Želimo da mislimo na svoju decu i unuke i uradimo ovo kako treba.”\nU maju, Luivil je zabranio policajcima da koriste sudske naloge koji im dozvoljavaju da vrše racije bez kucanja, odnosno prethodnog upozorenja.\nU junu, policija Luivila je otpustila detektiva Henksinsona. Šef policije Robert Šreder, koji 1. oktobra odlazi u penziju, napisao je u obrazloženju odluke o otkazu da je Henkison “ispoljio ekstremnu ravnodušnost prema vrednost ljudskog života” kada je “nesmotreno i na slepo ispalio 10 metaka unutar kuće Brijane Tejlor.”\nGrađani posle odluke o krivičnom postupku protiv jednog od trojice policajaca umešanih u smrt Brijane Tejlor, koju je policija ubila u njenom stanu u Luivilu u martu 2020.\nDruga dvojica policajaca koji su takođe pucali unutar njenog stana su raspoređena na administrativne dužnosti i protiv njih nisu podignute optužnice.\nPolicija u Luivilu dobila je sudski nalog da uđe u stan Brijane Tejlor u okviru istrage o grupi krijumčara narkotika u drugoj kući u Luivilu. Policajci su rekli sudiji da veruju da je jedan od muškaraca osumnjičen za prodaju droge koristio stan Brijane Tejelor za prijem pakovanja narkotika. Tejlor se ranije zabavljala sa osumnjičenim dilerom droge ali je, prema izjavama članova njene porodice, prekinula veze sa njim.\nOna i njen dečko Kenet Voker su ležali u krevetu kada je policija probila vrata njenog stana malo posle ponoći. Plašeći se provalnika, Voker je pucao iz svog pištolja, I ranio u butinu policajaca Džonatana Metinglija, stoji u policijskom izveštaju. Metingli, Henkinson i detektiv Majls Kozgrov su počeli da pucaju iz svojih pištolja. Pet metaka je pogodilo Brijanu Tejlor.\nVoker je optužen za pokušaj ubistva. Njegov advokat kaže da postoje dokazi da je metak u Metinglijevoj butini ispalio jedan od njegovih kolega, a ne Voker.\nSlike Brijane Tejlor postale su poznati prizor na svakodnevnim protestima protiv policijskog nasilja u gradovima širom Amerike. Prošlog meseca, uticajna glumica i TV zvezda Opra Vinfri je fotografiju Tejlor stavila na naslovnu stranicu svog popularnog magazina O, i pozvala da na sudski process protiv policajaca koji su je ubili.\nLuivil je pristao da plati odštetu od 12 miliona dolara porodici Tejlor da bi postigli nagodbu u sudskom slučaju, objavio je ranije ovog meseca gradonačelnik Fišer.\nJedna osoba poginula na protestu protiv rasizma u Sijetlu


Dio serijala o politici\nStudentski protesti u Ujedinjenom Kraljevstvu 2010\nIndijski studentski protesti 2016\nStudentski protesti u Hong Kongu 2014\nSlobodno kretanje u školi\nPokret za slobodan govor\nnjemački studentski pokret\nPort Huron izjava\nSkriveni nastavni plan i program\nCenzura studentskih medija\nStudent podiže poen na času Shimer Collegea , 1967\nGlas učenika je "bilo koji izraz bilo kog učenika u vezi sa bilo čim što je u vezi sa obrazovanjem"  i opisuje "različite perspektive i akcije mladih ljudi u školama fokusiranim na obrazovanje.  Tehnički edukator Dennis Harper piše: "Glas učenika daje učenicima da ih slušaju. sposobnost uticaja na učenje da uključi politike, programe, kontekste i principe." \nGlas učenika je individualna i kolektivna perspektiva i djelovanje učenika u kontekstu učenja i obrazovanja.  U školama se identificira kao metaforička praksa  i kao pragmatična briga. \n1.1 Administrativni pristupi\n1.2 Kurikularni pristupi\n1.2.1 Učenje usluga\n1.3 Student kao donosilac odluka u obrazovanju\n2 Primjeri širom svijeta\n2.6 Sjedinjene Države\n5.1 Primjeri iz lokalnih škola\n5.1.1 ujedinjeno kraljevstvo\n5.1.2 Sjedinjene Države\n5.2 Primjeri državnog obrazovanja\n5.3 Nacionalne i međunarodne studentske glasovne organizacije\n7 Eksterne veze\nVježba [ uredi ]\nPrema Fletcheru (2017), glas učenika je fenomen koji je oduvijek prisutan u školama; ono što ga čini uočljivim je spremnost nastavnika i drugih da slušaju glas učenika. \nCoda & Jetter (2018) također tvrde da studentski glas ne treba posmatrati kao oblik "izdaje", već ga treba posmatrati kao partnerstvo između odrasle osobe i učenika. \nStudentski glasovni rad zasniva se na sljedećim uvjerenjima:\nMladi ljudi imaju jedinstvene perspektive o učenju, podučavanju i školovanju;\nNjihovi uvidi opravdavaju ne samo pažnju već i odgovore odraslih; i\nTreba im pružiti priliku da aktivno oblikuju svoje obrazovanje. \nNekoliko tipologija razlikuje prakse koje se identificiraju kao studentski glas.    Jedna identifikuje višestruke uloge učenika u obrazovnom sistemu , uključujući planiranje obrazovanja, istraživanje, podučavanje, evaluaciju, donošenje odluka i zagovaranje .  \nAdministrativni pristupi [ uredi ]\nPrisustvo i angažman studentskog glasa smatra se bitnim za obrazovni proces barem od vremena Johna Deweya , ako ne i mnogo prije. Godine 1916. Dewey je opširno pisao o neophodnosti uključivanja učeničkih iskustava i perspektiva u nastavni plan i program škola, sumirajući svoju podršku rekavši: \nSuština zahtjeva za slobodom je potreba za uvjetima koji će omogućiti pojedincu da da svoj poseban doprinos interesu grupe i da učestvuje u njenim aktivnostima na način da društveno usmjeravanje bude stvar njegovog mentalnog stava, a ne puki autoritativni diktat njegovih postupaka.\nDanas studentski glas doživljava ponovno oživljavanje važnosti jer sve više literature  sve više identifikuje studentski glas kao neophodan tokom obrazovnog procesa.  Oblasti u kojima zagovornici ohrabruju aktivno uvažavanje glasa učenika uključuju dizajn nastavnog plana i programa i nastavne metode , obrazovno vodstvo i aktivnosti opće školske reforme , uključujući istraživanje i evaluaciju. \nKurikularni pristupi [ uredi ]\nSpecifične vrste aktivnosti koje mogu posebno uključiti učenikov glas uključuju učenje kroz podučavanje , donošenje odluka o obrazovanju, planiranje škole, participativno akciono istraživanje , evaluaciju učenja i nastave, obrazovno zagovaranje i savjetovanje učenika za direktore i nadzornike . \nUčenje usluga [ uredi ]\nAngažiranje studentskog glasa je primarni cilj uslužnog učenja , koji obično nastoji da poveže ciljeve učenja u učionici sa mogućnostima društvenog rada . Glas učenika je također prisutan u programima studentske uprave , aktivnostima iskustvenog obrazovanja i drugim oblicima učenja usmjerenog na studenta .\nDodatne informacije: Učenje usluga\nStudent kao donosilac odluka u obrazovanju [ uredi ]\nAngažiranje učenika kao donosioca odluka u obrazovanju je praksa aktivnog podučavanja mladih ljudi odgovornosti za svoje obrazovanje sistematskim uključivanjem u donošenje odluka o učenju , školovanju i obrazovnom sistemu u oblastima u rasponu od onoga što utiče na njih lično do onoga što utiče na cjelokupno studentsko tijelo. na ono što utiče na ceo školski sistem .\nOdabir nastavnih planova i programa , planiranje kalendarske godine, dizajn školske zgrade , zapošljavanje nastavnika i mnoga druga pitanja često se smatraju dužnostima direktora škole ili nastavnika . Danas se na te uloge sve više gleda kao na put za studentski glas. Učenici se pridružuju odborima za obrazovanje na svim nivoima, uključujući lokalne, okružne i državne odbore. Neke obrazovne agencije angažuju studente kao osoblje u programima gdje donose odluke o dodjeli grantova , ocjenjivanju škola i drugim oblastima.  Učenici također učestvuju u donošenju odluka uspostavljanjem i provođenjem kodeksa ponašanja iu donošenju odluka o ličnom obrazovanju, kao što je odabir razreda i odlučivanje da li će pohađati školu.\nPrimjeri širom svijeta [ uredi ]\nReforma obrazovanja je dugo bila u domenu roditelja, nastavnika, školskih administratora i političara. U nekim zemljama, međutim, postoji rastući trend većeg učešća učenika u školskim poslovima.\nAustralija [ uredi ]\nNa Connect časopisa, koji je objavljen u Melburnu, ima desetine primjera glas studenta tokom obrazovanja u svoje dvomjesečno publikacija.\nThe Victorian Studentski predstavnik Vijeća je kišobran ili vrhunac tijelo učenika u Viktoriji, Australija. Podržan je sredstvima Viktorijanskog odjela za obrazovanje i obuku. VicSRC je organizacija koju vode učenici srednjih škola, a biraju ih njihovi vršnjaci.\nVijeće predstavnika studenata Novog Južnog Walesa je vrhunski konsultativni forum za studentsko vodstvo i forum za donošenje odluka u Novom Južnom Walesu . \nUključivanje glasa učenika u okružne školske odbore bilo je naloženo Zakonom o obrazovanju Ontarija iz 1998. godine. Učenike u svakom od 72 pokrajinska školska odbora predstavlja 'predstavnik učenika', koji se obično naziva "studentski povjerenik". Oni imaju za cilj da predstavljaju potrebe i brige učenika u razgovorima sa administracijom školskog odbora i pokrajinom. Udruženje studentskih povjerenika Ontarija , OSTA-AECO, postalo je glavni studentski dionik Ontarija, pružajući profesionalni razvoj svojim članovima i zagovarajući obrazovne interese studenata.  Društvo za demokratsko obrazovanje je organizacija u Torontušto uključuje mnoge aspekte pojačanog uključivanja učenika u politiku reforme obrazovanja. Društvo za demokratsko obrazovanje osnovala je početkom 2005. godine Bianca Wylie . Objavio je nekoliko eseja i stajališta koji raspravljaju o važnosti široke reforme obrazovanja, posebno o tome kako se ona primjenjuje na srednje obrazovanje i građansko obrazovanje. \nJoš jedna značajna kanadska organizacija je Learning for a Cause koju je 2004. godine osnovao pedagog i pjesnik Michael Ernest Sweet Learning for a Cause koja promovira glasove učenika za društvene promjene kroz kreativno pisanje i mogućnosti objavljivanja za kanadske studente.\nPokrajinske vlade i ministarstva obrazovanja širom Kanade također se uključuju u angažman studenata i studentski glas. Alberta Education je pokrenula Speak Out – Alberta Student Engagement Initiative u novembru 2008. godine i hiljade studenata dijelilo je svoje ideje o tome kako poboljšati kako obrazovanje izgleda i osjeća za njih.\nInicijativa SpeakUp u Ontariju traži ideje učenika o tome šta jača njihov angažman u učenju. Program studentskog glasa u Ontariju usredsređen je na četiri glavne inicijative, Ministarsko savetodavno veće za studente (MSAC), SpeakUp projekte, SpeakUp in a Box i Studentske regionalne forume.\nSavjetodavno vijeće učenika ministra (MSAC) sastoji se od šezdeset učenika, od 7. do 12. razreda, biraju se svake godine da podijele svoje ideje i predaju preporuke direktno ministru obrazovanja Ontarija. MSAC također određuje teme za regionalne forume učenika koji se održavaju tokom školske godine. Članovi Ministarskog Studentskog savjetodavnog vijeća biraju se svake godine od inauguracijske, uključujući 2010., 2011. i 2012. Projekti SpeakUp su mikro grantovi za studente. Studenti podnose prijave za projekte koje su osmislili koji podržavaju ciljeve inicijative Studentski glas, godišnje je dostupno preko 1,2 miliona dolara u novcu za grantove. Više od 5000 SpeakUp projekata je vođeno od 2008. Regionalni studentski forumi se održavaju širom provincije gdje su studenti pozvani da istražuju, diskutuju,i daju preporuke o faktorima koji olakšavaju/smetaju njihovo učenje. Na kraju, SpeakUp in a box omogućava studentima da besplatno održavaju vlastite forume za 30 ljudi, a Ministarstvo obrazovanja Ontarija obezbjeđuje materijale za to. Više informacija dostupno je na SpeakUp.\nU Calgary Odbor za obrazovanje , 2010. godine, pokrenuo je glavni nadzornik Studentskog Savjetodavno vijeće - grupa srednjoškolaca sa zastupljenost studenata iz svakog od Calgary odbora za obrazovanje visoke školske programe. Oni se redovno sastaju sa glavnim upravnikom Odbora za obrazovanje u Kalgariju, Naomi Džonson, kako bi razgovarali o problemima u sistemu i predložili rešenja. \nStudent Voice Initiative je nacionalni pokret u Kanadi koji studentima daje glas u njihovom obrazovanju. Inicijativa studentskog glasa djeluje na temelju podrške kreatora politike, školskih administratora, akademika i učenika iz cijele Sjeverne Amerike i svijeta u podršci da se učenicima daju veći glas u vlastitom obrazovanju.  Ključni mandat organizacije proizašao je iz uspjeha pozicije 'studentskog povjerenika' unutar obrazovne zajednice Ontarija, koja je podstakla okvir studentskog vodstva u rasponu od vijeća učenika u svakoj školi, do studentskih senata i studentskih povjerenika na regionalnom ili na nivou okružnog školskog odbora, do formiranja provincijskog aktera u Udruženju studentskih poverenika Ontarija.\nSnažan primjer glasa učenika u poboljšanju škole dolazi iz studentskih protesta 2006. u Čileu . Tokom proljeća te godine, učenici javnih srednjih škola iz cijele zemlje započeli su seriju protesta, preuzimanja školstva i pregovora osmišljenih da pojačaju podršku unapređenju javnog obrazovanja. Nakon što su vidjeli ogroman učinak studenata, vladini zvaničnici su ispunili njihove zahtjeve i rade na podršci tekućim reformama koje zahtijevaju studenti.\nNeuspjeh vlade u ispunjavanju osnovnih studentskih prijedloga izazvao je najveće društvene proteste u Čileu od povratka demokratije, 2011. godine.\nUjedinjeno Kraljevstvo [ uredi ]\nVelika Britanija ima dugu istoriju studentskog glasa, od škole Roberta Ovena u New Lanarku (omogućavajući djeci da usmjere svoje učenje kroz ispitivanje, 1816.) do anarhističke škole Neillie Dick  u Whitechapelu (koju je ona postavila u 1908. godine 13 godina); AS Neill 's Summerhill School i Alexander Bloom's  St Georges-in-the-East (1945–55). Djeca i osoblje Summerhill škole bore se za veća prava djece u školama, održavajući treninge, prezentacije i radionice za nastavnike i djecu u Domu zajednica, londonskoj gradskoj vijećnici, univerzitetima i školama. Lobirali su na Specijalnoj sjednici UN-a o djeci,  govorili u UNESCO-u i lobirali su kod Odabranog odbora za obrazovanje.  Djeca iz Summerhill škole su facilitirala prvu konferenciju za djecu srednjih škola u Doveru,  koja je uključivala oko 10 škola. Djeca osnovne škole Tower Hamlets naučila su o Summerhillu i njihovoj pravnoj borbi  za prava svoje djece; i redovno rade sa lokalnom gradskom većnicom kako bi izrazili svoje stavove uz podršku HEC Globalnog centra za učenje, uključujući primarne konferencije. \nNajopsežniji, najtrajniji program istraživanja studentskog glasa u Velikoj Britaniji proveo je pokojni profesor Jean Rudduck (Pedagoški fakultet Univerziteta u Cambridgeu) , a Jeanin pionirski rad je trajao 20 godina, pomažući da se uspostave principi konsultacija sa studentima. i učešće studenata u praksi, politici i istraživanju. Jean je koordinirala mrežni projekat ESRC Teaching and Learning Research Programme, 'Konsultovanje učenika o podučavanju i učenju'  i njen rad je imao dubok utjecaj na pokret studentskog glasa, kako u UK tako i šire.\nStudentVoice je predstavničko tijelo za srednjoškolce u Engleskoj. Ima za cilj da podrži učenike u izražavanju svojih stavova o obrazovanju kroz održavanje radionica i mreže podrške sa drugim srednjoškolcima. Nacionalni koledž za školsko rukovodstvo pruža mogućnosti za učenje i razvoj tokom karijere, profesionalnu i praktičnu podršku postojećim i budućim školskim liderima u Engleskoj. Njihov cilj je osigurati da školski lideri imaju vještine, priznanje, kapacitet i ambiciju da transformišu školski obrazovni sistem u najbolji na svijetu. \nThe Phoenix Education Trust podržava demokratsko obrazovanje i pomogao je osnivanje StudentVoice-a. Cilj mu je istražiti i podržati obrazovanje u kojem se djeci vjeruje i poštuje i ohrabruje njihovo učešće u donošenju odluka.  uključeni podržavaju škole da razviju održive strukture za efikasan glas učenika, školsko vijeće i učešće, te rad sa nastavnicima i učenicima u osnovnim, srednjim i specijalnim školama.  uključeni pruža obuku, resurse, stalnu podršku i pristup velikoj mreži škola u Ujedinjenom Kraljevstvu.\nNeke državne škole također interno i nezavisno guraju studentski glas širom Ujedinjenog Kraljevstva. Škole kao što je Quintin Kynaston Community Academy sada su prepoznate po tome što imaju jedan od najvećih i najaktivnijih „fakulteta“ studentskog glasa u zemlji.\nU Irskoj, Irish Second Level Student Union (ISSU) je nacionalno krovno tijelo za savjete učenika drugog nivoa škola. \nSjedinjene Američke Države [ uredi ]\nMnoge nacionalne organizacije i mediji širom SAD su se obratili glas student nedavno, uključujući KQED ,  Edutopia ,  u Washington Post i drugi. Pronalaze organizacije kao što su Student Voice, What Kids Can Do i SoundOut, kao i lokalne napore koji se dešavaju širom zemlje.\nPushing Boundaries Consulting, LLC je posvećen osiguravanju da glas studenata vodi reformu u obrazovanju kroz Let Them Speak! Projekat uključuje rad Rebecce Code, Ricka Jettera i studentskog ambasadora Isaiaha Sterlinga. \nSoundOut je međunarodna organizacija koja promovira studentski glas otkako je osnovana 2002.  Pored projekata širom Sjeverne Amerike  i brojnih akademskih citata njihovih radova, SoundOut je također prepoznat od strane UNICEF-a kao "korisna organizacija koji se fokusira na promociju glasa učenika u školama."  Osnivač SoundOuta, Adam Fletcher , autor je Vodiča za studentski glas i predstojećeg Priručnika za značajno uključivanje studenata . Organizacija je također objavila nekoliko radova koji se odnose na značajnu uključenost učenika, učenike u školskim odborima i glas učenika.\nStudent Voice je nacionalna organizacija koja radi na ujedinjenju i podizanju glasa studenata. Kroz korištenje njihove @Stu_Voice Twitter stranice , hiljade su se okupile da progovore koristeći #StuVoice hashtag tokom sedmičnih studentskih razgovora. Student Voice omogućava svakom studentu da objavi blog postove na svojoj web stranici , pružajući platformu da se njihov glas čuje. Student Voice je bio domaćin prvog studentskog samita glasa 13. aprila 2013. u Njujorku. \nWhat Kids Can Do dijeli priče o glasu učenika kroz obrazovni proces, kako unutar školskog sistema, tako i u cijeloj zajednici. Njihovi naglasci ističu izuzetno učenje, pripadnost i angažman učenika u različitim kapacitetima u različite svrhe, od kojih je najveća promocija studentskog glasa. WKCD je autor nekoliko knjiga o glasu učenika, koje je prvenstveno napisala Kathleen Cushman radeći sa srednjoškolcima, uključujući Vatre u kupatilu: Savjeti učenika srednjih škola za nastavnike i Poslano direktorskoj kancelariji .  The High School Survey of Student Engagementradi sa srednjim školama širom zemlje kako bi obuhvatio uvjerenja i iskustva učenika i ojačao angažman učenika u školama. Njihov rad se koristi na nacionalnom nivou kako bi uticali na donošenje školskih politika. \nOrganizacija u Minesoti pod nazivom "Education|Evolving" integriše glasove učenika sa aktuelnim glavnim temama u obrazovnoj politici i održava onlajn klirinšku kuću glasa učenika o obrazovnoj politici. Njihova web stranica također ima učenike koji opisuju iskustva učenja na video snimku.  Institut Quaglia za studentske aspiracije takođe promoviše glas učenika, podučavajući škole u Maineu kako da angažuju učenike na različite načine.,  dok UP For Learning u Vermontu implementira programe širom države kako bi podržao dubok glas učenika.  U Prichard Odbora za akademske izvrsnosti u Kentuckyju također ima Student Voice Teamkoji u svakom trenutku privlači oko 100 samoizabranih studenata iz cijele države koji djeluju kao partneri u istraživanju, politici i zagovaranju u obrazovanju i na osnovnom i na najširem nivou. \nmeđunarodni [ uredi ]\nJe Organizacioni Bureau of European School Student Unions (OBESSU) je organ koji povezuje učenik sindikata u srednjem obrazovanju širom Evrope. \nGlas učenika se sve više identifikuje kao stub uspješne školske reforme , budući da se istraživači u obrazovanju, akademske institucije i organizacije za podršku obrazovanju širom svijeta sve više zalažu za uključivanje učenika u reformski proces nakon što su glas učenika prepoznali kao vitalni element angažmana učenika . \nKritički pedagozi, uključujući Bell Hooks , Paulo Freire i Henry Giroux , izrazili su zabrinutost zbog jedinstvenog pojma studentskog glasa. Adam Fletcher , međunarodno priznati stručnjak za studentski glas, pisao je o ovom prevelikom pojednostavljenju, rekavši da: \nNije dovoljno samo slušati studentski glas. Nastavnici imaju etički imperativ da nešto urade sa učenicima, i zato je značajno učešće učenika od vitalnog značaja za unapređenje škole.\nOvo ponavljaju i drugi zagovornici, uključujući Sama Levina. Levin je bio učenik jedanaestog razreda u Masačusetsu kada je radio sa odraslima u regionalnoj srednjoj školi Monument Mountain i svojim vršnjacima na uspostavljanju nezavisnog programa učenja za srednjoškolce. U članku iz 2014. u The Washington Postu , Levin je napisao, \nUčenicima nije potreban glas... Promjena podrazumijeva davanje nečega učenicima, ali to nije glas. Studenti već imaju glas. Imaju studentske senate i studentske savjetodavne komisije. Kada ljudi govore o studentskom glasu, oni govore o sesijama povratnih informacija i dopuštanju studentima da budu dio komisija za zapošljavanje. Kada kažu: „Dajmo učenicima glas“, oni misle „da im damo mjesto na sastancima školskog odbora“. ...Nemoj im davati glas. Dajte im naše škole.\nLična okruženja za učenje\nUčenje zasnovano na projektima\nNastava za socijalnu pravdu\nPartnerstva mladih i odraslih\nPrimjeri iz lokalnih škola [ uredi ]\nŠkola Quintin Kynaston\nŠkola Svetog Augustina\nProjekat Nova (Sijetl, Vašington)\nŠkole u stilu Sudburyja\nKoalicija osnovnih škola\nŠkola za demokratiju Jane Addams\nDržavni koledž Evergrin\nPrekomorska porodična škola\nPrimjeri državnog obrazovanja [ uredi ]\nStudentsko vijeće Havaja\nNacionalne i međunarodne studentske glasovne organizacije [ uredi ]\nUdruženje engleskih srednjoškolaca\nOrganizacioni biro evropskih školskih studentskih unija\n↑ Fletcher, A. (2014) Vodič za studentski glas, 2. izdanje . Olympia, WA: CommonAction Publishing. str 2.\n^ Fletcher, A. (2003) "Proširivanje granica uključenosti: transformacija škola glasom učenika." Arhivirano 20.10.2014na archive.today SoundOut.org.\n↑ Harper, D. (2000). Studenti kao agenti promjene: model generacije Y. Olimpija, Vašington: generacija Y.\n^ SoundOut. List sa savjetima za studentski glas . Pristupljeno 18.12.06.\n↑ Britzman, D. (1989). "Ko ima riječ? Kurikulumska nastava i borba nastavnika engleskog za glas", Upit za nastavni plan i program. 19 (2), 143-162.\n↑ Rogers, A. (2005). "Glas učenika: Mostovi do učenja." Sijetl: Univerzitet Washington.\n↑ Coda, R. i Jetter, R. (2018). Pustite ih da govore! Kako studentski glas može transformirati vašu školu. Kalifornija: Dave Burgess Consulting, Inc.\n↑ Cook-Sather, A. (2006). Zvuk, prisutnost i snaga: istraživanje 'učeničkog glasa' u istraživanju i reformi obrazovanja. Upit za kurikulum 36, 4 (Zima), 359-390\n↑ Fielding, M. (2004). Studentski glas „novog talasa“ i obnova građanskog društva. London Review of Education 2, 3 (novembar), 197-217\n↑ Lodge, C. (2005). Od slušanja glasova do uključivanja u dijalog: Problematiziranje učešća učenika u poboljšanju škole. Časopis za promjene u obrazovanju , 6, 2 (juni), 125-146.\n↑ Thiessen, D. (1997). Poznavanje, djelovanje u ime i rad sa perspektivama učenika osnovnih škola: Tri nivoa angažmana u istraživanju. U A. Pollard, D. Thiessen & A. Filer (Urednici), Djeca i njihov nastavni plan i program (str. 184–196). London, Falmer Press.\n^ (nd) Primjeri značajne učeničke uključenosti. SoundOut web stranica.\n^ Demokratija i obrazovanje. Džon Djui, 1916\n↑ Alison Cook-Sather, Authorizing Student Perspectives: Towards, Dialogue, and Respect in Education (2002) http://www.aera.net/publications/?id=434\n^ Studentski glasovni linkovi arhivirani 30.09.2006na Wayback Machine sa SoundOut web stranice\n^ Značajan vodič za uključivanje učenika studentima kao partnerima u promjeni škole Adam Fletcher, 2005.\n^ (nd) Omladinski tim za rukovodstvo i usluge Washington State Office of Superintendent of Public Instruction\n^ OSTA-AECO web stranica.\n^ Društvo za demokratsko obrazovanje arhivirano 2006-02-02 naweb stranici Wayback Machine .\n^ Informativni paket za osnaživanje studentskog glasa [ trajna mrtva veza ] .\n↑ Chris Mercogliano Arhivirano 3.7.2010 u Wayback Machine\n^ "Alex Bloom, pionir radikalnog državnog obrazovanja" (PDF) . Arhivirano iz originala (PDF) 31.03.2012 . Pristupljeno 13.11.2011 .\n^ "IHEU u UN, New York" . IHEU . Njujork. Arhivirano iz originala 17. marta 2006 . Pristupljeno 20. maja 2016 .\n^ Poruka učenika Summerhill škole (UK), tokom završne ceremonije\n^ Pisma predsjedavajućem podkomiteta osoblja i učenika Summerhill škole (SQE 07)\n^ BILTEN "PRVI ČETVRTAK".\n^ Djeca Tower Hamletsa djeluju kao advokati i intervjuiraju svjetski poznatog advokata za ljudska prava Marka Stephensa Arhivirano 2012-12-24 na archive.today\n^ Primarne konferencije\n^ NCSL web stranica.\n^ Web stranica Phoenixa .\n^ web stranica uključenog .\n↑ Internet stranica Irske Unije studenata drugog nivoa .\n^ "Kako učenici mogu imati više riječi u školskim odlukama?" .\n^ "Uključujući studentski glas" .\n^ "Nova web stranica za studentski glas i osnaživanje" .\n^ "O nama" . Arhivirano iz originala 11.10.2014.\n^ "Škole koje poštuju prava" (PDF) .\n^ WKCD web stranica.\n^ "HSSSE" . Arhivirano iz originala 10.3.2010.\n^ "Glas studenata" .\n↑ "Our Framework Student Voice" .\n^ "Za učenje" .\n^ "Tim studentskog glasa Prichard odbora" .\n^ "OBESSU - O nama" . Pristupljeno 26.01.2015 .\n^ Vodič za istraživanje značajne uključenosti studenata Adam Fletcher, 2003.\n↑ Valerie Strauss (16. aprila 2014.). „Studentima nije potreban 'glas' Evo što im je zaista potrebno " . Washington Post .\nSoundOut - Promoviranje glasa učenika u školama\nCijev od škole do zatvora\nShvaćanje djece ozbiljno\nIndeks članaka vezanih za prava mladih\nObrazovanje u Sjedinjenim Državama


Poziv za javnu raspravu o Nacrtu strategije za socijalno uključivanje Roma i Romkinja u Republici Srbiji (2015–2025) : Inkluzija\nPoziv za javnu raspravu o Nacrtu strategije za socijalno uključivanje Roma i Romkinja u Republici Srbiji (2015–2025)\nVlada Srbije pripremila je Nacrt strategije za socijalno uključivanje Roma i Romkinja u Republici Srbiji za period od 2015. do 2025. godine.\nOvaj dokument je nastao iz potrebe da se, na jedan sistemski i sveobuhvatan način, pitanja socijalnog uključivanja Roma i Romkinja unaprede, kako na nacionalnom, tako i na lokalnom nivou, uz korišćenje iskustava u sprovođenju prethodne Strategije za unapređivanje položaja Roma u Republici Srbiji (2009-2015) i polaznih osnova za izradu nove strategije.\nPrema Popisu stanovništva iz 2011, u Srbiji živi oko 148.000 Roma. Romi su jedna od najugroženijih društvenih grupa u Srbiji. Cilj Vlade Republike Srbije je da, kroz udruženi napor celog društva, unapredi položaj Roma i Romkinja, kako bi se smanjile nejednakosti koje postoje između Roma i Romkinja i ostatka stanovništva.\nSrbija se na putu evropske integracije pridružila zemljama članicama kada je reč o socijalnom uključivanju Roma i Romkinja budući da je kao osnovu za izradu ovog dokumenta koristila EU Okvir za nacionalne strategije za integraciju Roma koji je Evropska komisija zajedno sa Evropskim parlamentom propisala za svoje zemlje članice, što osigurava nastavak saradnje, kao i nastavak EU podrške Srbiji za unapređenje položaja Roma i Romkinja.\nOperativni zaključci sa trećeg po redu Seminara o socijalnom uključivanju Roma i Romkinja u Republici Srbiji za period od 2015. do 2017. godine, koje je Republika Srbija pripremila zajedno sa Evropskom komisijom, postali su sastavni deo ovog dokumenta, a Nacrt strategije usklađen je sa Akcionim planom za pregovaračko poglavlje 23: „Pravosuđe i osnovna prava“ u procesu pristupnih pregovora Republike Srbije sa Evropskom unijom.\nJavna rasprava se organizuje u trenutku kada je socijalno uključivanje Roma i Romkinja podignuto na najviši mogući nivo imenovanjem potpredsednice Vlade Srbije da koordinira i osigura da se proces socijalnog uključivanja Roma i Romkinja sprovodi.\nStrategija za socijalno uključivanje Roma i Romkinja u Republici Srbiji (2015-2025) je strateški dokument koji će za period od deset godina da intenzivira rad institucija na nacionalnom i lokalnom nivou za pitanja socijalnog uključivanja Roma i Romkinja i suzbijanje diskriminacije Roma i Romkinja, odnosno stvaranje uslova za pun pristup ostvarivanju ljudskih prava licima romske nacionalnosti. Dokument pokriva pet prioritetnih oblasti: obrazovanje, stanovanje, zapošljavanje, zdravlje i socijalnu zaštitu.\nVlada Republike Srbije poziva sve zainteresovane da od 26.11. do 17.12. dostave komentare na Nacrt strategije za socijalno uključivanje Roma i Romkinja u Republici Srbiji za period od 2015. do 2025. godine. Komentare možete poslati putem elektronske pošte na e-mail adresu strategija@ljudskaprava.gov.rs, ili poštom na adresu Kancelarija za ljudska i manjinska prava, Bulevar Mihajla Pupina 2, Novi Beograd, sa naznakom: Javna rasprava o Nacrtu strategije za socijalno uključivanje Roma i Romkinja u Republici Srbiji za period od 2015. do 2025. godine.\nNacrt strategije za socijalno uključivanje Roma i Romkinja u Republici Srbiji (2015–2025)\nProgram javne rasprave o Nacrtu strategije za socijalno uključivanje Roma i Romkinja u Republici Srbiji (2015-2025)\nObrazac za komentare na Nacrt strategije za socijalno uključivanje Roma i Romkinja u Republici Srbiji (2015-2025)\nVladimir Pantić Objavljeno Decembar 1, 2015 11:23 pm\nZamišljeno je da ključnu ulogu u implementaciji strategije imaju lokalne samouprave. Kako je zamišljeno da na ozbiljan način u raspravi učestvuju 92 samouprave u kojima ima značajan broj Roma? Da li se očekuje da se čita dokument od 100 strana i šalju mejlovi kada lokalne vlasti u ovom trenutku muče muke da skrpe budžet za narednu godinu? Kako se zamišlja da lokalne samouprave izdvoje novac za realizaciju strategije kada centralne vlasti obećavaju kresanje i finansija i osoblja?\nSvetlana Jankovic Beljanski, pomoćnica gradonačelnika za socijalna pitanja Objavljeno Decembar 4, 2015 2:06 pm\nStvrategija se pravi u procesu strateškog planiranja koje je zasnovano na analizi potreba i situacije na terenu. Generalno govoreći u Srbiji postoji širok dijapazon potreba, problema, položaja i stanja Romske populacije i on se razlikuje od područja do područja. Problemi na jugu Srbije i na zapadu su bitno različiti.. Umesto da se krene sa lokalnog nivoa gde bi trebalo inicirati formiranje radnih grupa za ispitivanje situacije, ili prikupiti informacije sa terena, (mobilni timovi već dobrim delom rade taj posao) kod nas se sve radi s vrha na dole.. a to dole niže nema onda nikakvu svrhu. Kakva je realizovanost prethodne strategije? Gotovo beznačajna, upravo iz razloga što nema hijerarhijskog redosleda. Generalno različitost problema i njihovo primarno postojanje na najnižim nivoima, govori da se mora krenuti procesom hijerarthijskog uvažavanja odozdo na gore ..Zakonski akti i mehanizmi njihovog adehvatnog sprovođenja su primarne stvari vrha. Akcioni planovi i programi se realizaju na nizem nivou, pa taj nivo mora biti uvažen…


Banja Vrujci se nalazi na samo 92km jugozapadno od Beograda , a od Novog Sada je udaljena oko 167km. Vrujci pripadaju opštini Mionica koja je u sastavu Kolubarskog okruga. Banja Vrujci je smeštena u dolini reke Toplice.\nPlanine koje okružuju Banju su Suvobor i Maljen. Nadmorska visina na kojoj se nalazi Banja je 180 metara pa tako spada među najnižim banjama u našoj zemlji.\nBanja u Vrujcima dugo nije bila uređeno lečilište. Iako su vode Vrujci korišćene znatno pre I svetskog rata, banja je tek 1935. godine postala narodno lečilište. Prvi pisani tragovi o lekovitosti vrujačkih voda datiraju iz perioda Kolubarske bitke (novembar i decembar 1914. godine). Tek 1938. godine vlasnik imanja na kom se nalazio jedan od izvora izgradio je prvo kupatilo u banji. Kupatilo je nazvao „Živojin Mišić“ po čuvenom vojskovođi iz I svetskog rata i junaku Kolubarske bitke koja je proslavila lekovitost vode Vrujci. Kupatilo je imalo dva odvojena dela, za muškarce i za žene.\nKoliko je voda iz Banje zdrava govore i predanja koja su se sačuvala do danas. Jedna od legendi je da je vojska u jednom od ratova ostavila umornog i ranjenog konja. Konj je jedno vreme ležao u lekovitom blatu u Vrujcima, pio toplu vodu sa izvora, oporavio se i nakon toga našao svog vlasnika.\nLekovitost mineralne vode Banje Vrujci učinila je da ovo područje pretvori iz divlje banje prvo u narodno lečilište, dok danas ono predstavlja pravi spa i wellness centar.\nZdravstveni turizam zasniva se na vodi koja je obogaćena brojnim mineralima, lekovitom blatu, ali i zdravom vazduhu. U Banji postoji 5 glavnih izvorišta, i još nekoliko sporednih. Voda je između 26 i 28 stepeni celzijusa, a po toploj vodi je Banja i dobila ime, naime Vrujci je ime za vode koje su tople tokom cele godine. One se ne zamrzavaju zimi, a u zavisnosti od spoljašne temperature isparavaju u vidu pare koja je vidljiva što je veća razlika u temperaturi vode i vazduha. Vode su sumporovite, oligomineralne i zemnoalkalne. Obogaćena je koncentracijom hmijskih elemenata kalijuma, magnezijuma i selena. Voda je slabo mineralizovana i slabo radioaktivna. Bazeni u Banji se pune kroz kanal koji se direktno napaja sa izvora lekovite vode. Protočnost podrazumeva da se voda u bazenu menja do sedam puta u toku dana. Bazeni u Banji se svaki dan posle zatvaranja prazni, čisti i ponovo puni mineralnom vodom.\nU terapijske svrhe mineralna voda se koristi za kupanje i za piće. Peloid se koristi u obliku obloga. Banja Vrujci leči: reumatizam, ginekološka oboljenja, malokrvnost, kamen u bubregu i mokraćnim putevima, kožna oboljenja, brže zarastanje rana,oboljenja očiju.\nOsim zdravstvenog turizma u Banji je razvijen i sportski turizam. U Banji se nalaze sportski tereni, otvoreni i zatvoreni bazeni. U Banji je uređeno šest staza za šetnju: staza ljubavi, staza ljubavi i hodočašća, staza nasleđe, banjska šetnja i planinarski put ka Suvoboru.\nBanja Vrujci pruža i niz drugih mogućnosti: duge šetnje u prirodi, opuštanje na reci, obilazak manastira ili pećina kao i drugih znamenitih mesta u okolini Banje. Nedaleko od Banje Vrujci se nalazi Ravna gora, Divčibare, a ni Maljen ni Suvobor nisu daleko. Kupanje, šetanje, tenis, fudbal, plivanje …sve se to može pronaći u Banji Vrujci.


Sve što treba da znate o video nadzoru | Skockajte budžet\nVideo nadzor se može koristiti u različitim situacijama, prostorima, spoljašnjim uslovima, te da u svemu tome različite primene. Od praćenja situacije u saboraćaju, preko snimanja dešavanja u nekom prostoru, sigurnosti i zaštite, razlikuju se sami sistemi koji taj video nadzor čine. Međutim, ono sa čim se najviše povezuje jeste upravo sama zaštita i sigurnost doma, nekog dela spoljašnjosti, poslovnog ili nekog drugog prostora. I u svemu tome postoje opet različiti sistemi, a evo šta je najpotrebnije da znate o samom video nadzoru.\nOd čega se sastoji video nadzor?\nVideo nadzor, kao jedan tehnološki sistem, zapravo i nema preveliki broj aparata kojim se koristi i koji ga čine. Tu su video kamere koje beleže sve u svom „vidokrugu“, kablovi koji vode od njih do uređaja koji sliku realizuju i pamte, a to mogu biti TV prijemnici, kompjuteri, čitav sistem monitora i računarske opreme, ali čak i mobilni telefoni, budući da postoje bežični sitemi koji su osmiljeni zahvaljujući savremenom svetu i tehnološkim otkrićima do kojih se došlo.\nOvo bi u stvari bio jedan osnovni sistem video nadzora, budući da on može dodatno da ima i opremu koja snima zvuk, te da sve to čak bude povezano i sa samim alarmnim sistemom koji se aktivira prilikom nasilnih upada u neki prostor. Sve te varijacije celokupnog sistema zapravo se određuju prema potrebama i prema tome šta je potrebno da se zaštiti i šta je najbitnijie da jedan sistem video nadzora pruži.\nOdabir uređaja, odnosno kamera koje će snimati najviše zavise od toga gde se ugrađuju. Najpre, biraju se na osnovu toga da li se video nadzor instalira u nekom prostori, ili se postavlja napolju, zbog čega je potrebno misliti o vodootpronosti uređaja, jasnosti slike, osvetljenju i nekim drugim karakteristikama.\nUz sve to, odnosno, uz tehničke karakteristike, i njihova estetike se menja u zavisnosti od toga gde se postavljaju, pa su kamere za unutrašnjost uvek skladnije, manje i bolje dizajnirane, od onih koje se postavljaju napolju, kojima je svakako na prvom mestu to da slika bude što jasnija i što bolja u različitim uslovima koji zavise od raznih faktora.\nVeliku ponudu video nadzora možete pronaći na sajtu ProCar Security, na linku.\nOsim kamera, sledeći najbitniji deo jednog video nadzora, odnosno tog sistema, jeste sam rekorder koji će pamtiti snimljeno. U odnosu na to, postoje rekorderi sa manjim ulazom za kamere, te oni koji imaju mogućnost priključivanja više kamera, kao i kasnijeg proširenja tih ulaza.\nOsim toga, veoma je bitno povesti dosta računa o memoriji koju poseduje hard disk, kako se ne bi dogodilo da se snimanje prekine u sred noći, kada nema nikoga ko bi mogao da vodi računa o skladištenju i brisanju podataka, što svakako znači da je uvek potrebno obratiti pažnju da video nadzor ima što je više moguće prostora za pamćenje snimaka.\nOno što je potrebno da se zna, jeste da sistem video nadzora čine kamere i video rekorderi, ali uz sve to su poslednji važan činilac i sami kablovi koji ih povezuju. Kao i prethodna oprema koja čini video nadzor, tako se i oni razlikuju po tome koji se koriste za veće udaljenosti kamere od rekordera, od onih koji su potrebni za manju udaljenost, a osim nje, kablovi se razlikuju i po svojim tehnološkim mogućnostima, o kojima se odlučuje u stvari na osnovu potreba i same površine koja se snima.\nОбјављено 5. децембра 2017. 6. децембра 2017. Аутор AdminКатегорије Некатегоризовано\nПретходно Претходни чланак: Iznenađenje, pre svega\nСледеће Следећи чланак: Evo kako smanjiti mesečne račune i uštedeti novac


Nastavljen projekat obnove livada i pašnjaka u Posavini – Ptice\nTokom ljeta 2020. i nakon velikog interesovanja javnosti i uspješne realizacije prve dvije faze odobrena je i treća faza projekta “Revitalizacija vlažnih livada i pašnjaka u sklopu močvanrobarskog kompleksa Tišina” koji se implementira na području opština Šamac, Domaljevac i Odžak.\nCilj projekta, koji partnerski realizuju Ornitološko društvo Naše ptice” iz Sarajeva i Društvo za istraživanje i zaštitu biodiverziteta iz Banjaluke, a finansira njemačka fondacija EuroNatur, je očuvanje vlažnih pašnjaka u Posavini, kao i sprječavanje zarastanja invazvinom vegetacijom i očuvanje autohtonih vrsta biljaka i životinja na pašnjacima.\nTokom jula nastavljene su i završne aktivnosti u Šamcu na izgradnji objekta za stoku, ograda i pojilišta na imanju poznatog šamačkog poljoprivrednika Čedomira Borojevića koji je jedan od kooperanata u ovom projektu u Posavini. Kao razlog učešća u projektu, gospodin Borojević navodi “Na ovaj korak odlučio sam se iz razloga što dugujemo prirodi koja nam je dala toliko i stvorila uslove za usješnu poljoprivrednu proizvodnju na ovim prostorima. Ovo vraćanje prirodi radimo jer nam je očuvanje tradicionalnog privređivanja važno i za unaprijeđenje i razvoj sadašnje proizvodnje. Vrijedni geni i rase sadržani su u ovom tradicionalnom načinu uzgoja stoke i na ograničenim površinama ih svakako treba očuvati”.\nKroz projekat je do sada obnovljeno preko 15 ha površine pašnjaka, nabavljeno je 15 grla stoke i autohtonih rasa 10 junica podoloaca, izgrađena ograda, objekti za stoku, iskopano preko 10 pojilišta koja osim svoje osnovne namjene služe i kao staništa za veliki broj predstavnika flore i faune vlažnih područja.


Ziliks izbacio novu pesmu ''TRAGOVI REPA'' (VIDEO) - Mmedia Mreža\nNova pesma koja govori o repu na vrlo poučan način, kako rep utiče na ljude i na samog izvođača.\nYouTube Vesti, Vesti o Youtuberima | 09.03.2019\nPoznati mladi youtuber i muzičar Ahmed Tahirović poznatiji kao "Ziliks" koga najviše zante po njegovoj najslušanijoj numeri pod imenom ''KRAJ'' i prvim ekranizovanim muzičkim video spotom ''Sve Bi Dali''.\nIzbacio je svoju najnoviju pesmu ''Tragovi Repa'' koja upravo govori o životu repera, kao i o samoj rep muzici kako utiče na ljude, a i samog izvođača.\nPored ovih pesama koje je do sada objavio tu su i pesme: Vanzemaljac, Strah, Pustinja, Korak, Treba mi, Realnost. Najnoviju pesmu od ovog sve poznatijeg muzičara i youtubera možete poslušati na njegovom youtube kanalu, a njegovu detaljnu biografiju možete pogledati na našem web sajtu ovde.\nFoto: YouTube / Screenshot | Video: YouTube / Ziliks\nMladi youtuber Ziliks izbacio je svoj prvi ekranizovani muzički video spot (VIDEO)\nMladi YouTuber, pod umetničkim imenom Ziliks izabacio je svoj prvi ekranizovani spot za pesmu '' Sve Bi Dali ''....


Identitet i egzistencija – Astro Aquarius\nAstro Aquarius / 17. marta 2017. / 0 Komentara\nMožda najveći zločin protiv čovečanstva je što smo se pozvali na bezuslovnu religioznu ljubav sa ciljem da uslovimo tuđe ponašanje i tuđe živote. I sve dok izmišljamo nešto van nas da ne bismo uradili nešto za nas, uvek ćemo imati onu poznatu simboliku 12 polja, a to su bolnice, duševne bolesti, zatvori, alkohol, droga, promiskuitet i tajni neprijatelji.\nPreuzeto sa: http://znakoviporedputa.com/misli-izreke-citati/214-jovan-ducic-o-strahu\n12 polje, 12 polje u astrologiji, astro, astrologija, ducic, ego, egzistencijalizam, identifikacija, identitet, jovan, jovan ducic, meditacija, novo doba, samopouzdanje, slika o sebi, strah, svest, zastita


Prijeteće pismo Sandžačkom odboru\nNaslovnica Sjeverni Sandžak Novi Pazar Prijeteće pismo Sandžačkom odboru\nNevladina organizacija “Sandžački odbor za zaštitu ljudskih prava i sloboda” iz Novog Pazara, primila je prijeteće pismo koje je napisano rukom, a koje je poslato iz Beograda 12. februara 2019., javlja radio Sto plus.\nKako prenosi radio Sto plus, u prijetećem pismu se navodi da je ono namijenjeno “izdajnicima i izrodima srpskim, prevedenim u mudžahedinsku, satanističku sektu i njihovim gospodarima i finansijerima, Ujedinjenim arapskim Emiratima, Turskoj, Saudijskoj Arabiji i ostalima”.\nNa poledjini koverte navedeno je da je pismo poslao “Stefan Lazarević iz Beograda”, a navedene je i njegova adresa.\nDirektorka Sandžačkog odbora Semiha Kačar, rekla je za agenciju Beta da je pismo nađeno danas, kada su nakon praznika zaposleni došli na posao, te da je predato pravnoj službi udruženja na dalje postupanje.\n“Ništa novo, istrenirani smo za ovakve slične prijetnje, to je u Srbiji postala svakodnevica. Ono što je problem je da sve naše prijave ovakvih prijetnji državnim institucijama ostaju neriješene i država rijetko kada zaista reaguje”, rekla je Kačar.\nOna je dodala da njena organizacija do sada nije sarađivala sa donatorima iz zemalja koje su navedene u prijetećem pismu, piše radiostoplus.com.\nNerko 20. Februara 2019. At 10:33\nOvoga su Kacavenda i ostala bratija bas ostetili, kako fizicki tako i psihick,i ha ha..\nRozajac 20. Februara 2019. At 06:58\ne moj Stefane Lazarevicu mora da si ovo pismo pisao u Lazi Lazarevicu kad cike u bijelom nisu gledale..i da znas\nBili bice i ostace\nFarko 19. Februara 2019. At 21:56\nEh ti smradu, ruska poturice i ruski ciganine, pagansko-srpsko-četničko-vlaška vaško!!!\nDodji i istjeraj nas ano imas m… , serem ti se u porijeklo,prezime i ime!


OVO NISTE ZNALI O KALEMEGDANSKIM PALMAMA "Prirodno stanište joj je od Kine i Japana do Mijanmara i Indije, a evo kako PODNOSI NISKE TEMPERATURE"\nKALEMEGDAN, SPLAVOVI, ĆEVAPI... "Holidej mi" podelio sedam nezaboravnih iskustava u Beogradu\nDušan je imao 16. godina kada je postao PRVI JUGOSLOVEN SA PRESAĐENIM SRCEM, da bi samo dve godine nakon operacije, pao u zaborav\nDušan Vlačo iz Elemira rodio se sa srčanom manom. Nije imao pregradu u srcu, zbog čega su se u levoj pretkomori mešale prečišćena i neprečišćena krv. Do 15. godine tri puta je bio između života i smrti.\nIzbegao sigurnu smrt: Ušao je u podzemnu garažu kada je sve oko njega počelo da se RUŠI (VIDEO)\nNeverovatno, ali istinito – muškarac sa snimka koji je, dok je pričao preko telefona silazio u podzemnu garažu nije poginuo.


Vezista moskovskog Dinama prešao u Mladu Boleslav - Sportske novosti\nNaslovna Sportske novosti Vezista moskovskog Dinama prešao u Mladu Boleslav\nVezista moskovskog Dinama prešao u Mladu Boleslav\n21-godišnji centralni vezista ruskog premijerligaša Dinama iz Moskve, Vladislav Ljovin, danas je postao novi igrač češke Mlade Boleslav. Sa novim klubom potpisao je ugovor na tri i po godine, tj. do leta 2020. godine. Vrednost transfera još uvek nije poznata, mada se predpostavlja da je suma oko 15 miliona rubalja (240 hiljada evra).\nČlan moskovskog Dinama postao je tokom leta 2015. godine, kada je iz fudbalske akademije prešao u prvi tim tog kluba. Do danas je ukupno ostvario ukupno 19 nastupa, od toga 6 za prvi tim i 13 za rezervni klub (Dinamo-2). U prvom delu tekuće sezone za trećeligašku ekipu Dinamo-2 ostvario je 13 nastupa, uz 2 gola i 3 asistencije.\nKao što smo napisali, karijeru je započeo u prvom timu Dinama iz Moskve, a to je ujedno do sada njegov jedini klub za koji je nastupao.\nPrethodni tekstRen osvaja barem 1 bod na ovom gostovanju?\nSledeći tekstTvrdi susreti ova dva rivala\nSuspenzija za trenera ruskog kluba


Ženski inkubator socijalnog posuzetništva i turizma će djelovati u prostorima Centra za edukaciju mladih Travnik i imat će područni ured u prostroima JU “Agencije za kulturno-povjesnu i prirodnu baštinu I razvoj turističkih potencijala grada Jajca”. Inkubator ima lokalno-regijonalni raspon i namijenjen je ženama iz Travnika, Jajca i njihove okoline.\nInkubator će djelovati I kao co-working prostor gdje će moći korisnice implementirati svoje poslovne ideje, produkte ili usluge, izvodile sastanke i umrežavale se sa relevantnima akterima i drugima korisnicama.\nIzbor korisnica je predviđen u septembru 2018 godine.


“OJAČAJTE SVOJE SRCE” | Timočke\n“OJAČAJTE SVOJE SRCE”\nsep. 08 ZDRAVLJE no comments\nOve godine Svetski dan srca se obeležava u trećoj nedelji septembra, pod sloganom „Ojačajte svoje srce”, naglašavajući značaj zdravih stilova života, kao i značaj prevencije i kontrole faktora rizika za nastanak bolesti srca i krvnih sudova u svim populacionim grupama. Pod okriljem članica i partnera Svetske federacije za srce, Svetski dan srca uključuje veliki broj aktivnosti, kao što su javne tribine, koncerti, sportski događaji, bazari zdravlja i slično.\nZabluda je da od bolesti srca i krvnih sudova obolevaju samo starije osobe, osobe muškog pola i ekonomski razvijeniji delovi stanovništva. Danas, nijedan stanovnik naše planete nije pošteđen od bolesti srca i krvnih sudova, bez obzira na to gde živi, kojeg je pola, uzrasta i socijalno-ekonomskog statusa.\nDeca predstavljaju posebno rizičnu kategoriju za pojavu bolesti srca i krvnih sudova. Bolesti srca i krvnih sudova mogu da se jave i pre rođenja, a rizik raste tokom detinjstva usvajanjem loših životnih navika, kao što su nepravilna ishrana, nedostatak fizičke aktivnosti i izloženost duvanskom dimu. Određene neprepoznate i nelečene zarazne bolesti kod dece su poseban problem, jer mogu da izazovu trajna oštećenja na srcu, koja se često leče jedino hirurškim intervencijama.\nVećina KVB je uzrokovana faktorima rizika koji se mogu kontrolisati, lečiti ili modifikovati, kao što su visok krvni pritisak, visok nivo holesterola, prekomerna uhranjenost/gojaznost, upotreba duvana, fizička neaktivnost i šećerna bolest. Međutim, postoje i neki faktori rizika koji se ne mogu kontrolisati.\nHipertenzija je vodeći uzrok KVB širom sveta, a visok krvni pritisak se naziva „tihi ubica”, jer često nije praćen znacima upozorenja ili simptomima, pa mnogi ljudi i ne znaju da ga imaju. Krvni pritisak se meri i evidentira kao odnos dva broja u milimetrima živinog stuba – na primer, 120/78 mm Hg.\nNa globalnom nivou, skoro milijardu ljudi ima visok krvni pritisak (hipertenziju), od kojih dve trećine živi u zemljama u razvoju. U Srbiji prehipertenziju i hipertenziju ima 47,5% odraslog stanovništva. Kod muškaraca prehipertenziju i hipertenziju ima 48,5%, a kod žena 46,5%.\nU roku od dve godine od prestanka pušenja, rizik od ishemijskih bolesti srca se znatno smanjuje, a u roku od 15 godina od prestanka pušenja, rizik od kardiovaskularnih oboljenja se izjednačuje sa rizikom koji postoji kod nepušača. U svetu ima milijardu svakodnevnih pušača duvana. Najviša učestalost svakodnevnih pušača duvana zabeležena je u evropskom regionu (31%), a najniža u afričkom regionu (10%). U Srbiji, svakodnevno konzumira duvanske proizvode 32,6% muškaraca i 25,9% žena.\nŠećerna bolest se dijagnostikuje u slučaju kada su vrednosti jutarnjeg nivoa šećera u krvi 7,0 mmol/L (126 mg/dl) ili više, a KVB uzrok su 60 procenata svih smrtnih slučajeva osoba sa šećernom bolešću. Rizik od kardiovaskularnih bolesti je od dva do tri puta veći kod osoba sa tipom 1 ili tipom 2 šećerne bolesti, a rizik je veći kod osoba ženskog pola. Kardiovaskularni rizik raste sa povišenim nivoom vrednosti šećera u krvi, a prognoza KVB kod osoba sa šećernom bolešću je lošija.\nU svetu učestalost dijabetesa kod odraslih osoba iznosi 10%, dok u našoj zemlji učestalost dijabetesa kod odraslog stanovništva iznosi gotovo 8%. Ako se šećerna bolest ne otkrije na vreme i ne leči može doći do ozbiljnih komplikacija, uključujući srčani i moždani udar, bubrežnu insuficijenciju, amputaciju ekstremiteta i gubitak vida.\nSmatra se da je nedovoljan unos voća i povrća odgovoran za nastanak 20% svih bolesti srca i krvnih sudova. Prekomerna telesna težina i gojaznost u dečijem uzrastu povećavaju rizik za nastanak srčanog i moždanog udara pre 65. godine života za 3 do 5 puta.\nPored promenljivih faktora rizika, postoje i faktori rizika koji se ne mogu menjati. Međutim, osobe iz ovih rizičnih grupa bi trebalo da redovnije kontrolišu svoje zdravlje.\nKVB postaje sve češća pojava u starijem životnom dobu. Kako čovek stari, srce prolazi kroz postepene fiziološke promene, čak i u odsustvu bolesti. Srčani mišić sa starenjem ne može u potpunosti da se opusti između dve kontrakcije što ima za rezultat da komore postaju krute i rade manje efikasno.\nOve fiziološke promene nastale sa procesom starenja mogu da doprinesu dodatnim komplikacijama i problemima pri lečenju KVB.\nMuškarci imaju veći rizik za pojavu bolesti srca od žena u premenopauzi. Posle menopauze rizik se izjednačava. Rizik za nastanak moždanog udara je isti kod žena i muškaraca.\n← USKORO BESPLATNE KNJIGE\nCILJEVI I INDIKATORI →\n25/06/2018, 4:34 am


U nedelju u Kruševcu promenljivo oblačno i sveže – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / SERVIS / U nedelju u Kruševcu promenljivo oblačno i sveže\nU nedelju u Kruševcu promenljivo oblačno i sveže\nU nedelju se zadržava hladno vreme za ovo doba godine uz promenljivu oblačnost sa povremenom kišom i kratkotrajnim lokalnim pljuskovima. Više suvog vremena biće u prvom delu dana, a češća kiša se očekuje popodne i uveče. Vetar umeren severozapadni. Pritisak oko normale. Minimalna jutarnja temperatura od 8°C do 12°C, a maksimalna od 16°C do 19°C, u Negotinu do 21°C. Uveče kiša, osim u Timočkoj Krajini i na jugu Srbije.\nU nedelju u Kruševcu promenljivo oblačno i sveže sa i sunčanim intervalima i povremenom kišom popodne i krajem dana. Vetar slab do umeren severozapadni. Pritisak malo iznad normale. Minimalna temperatura 10°C, a maksimalna oko 17°C.\nPočetkom iduće sedmice i dalje sveže uz promenljivu oblačnost sa povremenom kišom i kratkotrajnim lokalnim pljuskovima. Dnevna temperatura u većini mesta neće prelaziti 20°C. Otopljenje sa više sunčanih sati možemo očekivati od srede, četvrtka.\nBiometeorološka prognoza za Srbiju za: 31.05.2020. – NEDELJA\nNa severu Srbije očekuje se nešto povolјnija biometeorološka situacija za hronično obolele. U ostalom delu zemlјe pojačane tegobe su moguće kod osoba sa srčanim, respiratornim i reumatskim obolјenjima. Meteoropatske reakcije u vidu glavobolјe i nervoze biće izražene u jačoj formi u južnim delovima zemlјe.\nTag kiša Promenljivo oblačno\nNAPREDAK - RADNIČKI 1:1(0:0)


Biblioteka Matice srpske obeležava svoj dan onlajn\nApril 25, 2020 17:30\nBiblioteka Matice srpske obeležiće 28. april svoj dan u virtuelnom okruženju, u kojem je i dalje zbog vanrednih okolnosti usled pandemije novog korona virusa.\nDan Biblioteke Matice srpske biće obeležen kratkim obraćanjem upravnika Selimira Radulovića na sajtu i Fejsbuk stranici ustanove, elektronskom prezentacijom o Biblioteci Matice srpske od nastanka 1826. do 2020. godine.\nBiće predstavljen kratki istorijat i pregled rada, elektronska prezentacija prve razmene knjiga Matice srpske s Ruskom akademijom nauka, i biće objavljivane na svaki sat po jedna pesma najistaknutijih srpskih autora poezije na Fejsbuk stranici Biblioteke Matice srpske.\n“Živimo u vremenu opominjućeg pandemijskog znaka koji se nadneo nad savremenim svetom. On nas je sprečio da se viđamo s dragim ljudima, da obavljamo svakodnevne obaveze, da obeležavamo datume, koji nas učvršćuju u veri da kulturom možemo graditi puteve za koje znamo kuda vode. Jedan od takvih datuma je 28. april, Dan Biblioteke Matice srpske - svečani datum srpske kulture u celosti. Svest o tome da ona postoji već skoro 190 godina dovoljan je razlog da se trenutna okolnost doživi kao prolazna, kao jedna od prepreka koje su joj stajale na putu tokom niza godina”, saopštila je Biblioteka Matice srpske.\nPovodom Dana Biblioteke ustanovljena je i nagrada "Zlatna knjiga Biblioteke Matice srpske ", koja se dodeljuje za doprinos bibliotekarstvu i bibliografskom radu istaknutog naučnika, književnika ili umetnika. Nagradu može dobiti istaknuti naučnik, književnik ili umetnik ako ima svoju zadužbinu u Biblioteci Matice srpske. Priznanje čini povelja i zbornik radova sa okruglog stola o dobitniku, a prvi dobitnik bio je akademik Predrag Piper, a potom Radovan Beli Marković, Svetislav Božić i Lazar Čurčić.\nOtkazani Dani komedije u Jagodini 44\nEvropska festivalska asocijacija pisala Vladi Srbije 39\nBiblioteka Matice srpske obeležava svoj dan onlajn 31\nSKANDALOZNO: Srbi cinkarili Srbe na severu KiM! 7108\n14:58 May 27, 2020\n14:48 May 27, 2020


Sahranjen Dragan Janjić, urednik Bete | Društvo i ekonomija | Direktno\n03. 01. 2021. 13:59 2\nPodsetio je da je Janjić 1994. godine sa još sedmoro kolega, "slušajući svoju savest i čuvajući profesionalni integritet i poštenje", pokrenuo novinsku agenciju Beta.\n- Beta se vrlo brzo nametnula kao pouzdan i verodostojan izvor informisanja za domaću i medjunarodnu javnost, posebno u sukobima u BiH. Glavnu zaslugu za to imao je Janje - kako smo ga zvali. On je vodio dopisničku mrežu koja se javljala sa svih zaraćenih strana - rekao je Diklić.\nNaveo je da Janjić "nikada nije frizirao" vesti sa ratišta u BiH, čak ni kada su dolazile sa Majevice gde je rođen ili iz Tuzle gde se školovao.\n- Samo njegova duša je znala kako mu je bilo. Njegova Bosna je patila i on sa njom, ali ne i novinarska istina o svim posledicama tadašnje sulude politike i postupaka. Zahvaljujući njegovom ogromnom naporu, Beta je uspešno pokazala i dokazala da pravo novinarstvo jeste i mora ostati odgovoran i nadasve častan poziv. Taj kvalitet je Beta, zahvljajući Draganu, zadržala do danas - rekao je Diklić.\n- Bio je beskompromisni borac za slobodnu novinarsku reč, za poštovanje etike u novinarstvu i za bolje sutra svih nas. Njegova nesebičnost, spremnost da pomogne mlađjima, izraženi smisao za kolektivni rad, nedostajaće svima u Beti. Trebaće mnogo napora i predanog rada da se popuni praznina nastala Draganovim odlaskom - kazao je Diklić.\nJanjić je rodjen 6. oktobra 1955. u mestu Lopare, u Bosni i Hercegovini. Završio je Filološki fakultet u Beogradu. Novinarsku karijeru počeo je u agenciji Tanjug, gde je radio od 1983. do 1994. kao novinar, reporter i urednik. Jedan je od osnivača nezavisne novinske agencije Beta u kojoj je od 1994. do 2000. bio urednik unutrašnje redakcije i zamenik glavnog i odgovornog urednika, a od 2000. do 2007. glavni i odgovorni urednik.\nSahrana Dragan Janjić Beta\nSahrana Atanasija Jevtića sutra u Trebinju (VIDEO)\nSahranjen legendarni Milenko Savović\n"Ne kupujte cveće": Sahrana Milana Bandića u sredu


Naughtybabee у слободном секс видео видео ћаскање у 4iv\n21, Škorpija, Turkey , Istanbul\nPoslednje prijavljivanje: 15.6.19. 22.50.03\nKlikom na dugme, podići ćeš Naughtybabee na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. Naughtybabee će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o Naughtybabee\nRadni sati Naughtybabee\nAmaterski klipovi od Naughtybabee


Legle pare "Vagonki", "Lokomotivi" i EI - juGmedia\nNIŠ – Ministarstvo ekonomije i regionalnog razvoja uplatilo je novac koji je po programima podrške metalnoj industriji dugovalo niškim preduzećima iz nekadašnjeg MIN Holdinga, „Lokomotivi“ i „Vagonki“, oba u restruktuiranju. Lider URS za Niš Branislav Jovanović takođe je potvrdio da su uplaćene i januarske subvencije EI Holdingu u iznosu od četiri miliona dinara.\nMIN „Lokomotivi“ uplaćen je dug od 115 miliona dinara a „VAgonki“ 67 miliona dinara. Prema Jovanovićevim rečima „Lokomotiva“ će moći da ove godine računa i na 40 miliona dinara za posao remonta osovinskih sklopova za lokomotive i još 300 miliona dinara za remont 10 elektrolokomotiva serije 461.\n– I preduzeće MIN „Vagonka“ dobiće posao vredan 45 miliona dinara za popravku terenih vagona, izjavio je Jovanović za“Večernje Novosti“ koji se osvrnuo da su nedavni napadi na pomenuto ministarstvo da je uskratilo subvencije EI Holdingu jer je sa mesta direktora smenjen Miodrag Stamenković, kadar URS, bili “ ispolitizovani i neosnovani“.


Da li ste zadovoljni uslugama JKP „Vodovod i kanalizacija“ | ZR KLIK\nZrenjanin- U periodu od 25. novembra do 25. decembra JKP „Vodovod i kanalizacija“ i Grad Zrenjanin sprovode ispitivanje zadovoljstva korisnika uslugama JKP „Vodovod i kanalizacija“ Zrenjanin.\nIspitivanje se sprovodi na teritoriji Grada Zrenjanina, dakle u samom Zrenjaninu i u svim naseljenima mestima gde preduzeće pruža svoje usluge.\nDodatne informacije u vezi sprovedenog ispitivanja mogu se dobiti putem besplatne infolinije 0800/024-023 ili korisničkog mejla [email protected]\nIspitivanje je organizovano i sprovodi se u skladu sa „Metodologijom sprovođenja ispitivanja zadovoljstva korisnika“ koju je nedavno publikovala Stalna konferencija gradova i opština (SKGO) uz pomoć države Švedske, a nakon završenog dvogodišnjeg projekta u kom su učestvovale opštine Srednjebanatskog okruga, i u kom je, ispred Grada Zrenjanina učestvovalo naše preduzeće.\nTokom projekta definisana je metodologija ispitivanja, a ista je proverena sprovedenim ispitivanjem krajem 2018. godine. Upravo ispitivanje koje je sprovelo naše preduzeće i način komunikacije koji je ostvaren sa korisnicima je od strane švedskih stručnjaka za komunikaciju ocenjeno kao primer dobre prakse u Srbiji, a prezentovano je švedskim javnim preduzećima tokom studijske posete Švedskoj. Ponosni smo na činjenicu da je publikovana Metodologija, koja će se primenjivati u celoj Srbiji, zasnovana na predlozima i rezultatima našeg rada, kao i stečenog iskustva tokom realizacije projekta“, navodi se u saopštenju JKP „Vodovod i kanalizacija“ Zrenjanin.


Kako je jedan strateg vratio demokrate iz mrtvih • Novi treći put\nKako je jedan strateg vratio demokrate iz mrtvih\nDavne 1984. u večernjim časovima, 6. novembra, izborne štabove predsedničkih kandidata demokrata i republikanaca obeležavale su različite emocije. Tadašnji predsednik, Ronald Regan, trijumfalno je obeležio 17 miliona glasova više za njegov reizbor, nego za promenu oličenu u demokratskom protivkandidatu. Valter Mondejl, predsednički kandidat demokrata, obeležio je jednu od najgorih večeri svog života.\nNjegova levičarska agenda pobedila je u samo jednoj od 50 saveznih država, naspram nove konzervativne agende Ronalda Regana i Republikanske stranke. Sličnu sudbinu doživeo je i četiri godine pre njega, tada aktuleni predsednik demokrata Džimi Karter, a četiri godina nakon Mondejla isto je doživeo predsednički kandidat demokrata Majkl Dukakis. Tri pobede republikanaca donele su 12 godina vlasti predsedničkih kandidata ove stranke, a više od decenije frustracija među demokratama i njihovoj tvrdoj bazi.\nMeđutim, ovi porazi nisu bili slučajnost.\nNovi pristup i Al From\nKada se pogledaju ankete stavova građana osamdesetih i uporede sa programom demokrata, mogu se videti jasne razlike. Konzervativni talas preplavio je Ameriku tih godina, dok su se demokrate pridržavale stavova karakterisanih od strane “nove levice”, koji u to vreme nisu bili popularni među građanima, ali jesu među partijskim funkcionerima.\nUkoliko se pogleda predizborna anketa magazina Time iz 1988. godine, republikanci su u odnosu na demokrate ulivali više poverenja građanima kada se pogledaju ključne teme. U sferi odbrane, prednost republikanca je bila +43%, u sferi poverenja u vođenje ekonomije +22%, u održavanju inflacije pod kontrolom +22% i u suzbijanju kriminala +17%. Demokratska partija je delovala kao partija koja nije sposobna da bude vlast i suočava se sa najvažnijim problemima, te je u anketama percipirana kao “mlitava”, “slaba” i “van dodira sa građanima”.\nOvakva situacija nije delovala kao večito prokletstvo jednom od višegodišnjih javnih službenika u vreme predsedničkog mandata Džimija Kartera. Iskusni javni službenik, Al From, video je izlaz iz ove situacije. Godinu dana nakon fijaska Valtera Mondejla, pokrenuo je Demokratski liderski savet, a kasnije i Institut progresivne politike, kao organizacije sa ciljem pronalaženja novog pristupa koji će demokratama doneti pobede i pomoći im da izađu iz političkog ćorsokaka.\nAl From je ovaj problem opisao i kroz svoj poznati citat. “Demokrate moraju da pokažu čvrstoću da bi vladali. Građani ne sumnjaju da su republikanci čvrsti”. Proizvod rada stratega Ala Froma i njegovih organizacija će trajno promeniti i demokrate i Ameriku, iako u početku nije delovao kao naročito perspektivna putanja. Čuveni Džesi Džekson nazvao je pežorativno Fromovu ekipu kao demokrate za dokoličarsku klasu (Democrats for leissure class – DLC).\nPut Froma do pobedničkog pristupa demokrata\nPrve ankete koje je From pregledao bile su pilula realnosti za tadašnju partiju. Političke pozicije stranke po važnim pitanjima nisu uveravale građane da mogu biti kompetentna vlast. Glavna opaska je bila da stranka u kontinuitetu gubi u ključnoj trci za glasove belačke srednje klase sa oko 50+% prema 40%. Ova najbrojnija kategorija stanovništva u kontinuitetu je kažnjavala demokrate na biračkim mestima.\nFrom je povodom ovog stanja na terenu povukao nekoliko važnih poteza. Za početak, sa svojim saradnicima definisao je novi politički pristup, koji bi mogao da računa na većinsku podršku građana u duelima sa republikancima, kao i prateće politike koje bi taj pristup sprovodile na vlasti. Kroz višegodišnje definisanje strategije nastale su “nove demokrate” i jednostavan slogan novog pristupa “odgovornost, jednake prilike, zajednica”. Cilj je bio definisanje progresivne politike za informaciono doba, odnosno osavremenjivanje Trumanovog i Kenedijevog političkog pristupa kod demokrata, koji je nestao pod naletom “nove levice” šezdesetih.\nPristup novih demokrata predstavljao je predlog pomeranje partije ka političkom centru, koji bi stranku po pitanjima spoljne politike, bezbednosti i ekonomije približio prosečnom glasaču i njegovim strahovima i interesima. Cilj nije bio samo puko ublažavanje stavova, već stvaranje nove i koherentne političke filozofije koja bi funkcionisala na stubovima odgovornosti, jednakih prilika i zajednice.\nOsnova ove politike je bila jednostavna: ubediti prosečnog Amerikanca da demokrate neće upropastiti ekonomiju na vlasti, da mogu uspešno da rukovode spoljnom politikom u globalizovanom svetu, kao i borbom protiv tada rastućeg kriminala.\nIako su u istraživanjima ove poruke nailazile na pozitivan odgovor targetiranih birača, ovom pristupu je falio konkretan izborni test i osoba koja tu politiku može da predstavi. Al From i “Demokratski liderski savet” su se odlučili za najrizičniji metod, a to je lansiranje svog predsedničkog kandidata u unutarpartijskoj trci, koji će sutra postati predsednik i potvrditi validnost ove strategije.\nPut do pobeda\n“Demokratski liderski savet” u okviru svoje mreže obuhvatio je više stotina funkcionera demokrata širom Amerike. Početkom devedesetih bilo ih je oko 750. Međutim, pored velikog broja senatora, kongresmena, guvernera, gradonačelnika i javnih službenika, From i njegovi saradnici imali su problem da pronađu najboljeg prezentera nove politike. Četiri predsedavajuća savetom nisu uspela da naiđu na dovoljno zainteresovan odgovor birača.\nU aprilu 1989, Al From uputio se ka Lidl Roku u Arkanzasu. Guverner ove države, Bil Klinton, delovao je kao neko ko bi mogao da iznese ovu agendu. Bio je mlad, južnjački guverner, umerenih stavova i spremnosti na reforme. Još tada brojni konsultanti su ga opisivali kao “političkog talenta koji se nalazi jednom u milion”. Nakon oko godinu dana ubeđivanja, Klinton je pristao na angažman “Demokratskog liderskog saveta”.\nNovopatentirani centristički pristup Ala Froma, uz Klintonov politički talenat i angažman ekscentričnog političkog konsultanta Džejmsa Karvila, postavili su se 1992. godine kao ozbiljna pretnja po republikanskog predsednika Džordža Buša starijeg. Uz dosta kritika, loših situacija i konkurenata unutar Demokratske partije, Klinton je uspeo da dobije nominaciju svoje stranke.\nPretnja po Džordža Buša starijeg se u finišu kampanje 1992. pretvorila u ozbiljnu opasnost, a 3. novembra iste godine Bil Klinton pobedio je tada aktulenog predsednika i postao prvi demokrata na tom mestu posle 12 godina. Nakon četiri godine vlasti, Klinton je pobedio i republikanskog protivkandidata Boba Dola 1996. i postao prvi reizabrani demokrata nakon Ruzvelta.\nPristup Ala Froma je uspeo i demokrate su ponovo vraćene u igru, ali ovaj put trajno.\n[click_to_tweet tweet=”Proizvod rada stratega Ala Froma i njegovih organizacija će trajno promeniti i demokrate i Ameriku, iako u početku nije delovao kao naročito perspektivna putanja. | ” quote=”Proizvod rada stratega Ala Froma i njegovih organizacija će trajno promeniti i demokrate i Ameriku, iako u početku nije delovao kao naročito perspektivna putanja.”]\nPosledice Fromove reforme\nNovi centristički pristup Froma preobrazio je demokrate kao partiju i stvorio od njih pobedničku snagu. Demokrate su dobile novu alatku u borbi protiv desnice. Svi predsednički kandidati od Bila Klintona, do sadašnjeg kandidata Džoa Bajdena pridržavali su se ovog pristupa. Od snage koja je izgubila tri izborna ciklusa za redom, demokratski kandidati su postali snaga za koju je do danas, sem 2004, glasala većina birača.\nIako se ova većina glasova, zbog elektorskog sistema, nije u slučaju Ala Gora ili Hilari Klinton pretvorila u predsedničke mandate, centrizam novih demokrata se pokazao kao platforma za koju većina birača glasa i ono što vrednosno jeste. Nove demokrate su vratile progresivnu politiku u institucije gde se nalazi politička moć, a koja je u ovoj manje puritanskoj formi mogla da pobedi i sprovede agendu u delo.\nSa vremenske distance, Klintonova i Fromova politika u dva mandata može delovati kao relativno konzervativna u poređenju sa današnjim programom demokrata. Međutim, početkom devedesetih imala je vrlo jasnu instrumentalnu vrednost, a to je prekid dominacije republikanaca i trajno skretanje Amerike u pravcu progresivne politike.\nRezultat toga je da danas predsednički kandidat demokrata, Džo Bajden, na izbore izlazi sa platformom progresivnijom od demokratskih kandidata iz osamdesetih i da sa njom ubedljivo vodi u anketama i u podršci tom programu od strane građana. Ovo nije bilo zamislivo pre Froma i zato ga Klinton i danas opisuje kao “čoveka koji je pojedinačno najviše pozitivnog doneo Americi”. Iz ugla progresivne politike, on to svakako jeste.\nTagovi: al from, bil klinton, demokratska partija, nove demokrate, sjedinjene američke države