Sve Local* klase koje smo posmatrali poslednji put ignorišu kompleksnost koju uvode vremenske zone. Vremenske tone su skup pravila koja odgovaraju oblastima gde je standardno vreme isto, i ima ih oko 40. Svaka vremenska zona ima odstupanja od UTC-a , tako da se njegovo vreme pomera u sync sa UTC, ali postoje razlike. Nažalost, definisana odstupanja od UTC -a mogu varirati usled promena u pravilima. Vremenske zone imaju dva različita identifikatora: skraćeni, tj. "PLT", i duži, tj. "Asia/Karachi".\nOdstupanje u vremenskoj zoni je period vremena u kome se vremenska zona razlikuje od vremena Greenwich/UTC. Odstupanja u vremenskoj zoni mogu biti rešena u određenom trenutku. Na primer, leti Pariz je po Greenwich/UTC + jedan sat. Zimi, je Greenwich/UTC + dva sata. Ne morate da budete svesni svih detalja, jer JSR-310 ovo izdvaja za vas, ali treba da razumete osnovni koncept, da ne postoji mapiranje jedan na jedan između odstupanja i vremenskih zona. Kada kreirate svoju aplikaciju, trebalo bi da razmotrite koji je scenario podesan za upotrebu vremenskih zona, i kada su odstupanja prikladna.\nKlase vremenskih zona\nPostoji veliki broj klasa koje predstavljaju delove sistema vremenskih zona. Sve ove klase su zasnovane na oblastima, što će reći da se mogu potražiti po podoblastima, kao što su Day, Second ili ZoneOffset.\nZonedDateTime - datum i vreme sa potpuno kvalifikovanom vremenskom zonom. Ovo može rešiti odstupanja u bilo kom trenutku. Opšte pravilo je da ako želite da predstavite datum i vreme, bez oslanjanja na kontekst određenog servera, tada bi trebalo da koristite ZonedDateTime.\nOffsetTime - vreme sa rešenim odstupanjem.\nOffsetDate - datum sa rešenim odstupanjem.\nOffsetDateTime - datum i vreme sa rešenim odstupanjem. Ovo je korisno za serijalizaciju baze podataka, o kojoj će se diskutovati niže, a takođe može biti korišćeno kao format za serijalizaciju logovanja vremenskih oznaka, ukoliko imate server sa drugačijim vremenskim zonama.\nPostoje takođe klase za oblikovanje određenih koncepata u okviru domena vremenskih zona.\nZoneId - identifikator oblasti. Svaki ZoneId odgovara nekim pravilima koje vremenska zona definiše za tu oblast. Kada projektujete svoj softver, ako razmotrite razbacivanje String-a kao što su "PLT" ili "Asia/Karachi", onda bi trebalo da umesto toga koristite ovaj domen klase. Na primer, čuvanje korisničkih preferenci za svoju vremensku zonu.\nZoneOffset - vremenski period koji odgovara razlici između Greenwich/UTC i vremenske zone. Ovo može biti rešeno za određeni ZoneId u određenom trenutku.\nApi konvencije, koje su bile navedene za Local* klase, takođe su prisutne za oblasti koje su zasnovane na vremenskim zonama. To uključuje:\nKreiranje objekta upotrebom fabričkog metoda koji počinje sa 'of', 'from' ili 'now'.\nzoned = ZonedDateTime.parse("2007-12-03T10:15:30+01:00[Europe/Paris]");\n// Extract useful components\nVrednosti kojima se pristupa pomoću get* metoda, i novim objektima napravljenim pozivanjem metoda with* ili plus*, na nekom postojećem objektu.\n// changes offset, whilst keeping the same point on the timeline\nDobro definisano naručeno poređenje zasnovano na vremenskoj liniji.\nSnažan Adjuster mehanizam za za oblikovanje poslovne logike zasnovane na manipulacijama.\nzdt = zoned.with(firstDayOfYear());\nzdt = zoned.with(lastInMonth(TUESDAY));\nzdt = zoned.with(time);\nBaza podataka i JDBC\nANSI SQL pruža dve vrste koje se odnose na vremenske zone - varljiv, nazvan"TIME WITH TIME ZONE" i "TIMESTAMP WITH TIME ZONE". Nijedna od ove dve vrste zapravo ne skladišti vremensku zonu. Obe skladište odstupanje. Ovo je važno, jer to znači da ne možete da rešite tačno vremensku zonu, čak iako ste uporni. To znači da programeri treba da razmotre da li je bolji izbor da skladište samo odstupanje, ili takođe, treba da skladište i vremensku zonu.\nVredno je napomenuti da neće biti nikakvih javnih promena JDBC API -ja, da bi se podržao JSR-310 samo zbog spec. Postojeće generičke setObject i getObject metode će biti dovoljne.\nPostojeće klase vremenskih zona\nPostoje klase vremenskih zona u Java - java.util.TimeZone - ali one ne koriste JSR-310, jer je svih 310 klasa nepromenjivo, i vremenske zone su nepromenjive. Postoje takođe osetljivi, nekompatibilni problemi kojih treba biti svestan, naročito da prethodna implementacija vremenske zone koristi samo 32bita za skladištenje podataka vremenskih zona. Ovo ograničava vrednosti za podršku, na između 1901-12-13T20:45:52Z i 2038-01-19T03:14:07Z. Očigledno, JSR-310 nije ograničen nekim restrikcijama, i podržava širi spektar vremenskih zona. Rezultat je da kompatibilnost datuma, između postojećih klasa vremenskih zona i JSR-310 nije garantovana, ali ako uvek koristite nove klase, oni će vam obezbediti precizne informacije o vremenskim zonama za širi spektar datuma, nego što je to prethodno bilo moguće.\nPogledao sam kako se mogu koristiti vremenske zone, i kada treba uzeti u obzir OffsetDateTime i ZonedDateTime. U trećem delu, planiram da govorim o periodima, koji su način predstavljanja razlika između dva datuma ili vremena.\nMožete pratiti poslednje faze JSR-310 programiranja, čitanjem mailing list ili na openjdk project , gde se vrši posao implementacije, i rezultati se šalju mejlom.\nPublished (Last edited): 21-05-2013 , source: http://www.insightfullogic.com/blog/2012/dec/19/date-and-time-java-8-2/


Četvrti borski međunarodni rukometni turnir za mlađe kategorije – RADIO TELEVIZIJA BOR\nČetvrti borski međunarodni rukometni turnir za mlađe kategorije\nBOR- Prvog dana vikenda u Sportskom centru u Boru, od 8 do 16 sati, igraće se utakmice međunarodnog rukometnog turnira za mlađe kategorije, u organizaciji Ženskog juniorskog rukometnog kluba Bor RTB i Rukometnog kluba Borsko jezero. U mini-rukometu, kategorijama pionira i kadeta nastupaće i mlade selekcije Zaječara i Jagodine, zajedno sa makedonskim timovima “Velkova 5”, “Šampion” i “Makedonija- Đorče Petrov” iz Skoplja, sa kojima su borski timovi uspostavili uspešnu saradnju. Zahvaljujući tome, po principu uzvratnih poseta u maju i decembru, ovakvi turniri organizuju se več četvrtu godinu. S obzirom na to da je na programu više od 20 utakmica, takmičenje počinje još u petak popodne, u sali Mašinsko- elektrotehničke škole. Drugog dana vikenda, u borskom sportskom centru igraće se i utakmice rukometne lige mlađih kategorija centralne Srbije za igrače uzrasta do 14 godina.\nPre finala Kupa istok, koje će se igrati tokom naredne sedmice, borski rukometaši zaključuju jesenji deo prvoligaškog takmičenja utakmicom sa ekipom Vlasotinca, u subotu, u 21 sat. Gosti su u sezoni pretrpeli samo dva poraza i nastojaće da sačuvaju mogućnost da ostanu pratioci Zaječara i Jagodine, timova koji će u međusobnoj utakmici u Zaječaru, u subotu, u 19 sati, odlučivati o tituli jesenjeg prvaka. Ekipi Zaječara dovoljan je i nerešen ishod.\nDrugi krug prvoligaškog takmičenja borske košarkašice počinju, u subotu, gostovanjem Loznici, jednom od najprijatnijih iznenađenja takmičenja. Ekipa sa zapada Srbije debitovala je u najjačem rangu pobedom u Boru posle neizvesne završnice utakmice 49:46, a potom je još ostvarila polovičan učinak od po pet pobeda i poraza, što joj je bilo dovoljno da prvi krug takmičenja završi na deobi petog i šestog mesta na tabeli sa ekipom beogradskog Partizana. Borski tim zabeležio je samo tri pobede, ali, posle Vrbasa, svakako računa da ima snage da iznenadi još nekog od rivala koji je prethodno ostvario bolji učinak.\nKošarkaši Bora prvog dana vikenda gostuju Dimitrovgradu tima koji je ostvario tri pobede više u sezoni i na deobi je trećeg i četvrtog mesta na tabeli Prve regionalne lige.\nU desetom kolu Druge lige istok, odbojkašice Bora gostuju, u subotu, Jagodini. Ekipa Majdanpeka domaćin je Stampedu, prvog dana vikenda, u 18 sati. Knjaževac gostuje niškom Studentu, a Zaječar, u nedelju, ekipi Pande u Vranju, timu koji je takođe zabeležio sedam trijumfa i dva poraza, iako ima bod manje.\nKlubovi malog fudbala Bora i Majdanpeka zaključuju prvu polovinu takmičenja u istočnoj grupi Treće futsal lige međusobnom utakmicom u Boru, u ponedeljak, u 17 sati i 30 minuta. U jesenjem derbiju, u nedelju u 18 sati i 30 minuta, Timok dočekuje ekipu niškog Radničkog, a rezultati ove dve utakmice odrediće i jesenjeg prvaka lige, jer su u konkurenciji za to mesto ekipe iz Niša, Majdanpeka i Zaječara.\nTags: borski, druga, futsal, istok, kadeti, košarka, kosarkasi, košarkašice, liga, makedonija, mali fudbal, medunarodni, mini rukomet, mlade kategorije, odbojka, pioniri, prva, regionalna, rukomet, rukometasi, rukometni, skoplje, treca, turnir\nPrevious Borski rukometaši u finalu „Kupa istok“\nNext Strelci „Metalca“ sutra u finalu Lige centralne Srbije


Preko Kurca Do Zvezda - Domacisexfilmovi.com\nPornic Preko kurca do zvezda je jedan od najboljih domacih pornica koje cete ikada gledati! Pogledajte kako zaista izgleda ceo put do zvezda! Marina je mlada devojka kojoj su rekli da su porno filmovi realnost koju ce morati da prodje ako zeli da postane zvezda!\nPored ovog na nasem sajtu vas ocekuju najbolji domaci pornici, koje mozete gledati bez ogranicenja ukoliko ste placeni clan naseg sajta. Za cenu jednog obroka u fast foodu, uzivajte u najboljim domacim porno filmovima!\nNajtrazeniji na nasem sajtu su izmedju ostalog Porno filmovi Srbija, Pornici Hrvatska, Porno Filmovi Bosna i Ex Yu Pornici. Sve to i jos vise mozete naci samo kod nas!\nNajbolji pornici Srbija su kod nas - proverite! Jebanje bez cenzure, najlepse devojke koje ce vas sokirati!


E-learning sistem za grafičku tehnologiju VŠSS Beogradska politehnika - Sinteza 2014\nE-learning sistem za grafičku tehnologiju VŠSS Beogradska politehnika\nU radu se predstavlja E-learning sistem za predmete grafičke tehnologije VŠSS Beogrdska politehnika. Ovaj sistem je još u razvoju i planira se njegova implementacija u nastavni proces. Cilj rada je da sagledaju pozitivne i negativne strane ovakvih sistema. Takođe želimo da prikažemo i osmišljeni vid komunikacije putem Interneta. Kroz ovaj rad želimo da ukažemo i na određene mogućnosti materijalnih i resursnih ušteda u obrazovanju. U radu se uporedno prikazuju rezultati studenata uzorkovane grupe korisnika kao i studenata koji su nastavu pratili klasičnim putem, čime se dokazuje oprasvdanost uvođenja ovakvog sistema edukacije.\nS. Trajković, D. Brkić, D. Radaković, “E-learning sistem za grafičku tehnologiju VŠSS Beogradska politehnika,” in Sinteza 2014 - Impact of the Internet on Business Activities in Serbia and Worldwide, Belgrade, Singidunum University, Serbia, 2014, pp. 429-432. doi:10.15308/sinteza-2014-429-432\nTrajković, S., Brkić, D., Radaković, D. (2014). E-learning sistem za grafičku tehnologiju VŠSS Beogradska politehnika. Paper presented at Sinteza 2014 - Impact of the Internet on Business Activities in Serbia and Worldwide. doi:10.15308/sinteza-2014-429-432


Suze Svetog Lavrentija: Biseri rasuti po celom nebu - Sputnjik Srbija\n09:59 19 Jul 2018\nSuze Svetog Lavrentija: Biseri rasuti po celom nebu\n21:44 16.08.2017 Preuzmite kraći link\nNebo nad Krasnodarskom pokrajinom tokom meteorske kiše Perseida.\nS vremena na vreme, dogodi se da smo svedoci izuzetnih prirodnih fenomena. Nedavno je to bila kiša meteora. Perseidi su verovatno najpoznatiji meteorski roj i pojavljuju se svake godine krajem jula i tokom avgusta.\nU srednjem veku Perseidi su bili poznati kao Suze Svetog Lavrentija, koji je mučen 10. avgusta 258. blizu maksimuma aktivnosti roja.


Grabilice | O Nama\nCE standard i ISO-9001:2015\nCromex® Grabs; sve za manipulaciju suvim, rasutim teretima, bagerovanje i reciklažnu industriju.\nNezavisnost, iskustvo i stručnost od 1985. uz sertifikovanu pouzdanost u sektoru izrade profesionalnih grabilica za kranove i građevinske mašine, samo su neke od karakteristika koje čine Cromex grabilice očiglednim izborom kada su u pitanju rešenja pravljena po meri. Naše grabilice su napravljene prema svetskim standardima, i ponosni smo što posedujemo savremen mašinski park koji se izuzetno brzo prilagođava tehničkom napretku.\nTrudimo se da zaključimo saradnju sa našim kupcima i poslovnim partnerima na osnovu vernosti i fer-pleja. Umesto da budemo zadovoljni kratkoročnim uspesima, cilj nam je da izgradimo dugoročna parterstva. Naša politika jeste takva da smo zadovoljni našim radom samo onda kada je i kupac ili poslovni saradnik zadovoljan.\nNaši proizvodi se mogu videti u mnogim lukama, fabrikama cementa i čeličanama, kao i na brodovima u Turskoj i u sve većem broju drugih država. Tehnologija visokog kvaliteta i pouzdani proizvodi rezulat su našeg poštovanja tržišne potražnje u kombinaciji sa postepenim poboljšanjem i uvođenjem decenijama sticanog iskustva. Naša nezavisnost nam omogućava da brzo i samostalno donosimo odluke.\nMerimo uspeh zajedničkim zadovoljstvom, budući da broj naših kupaca raste, a proizvodi i usluge pružene nakon prodaje prevazilaze njihova očekivanja.\nCromex® Spoljna Trgovina\nOzan Ozkan, izvršni menadžer\nMehaničke grabilice sa ručnim istovaranjem\npreklopne sa dve kašike polip spiralna kuka sa više čeljusti makazaste četvrtaste sa hvataljkama za bagerovanje okaste za rukovanje deblima za šećernu trsku motorizovane za rukovanje starim gvožđem podvodne\nCertifikat i garancija\nSvi naši proizvodi su pod minimalnom garancijom od 12 meseci.


NBS | TVOJ NOVAC - Šta je korisno da znate\nO čemu treba da vodite računa prilikom zaduživanja\nOvde nećete pronaći savete i preporuke kod koje finansijske institucije i u koje proizvode da uložite svoja sredstva, ali možete pronaći informacije i alate koji će vam pomoći da ih bolje razumete i da lakše i odgovornije odlučite o tome u šta da investirate svoj novac. Takođe, saznaćete kako da se odgovorno zadužujete, šta treba da pitate, koje korake da preduzmete da biste unapredili svoja znanja iz oblasti ličnih finansija, kao i gde i od koga da potražite pomoć.\nNa raspolaganju su vam i korisni alati, podsetnici i kalkulatori koji će vam pomoći da steknete bolju sliku o određenom finansijskom proizvodu. Na taj način ćete, pre nego što se zadužite, dobiti informaciju koliko sredstava je potrebno da izdvojite od svoje zarade i da li je ostatak dovoljan da pokrije ostale životne potrebe.\nZa sve nedoumice i dodatne informacije pozovite Informativni centar Narodne banke Srbije besplatnim pozivom na 0800 111 110!\nPutem formulara možete postaviti pitanja u vezi s korišćenjem finansijskih usluga koje pružaju incititucije čiji rad nadzire Narodna banka Srbije (banka, društvo za osiguranje, davalac finansijskog lizinga ili društvo za upravljanje dobrovoljnim penzijskim fondom).\nPitajte nas | Pitanja i odgovori\nŠta je korisno da znate...


Renault Scenic 1.4 16V 98 vs Volkswagen Touran 1.4 16V TSI - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Renault Scenic 1.4 16V 98 vs Volkswagen Touran 1.4 16V TSI\nTouran (monovolumen - 5 vrata)\nDužina 4391 mm\nPa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju multi-namensko vozilo i koriste oblik karoserije monovolumen sa 5 vrata uz prednji pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Renault, 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 98ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 140ks koji potpisuje Volkswagen.\nOno što ponajpre moramo uzeti u obzir su rezultati Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranja izvršenih nad ova dva automobila. Dobra stvar je da su testirani i jedan i drugi, pri čemu je i jednom i drugom dodeljen podjednak broj zvezdica za bezbednost. Pored toga, osim zvaničnih rezultata kreš-testa, potrebno je analizirati i druge aspekte koji se tiču bezbednosti. Oba vozila predstavljaju multi-namensko vozilo, što u principu znači dobru poziciju po pitanju bezbednosti, ali ta činjenica ne ističe ni jedan od ova dva automobila. Nasuprot tome, kada je u pitanju težina vozila čiji uticaj nije zanemarljiv, nemački automobil nudi popriličnu razliku od 13% više metala.\nVolkswagen je daleko agilniji automobil i dostiže 100km/h za 4.5 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 200 kilometara na čas, 26km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti stvari deluju prilično slično za oba vozila, trošeći u proseku 7.3 litara goriva na 100 kilometara (39 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, nemački automobil pruža značajno viši nivo bezbednosti, preuzevši na taj način ulogu favorita. Stvari se nastavljaju u istom smeru, jer Volkswagen ostavlja konkurenta u oblaku prašine, nametnuvši se na taj način svakom entuzijasti. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Verujem da, kada se sve sabere i oduzme, imamo samo jednog pobednika, a to je Volkswagen. U svakom slučaju to je moje lično mišljenje izgrađeno na osnovu podataka kojima raspolažem. Ono što bi na kraju ipak trebalo da odluči je Vaš lični osećaj, a ja se nadam da će Vam u tome pomoći i moje smernice. Takođe, imate priliku da za samo dva minuta saznate koji bi to automobil, kada se sve uzme u obzir, za Vas odabrao naš virtuelni savetnik™, iz baze od 12.000+ različitih četvorotočkaša.


U četvrtak 21. decembra u 20h na Sceni „Ljuba Tadić“ Jugoslovenskog dramskog pozorišta biće izvedena predstava Narodnog pozorišta iz Sarajeva Divlje meso prema tekstu Gorana Stefanovskog u režiji Dine Mustafića. Drama Stefanovskog, napisana je 80-tih godina dvadesetog veka. U predstavi igraju Josip Pejaković, Zijah Sokolović, Vesna Mašić, Branko Ličen, Ejla Bavčić – Tarakčija, Sanela Pepeljak, Ermin Sijamija, Slaven Vidak, Riad Ljutović, Aldin Omerović, Vedran Đekić, Džana Pinjo, Dina Mušanović, Raisa Bužimkić i Amar Selimović.


Izmjena i dopuna Cjenovnika usluga u unutrašnjem i međunarodnom saobraćaju - BH Telecom d.d. Sarajevo\nBH Telecom d.d. Sarajevo > Obavještenja > Izmjena i dopuna Cjenovnika usluga u unutrašnjem i međunarodnom saobraćaju\n15.01.2021. Dalibor Ilić Obavještenja\nObavještavamo korisnike da će od 01.02.2021. godine doći do izmjena i dopuna Cjenovnika usluga u unutrašnjem i međunarodnom saobraćaju BH Telecoma, u okviru:\nUsluga BH Line mreže – Fiksna telefonska usluga\nBiz izbor usluge\nUvođenje u ponudu novog paketa fiksne telefonske usluge za poslovne korisnike – BizPhone Plus\nElementi ponude/uslovi korištenja BizPhone Plus paketa:\nPristupna taksa za paket BizPhone Plus – 23,40 KM sa PDV (neovisno od broja priključaka u paketu)\nCijena mjesečne pretplate po pojedinčanom priključku iz paketa BizPhone Plus – 9,36 KM sa PDV\nPaket BizPhone Plus sadržava minimalno 2, a maksimalno 4 priključka\nSvi pojedinčani priključci paketa BizPhone Plus su vezani isključivo za jednu lokaciju\nMeđusobna komunikacija priključaka iz paketa BizPhone Plus je besplatna.\nIzmjene u ponudi usluge IP Centrex\nKorisnicima IP Centrex usluge se omogućava korištenje dodatnih paketa za međunarodni saobraćaj: N-Line, E-Line, E-Line Super, koji podrazumijevaju jeftinije telefonske razgovore prema fiksnim mrežama određenih zemalja.\nIzmjene u ponudi Biz izbor usluge\nKorisnicima Biz izbor usluge se omogućava uključenje BizPhone Plus paketa u Biz izbor.\nSvaki telefonski broj/priključak iz paketa BizPhone Plus ima na rasploaganju 3.000 minuta za besplatne razgovore prema ostalim telefonskim priključcima iz Biz izbor grupe.


/ NOBELOVAC IVO ANDRIĆ U GRACU\nBranko Tošović\tNOBELOVAC IVO ANDRIĆ U GRACU\nIvo Andrić je u prestonici Štajerske boravio 1923. i 1924.\ngodine kao diplomata i doktorand na univerzitetu „Karl Franc“.\nPored opširne studije o Andrićevom boravku u Gracu, u knjizi je\nobjavljena njegova doktorska disertacija, kao i književna dela i\npublicistički radovi nastali tokom Andrićevog boravka u gradu na\ngodine pod nazivom „Andrić-Initiative“ usmerenog na proučavanje,\nprezentaciju i popularizaciju stvaralaštva Iva Andrića, koji je\nradio i studirao u Gracu od 1923. do 1924. godine. Cilj projekta je\nobeležavanje i istraživanje vremena i mesta boravka pisca u Gracu i\ndrugim gradovima Austrije, proučavanje njegovog stvaralaštva,\nposebno odnosa originala i prevoda na slovenske jezike i nemački\njezik, predstavljanje dela Iva Andrića austrijskoj i široj\nevropskoj javnosti. Projekat ima više pravaca i finansira se iz\nAndrićeva dela su zanimljiva i zbog toga što se radi o rođenom\nijekavcu koji je, što je vreme odmicalo, postepeno prelazio na\nekavicu, na kojoj se gotovo potpuno i zadržao. Andrićevi tekstovi\npisani su na oba pisma – ćirilici i latinici. Počeo je kao hrvatski\npisac, da bi se kasnije opredelio za srpski jezik. Ako se doda\nčinjenica da je stilu izlaganja posvećivao izuzetnu pažnju (o čemu\nje u nizu radova pisao i govorio), dobiće se potpuna slika o tome\nkoliko je Ivo Andrić značajan i za proučavanje interakcije jezika\nkoji se sada govore na području Bosne i Hercegovine, Crne Gore,\nU ovoj knjizi predstavljen je život i rad Iva Andrića u Gracu, u\nkome se 1923. i 1924. godine nalazio u diplomatskoj službi i na\ndoktorskim studijama. U to vreme on je odbranio disertaciju „Die\ngeistige Entwicklung in Bosnien unter der türkischen Herschafft“\n(„Razvoj duhovnog života u Bosni pod uticajem turske vladavine“),\nobjavio ili pripremao niz književnih, naučno-publicističkih i\npublicističkih radova. U knjigu su uvršćeni piščevi tekstovi\nnastali ili prvi put objavljeni 1923. i 1924. godine. Knjiga je\npodeljena na sledeće tematske celine: Ivo Andrić u Gracu, Andrićevi\nnaučni radovi,Andrićeva književna dela, Andrićevi publicistički\ntekstovi, Andrićeva prepiska. Slede izvodi iz doktorskih radova o\nIvu Andriću odbranjenih na Univerzitetu „Karl Franc“ u Gracu.\nPoseban deo posvećen je izradi elektronskog slovensko-nemačkog\nkorpusa Andrićevih dela pod nazivom „Andrićev Gralis-korpus“. Na\nkraju se daje popis prevoda Andrićevih tekstova na nemački jezik, a\ntakođe i biobibliografski podaci. Svi tekstovi su upareni u dve\njezičke verzije, tako da se može pratiti odnos originalne i\nprevedene reči, što će predstavljati koristan materijal kako za\nkontrastivna istraživanja tako i za edukaciju.\nRSD 691.20\tGRAČKI OPUS IVA ANDRIĆA


VOZAČI: Evo kako PRAVILNO zagrejati auto za ZIMSKU vožnju | DNEVNE\nVOZAČI: Evo kako PRAVILNO zagrejati auto za ZIMSKU vožnju\nSkoro svi znaju za pravilo da je zimi motor potrebno “zagrejati” barem deset minuta pred polazak. Neki osporavaju, tvrdeći da je u pitanju navika iz vremena starih automobila, a nekima je i dalje prva jutarnja aktivnost desetominutno sedenje u automobilu koji radi na leru. Ko je u pravu?\nGlavni argumenti onih koji tvrde da je zagrevanje motora suvišno su da se time nepotrebno troši gorivo, povećava zagađenje (studija iz 2009. pokazala je da rad automobilskih motora na leru proizvodi 1,6 posto ukupne emisije gasova odgovornih za globalno zagrevanje) i da automobili sa direktnim ubrizgavanjem jednostavno ne treba da budu zagrejani da bi funkcionisali normalno.


Bremen-Mahndorf Bahnhof : hoteli blizu, fotografije, adresa, Немачка plan, blizu, rezervacija\nBremen-Mahndorf Bahnhof (Немачка)\nAdresa: Mahndorfer Bahnhof 1\nPoštanski kod: 28309\nSa kapacitetom od 115 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Room), Best Western Grand City Hotel Bremen nudi cene koje se kreću od 3 232 dinar - Srbija .Stil hotela Best Western GrandNastavak City Hotel Bremen je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Besplatan parking, Televizija, Klimatizovano, Satelitska televizija. Na 10 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Zum Klümoor 7, a pozicija mu je zapad za grad Achim. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.Deo je lanca Best Western.Ima brzu internet konekciju.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer teretana. Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nEtap Hotel Bremen Bremer Kreuz ima 115 soba/e/u. Cene se kreću od 3 352 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa 1 Db bed Std.NastavakStil hotela Etap Hotel Bremen Bremer Kreuz je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Besplatan parking. Nalazi se u ulici Zum Kluemoor 7, pozicija mu je severozapad za grad Uphusen, a od centra je udaljen samo 11 minuta hodom.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nU hotelu Grothenn's Gästehaus pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Bremen: Restoran, Sobe za nepušače, Besplatan parking. Stil ovog hotela je Povoljan.Hotel Nastavakima 17 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Grothenn's Gästehaus kreću se od 6 506 dinar - Srbija . Na 18 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Colshornstraße 61, a pozicija mu je jugoistok za grad Bremen. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U njemu postoji brza internet konekcija.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Bremen je udaljen 9 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 19 minuta kolima.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nNa 9 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Uphusener Dorfstraße 1 sa pozicijom zapad za grad Achim, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekolikNastavako dana ili planirate duži boravak.Hotel Haberkamp ima 13 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa Room, a najniža cena je 4 732 dinar - Srbija . U hotelu Hotel Haberkamp pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Achim: Restoran, Room Service, Bar, Novine, Sobe za nepušače, Besplatan parking, Televizija. Stil ovog hotela je Povoljan.U njemu postoji brza internet konekcija.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nNa 19 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Osterholzer Heerstrasse 154 sa pozicijom istok za grad Bremen, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo Nastavaknekoliko dana ili planirate duži boravak.Stil hotela Hotel Falk je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Bar, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Televizija, Klimatizovano. Aerodrom Bremen se nalazi na oko 21 minuta kolima od hotela (10 kilomet(a)ra ).Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Ima brzu internet konekciju.Pripada hotelskom lancu XW.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer teretana. Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte


Vila Katerina | Leptokaria | Star Travel\nKaterina je trospratna vila u mirnom delu Leptokarije koja se nalazi na oko 100 metara od mora i nedaleko od centra letovališta.\nDoplata za klima uređaj je na licu mesta 5 € dnevno po smeštajnoj jedinici.\nST 2 99* 165 199 239 255 295 295 295 260 190 150 99*\nST 3 89* 139 169 179 209 229 229 229 205 169 139 89*\nST 4 79* 129 149 159 169 199 199 199 179 149 129 79*\nAPP 5+1 79* 125 145 155 165 195 195 195 175 145 125 79*


Peugeot 2008 na evropskom tronu, Golf ispao iz ekipe deset najprodavanijih! - Auto Republika\nFrancuski SUV bio je najprodavaniji model u Evropi tokom oktobra!\nNa Starom kontinentu je tokom prethodnog meseca isporučeno nešto više od 790.000 automobila, što predstavlja veliki pad prodaje od čak 30% naspram istog meseca prošle godine. U prvih deset meseci ove godine na evropskom tržištu je registrovano 9,85 miliona novih automobila, uz mali rast od 2,6%.\nKada je reč o najpopularnijem vozilu u ovom delu sveta, u oktobru je ta titula pripala Peugeotu 2008. Za francuski SUV iz B segmenta rešilo se čak 18.836 potrošača! Na drugom mestu našao se još jedan trikolor – ovaj put Renault Clio koji je prodat u 14.296 primeraka. Trećeplasirani je bio Peugeot 208 sa 13.888 registracija…\nNa četvrtoj poziciji završio je Dacijin Sandero. Rumunski niskobudžetni model je pravi hit u Evropi, te je uspeo da stigne do 13.691 dostavljene jedinice. Iza njega našao se Fiat 500 sa nešto više od 13.000 prodatih vozila.\nPravi kuriozitet je da je dugogodišnji evropski bestseler – Volkswagen Golf, ispao iz Top 10 najpopularnijih! Šta više, samo jedan model iz čitave Volkswagen grupacije se probio u ovaj milje, i to je T-Roc na devetoj poziciji sa manje od 12.000 registracija.\nTop 10 najprodavanijih automobila u Evropi tokom prethodnog meseca:\n1. Peugeot 2008 18.836\n2. Renault Clio 14.296\n3. Peugeot 208 13.888\n4. Dacia Sandero 13.691\n5. FIAT/Abarth 500 13.004\n6. FIAT Panda 12.623\n7. Ford Focus 12.578\n8. Hyundai Tucson 12.089\n9. Volkswagen T-Roc 11.948\n10. Citroën C3 11.505\ntags: evropa evropsko tržište izdvojeno Peugeot 2008 Peugeot 208 renault clio\nprevious Nova Kia Sportage u Francuskoj sa početnom cenom od 30.000 evra!\nnext Scania predstavila strategiju elektrifikacije game\nBravo za 2008 !\nZlo, vreme. Prvi na listi 2008 nije automobil nego Ku…rac. Tako je kad se veštački pravi tržište i zabranjuje ono što valja a forsira krš\nA, zašto je tačno 2008 za tebe „đoka“ ?\nJa ga „ne ljubim“ zbog i-cocpita (kao ni bilo koji drugi aktuelni pežo), ali, mislim da za svoju dužinu ( 4,3 ) pruža dovoljno komfora za putnike i da za današnje vreme ima korektan izbor motorizacije. Sve manje brednova nudi u toj klasi istovremeno dizel i benzin.\nako ćemo o komforu, sedni u voz i guraj. ako hoćeš automobl, čeze oblika 2008 se ne računaju. NAPISAO gore 2008 = ku..rac\nkome 2008 odgovara, taj nije za auto. Nega odma vratitu u selo za plug i volove\nEto hvala Bogu da se pojavi neko da prosvetli vaskoliku populaciju i objasni nam da ništa proizvedeno od 2000-e na ovamo zapravo nije auto, nego da se jedino Golf 3 računa kao automobil.\nUz dužno poštovanje, nema potrebe za osudom. Zašto Vas toliko boli izbor drugih ljudi? Pa niko Vam ne brani da kupujete šta god poželite i možete da priuštite sebi, pa ne vidim razlog za te kvalifikacije „jeste auto – nije auto“.\nIma motor, diferencijal, ogibljenje, karoseriju, 4 točka i sve ostalo što jedan automobil treba da ima, pa prema tome jeste automobil.\nKo šta voli nek’ izvoli.\nEvo teksta gdje je sve objašnjeno (izvinjavam se ako je jeres postaviti na AR): https://vrelegume.rs/voznja-nepopularnog-automobila-i-internet-strucnjaci/\nŠta je ovaj Pajo živ? Nije preselio ? Ah taj AR….🤪\nBilo bi puno jasnije da je poštovani i iskreno cijenjeni autor pored imena i prezimena napisao i šta on vozi?\nOvako me vuče na zaključak da je isfrustriran činjenicom da niko od iz mase ne aplaudira kad ga vidi u njegovom automobilu, koji nije njemački…\nSamo kod nas je navođenje objektivnih mana hejterstvo?\nVjerovatno trotinet (možda njemački) https://youtu.be/U8e-AjT_44I\nNacionalni praznik u Novom pazaru :-)))))\nU Dubajiu u Dubajiu 🙂\nDok ne pejstas sliku ovdje, ne vjerujem!🤪\nApsolutna dominacija Francuza u B-segmentu. A vrlo zanimljivo da je Fiat uknjižio čak 2 modela u top 10, iako su oba debelo prestarela.\nA što se Golfa tiče, biće ili da su kupci videli da taj auto ne vredi tih para ili da VW ima loš pristup nekako bacajući stidljivo Golf u drugi plan zarad ogavnog kompjuterskog miša na točkovima zvanog ID3. Čak mu je i ime k’o za neki mobilni telefon.\nfiat power! 🙂\nVerovali ili ne…ovo je kutija…ko god glasao za ovo, postujem,a sta ce, i oni su ljudi.\nNego, ima li za mene neki sa 4 cilindra…to je za mene automobil godine!\nIma, 2008 1,5 hdi…\nTo taj 1.5hdi sto se pravi u Rumuniji? I sto sipaju Elf ulje sto se isto pravi u Rumuniji? Pa, bolje Daciu Duster da kupim, ima 4×4 za manje pare i da ga vozim po blatu i kukuruzima…kod nas na severu,u Vojvodini,kad neko kupi Francuza,zovemo ga „Dobrotvor“, stalno donira neke pare serviserima 😂\nE moj Dunđerski… Pa ti si pomiješao HDI i dci…\nMa, nisam, nego mi sve isto 😂 Salu na stranu, ko ima love,ok je sve sto je novo…nego,mnogo je to para,a mislim da ne vredi to toliko…\nE sad nisi pogriješio 😉\nDobroTvor Trola 😘😘\nMa za sve su to krivi pičići, ovaj… čipići\nRazvalili Francuzi u desetom mijesecu.\nInteresantno da kod Renaulta nema ni jedan SUV među prvih deset koje toliko forsiraju,već Clio,klasičan automobil.Eto im Arkana,Kaptura,Mađara,električne SUV šklopocije Meganea…\nDa citiram jednog „velikog“ državnika koji često ima običaj da kaže „Zna narod!“.\nJa, zgubidan sam više za to da i ćorava koka ponekad, jednom u sto godina, ubode 🙂\nIma nade i za „zgubidane“, da postanu „zgrabidani“ … Ili obrnuto ?\nI ja ubodem, jednom u sto godina🤪


ČARLI ŠIN JE ZARAĐIVAO 1,8 MILIONA $ PO JEDNOJ EPIZODI, A SADA JEDVA PREŽIVLJAVA: Danas slavi rođendan skoro kao BESKUĆNIK, a njegov PUT KA DNU je počeo OVAKO!\nPROTRAĆIO MILIONSKO BOGATSTVO\n03.09.2019. 16:51h 03.09.2019. 16:51h\nSlavni glumac Čarli Šin (54) javno je priznao da je potrošio bogatstvo u iznosu od 150 miliona dolara i gotovo završio na ulici kao beskućnik, jer se bori s brojnim dugovima.\nNjegova najzapaženija uloga koju je u karijeri ostvario svakako je uloga Čarlija Harpera u seriji "Dva i po muškarca", u kojoj je zarađivao 1,8 miliona dolara po samo jednoj epizodi. Uz to je dodatno zarađivao snimajući reklame, filmove itd.\nIpak, posrnuće je počelo njegovim nedoličnim i neprimerenim ponašanjem u javnosti, što se nije svidelo njegovim šefovima te su bili prisiljeni da ga izbace iz serije. Bio je to tek početak Čarlijevog puta prema dnu.\nUz njegovo se ime od onda povezuju brojne kontroverze, nasilno ponašanje, alkoholizam i veze s prostitutkama, što je pokvarilo njegovu reputaciju u filmskoj industriji, a na sve je dodatno uticalo priznanje kako boluje od HIV-a!\nNjegov televizijski studio u obrazloženju za javnost naveo je kako su morali da ga otpuste jer nije bio u stanju da radi svoj posao zbog prekomernog uticaja droga koje je koristio, te zbog ružnih komentara o seriji i glumcima s kojima je glumio.\nTo su ubrzo potvrdili njegovi bizarni i šokantni komentari na društvenim mrežama i u intervjuima koje je davao, pa su se njegovi obožavatelji ozbiljno zabrinuli. Nakon što je izbačen iz serije, mesečno je zarađivao "tek" 167 hiljada dolara, što nije bilo dovoljno da pokrije troškove i više nego luksuznog života na koji je bio navikao.\nGodišnje mora odvojiti pola miliona dolara za alimentaciju deci, a povrh toga, duguje 86 hiljada dolara za hipoteku svoje kuće na Beverli Hilsu.\nDanas ima problema s pronalaskom novog posla jer ga zapravo niko ne želi zaposliti, a do samo pre nekoliko godina bio je jedan od najplaćenijih glumaca na svetu.\nIpak, nakon svih problema koje je sam stvorio, Čarli je odlučio da počne da živi novim načinom života.\nTo je sve moralo da se završi. Sada se dobro osećam. Doneo sam odluke pre nove godine, ali moram još poraditi na prestanku pušenja cigareta, to nije dobro", priznao je Čarli u jednom od intervjua za ET.\nRadio sam to da ugušim teskobu s kojom sam se nosio i strahom u šta će mi se život pretvoriti. To je bio jedini način tada na koji sam se s time mogao nositi. Jako sam se bojao i to je sve dodatno pogoršalo", izjavio je u jednoj televizijskoj emisiji.\nMOŽE DA JOJ BUDE DEDA! Don Meklin našao 48 godina mlađu devojku na koju je potrošio POLA MILIONA $, a njen DEKOLTE može da vam POMUTI RAZUM (FOTO)\nMEGAN IZLUĐUJE HARIJA, POSVAĐALA GA SA BRATOM I UPROPASTILA IH! Razvod kuca na vrata KRALJEVSKE PORODICE, svi zabrinuti!\nDŽEJ LO ZGRĆE NEVEROVATNE PARE OD SVOG TELA: Pokaže noge na minut i dobije MILION DOLARA!\nDEVEDESETIH SU SVE SRPKINJE BILE ZALJUBLJENE U NJEGA: Ignjacio iz Kasandre ima tri sina, a najstariji je MNOGO bolji FRAJER od njega (FOTO)


Ekonomisti u 2018. očekuju pad srpskog izvoza - Biznis i Finansije\nHome\tVestiEkonomija\tEkonomisti u 2018. očekuju pad srpskog izvoza\nEkonomisti u 2018. očekuju pad srpskog izvoza\nby bifadmin 22. novembra 2017.\nPostoji najmanje pet razloga zašto će sledeće, 2018. godine, srpskim izvoznicima kola krenuti nizbrdo. Posle nekoliko dobrih godina, čini se da će se neki pozitivni tokovi u spoljnoj trgovini preokrenuti. Lazar Šestović, glavni ekonomista Svetske banke u Srbiji, podseća da je poslednjih nekoliko godina izvoz rastao brže od uvoza, pa je i jaz u spoljnoj trgovini značajno smanjen.\n– Sledeća godina može biti tačka zaokreta u kojoj će uvoz ponovo početi da raste brže od izvoza – upozorava Šestović.\nDa ne bude zabune, Srbija je uvozno orijentisana privreda, što znači da je uvoz veći od izvoza. Samo u toku prošle godine naš ukupan uvoz iznosio je 17,38 mlrd EUR, dok je izvoz bio 13,42 mlrd EUR. Međutim, pozitivno je bilo to što je uvoz rastao sporije od izvoza, pa se spoljnotrgovinski deficit iz godine u godinu smanjivao. Tako je, na primer, uoči izbijanja svetske finansijske krize deficit spoljne trgovine iznosio 26%, da bi na kraju prošle godine pao na svega 11,6%. Naznake preokreta pozitivnog trenda u spoljnoj trgovini vide se još u toku ove godine. Zaključno sa septembrom, ukupan uvoz iznosio je 12,7 mlrd EUR, što je za milijardu više nego u istom periodu prošle godine.\nPostoji nekoliko razloga zašto sledeća godina može biti prelomna za uvozno-izvoznu statistiku. Lazar Šestović, iz Svetske banke, ističe da će planirani rast privatne potrošnje (odnosno najavljeno povećanje plata i penzija) u većoj meri stimulisati rast uvoza.\n– Rast privatne potrošnje obično se u uvozno orijentisanim ekonomijama prelije na rast uvoza, jer se tim novcem zamene neki kućni aparati, kupe automobili ili neka druga roba iz uvoza – ističe Šestović i dodaje da će to automatski umanjiti rast srpskog izvoza.\nDrugi uzrok usporavanja rasta izvoza, Šestović vidi u rastu cena energenata. Tokom proteklih nekoliko godina cene energenata su padale, pa je Srbija izdvajala mnogo manje novca nego ranije, za uvoz nafte ili gasa, na primer.\n– Sa rastom cena energenata počeće značajnije da raste i ukupan uvoz – upozorava Šestović.\nTreći razlog za zaokret tokova u spoljnoj trgovini Šestović vidi u tome što dogodine nećemo moći da računamo na rast izvoza hrane, što je ranijih godina bio slučaj.\n– Uzrok tome je loša poljoprivredna godina, odnosno to što su vremenski uslovi ove godine značajno smanjili poljoprivrednu proizvodnju. Najveći pad, od čak 32,5%, zabeležen je u proizvodnji kukuruza – ističe Šestović.\nI proizvodnja pšenice je 8,7% niža u odnosu na prethodnu godinu, dok je proizvodnja šećerne repe manja za oko 15%. To znači da dogodine poljoprivredne proizvode nećemo moći da izvozimo. Naprotiv, možda ćemo morati da uvozimo hranu, upozorava sagovornik Politike.\nKao četvrti razlog koji tokom 2018. godine može da utiče na povećanje uvoza Šestović vidi strane investicije. Prema podacima Ministarstva privrede, priliv stranih investicija ove godine iznosi 1,2 mlrd EUR.\n– Reč je o značajnom iznosu. Ali, strani investitori koji dolaze kod nas obično imaju veliku uvoznu komponentu u proizvodnji. Oni se ređe povezuju sa lokalnim preduzećima, već robu češće uvezu od već postojećih dobavljača koji se nalaze van granica naše zemlje – sumira Šestović.\nPostoji još jedan peti razlog koji sagovornik Politike nije spomenuo, a koji destimuliše izvoz, a stimuliše uvoz. Reč je, naravno, o kursu.\nJak dinar u Srbiji, kao uvozno orijentisanoj ekonomiji, pogoduje uvoznicima, dok njegovo slabljenje ide u prilog izvoznicima. Početkom ove godine izvoznik koji je svoju robu u inostranstvu prodao za 1 EUR u Srbiji je taj novac mogao da zameni za 123,8 dinara. Na kraju oktobra isti privrednik koji isti proizvod u inostranstvu prodaje po istoj ceni zaradio je manje (119,28). Uvoz je, sa druge strane, postao isplativiji.\nBiznis top 2016/17 u izdanju magazina Biznis i finansije: Šta je, zaista, vest?


Kličko: Kao što su se Albanci izborili protiv srpskog okupatora, tako ćemo i mi; Vulin: Ne može se okupirati sopstvena zemlja - NASLOVI.EU\nKličko: Kao što su se Albanci izborili protiv srpskog okupatora, tako ćemo i mi; Vulin: Ne može se okupirati sopstvena zemlja\nDanas se borimo protiv ruskog režima koji pokušava da okupira Ukrajinu, kao vi koji ste nekada bili okupirani od Srbije, kazao je juče gradonačenik Kijeva, Vitalij Kličko, za švajcarski list Le Kanton 27, prenosi Nova.rs. Njemu je danas odgovorio srpski ministar unutrašnjih poslova, poručivši mu „da nije moguće okupirati sopstvenu zemlju“, te da bi to „Kličko znao, da bilo šta zna o istoriji“.\nU švajcarskom gradu Davosu ove nedelje, održan je još jedan Svetski ekonomski forum, na kom je, pored više desetina političkih lidera, prisustvovao i Kličko.\nTokom svog boravka u Davosu, gradonačelnik Kijeva je u intervjuu za tamošnji Le Kanton 27 zahvalio Albancima i Kosovu na, kako je kazao, vojnoj podršci, ali i solidarnosti sa ukrajinskim narodom.\n„Veoma mi je drago što sam prvi put sreo jednog albanskog novinara, što je dobra prilika da prenesem poruku vama, albanskom narodu na Balkanu. Čuli smo i čitali da ste i vi Albanci, kao i mi Ukrajinci, ljudi mira, slobodoljubivi, ali i borci…“, kazao je Kličko za švajcarski list.\nOsim što je prethodno izjavio da se „Ukrajinci bore protiv ruskog okupatora, kao Albanci nekada protiv srpskog okupatora“ gradonačelnik Kijeva je, kako dalje prenosi Nova.rs, u istom intervjuu poručio da veruje da će se Ukrajina na isti način i osloboditi.\n„Verujem da ćemo mi u Ukrajini, pored Boga, vratiti ovu podršku našoj zemlji, našem narodu. Hvala Kosovu, hvala Albancima. Kao što ste vi oslobođeni od Srbije, bićemo oslobođeni i mi od Rusije“, rekao je Kličko.\nNa ovu njegovu izjavu, danas je reagovao srpski ministar unutrašnjih poslova, Aleksandar Vulin.\n„Da Kličko bilo šta zna o istoriji, znao bi da je Kosovo i Metohija deo Srbije i da nije moguće okupirati sopstvenu zemlju“, poručio je Vulin, dodajući da onaj ko poredi Donbas i KiM „mora biti spreman da u poređenju ide do kraja“.\nVulin je i u ovoj reakciji koristio termin „Šiptari“ govoreći o Albancima.\n„Ako Kličko tvrdi da su Šiptari bili okupirani i da su se oružanom pobunom oslobodili Srbije i srpskog okupatora, onda su i Rusi u Donbasu, takođe, okupirani i imaju pravo da se oslobode ukrajinskog okupatora. Ono što Kličko priznaje Šiptarima u Srbiji, moraće da prizna i Rusima u Ukrajini“, poručio je Vulin, saopštilo je Ministarstvo unutrašnjih poslova Srbije.\nOn je takođe kazao da „oni“ koji se zaklinju u princip nepovredivosti teritorijalnog integriteta, moraju svoje uverenje da dokažu najpre na Srbiji.\nTvrdi da je, sa druge strane, Srbija dokazala da poštuje međunarodno pravo.\n„Šteta što to i drugi ne mogu da kažu za sebe“, podcrtao je srpski ministar.


Kragujevac: Buka protiv diktature večeras i na Đačkom trgu - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Kragujevac: Buka protiv diktature večeras i na Đačkom trgu\nKragujevac: Buka protiv diktature večeras i na Đačkom trgu\nBeta, N.K07.05.2020. 22:40\nilustracija Foto: Stanislav Milojković\nNa poziv Građanskog otpora Kragujevac, građani nezadovoljni vlašću u Srbiji, pravili su večeras buku na Đačkom trgu gde se, inače, održavaju protesti protiv Aleksandra Vučića i za bojkot predstojećih izbora.\nOkupilo se nekoliko desetina građana različitih generacija sa pištaljkama, trubama, šerpama, činijama.\nVišeminutna buka je otpočela u 20 časova i pet minuta, a najglasniju su bili bubnjevi.\nZa jednim od dva bubnja bio je Nebojša Veljković iz Građanskog otpora Kragujevac koji je Beti rekao da je večerašnje okupljanje „impulsivno“ posle ukidanja policijskog časa i da je izražen „jedan goli bunt“, neideološki i ljudski.\n„Mnogo je gluposti na političkoj sceni Srbije i mislim da je danas počela definitivna rasprodaja Srbije, razdržavljenje Srbije kao države. Institucije su uništene, ono što je ostalo od resursa to će biti prodato u sledećem mandatu Skupštine koja bude izglasana na sledećim izborima. Ko bude hteo od građana da učestvuje u tome – neka učestvuje, ja neću, a neće sigurno ni ovi ljudi večeras ovde, i nema više priče“ rekao je Veljković.\nDodao je da ko bude izašao na izbore snosiće „istorijsku odgovornost“ za razdržavljenje Srbije i najavio novi protest u 20,05 u subotu 9. maja na istom mestu.\nČlanica Građanskog otpora Kragujevac Stanislava Pavlović je rekla Beti da je bilo očekivano da će, čim bude „skinuto“ vanredno stanje i „nesrećni“ policijski čas, nezadovoljni građani odmah izaći na ulice.\n„Protest bukom je protiv diktature i režima Aleksandra Vučića, posebno posle neustavnog policijskog časa, koji je bio za vreme Nemaca, pa sad, pored svih ostalih razloga koje već i ptice na grani znaju“, rekla je Pavlović.\nUčesnik protesta na Đačkom trgu, lekar Vladimir Đorđević je rekao Beti da se „na prvi dan slobode“ posle vanrednog stanja „dokazalo“ da Vučić može da uspostavi vanredno stanje, da ga ukine, da ukine i virus, ali da ne može da ukine šerpe i slobodu u ovoj državi.\n„Lupaćemo dokle budemo morali – do slobode. Po meni je trenutak slobode u ovoj državi kada počnu da funkcionišu institucije sistema nezavisno i neće biti važno da li je na vlasti Kurta ili Murta“ rekao je Đorđević koji je buku pravio lupanjem u metalnu činiju.\nGrađani na protestu poštovali su mere održavanja distance, a jedan broj je nosio maske i rukavice.\nU Kragujevcu je večeras bilo buke protiv diktature, kao i prethodnih večeri, u svim većim naseljima.\nBukom protiv diktatureKragujevac


Popboks - SCENA UŽIVO IV – Stuka & Manisent i Mentalnost - Šou. [s2]\nIzveštaji · 04.05.2007. 00:00\nSCENA UŽIVO IV – Stuka & Manisent i Mentalnost\nNa četvrtom koncert serijala Scena uživo distorzije su zaista bile u vazduhu. Umrtvljenom pretprazničnom Beogradu to je bilo i više nego potrebno\nVreme: Subota, 28. april\nProdukcija: POPBOKS i DOB\nI sve je bilo na svom mestu.\nDevojčice su u prvim redovima, sa strane je i ekipa koja pijucka pivo i zabavlja se.\nPre Stukinog nastupa emitovan je polusatni dokumentarac Lost in Austin s njihove prošlogodišnje turneje po američkom jugu. Bilo je to glasno putovanje od Ostina preko pančevačke svadbe iz 70-ih do bekstejdža SKC-a i El Pasa 2007. Gledali smo kroz prozore tajanstvenog voza, ispred nas je prašila lokomotiva na parni pogon, čiji se vagoni spajaju u gluvo doba na tamnim raskršćima, i s jednim pitanjem: Oh why I can't be like Andre Williams? – baš kako glasi naslov jedne Stukine pesme.\nNa koncertu koji ni za tren nije gubio ritam ni emocionalni naboj, kao poseban detalj izdvaja se pevač sa stavom street-fight-man, dok bend prži do iznemoglosti.\nPoenta njegovog skakanja, plesa, valjanja po bini ili pevanja u ležećem položaju na stomaku ne samo da je svedočanstvo o dobro izučenim lekcijama kod crne anakonde Andrea W, već i o tome da se svakodnevne frustracije ostave na ulazu, da se ludom, glasnom i kičastom zabavom – onim što tako prokletno nedostaje većini domaćih koncerata – napune baterije pozitivne energije.\nIzvođenje posvete Kako lupa, trese, udara (jedine pesme na srpskom) iz filmske sage Kako je propao rokenrol pred kraj koncerta nije bilo plod sopstvenih nedostataka već demonstracija vanredne plemenitosti i stava: iako živi u zemlji s malo ritma & mnogo bluza, Stuka ta dva elementa može da dovede u savršen koncertni sklad/rif i potom da zauzme (upražnjeno) mesto s kojeg pogled ka ostatku sveta može biti usmeren samo ka dole.\nA Manisent i Mantalnost bi u nekoj normalnijoj situaciji (čitaj – zemlji sa zdravijom kulturnom politikom) bili savršen mejnstrim bend. Ni na njihovim koncertima ne manjka zabave.\nMuzički, nastup ovog benda deluje kao kolaž sastavljen od provokacija, citata i spontanih ispada. Oni ponekad i na neočekivanim mestima posežu za domaćim nasleđem.\nPesma (tačnije tekst) Dodirni mi kolena grupe Zana u njihovom izvođenju postaje teenage punk himna o konformizmu.\n„Šta ste se smorili, kao da ste došli na Manisent?“, uzvikuje pevač Tica i time, možda čak i nesvesno, priziva trenutak kada je rock muzika ovde imala neku oštricu (da li se još neko seća Caneta?). Detalji poput Ticinog petljanja u kabl i skakanja s gitarom u prve redove potvrđuju koliko oni zaista imaju želje i energije.\nU jednom trenutku tokom nastupa videli smo ples-guranje-komunikaciju Tice s pevačem i gitaristom Repetitora, jednog drugog beogradskog benda koji je takođe imao svoje predstavljanje u okviru ovog serijala.\nNastup Manisent i Mentalnost i Stuke pokazao je i da Nova srpska scena, kao svest o nečemu svežem i uzbudljivom, ne postoji samo kao veštačka tvorevina, tek kao ideja među ljudima koji je organizuju ili promovišu.\nSCENA UŽIVO! III: Nežni Dalibor i The Mothership Orchestra - Prodato!\nSCENA UŽIVO! II: Iskaz i Batisha - Kad bruji glava!\nSCENA UŽIVO: Tussilago i Repetitor - Varnice i latice


Fruška gora je planina i nacionalni park u sremskom delu Vojvodine, u Srbiji. Dugačka je oko 75 km i široka na nekim delovima i do 15 km tako da pokriva površinu od oko 255 km². Od 1960. godine Fruška gora nosi naziv nacionalnog parka čime je postala prvi park takve vrste u Srbiji. Naziv „Fruška“…\nKraljevski dvorski kompleks na Dedinju – Beograd\nKraljevski dvorski kompleks na Dedinju je dom dinastije Karađorđevića koji je otvoren za javnost i posetioce. Posećuju ga podjednako i beograđani kao i domaći i strani turisti. Dvorski kompleks zauzima površinu od 135 hektara a u okviru njega se nalazi Kraljevski dvor, poznatiji još i kao „Stari dvor“ i „novi“, Beli dvor. U okviru kompleksa…


"Nisam Srbin nego Jugosloven" - Vijesti.me\n"Ima dosta mojih pjesama koje bi se mogle pretvoriti u film. Ali, s obzirom na to da u mojoj porodici ima mlađih, energičnijih i ambicioznijih od mene, volio bih da se oni bave tim, a da ja budem neki savjetnik, pošto je to prava pozicija za nas matore"\nGotovo sve numere sa novog albuma biće prvo objavljivane kao singlovi do Nove godine, pa će se na CD-u naći možda još jedna ili dvije neobjavljene pjesme\nzabjelcanin 5 godina i 4 mjeseca\njedva cekam 18 sep. da ovaj Slovenac ode jer ne mogu vise zivjet od osmjeha koji se vraca u grad....bas je emotivno vezan za Crnu Goru vidi se,kao i zena mu,vidji kako gleda ovo vino,kako bi ga otresla da nije kamera.\nmne#1,loše su vremenske prilike za kopanje po bašti.Nisi kvalifikovan za poljske radove ali si talentovan za mlaćenje prazne slame.\nknenad 5 godina i 4 mjeseca\nnisi ti ni srbin ni jugosloven, ti si samo za svoje d...


10 mitova o preživljavanju u opasnim situacijama | Liste\n10 mitova o preživljavanju u opasnim situacijama | Mondo Portal\n10 mitova o preživljavanju u opasnim situacijama 8 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n28.07.2015. / 18:00\nIzvor mondo.rs 28.07.2015. / 18:00\nI kako zaista da pomognete sebi ukoliko se u nekoj od navedenih nađete...\nNakon napada ajkule na profesionalnog surfera Majka Feninga, tokom svetskog takmičenja u surfovanju u Južnoj Africi, evo par saveta eksperta u preživljavanju Džonatana Tompsona, koje je dao za "Stylist" magazin.\nKAKO PREŽIVETI UJED ZMIJE\nMit: Isisati otrov što brže moguće i onda ga ispljunuti.\nIstina: Isisavanje otrova nakon ujeda zmije otrovnice zapravo i nije najbolja stvar koju možete da uradite. Razlog za to je što kada odete u bolnicu, doktori moraju da nađu odgovarajući protivotrov, a isisavanja istog to čini znatno težim. Mnoge smrti usled ujeda zmije su upravo zbog pogrešnih protivotrova. Dakle, ono što treba da uradite je da se polako odaljite od zmije (u zavisnosti od vrste na koju ste naišli postoje različita pravila da li da budete mirni ili potrčite, ali najbitnije je da se ne dogodi još jedan ujed) i ostanete mirni - panika će samo prouzrokovati brže prostiranje otrova u vašem telu. Držite mesto ujeda ispod vašeg struka, jer to čini da otrov teže dolazi do vašeg srca, što će vas ubiti. Nemojte ništa da jedete ili pijete.\nMit: Snažno zavežite nečim deo oko ujeda\nIstina: Ne koristite elastičnu tkaninu da stvorite pritisak osim ukoliko niste apsolutno sigurni o kojoj vrsti zmije je reč. Uklonite sav nakit ili sat, pri očekivanju da će doći do oteknuća i pokušajte da stignete do bolnice u narednih 10 do 30 minuta.\nMit: Kloniti se visokih zgrada i automobila\nIstina: Ovo je zapravo najsigurnije mesto na kojem možete biti. Ako ste u blizini kola (ne u kolima) je zapravo idealno, jer će ona kanalisati udar groma u zemlju. Ovo je poznato kao "Faradejev Kavez". Izbegavajte otvorena prostranstva i otarasite se kišobrana i metalnih šipki. Usamljeno drvo je opasno, ali više drveća u grupaciji vam može pružiti sklonište. Nemojte da telefonirate kako bi pozvali pomoć, jer mobilni telefoni provode elektricitet i česti su uzroci šokova usled oluja.\nKAKO PREŽIVETI U LIFTU KOJI PADA\nMit: Skočite tačno pre nego što lift udari o pod\nIstina: Skakanje je uzaludno. Smanjene vašeg udarca će biti toliko malo, da je skoro beznačajno i najverovatnije ćete samo udariti glavom o plafon i sami sebe nokautirati. Nemojte ni da legnete na pod - ako ležite, vaš mozak će se kretati istom brzinom kao i lift, a vi želite da povećate tu udaljenost, ne približite.\nKako biste to uradili, popnite se na bilo koju torbu koju imate kod sebe, a glavu umorajte u kaput ili džemper kako biste je što bolje zaštitili od udarca. Ukoliko ima više ljudi u liftu, spremite se za momenat udarca tako što ćete blago saviti noge u predelu kolena. Ovo će učiniti da vaše noge "apsorbuju" udarac i zaštite vaše organe.\nKAKO PREŽIVETI UBOD MEDUZE\nMit: Urinirajte na opečeno mesto.\nIstina: Nemojte da piškite na ozleđeno mesto, niti da zamolite vaše prijatelje da to urade umesto vas. Iako smo svi naučili iz serije "Friends" da uriniranje na ubod od meduze zaustavlja bol, mokraća zapravo nema odgovarajuću hemiju da dovede do "utrnulosti" povređenog dela tela. Naprotiv, ovim rešavanjem situacije možete samo pogoršati stvari ukoliko dođe do negativne reakcije sa ćelijama koje ubacuju meduzin otrov u vašu kožu.\nUmesto toga, nežno i polako pospite morsku vodu preko opekotine. Ovo će malo smanjiti bol i isprati ostatke meduzinih pipaka koji su vam ostali zaglavljeni u koži. Takođe bi trebalo da pomnije obratite pažnju na njih i ukoliko moska voda ne spere sve, pokušajte da ih sami izvadite pincetom. Ukoliko ih ostavite, osećaj peckanja će biti samo još gori. Kada budete bili u mogučnosti, namažite kremu za brijanje preko kritičnog mesta, jer će to pomoći da se spreči dalje širenje toksina. Led je isto delotvoran, jer smanjuje upalu.\nMit: Sklupčajte se u formu lopte kako biste se zaštitili.\nIstina: Ukoliko nemate vremena da se sklonite sa puta velike količine snega, koja preti da vas smrvi, ključ je u tome da "napravite" svoje telo što veći mogućim i krećete se kao da plivate kroz lavinu. Ideja ovoga je da pokušate da podignete vaše telo na površinu.\n"Setite se kako kada tresete činiju sa pomešanim grickalicama, veći lešnici če uvek isplivati na vrh - vi želite da postanete taj objekat koji će doći na površinu, pre nego da završite na dnu", rekao je Džonatan.\nPokušajte da stavite šaku ili ruku ispred vašeg lica, to će stvoriti "vazdušni džep" koji će vam omogućiti da dišete. Nemojte da se borite ili pokušavate da sami sebe "iskopate" iz snega. Ostanite mirni, dišite duboko i sačuvajte energiju dok neko ne dođe da vas nađe.\nKAKO PREŽIVETI MINSKO POLJE\nMit: Hodajte okolo na prstima i budite što manji kako bi izbegli aktiviranje mina\nIstina: Lezite dole na stomak i ostanite što "ravniji". Ovo rasprostire vašu težinu i zaštitiće vas od udara mina u vašoj blizini. Takođe će vam omogućiti najbolji pogled na moguće mine u vašoj blizini i njihove okidače. Držite laktove ka sebi i lagano vucite vaše telo napred. Fokusirajte se na sporo kretanje i kada sebe izbavite, pomozite drugima da pređu minsko polje putanjom kojom ste i vi.\nKAKO PREŽIVETI JAKE VODENE STRUJE\nMit: Plivajte protiv struje što brže možete. Mašite i prskajte vodu oko sebe kako bi privukli nečiju pažnju, a onda zaplivajte ka obali.\nIstina: Jaka vodena struja može ići i oko osam kilometara na sat, što je mnogo brže nego što vi možete da plivate. Ključno je da se opustite i prepustite vodenom toku. Pustite struju da vas udalji od obale, jer će vam to pomoći da sačuvate snagu. U trenutku kada jačina struje popusti, počnite da plivate paralelno sa obalom - morske struje su uski kanali i veće su verovatnoće da izađete iz njih ukoliko se krećete pored.\nKAKO PREŽIVETI UKOLIKO SE IZGUBITE U PUSTINJI\nMit: Pokrijte glavu i pokušajte da se orijentišete pomoću Sunca.\nIstina: Pokrijte sve delove telo izložene Suncu. Trebalo bi da napravite zaštitnu kremu koristeći blato ili korenje iz zemlje - bilo šta što bi moglo stvoriti barijeru između vas i sunčevih zraka. Najbolji način da se osvežite je da pokvasite neki komad odeće i obavijete ga oko vrata, pre nego oko glave, jer na ovaj način postoji direktan kontakt sa vašim proKAKO PREŽIVETI UKOLIKO SE IZGUBITE U PUSTINJItokom krvi.\nKako bi našli vodu, potražite najnižu tačku u zemljištu ili životinjske tragove, koji vas mogu odvesti do najbliže vode. Pokušajte da uočite da li se vegetacija menja iz osušene ka zelenoj, jer će vas ispod zelenijih biljaka sačekati malo vode. Počnite da kopate. Noću, pustinje postanu vrlo hladno mesto, pa je bitno da napravite sklonište, koje će vas ugrejati.\nKAKO PREŽIVETI ZAROBLJENI U KOLIMA I OKRUŽENI SNEGOM\nMit: Držite upaljen motor kako bi vam bilo toplo i eventualno došlo do otopljavanja snega koji vas okružuje.\nIstina: Ovo nije najbolja stvar koju možete da uradite. Kako bi zadržali telesnu temperaturu, potrebno je da ostanete u kolima i isečete (ili iskidate) sedišta u vašim kolima. Iako možda deluje primamljivije da dobijete prehladu, pre nego da uništite enterijer vaših kola, materijal iz sedišta smešten ispod vaše odeće, definitivno će vas sprečiti da se smrznete do smrti. Ne zaboravite da se hidrirate, istopite sneg tako što ćete ga pomešati sa vodom koju možda već imate i pijte polako.\nMit: Udarite ajkulu u nos ili u leđa\nIstina: Ovo je spasilo Majka Feninga, ali nije preporučljivo. Nos je vrlo blizu ajkulinim zubima, pa ciljanje u tom pravcu izlaže vaše pesnice velikom riziku. Takođe, udaranje ajkule u nos ili leđa, teško da će je šokirati. Najbolja stvar koju možete da uradite je da je ciljate u škrge ili oči, jer to su ajkuline "Ahilove pete" i nateraće ih da se povuku.\nMit: Pravi se da si mrtav.\nIstina: Ovo je najgora moguća stvar koju možete da uradite kada je napad ajkule u pitanju. Ako uradite ovo, to je kao da ste sami sebe poslužili na tanjiru i dodali ajkuli i salvetu da se obriše nakon obroka. Ono što je preporučljivo da uradite je da prskate vodu rukama i pravite što više buke možete. Ovo neće uplašiti ajkula (ipak niste kit ubica), ali je može naterati da popusti čeljusti i ostavi vas na miru.\nSada ste spremni za najektremnije situacije, a mi se iskreno nadamo da vam ovi saveti neće zaista i zatrebati!\npreživeli opasnost opasno saveti putovanja ajkula lavina zmije grom lift\n11.08.2015. / 16:08\nNajjace je za minsko polje hahah :D veoma korisno :D\n29.07.2015. / 00:13\nOvo za auto i udar groma nije ispravno. Treba biti u automobilu, tj. Faradejevom kavezu, a ne pored.\n29.07.2015. / 09:57\n@pixel Tačno tako. Koja je svrha stajati u zoni izvan kaveza kad tu može da udari grom. Neohodno je sesti u faradejev kavez jer je to zapravo jedina zaštićena zona. Naravno, nije potrebno naglašavati da ne treba dirati metalne delove unutar kola jer su oni potencijalno primili elektricitet.\nHAOS NA ULICAMA BARSELONE: Demonstranti upadali u banke, pljačkali i pal...\nBESNELA JER SU JOJ FOTOŠOPIRALI GRUDI: Glumica poludela, morali da skinu...\nTRENER PARTIZANA NE MOŽE DA SHVATI GREŠKE: To nam se ponavljalo, zato sm...


Bora Stanković Književnoj zajednici - Vesti - Knjige @ Pravac\nBora Stanković Književnoj zajednici\nKategorija: Vesti | 5. avg 2012.\nGradska vlast u Vranju u obavezi je da Književnoj zajednici isplati troškove za lične dohotke zaposlenih i materijalne troškove u iznosu od oko dva miliona dinara\nPred Osnovnim sudom u Vranju okončan je jedan od tri procesa koje se vode između grada Vranja i Književne zajednice „Borisav Stanković“ .\nPo, prvostepenoj presudi, gradska vlst u Vranju u obavezi je da Književnoj zajednici isplati troškove za lične dohotke zaposlenih i materijalne troškove u iznosu od oko dva miliona dinara – kaže pravni zastupnik zajednice advokat Zoran Davinić i dodaje da su ti troškovi veći, što će se naknadnim dokumentima dostavljanim sudu najverovatnije utvrditi.\nGradsko veće donelo je 2010. godine odluku o raskidu ugovora o finansiranju Književne zajednice, a sud je ustanovio da ovaj organ gradske vlasti nije imao zakonsko pravo da donosi ovakve odluke.\nUrednik Književne zajednice, književnik Miroslav Cera Mihailović, ne krije zadovoljstvo zbog odluke suda.\nOd juna do 2010. zaposleni u Književnoj zajednici nisu primili ni dinara, nismo imali overene zdravstvene knjižice i opstanak zajednice i manifestacije, koje nismo hteli da se odreknemo doveden je u pitanje – kaže Mihailović\nInače, Književna zajednica, takođe prvostepenom presudom, dobila je pravo na organizicuju manifestacije „Borina nedelja“ i pravo na dodelu književne nagrade koja nosi ime proslavljenog vranjskog pisca, a pred sudom je još jedan postupak između grada i Književne zajednice, prema kojoj je grad zahtevao da se Književna zajednica iseli iz prostorija „Pribojčićeve kuće“ u Vranju. Novoizabrani gradonačelnik Vranja Zoran Antić, kaže da još nije dobio potvrdu presude i da će o eventualnim posledicama po odgovorne za pokretanje postupka naknadno odlučivati.\nKljučne reči: Bora Stanković, Književna zajednica, presuda, Vranje Postani fan najveće zajednice ljubitelja knjiga


10 najboljih heroja i negativaca u filmovima Džejmsa Kamerona – Stranica 2 – Bosonoga\n10 najboljih heroja i negativaca u filmovima Džejmsa Kamerona\nBranislav Predojević 15 Oktobra, 2020 0 0\n07. Negativac – Miles Quaritch (“Avatar”, 2009)\nIako je Džek Suli (Jake Sully) bio prilično generički bezličan glavni junak u “Avataru”, pukovnik Majls Kvarič (Miles Quaritch), militaristički negativac, kojeg je glumio Stiven Leng ( Stephen Lang), bio je nezaboravan.\nOd svog grubog držanja, preko lica punog ožiljaka i kockaste glave do njegovog bezdušnog i slijepog izvršavanja naređenja da uništi mirnu civilizaciju zbog njenih prirodnih resursa, on krade svaku scenu u kojoj se pojavi, dok ne završi kao svaki pravi negativac iz ovog svemirskog vesterna sa strijelom u grudima.\n06. Heroj – Rose DeWitt Bukater (“Titanic”, 1997 )\nKao ljubavna priča veća od života, “Titanik” ima dva heroja, Džeka i Rouz (Jack i Rose), ali budući da se prvi žrtvuje za drugog, a drugi nastavi život bez ljubavi ali u slobodi, pružajući narativni okvir filma, kao jedan od najstarijih preživjelih brodolomaca – Rouz je istinski heroj priče.\nKroz priču postoji opipljiva veza između burnog duha mlade Rouz u tumačenju Kejt Vinslet (Kate Winslet) i suzdržanijeg romantizma starije Rouz (Glorije Stuart), kao žene zbog koje se gubi glava ili neprocjenjivi dijamant! I uz dužno poštovanje svima, najtalentovaniji je član glumačke ekipe.\n05. Negativac – Carter J. Burke (“Aliens”, 1986.)\nIako je Kraljica primarni negativac u filmu “Aliens”, zaposlenik Kompanije po imenu Karter J. Burk (Carter J. Burke), u sjajnom tumačenju Pola Rejzera (Paul Reiser) blizu je njene pozicije.\nLjigavi, beskrupulozni karijerista, koji je zbog bolje pozicije u firmi i profita spreman na sve, uključujuži žrtvovanje djeteta i posade u svoj pratnji, kako bi uhvatio jednog Aliena, prosto izaziva gađenje i prezir svakim kadrom u kojem se nalazi.\nU pokušaju da uhvati ksenomorfa kojeg može vratiti na Zemlju, on zaključava Facehuggersa sobi sa usnulim Ripli i Njut, nadajući se da će jedan od njih biti zaražena, ali će brzo naučiti smrtonosnu lekciju da Vanzemljce ne zanimaju profit i pregovore.\n04. Heroj – Virgil “Bud” Brigman (“The Abyss”, 1989.)\nGlavni junak Kameronovog podvodnog epa “Ambis” u maestralnom tumačenju Eda Herisa (Ed Harris) je heroj u pravom smislu te riječi.\nŠef platforme za istraživanje morskog dna je tvrdokuvani profesionalac, koji obavlja posao po svaku cijenu i štitiće svoju ekipu od svakog, bez obzira da li je to uragan, ludi oficir marinaca sa nuklearkom, ili vanzemljjski brod.\nOpasan tip bez mane, jedinu slabost pokazuje prema bivšoj ženi, a upravo ga ljubav prema njoj spašava od davljenja na nekoliko kilometara dubine, a čitav svijet od uništenja. Malo li je za titulu heroja?\nPrethodni članakSpilberg i Henks rade nastavak franšiza “Band of Brothers” i “The Pacific"\nSledeći članakElton John objavio pjesmu koja je trebalo da se nađe debi albumu (VIDEO)


НАСТАВНИЦА ИЗ ПОДГОРИЦЕ ДОБИЛА ОТКАЗ јер је рекла ђацима да су ЦРНОГОРЦИ – СРБИ\nNaravno da su crnogorci etnički Srbi.Svi moji preci su porijeklom iz Crne Gore i svi su Srbi.Pojam Srbin je čvrsto nacionalno određenje svih nas,a izrazi crnogorac,hercegovac,bosanac ili dalmatinac označavaju našu regionalnu pripadnost.Da zaključim,ja sam po regionalnom porijeklu crnogorac,a po nacionalnosti Srbin.\nOtkaz mora dobiti onaj ko izjavi da crnogorac nije Srbin.\nDemoni zabranjuju istinu, jer vladaju pomoću laži. Oni koji istraju u istini, ne odriču se Boga, jer Bog je istina. Imamo slobodu izbora, da li ćemo se boridi za istinu i pravdu ili ćemo služiti demonima.\nSta bi dobila da je u Srbiji rekla da su Srbi Hrvati? ")\nCrnogorci su formirani kao srpska plemena sa morske strane da bi zaštitila Srbiju od albanaca, arbanasa, turaka i ostalih otpadnika, serdari su bile najbolje srpske vojskovođe, e sad, jedino što je Milo raširio virus da svojim Srbima napravi demenciju u mozgu. Živela crnogorska Srbija, živeo Amfilohije sveti čovek srpski koji pamti šta je odakle je i đe ga je mati istovarila i zašto. Otac mu beše pobožan a on sam je sveti čovek srpski.\nVeliko postovanje nastavnici za istinu koju je rekla i hrabrost da kaze u ovom vremenu. E sad da li je to trebala da prica djacima jer to nije iz njenog opisa predmeta. Prihvatam samo ako je rec o generalnom nacelu da nastavnica ne bi trebala djacima da govori ni na primer koji je dan ni godina nego samo da predaje fizicko.\nSvim komunistima iz CG zabraniti ulazak u Srbiju,nesvatljiva je ustaska i komunisticka ljubav koja traje zvanicno od drezdenskog kongresa i njihova zajednicka mrznja prema Srbima.Od tih sto se tako ponasaju prema Srbima deca studiraju u BG ili NS,a oni peru kriminalne pare gradeci stanove po BG ili NS ili reketiraju kafedjije i otimaju lokale.Nasa preostala komunisticka elita iz kruga dvojke im to omogucava jer su braca po komunistickoj krvi.\nPartijaši (preletačevići) se uvek priklanjaju onome što vlada, idu ko telad tamo gde su pune jasle. Stari partijaši su se pretežno uklopili u novo partijanje i to pod nadzorom Zapada.\nSrbija treba da pomogne nastavnicu, u ovom prelaznom periodu.


MOUPU: Zadovoljavajući broj primljenih zasada maline | Sandzaknews\nMe?uopštinska unija poljoprivrednih udruženja, u saradnji sa ekspertima, te Poljoprivrednom stru?nom savjetodavnom službom procjenila je da je u okviru pilot projekta sadnje maline u 44 sela primljeno oko 83% od ukupno 90 hiljada sadnica.\nNa teritoriji Novog Pazara zasa?eno je oko 90 hiljada sadnica najkvalitetnije sorte malina, koje je donirala turska razvojna agencija “Tika”.\nUz stalni monitoring nadlježnih i obilazak malinjaka došlo se do pozitivnih rezultata da je broj primljenih sadnica zadovoljavaju?. Vlasnicima malinjaka sada predstoji nabavka novih sadnica od malinara iz Prijepolja.\nPredsjednik MOUPU, Ismet Sajtari? naglasio da je podru?je našeg grada odli?no za uzgoj te vo?ke, a da uspjeh zavisi isklju?ivo od vlasnika poljoprivrednog gazdinstva.\nTagovi maline, moupu\nKilogram crvenog zlata – 150 dinara


#analna igra#svršavanje po dupetu#cumshot#masaža\n#jebanje u dupe#kamera šou#svršavanje po licu#jebanje u stopala\n#sisanje jaja#igranje#ejakulacija#vođenje ljubavi\n#guza u usta#četovanje#duboko grlo#sperma po licu\n#svršavanje#snažno jebanje#ručni rad#stripovanje\n#svršavanje#cumshot#jebanje u stopala#gutanje\n#jebanje dildoima#ljubljenje#svršavanje u pičku#Igre\n#sado-mazo#cumshot#sedenje na licu#sperma po licu\n#analna igra#guza u usta#sedenje na licu#jebanje pičke\n#pušenje#četovanje#jebanje u stopala#stripovanje\n#jebanje dildoima#ejakulacija#sperma po licu#lizanje\n#igranje#masturbacija#jebanje u picu#Igre\n#guza u usta#kamera šou#svršavanje u usta#svršavanje po licu\n#jebanje u dupe#svršavanje po dupetu#duboko grlo#ručni rad\n#prsti u guzi#sisanje kite#nabijanje prstiju#ljubljenje\n#lizanje dupeta#pušenje kurca#jebanje dildoima#gutanje\n#pušenje#svršavanje u usta#ženska dominacija#trljanje pice\n#prsti u guzi#lizanje dupeta#svršavanje po licu#jebanje pičke\n#jebanje devojaka#lizanje dlakave pičke#jedenje pičke#Igre\n#duboko grlo#drkanje#trljanje#Kralj Sobe\n1247 tokens and doubledildo deepthroat! PVT&TIPMENU ACTIVE! #bigtits #lesbian #blond #new #boobs #dildo #lush\n#jebanje#vođenje ljubavi#gutanje#lizanje dlakave pičke\n#jebanje u stopala#masturbacija#zavođenje#lizanje pičke\n#jebanje u dupe#žudnja#drkanje#bez jebanja\n#dildo igra#dildovanje#jebanje#ručni rad\n#sisanje jaja#sado-mazo#pušenje#Kralj Sobe\n#azijska masaža#lizanje jaja#jebanje u dupe#snažno jebanje\n#četovanje#jebanje parova#nabijanje pesnica#mašine za jebanje\n#analna igra#svršavanje#zavođenje#devojka na devojku\n#pušenje#dildo igra#jebanje u stopala#stripovanje\n#lizanje jaja#poskakivanje#igranje#svršavanje po sisama\n#svršavanje unutra#sanjanje#mašine za jebanje#drkanje\n#analna igra#cumshot#žudnja#lizanje dlakave pičke\n#trojka#ručni rad#vođenje ljubavi#lizanje dlakave pičke\n#ejakulacija#jebanje u stopala#drkanje#Igre\n#svršavanje po licu#dildo igra#ručni rad#ženska dominacija\n#azijska masaža#jebanje u guzu#masaža#trljanje\n#analna igra#jebanje u dupe#sanjanje#lizanje analnog otvora\n#lizanje dupeta#sisanje kurca#igranje#zavođenje\n#lizanje dupeta#kamera šou#drkanje#ohmibod\n#azijska masaža#lizanje dupeta#lizanje jaja#sado-mazo\n#lizanje dupeta#gledanje krišom#bez jebanja#jebanje devojaka\n#analna igra#pušenje kurca#stripovanje#jebanje pičke


Home\tVestiIT i nauka\tHERE mapira Srbiju u 3D\nHERE Technologies, svetski lider u uslugama digitalnog mapiranja i lokacijskih servisa, mapiraće od ove jeseni delove Srbije visoko preciznom trodimenzionalnom (3D) tehnologijom u okviru nastojanja da ponudi najnaprednije mape sveta. HERE planira da vozi ulicama Srbije tokom oktobra i novembra 2019, koristeći automobil opremljen najsavremenijom tehnologijom za snimanje visoko preciznih podataka o putevima, uključujući vertikalnu i horizontalnu saobraćajnu signalizaciju. Jasno obeležen HERE automobil takođe će snimiti 3D i panoramske snimke ulica, kao i ključne tačke kao što su prodavnice, benzinske pumpe i restorani.


Nekadašnji sprski reprezentativac hrabro je podneo sve izazove u koje ga je život stavio i naučio važne životne lekcije\n13.04.2021. - 14:19h Autor: Stil/Blic\nNekadašnji vaterpolista Danilo Ikodinović (44) prisetio se teške saobraćajne nezgode koju je doživeo pre 13 godina i razvoda od Nataše Bekvalac, a istakao je da mu je sadašnja supruga Maja Ognjenović (36) pomogla da se psihički izbori sa posledicama.\nDanilo danas sa osmehom priča o teškom udesu koji je doživeo kod mesta Kać kada je svojim motorom udario u auto i teško povredio desnu ruku.\n"Toj nesreći je doprinelo moje zezanje u kafani, alhokol, ono moje “ne može to meni da se desi”, neka nezadovoljstva, ali prvenstveno motor koji sam jako voleo da vozim. Istina je da sam vozio pijan, ne znam koliko sam tačno promila imao, ali svakako previše. To je bilo pred odlazak na Evropsko prvenstvo u Malagu i mi smo se opustili u nekoj kafani. Uvek to kažem, hvala bogu da sam samo ja stradao, jer ne znam kako bih živeo da sam nekome oduzeo život", iskren je Dača koji se u emisiji “Preživeli” prisetio detalja same nesreće:\n"Poslednje čega se sećam je da sam krenuo iz Zrenjanina u Novi Sad, seo sam na motor, dao pun gas i preticao celu kolonu. Na sred puta je bio neki traktor, sva krivica je apsolutno moja, to sam i na sudu rekao, ali taj traktor sa prikolicom nije smeo da bude na magistralnom putu. Ali eto, splet okolnosti je presudio, jugo je krenuo njega da pretiče, nije me čuo, a ja sam išao 200 na sat. U toj mojoj brzini udario sam, bogu hvala, u zadnji deo auta, jer ne daj bože da sam ga udario u sredinu, prepolovio bih ceo auto. Nakon sudara sam odleteo 86 metara dalje u polje, to je veličina otprilike fudbalskog terena, jedva su me našli. Pao sam u neko đubrivo, a tokom pada meni je ekplodirala karotida koja ide od ramena u mozak. Posle su mi rekli da sam svojim položajem tela sprečio da iskrvarim. Pre svega me je spasao bog i moja fizička sprema, ali najbitniji su doktori koji su se stvarno oko mene jako potrudili. Bio sam u veštački izazvanoj komi mesec dana jer sam imao ozbiljne povrede i ruka mi je bila odvojena od tela.\n"Kad sam se probudio i shvatio šta se sve desilo, video sam ruku u bezbroj zavoja, ali moje prvo pitanje je bilo: “je l’ još neko stradao”. Bilo mi je mnogo lakše kad sam čuo negativan odgovor i bilo mi je u glavi, sam sam sebe doveo do tog stanja i da moram da se izvadim iz toga kako znam i umem. Zapitao sam se naravno je li moguće da sam to sebi napravio. Danas imam više od dva metra ožiljaka po telu od nesreće ", iskren je Dača koji ne krije da je imao nadu da će moći da se vrati vaterpolu:\n"U toku nesreće sam presekao svih pet nerava kojima mozak rukovodi rukom, ali nadao sam se da ću moći da je povratim dok sam bio u bolnici. Međutim, već po izlasku sam shvatio situaciju i da moram da prebacim mozak na drugi način razmišljanja. Otišao sam zatim u Francusku i tamo sam imao četiri operacije, a sada mogu da pomerim ruku iz ramena, ali za šaku su mi od početka rekli da je nemoguća misija da je pomeram. Shvatiš onda u kakvom si stanju i da maltene krećeš od nule. Nema više vaterpola, a ja sam samo to znao da radim. Imao sam neke pare, ali šta sad ću da kao postanem neki biznismen. To je jako teško psihofizičko stanje".\n"Trebalo mi je dosta vremena da raščistim neke stvari i taj život koji sam živeo pre nesreće. Ubrzo je usledio i razvod sa Natašom, koji mi je bio težak, kao i svakome ko prolazi kroz tako nešto. Mislim da nesreća nije mnogo uticala na naš razvod, već je to bilo pri kraju zbog mnogih drugih stvari. Svašta se tu pisalo i polemisalo, to mi je bilo najteže, jer sam non-stop bio po novinama. I normalan bi poludeo, a ne ja".\nNakon razvoda od pop pevačice, Ikodinović je uplovio u vezu sa odbojkašicom Majom Ognjenović, sa kojom je sada pet godina u harmoničnom braku.\nKako je sam ispričao, upravo je naša sportiskinja učinila da ozbiljnije shvati određene stvari u životu.\n"Maja mi je pomogla jako puno. Ona je na početku, tri godine istraživala sve o mojoj ruci, baš se posvetila. Uz nju sam krenuo da shvatam ozbiljnije život, uticala je na moje konačno otrežnjenje, konačno shvatanje da u životu ima bitnijih stvari, a ne da sve bude samo zezancija i kafana. Ulila mi je jednu sigurnost i uspeo sam svu patnju i svu paučinu da skinem sa sebe. Takođe me je približila i veri, bogu i sad često idemo u crkvu. Pomogla mi je da se pronađem u tome i osećam se mirnije. Ljubav pobeđuje sve na svetu, kad voliš nekoga i kad imaš nekoga ko tebe voli, to je najlepša stvar na svetu", zaključio je Dača.\nKOG BIVŠEG MUŽA SI NAJVIŠE VOLELA? Nataša Bekvalac odgovorom nasmejala celu Srbiju! (FOTO)\nNESVAKIDAŠNJA LJUBAVNA PRIČA KRISTINE BEKVALAC I IVE MARTINOVIĆA: Nakon rođenja ćerke i razvoda, ponovo se venčali!\nDanilo IkodinovićBrakDetallji iz privatnog životaRazvodSaobraćajna nesreća


SUD BLOKIRAO POTVRĐIVANJE BAJDENOVE POBEDE! Tramp ispunio obećanje, tek sad sledi frka u SAD! Falsifikovanje izbornih rezultata neće proći?! - Informer\nFaktiI/nformer | 26. 11. 2020.\nSud u Pensilvaniji blokirao je potvrđivanje rezultata izbora u toj državi. Odluka suda ne odnosi se samo na predsedničke, već i na sve izbore na nižim nivoima\nPANIKA U BAJDENOVOM ŠTABU I DUBOKOJ DRŽAVI! TRAMP SPREMA ZEMLJOTRES U SAMOM SRCU AMERIČKE IMPERIJE... Provalili krađu više od 30 miliona glasova!\nOvo me odmah podsetilo na nedavni skandal u Džordžiji. U toj američkoj državi je prilikom ponovnog brojanja glasova bilo nađeno nekoliko memorijskih kartica sa glasovima za Trampa.\nPosle izborne noći, u Pensilvaniji su neočekivano žisplivalež gomile glasačkih listića, a od 570.000 čudno pronađenih glasova - 99,4% pripalo je Bajdenu, a samo 0,6% Trampu.\n20:00 Svet 2\nTRAMP SPREMA ŠAH-MAT ZA BAJDENA, A GLAVNU ULOGU ODIGRAĆE PENS? Ako sve prođe kako je Donald zamislio Bela kuća je opet njegova!\nFakti | Utorak, 10. 11. 2020.\npredsednik SAD izbori krađa Pensilvanija Džozef Bajden Donald Tramp Amarika


Djordjević: Novac za Hram Svetog Save ne daje Vučić, već narod | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 17.10.2020 13:45 > 17.10 13:45\nPredsednik pokreta "Oslobodjenje" Mladjan Djordjević kazao je danas da predsednik Srbije Aleksandar Vučić nije dao svoj novac za radove na Hramu Svetog Save u Beogradu, već novac poreskih obveznika, zbog čega je pozvao njegovog generalnog sekretara Nikolu Selakovića da "ne obmanjuje javnost radi dobijanja jeftinih dnevno-političkih poena".\nSelaković je prethodno za TV Prva naveo da će Hram Svetog Save biti "otvoren za javnost u decembru".\n"Selaković je nasuprot svim pravoslavnim predanjima i kanonima najavio da će u decembru biti 'otvaranje Hrama Svetog Save' i pored toga što je Hram već decenijama unazad otvoren", rekao je Djordjević u pisanoj izjavi i dodao da je po završetku radova na objektu "jedino moguće uraditi osvećenje Hrama na Vračaru".\nDjordjević ocenjuje i da Selaković "misli da je Hram Svetog Save objekat poput Lidla koji treba da bude otvoren, a svečanu vrpcu za njegovo otvaranje treba da preseče Aleksandar Vučić", jer je predsednik, po rečima Selakovića, dao 43 miliona evra za završetak radova.\n"Selaković bi trebalo da zna da Aleksandar Vučić ne daje svoj novac, nego ga daju gradjani Srbije koji imaju pravo da znaju gde je završio svaki njihov dinar iz budžeta. Stoga su Selakovićeve izjave u svakom smislu lažne i koriste se u jeftine dnevno-političke svrhe", naveo je Djordjević.\nPrema njegovim rečima, Selaković se svojim nastupom "pohvalio da Vučić u poslovima vezanim za izgradnju Hrama Svetog Save svesno i brutalno krši Ustav Srbije".\n"Da je Srbija pravna država, kao što nije, o finansijskoj podršci države u poslovima izgradnje hrama Svetog Save ne bi odlučivao predsednik Republike i njegov generalni sekretar, već Vlada i Uprava za odnose sa crkvama i verskim zajednicama", rekao je Djordjević.


Miljana Milošević: Banat može mnogo toga da ponudi - NMR Info\nKreirano feb 25, 2019\nMiljana Milošević, direktorka TO opštine Sečanj\nTuristička organizacija opštine Sečanj je na završenom 41. Međunarodnom sajmu turizma u Beogradu promovisala svoje lepote i turističe potencijale. Po prvi put ove godine opštine Zrenjanin, Žitište i Sečanj su na zajedničkom prostoru nastupili zajedno i kao region skrenuli pažnju na ovaj banatski kraj. Drugog dana sajma organizovana je medijska promocija uz veliki broj zvaničnika, kolega iz oblasti turizma i medija. Promociji su prisustvovali gradonačelnici Zrenjanina, Žitišta i Sečnja. Ostvarena je i dogovorena dalja saradnja sa pružiocima usluga iz oblasti turizma i predstavnicima medijima i već su sklopljeni dogovori oko realizacije zajedničkih projekata.\nSajam je prošao a mi smo tim povodom razgovarali sa Miljanom Milošević, direktorkom Turističke organizacije opštine Sečanj.\nTokom četiri dana trajanja sajma kako domaćim tako i inostranim posetiocima prikazali smo naše potencijale sa akcentom na prirodne vrednosti i manifestacije koje se održavaju u našoj opštini. Istakli smo naš dobar položaj koji se ogleda u blizini velikih gradskih centara i da smo na samoj granici sa Rumunijom. Pored tradicionalnog lovnog turizma, koji ima dugu tradiciju kod nas, promovisali smo reku Tamiš i naše bogatstvo voda koje zauzima oko 4000 ha ukupne površine opštine.\nPrezentovani su i različiti specijalizovani programi, koje realizujemo u saradnji sa lokalnim udruženjima. Za vreme trajanja sajma svoju ponudu promovisala su udruženja žena iz Krajišnika, Boke i Sečnja. Naša multikulturalnost je nešto što nas izdvaja od ostlih delova naše zemlje. Bogatstvo nacija, jezika i običaja daju šaroliku sliku ovom kraju, tako da smo deo tradicije i domaće radinosti pokušali da prenesemo i dočaramo posetiocima sajma. Veliki akcenat smo stavili na gastronomsku ponudu. Posetioci su mogli da probaju domaću bosansku pitu, hercegovači sir iz mješine, podrobac, prebranac, cicvaru, banatske vanilice i štrudle.\nVeliki prostor smo dali našim vrednim proizvođačima meda i pčelinjih proizvoda da u okviru našeg prostora promovišu svoje proizvode. Prikazali smo proizvode domaće radinosti od ovčije banatske vune rukotvorine i suvenire.\nNadam se da je ovo početak jedne lepe priče i da ćemo kao region udruženim snagama stvoriti turistički proizvod koji će biti atraktivan za posetioce iz drugih krajeva i da ćemo skrenuti pažnju na Banat, jer on može mnogo toga da ponudi.\nNova ulična rasveta i u Krajišniku\nPret\tSled 1 od 350


ANJA NAJBOLJA U SKOPLJU, DANICI DVE TITULE U NEDELJU DANA - Dnevnik Juga\nPočetna / GRADOVI / Niš / ANJA NAJBOLJA U SKOPLJU, DANICI DVE TITULE U NEDELJU DANA\nANJA NAJBOLJA U SKOPLJU, DANICI DVE TITULE U NEDELJU DANA\nIna Dendić 13/08/2019\tNiš, SPORT Ostavi komentar\nTokom vikenda je u Skoplju završen Neotel Open 2019 za teniserke do 16 godina. Radi se o međunarodnom teniskom turniru iz serije Tennis Europe. Turnir je protekao u znaku teniserke Teniske akademije Živković (TAŽ) Anje Stanković. Anja je u polufinalu bila bolja od srpske teniserke Lane Stanišić sa 2:1 u setovima (6/4, 1/6, 6/4), a u finalu je pobedila Nairu Gevorkian iz Rusije sa 2:1 (2/6, 6/4, 6/2).\n„Težak turnir, dosta dobrih igračica iz velikog broja zemalja. Uspela sam da se odmorim posle polufinalnog meča i odigram i finale u tri seta. Nisam dobro startovala, ali sam u nastavku zaigrala svoju igru i došla do titule.“ – rekla je Anja Stanković tokom ceremonije dodele pehara.\nNa istom turniru do vicešampionske titule u dublu stigle su teniserke Teniske akademije Živković Jovana Nikolić i Anastasija Stoiljković. Na međunarodnoj sceni igrala je i Lola Radivojević, ona je sa reprezentacijom Srbije stigla do četvrtfinala Svetskog prvenstva u Češkoj.\nOčigledno TAŽ i Niš ne treba da brinu za teniske rezultate i u narednom periodu. Tokom poslednjih nedelju dana i najmlađi teniseri beležili su uspehe. Danica Marjanović (TAŽ) je u konkurenciji teniserki do 10 godina prvo osvojila titulu u Dimitrovgradu, a onda i u Pančevu. Na turniru u Dimitrovgradu Hana Ilić (TAŽ) je bila druga, treće mesto su podelile teniserke niške akademije Aleksandra Stojanović i Iva Stojančić. U konkurenciji dečaka na istom turniru Radovan Petrović (TAŽ) je bio drugi, a njegov klupski drug Matija Stojanović je zauzeo treće mesto.\nPrethodni Leskovčani sa Hisara posmatrali kiše meteora\nSledeći Licitacija za zakup tezgi za „Roštiljijadu 2019“ 14. avgusta\nGrčka je otvorila granički prelaz Evzoni za turiste, a u ovu zemlju se trenutno ulazi …


Politika Privatnosti - Globa-Sound- Kncelarijska oprema isporuka i prodaja\nPristupanjem sajtu Globa-Sound- Kncelarijska oprema isporuka i prodaja (kancelarijskaoprema.com), Vi prihvatate i slažete se sa svim uslovima Politike Privatnosti. Ukoliko ne prihvatate uslove sadržane u Politici Privatnosti, potrebno je da odmah napustite sajt i prestanete sa korišćenjem usluga sajta.\nGloba-Sound- Kncelarijska oprema isporuka i prodaja (kancelarijskaoprema.com) sajt je u vlasništvu firme Global Sound, sa matičnim brojem 63781487 i sedištem u Narodnih Heroja 10 Novi Beograd, Beograd, Beograd.\nPrilikom popunjavanja registracionog formulara na sajtu Globa-Sound- Kncelarijska oprema isporuka i prodaja (kancelarijskaoprema.com), Vi prihvatate i slažete se sa time da će administratori sajta koristiti Vaše lične podatke za sledeće namene:\nSlanje obaveštenja o ponudama, popustima ili drugim komercijalnim informacijama vezanim za Globa-Sound- Kncelarijska oprema isporuka i prodaja (kancelarijskaoprema.com) ili neku treću stranu, sa kojom Globa-Sound- Kncelarijska oprema isporuka i prodaja (kancelarijskaoprema.com) ima poslovnu saradnju.\nMi čuvamo Vaše lične podatke kako bismo Vam slali informacije o Vašem nalogu na sajtu Globa-Sound- Kncelarijska oprema isporuka i prodaja (kancelarijskaoprema.com), da možemo da Vas informišemo o statusu Vaših porudžbina i radi evaluacije kvaliteta proizvoda i usluga koje koristite.\nUslovi i regulative koji se odnose na korišćenje informacija dobijenih prilikom online plaćanja se nalaze u odeljku Uslovi korišćenja kompanije za procesiranje plaćanja i Globa-Sound- Kncelarijska oprema isporuka i prodaja (kancelarijskaoprema.com) niti će zahtevati, niti će ćuvati informacije vezane za Vašu kreditnu karticu.


Obrazovne ustanove (24/29): NSBuild Forum\nObrazovne ustanove\t06 sep 2015 00:10\t#461\ncisto urnisanje i devastacija kulturnog nasledja grada!!!!! izgleda kao gredna konstrukcija za krov koji nikada nece biti pokriven!!!\nObrazovne ustanove\t10 sep 2015 14:59\t#462\nPosetio sam ovu temu najpre kako bih video da li sadrzi neke informacije o projektu rekonstrukcije kupole na zgradi Gimnazije. Razlog zbog kog sam se registrovao je pokusaj da razjasnim neke nedoumice. Naime, dom za srpske djake, kojo se ovde pominje je zapravi palata Tekelijanum koja je izgradjena od novca koji je Matici srpskoj zavestao Sava Tekelija, na mestu stare palate Tekelijanum, u kojoj je isti gospodin jos za zivota osnovao dom za srpske ucenike i studente. Zgrada je nakon II svetskog rata nacionalizovana od strane Madjarske drzave, da bi nedavno bila vracena samo polovina zgrade, dok je za drugu polovinu potrebno da Srpska zajednic plati naknadu za iseljenje ljudima koji su u stanove useljeni. Rad doma se uglavnom finansira od strane Vlade AP Vojvodine (barem je tako bilo pre 5 godina kada sam bio tamo) dok deo finansira od strane Madjrske drzave predstavlja ustavnu obavezu prema nacionalnoj manjini (bas kao i u Srbiji). Korisnici tog doma su gotovo iskljucivo Srbi iz Madjarske, kojih posle vrkova tolerancije ima svega oko 3000, a ne Srbijanci (stanovnici uze Srbije), kako je to neko naveo. Sa druge strane, gradnja doma na Telepu je takodje bila delom finansirana sredstvima AP Vojvodine, sto po mom misljenju nije u redu, jer ostale manjine nisu imale, a po svemu sudeci nece u skorije vreme ni imati takav tretman. Smatram da bi bilp pravednije izgraditi dom za pripadnike nacionalnih manjina uopste, mada bi i to bilo suvisno jer svi oni imaju pravo na smestaj u redovnim studentskim domovima, cak i po blago povlascenim kriterijumima u odnosu na pripadnuke vecinskog naroda. Najzad hteo bih da napomenem da nemam nista protiv niti jesne nacionalne manjine u Srbiji, cak svi pripadnici istih, koje sam imao prilike da upoznam zasluzuju sve moje postovanje, medjutim ne mogu da dopustim da se sire neistine.\nZahvalnici: ranko su ns, vladamh\nObrazovne ustanove\t10 sep 2015 17:04\t#463\nOk, skontali smo. Ali, sve je to manje više nebitno za teme kojima se bavi ovaj forum.\nŠto se izgleda mađarskog doma tiče.... Ne znam, obećavao je na početku, ali mi konačna izvedba deluje jeftino. Dosta slične novogradnje ima u Mađarskoj.\nObrazovne ustanove\t13 sep 2015 18:12\t#464\nSa druge strane, gradnja doma na Telepu je takodje bila delom finansirana sredstvima AP Vojvodine, sto po mom misljenju nije u redu, jer ostale manjine nisu imale, a po svemu sudeci nece u skorije vreme ni imati takav tretman.\nMislim da ipak niste u pravu. Pogledajte na linku ispod, šta je urađeno za slovački narod u Srbiji (barem ono što ja znam)\nDok je postojalo istureno odeljenje Pedagoškog fakulteta ovde su bili smešteni i studenti.\nOsim slovaka, nešto slično imaju i rusini\nObrazovne ustanove\t13 sep 2015 18:14\t#465\nRadovi u dvorištu škole Dr. Milan Petrović\nPrilog IMG20150913_001.jpg ne postoji\nPrilog IMG20150913_002.jpg ne postoji\nPrilog IMG20150913_003.jpg ne postoji\nPrilog IMG20150913_004.jpg ne postoji\nPrilog IMG20150913_005.jpg ne postoji\nPrilog IMG20150913_006.jpg ne postoji\n(Ovaj mi je jubilarni 2000.)\nPoslednja izmena: 13 sep 2015 18:15 od Blavak.\nZahvalnici: Nicisy1, Dukelander, Cookie, limanac, Bogdus\nObrazovne ustanove\t20 okt 2015 14:18\t#466\nZahvalnici: limanac, romanempire\nObrazovne ustanove\t04 nov 2015 22:49\t#467\nKo što su i naveli pre dve nedelje, otvoriše ga početkom novembra.\nObrazovne ustanove\t17 nov 2015 07:59\t#468\nFTN raspisao tender za poboljsanje energetske efikasnosti zgrade nastavnog bloka. Trazi se fasada od kamena vune i zamena stolarije sa PVC-om.\nTo je ova zgrada\nProzori su izmenjani, fasada se radi.\nZahvalnici: Nicisy1, Dukelander, Buck, kasko, TurboMaximus, romanempire, Blavak, Light, valjan\nObrazovne ustanove\t21 nov 2015 09:21\t#469\najmo ovde pošto ne znam gde. ovo je bome važno a niko ne spomenu\nОтворен студентски дом на Телепу\nНОВИ САД - Председник Скупштине АП Војводине Иштван Пастор и председник Покрајинске владе Бојан Пајтић данас су у новосадском насељу "Телеп" отворили нови студентску дом "Колегијум Европа" чију су изградњу финансирале Мађарска и покрајинска влада, а земљиште на коме је изграђен дала је Римокатоличка бискупија Бачка. ...\nНовоотворени дом примиће око 350 студената који студирају на неком од факултета Универзитета у Новом Саду, а који су основно или средње образовање стекли на мађарском језику, а у њему ће бити смештени и српски студенти из Мађарске.\nПастор је рекао да је сигуран да је студентски дом капиталан пројекат, али не у габаритном смислу, него пре свега због своје намене.\n"Студентски дом "Колегијум Европа" је шанса да се образује и изроди нова генерација интелектуалаца који своју садашњост и будућност виде у овој држави", рекао је Пастор.\nPoslednja izmena: 21 nov 2015 09:22 od ranko su ns.\nZahvalnici: Cookie, limanac, kasko, Novajlija, Blavak, Light, valjan\nObrazovne ustanove\t22 nov 2015 10:00\t#470\nObrazovne ustanove\t22 nov 2015 20:03\t#471\nna stranu sva dobra zelja ali ovo je arhitektonska nula strasno.....\nObrazovne ustanove\t22 nov 2015 20:10\t#472\nMeni je ok, samo deluje malo jeftino izvedeno.\nObrazovne ustanove\t04 dec 2015 13:36\t#473\nProjekat nove muzicko-baletske skole. Zna li neko na kojoj lokaciji bi trebalo da se gradi?\nPoslednja izmena: 04 dec 2015 13:37 od Direktor.\nObrazovne ustanove\t04 dec 2015 13:47\t#474\nOdavno se priča da će biti ovde:\nEvo i one žute kule se vide na renderu (doduše ovde su bele)...\nObrazovne ustanove\t04 dec 2015 13:53\t#475\nObrazovne ustanove\t04 dec 2015 17:38\t#476\nOduševljen sam koliko i prvonagrađenim rešenjem zgrade RTV. Znači, nisam.\nNa stranu eksterijer, enterijer i polugole srednjoškolke u jazz baru, u stvari me zanima koncertna sala.\nNovi Sad nema nijedan kvalitetan koncertni prostor. U poslednjih dvadesetak godina u svetu se grade fantastične sale projektovane na revidiranim shvatanjima akustike. Uprkos besmislenosti poređenja sa nacionalnim mega projektima, čak i sa onim što sebi mogu da priušte prestižni svetski univerziteti, sa četirsto i kusur mesta ova sala je budući gradski kulturni resurs. Iz animacije tako nešto ne može da se tvrdi, ali nazirem primenu konzervativnih, okamenjenih, po zvuk pogubnih rešenja. Još jedna loša sala nam nije neophodna.\nPoslednja izmena: 04 dec 2015 17:41 od TurboMaximus.\nZahvalnici: Buck, mrnjavi, Dunavski, Oniks\nObrazovne ustanove\t04 dec 2015 23:17\t#477\nNa ovom placu je planirana izgradnja škole\nJeste da su oni napravili projekat i fensi video kako bi škola trebalo da izgleda, ali pitanje je kad će početi gradnja i da li će biti menjan projekat.\nOno što me ne raduje je to da dva javna košarkaška terena i jedno dečije igralište više neće postojati. Planiraju novi teren, ali u okviru škole.\nTakođe me ne raduje to što će se zauzeti deo šumice, tj parkinga.\nBolje bi bilo da na tom placu naprave podzemnu garažu za potrebe zaposlenih u školi, a možda i odvojeni deo za kola okolnog stanovništva i možda zaposlenih u Park City-ju. Trenutno jedva da ima dovoljno parking mesta. Jeste da bi to bilo skluplje rešenje, ali bi bar više mesta ostalo za zelenilo.\nTrebali bi dobro da razmisle i da usklade potrebe škole i lokalnog stanovništva. Da ostane dovoljno parking mesta, zelenila i javnih igrališta.\nObrazovne ustanove\t05 dec 2015 00:24\t#478\nMa taj video je izasao jos pre jedno 6 meseci, neko je kacao na forum, pa se jos nista nije pomaklo osim zamisljenog.\nObrazovne ustanove\t17 dec 2015 04:02\t#479\nBaletska i muzička škola.\nObrazovne ustanove\t17 dec 2015 17:25\t#480\nMUZIČKA ŠKOLA I PROBLEM ZNAČENJA ARHITEKTURE:\nKako vidim i na Limanu konačno imamo povišeni arhitektonski pritisak.\nJeste, slažem se, zgrada je bolja nego neke što su napravljene ili će biti napravljene u gradu; podseća jako na onu novu RTV Vojvodinu sa konkursa i nije elegantna za jedan JAVNI objekat koji je ovde propustio priliku da dobije na MONUMENTALNOSTI I ORIGINALNOSTI transponujući svojom formom zaista tipologiju važne javne zgrade. A ne kao što je sada slučaj da liči na neke modernije stambenjake koji slobodno mogu da se ušuškaju bilo gde na Detelinari, Bulevarima, Novom Naselju itd...\nMuzička škola ili stambenjak na Novom Beogradu?\nDrugim rečima: sve se slažem što je Turbo napisao oko koncertne sale i upravo bih nju izdvojio kao paradigmu propusta. Koncertna sala je srce jedne ovakve institucije, ona je i funkcionalno izuzetno kompleksna zbog akustike, amfiteatarskog tipa sedenja, scene, binskog tornja, broja ljudi koji ulaze ilzlaze, tehnike i ko zna čega sve još što kada se složi u celinu treba da pleni FORMOM na način da se i na spoljašnjosti zgrade, dakle eksterijeru, može uočiti ta kompleksnost koja bi prerasla u urbani reper kako bi se zgrada izdvojila od okoline na pozitivan način.\nTo je tako logično u svim svetskim primerima gde se od koncertnih dvorana pravi pravi urbani spektakl i gde u stvari forma prenosi impresiju funkcije tj. tipologije zgrade. Ovde, kako je sada projektovano se ne zna da li je STUDENTSKI DOM ili MUZIČKA ŠKOLA jer je KONCERTNA DVORANA obavijena istim tipom fasade u jednu prilično šizofrenu na prvu loptu kvazi - modernu kutijastu izbušenu anemičnu "ljušturu".\nLjuštura kontinuirano obavija dvoranu.\nKo bi rekao da je iza koncertna dvorana?\nSetimo se samo fantastičnih svetskih primera arhitekata Alvar Aalto-a (Finska) i Hans Sharoun-a (Berlinska filharmonija) gde se tipologija zgrade i njena funkcionalna kompleksnost ogledaju u složenoj formi.\nGde se amfiteatri, auditorijumi, ističu u odnosu na druge delove zgrade. Uveče su osvetljeni a preko dana svojim neobičnim oblicima predstavljaju urbane spektakle.\nAlvar Aalto i Finski hol. Spektakularni dijalog izmedju funkcije i forme\nAlvar Aalto i gradska kuća u Saznatsalo-u, Finska. Osnova "dokazuje" spektakularnost forme i obrnuto. Ne samo što je amfiteatar istaknut vertikalom u odnosu na celu kompoziciju već je arhitekta koristio i dijagonalu da bi istakao i uobličio najvažniji deo njegove zgrade. Amfiteatar u kome se donose sve važne gradske odluke.\nDrugi je primer Aalto i projekat Univerziteta. Ponovo vanserijska složena kompozicija u stilu GRUPNE FORME kakvi svi javni objekti mogu da imaju kako bi izrazili monumentalnost i važnost svojih delova.\nPoslednji primer je Berlinske filharmonije i arhitekte Hansa Sharoun-a. Arhitektonsko "ludilo" formi i funkcije.\nI na kraju sve je to moglo ovde ali nije... I kao što sam jednom rekao nije problem novac, problem je stav i svest. Čini mi se da narod, gradski oci i sve arhitekte grada generalno imaju stav: bolje išta nego ništa. I u pravu su... Na žalost.\nPoslednja izmena: 17 dec 2015 17:28 od Dunavski.\tRazlog: fali slika\nZahvalnici: Nicisy1, solimns, Dukelander, Buck, limanac, mrnjavi, TurboMaximus, Novajlija, Oniks, Blavak, Billy, Light, valjan