Aleksandra Miletić 18.09.2021. 14:41h\nBila je omiljena holivudska lepotica koja se zbog ljubavi odrekla karijere i ostvarila san mnogih devojčica - postavši princeza.\nMeđutim, bajka nije dugo trajala: 13. septembra 1982. godine princeza Grejs od Monaka u automobilu je sletela sa litice, a uprkos teškim naporima lekara da spasu njen život, to im nije uspelo. Njena smrt proglašena je dan kasnije, 14. septembra 1982., kada je imala samo 52 godine.\nU trenutku automobilske nesreće, kada je nekadašnja holivudska glumica, tada već princeza Grejs od Monaka sletela niz liticu, prve informacije koje su mediji dobili nisu prikazivale pravo stanje stvari. Barem ne što se tiče njenih povreda, jer na prvi pogled nisu bile opasne po život. Stoga i ne čudi to da je proglašenje njene smrti 14. seštembra 1982. godine itekako šokiralo Monako, ali i celi svet koji je od toga trenutka oplakivao princezinu tragičnu pogibiju.\nTrebao je to biti sasvim uobičajen dan 13. 9. 1982. godine, kada je Grejs trebalo da najmlađu kćer, tada 17-godišnju princezu Stefani, odveze do železničke stanice , odakle je trebalo da otputuje u Pariz, u kom se školovala. Umesto toga, bio je to dan kojeg se i 39 godina kasnije mnogi jasno sećaju, posebno tužnog pogreba održanog četiri dana kasnije u monaškoj katedrali, a koji je preko malih ekrana pratilo više od 100.000.000 ljudi iz celog sveta.\nSlužbeno, za princezinu smrt bila su pogubna dva jaka i teška moždana udara, zbog čega je njena porodica donela odluku da se ugase svi aparati koji su je održavali u životu jer su funkcije mozga službeno proglašene - mrtvima. No as tom se službenom objavom ni decenijama kasnije mnogi ne slažu, a teoretičari raznih zavera ne miruju, tvrdeći da je reč o jednoj od najvećih misterija, što u Holivudu, što u kneževini Monako.\nJedan od razloga što je tako podatak je da je automobil vozila upravo Grejs Keli, a koja inače nije rado sedala na vozačko mesto. Službeno je upravo ona vozila od njihove kuće u francuskom Rok Agelu u palatu Monaka krivudavim putem na kojom su tog dana, zbog jakih vetrova, bili dosta teški uslovi za vožnju i trebalo je oko 40 minuta da se pređe udaljenost od 20 kilometara.\nNjihov lični šofer pre puta je preparkirao njihov zeleni Rover 3500, nakon čega je Grejs Keli na zadnje sedište stavila pregršt svojih haljina i kutija punih odeće i modnih dodataka, a budući da je toga bilo toliko da nije bilo mesta osim za vozača i suvozača, Grejs Keli rekla je vozaču da će ona voziti do Monaka. On je insistirao da će ih povesti i potom se sam vratiti po haljine, ali glumica je bila uporna.\nMajka i ćerka krenule su automobilom na svoju uobičajenu vožnju i sve je bilo u redu do te velike i pogubne krivine, na kom je sve pošlo po zlu, nakon čega je Grejs Keli automobilom probila zid i strmoglavila se. Među prvim glasinama koje su se pojavile bila je i ona da je automobilom upravljala Stefani, koja je preživela nesreću sa tek nekoliko slomljenih rebara i ključnom kosti, te se tvrdilo da se sve zataškalo jer je bila maloletna i bez vozačke dozvole.\nTu priču zahuktao je Sesto Lipio, lokalni stanovnik koji je rekao kako je video da je automobil vozila devojka dok je žena sedela iza nje. Tek je 2002. godine princeza Stefani smogla je snage progovoriti o svemu za "Paris Match" pa je rekla: "Očito je da nisam vozila. Svakako, letela sam po automobilu baš kao i moja majka, koja je od udarca odletela na prednje sedište. Suvozačeva vrata bila su skroz smrskana, a ja sam izašla kroz jedina kroz koja se moglo izaći - ona vozačeva."\nOsim priče da je automobilom upravljala Stefani, krenule su priče da su se majka i kći svađale, zbog čega se Grejs Keli nije mogla fokusirati na vožnju. Svađu je navodno pokrenula Stefanina želja da se uda za tadašnjeg dečka, sina francuskog glumca Žan-Pol Belmonda i vozača trka, Pola Belmonda.\nNikakvi tragovi klizanja nisu postojali, auto je celo vreme ubrzavao dok je padao niz liticu, a svedok koji je vozio iza njih rekao je da ni u jednom trenutku nije video da se pale svetla kočnica. Kada su spasioci stigli do automobila, menjač je bio postavljen u poziciju za parkiranje (reč je bila o automatiku, op.a.), a to je napravila sama Stefani. "U to sam se vreme pripremala za vozački i znala sam da moram staviti u položaj za parkiranje kako bih ga zaustavila. Pokušala sam sve, čak sam podigla ručnu kočnicu. Je li moja majka zamenila kočnicu gasom, ja zaista ne znam."\nZbog tih njenih izjava počelo se nagađati da su kočnice na 11 godina starom Roveru možda bile pokvarene, zbog čega su sve testove napravili i službeni mehaničari, no nikakve greške nisu pronađene. Jedina stvar koja je zaključena ta je da ni Grejs ni princeza Stefani u tom trenutku nisu bile vezane.\nZa neko vreme počele su se pojavljivati svakakve priče, a među njima bila je i ona po kojoj Grrejs Keli zdravstveno i nije bila najbolje, zbog čega su neki smatrali da je to uzrok tragičnog događaja. Naime princeza je poslednje nedelje leta provela pod lekarskom kontrolom, a razlog je bio visok pritisak, što je naknadno demantovano, ali i zbog ulaska u menopauzu.\n"Nije se osećala dobro, bila je strašno umorna, a leto je bilo prepuno obaveza. Nije mirovala ni sekunde celo leto i davala se skroz, no nikada se nije žalila da joj je teško", ispričala je svojevreno njena druga ćerka, princeza Karolina.\nNa to se potom savršeno nadovezala izjava njene mlađe sestre koja se "prisetila" kako se njihova majka tokom vožnje žalila na glavobolju, a u jednom trenutku čak je izgledala da trpi veliku bol, kao i da se onesvestila pre negoli je automobil krenuo niz liticu.\nLekar iz bolnice u Monaku, dr Luj Šatelen koji je lečio, rekao je da je Grejs Keli pretrpela dva moždana udara - jedan pre same nesreće i drugi nakon nesreće, zbog čega su i šanse za preživljavanje bile veoma male i zapravo nikakve.\nNo šta se zapravo dogodilo, malo ko i danas zna, ponajviše zato što je dvor U Monaku sve zataškao do te mere da je čak i zaposlenima u palati naređeno da ostanu do daljnjeg na odmoru pa su saznali o smrti princeze tek iz medija.\nDa je tu bilo nečeg sumnjivog, javno su rekla i dvojica lekara - dr Žan Daplej, neurohirurg iz Nice, kao i hirurg Luj Šatelen iz bolnice u kojoj je preminula Grejs Keli. Upravo on je rekao: "Bila je to nesreća nakon koje bi, da se dogodila kod kuće, ona verovatno malo legla i bila bi bolje. Bila bi realno benigna, ne mogu to tvrditi sa sigurnošću, ali u drugim okolnostima stvari su trebale biti drugačije.’\nDaplej je rekao i kako je on pozvan u bolnicu tek 12 sati nakon što je primljena u nju. Tada je već primila anesteziju, zbog čega je nisu mogli odvesti na rendgen ili CT, koji ta bolnica nije ni imala. Snimanje je obavljeno tek naknadno i tada je otkriveno cerebralno krvarenje, a ovaj neurohirurg uveren je da ne bi sve završilo tako da je ranije odvedena na snimanje glave.\nOdluku da je skinu sa aparata za održavanje za života doneo je njen suprug, princ Renije III nakon razgovora sa ćerkom Karolinom i sinom Albertom II, a Stefani su tek dva dana kasnije rekli da joj je majka preminula.\nIako se godinama nakon tragedije nagađalo što je dovelo do takvog razvoja događaja, princ Renije III svaki je put uspešno zataškavao sve i sprečavao medije da pišu o tome. "Silno su se trudili da održe tu priču na životu, ne pokazujući tom prilikom nikakvo saosećanje za nas koji patimo. Bilo je strašno. Posebno kada su izmislili priču da ju je mafija pokušala ubiti, iako to nema baš nikakvog smisla, no sve sam to dopuštao. No kada su počeli ponovno pisati da je Stefani vozila, a znaju da nije bilo tako, nisam to više mogao trpeti", izjavio je pre svoje smrti princ Renije III.\nIako je prošlo 39 godina od stravične nesreće, koja je ogrnula u crno ceo monaški dvor, princeza Stefani i danas nosi težak teret na svojim leđima. "Ljudima je bilo teško shvatiti da je ona mogla izazvati takvu nesreću, zbog čega su zaključili da sam sigurno ja vozila, jer ona je bila presavršena da bi napravila takvo nešto. Nakon što stalno čujete jednu te istu priču ne možete a da ne osećate krivicu", priznala je Stefani.\nNo ono što je najzanimljivije u svemu zasigurno je i poslednji intervju Grejs Keli, dat 22. juna 1982. Pjeru Salinžeru. Na pitanje kako bi volela da je ljudi pamte, Grejs Keli je rekla: "Gledajući kroz oči svoje dece i njihove dece, volela bih da smatraju kako sam dobro uradila svoj posao kao majka te da sam bila puna razumevanja i dobra."\nSRPSKE KOMŠIJE BRANKE KATIĆ OTKRILE TAJNE POPULARNE GLUMICE: Nedostaju joj sinovi, stalno ide na pijacu i nije NAFRAKANA!\nJAVNOST ZABRINUTA ZBOG OVE PORUKE: Odnos prinčeva uopšte nije dobar, a ovo je definitivno dolilo ULJE na VATRU! (FOTO)\nGrej Kelismrttragedijamisterijateorija zavere


Vesti online / Vesti / Srbija / Završen miting ispred Skupštine: Pesma Olivera Mandića za kraj\n17:15 >> 21:04h\nNa skupu "Budućnost Srbije" ispred Doma Narodne skupštine u Beogradu, nakon govora predsednika Srbije Aleksandra Vučića, nastupio je pevač Oliver Mandić. Nakon nastupa, skup je završen.\nPo završetku Vučićevog govora, na bini se pojavio pevač Oliver Mandić koji je otpevao pesmu specijalno komponovanu za ovu priliku.\nVučić: Neizmerno mi je drago što skupu prisustvuju i Srbi sa KiM, iako mi je to najveći teret oko vrata\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izašao je na binu ispred Skupštine Srbije. On je zamolio 27 Srba koji su pešačili sa Kosova da mu se pridruže.\n- Hvala svima vama koji ste došli, hvala na podršci, znam da nikad više neću govoriti pred više ljudi nego što ih je ovde - rekao je on.\n- Moj odgovor, naš odgovor, odgovor jedinstvene Srbije, bez obzira što to neće biti lako učiniti je - ništa nećemo da učinimo. Mnogo toga smo učinili, red je da se vi ponašate civilizovano, normalno - rekao je Vučić.\n- A, mi vama da činimo ustupke, da biste rekli da je Srbija ponižena i poražena... naš odgovor je jasan - rekao je predsednik Srbije.\n- Obraz je najskuplja stvar na svetu. Nemojte nikad da pokušate Srbiji da ga ukaljate - podvukao je Vučić.\nJunak sa Košara: Srbiji su porebni mir i jedinstvo\n- Mi vojnici najbolje znamo šta donose strahote rata. Treba učiniti sve da nam budućnost gradi rad, a ne rat - rekao je Dimčevski na mitingu u okviru kampanje "Budućnost Srbije" koju jepokrenuo predsednik Aleksandar Vučić.\nSijarto: Vi ste prava, ponosna, evropska nacija\n- Poštovani gospodine predsedniče, dragi srpski prijatelji, dobar dan vam želim. Dozovilite da se zahvalim Vučiću i SNS na pozivu. Čast je biti ovde. Do pre nekoliko godina je bilo nezamislivo da mađarski ministar spoljnih poslova bude gost u kampanji vladajuće stranke. To što danas stojim ovde pokazuje da sve stvari možemo da rešimo ako verujemo u to - rekao je Sijarto, koji je govor održao na srpskom jeziku.\nDodik: RS u važnim pitanjima prati Srbiju\nOkupljenima se obratio i predsedavajući Predsedništva BiH Milorad Dodik.\n- Došao sam ovde da svima kažem da je ovo okupljanje odgovor na sva pitanja za svakoga ko pita šta se ovde dešava. Unutrašnja snaga i jedinstvo su važni. Srbija mora da da snagu našem pregovaračkom timu i predsedniku Vučiću kada je reč o Kosovu, moraće da mu kažu svaka čast na jedinstvu - rekao je on i dodao da "ništa normalnije nema nego da RS u važnim geostrateškim pitanjima prati Srbiju", navodi Blic.\nPrikazan kratak film o Košarama\nBitka na Košarama, koja je trajala od 9. aprila do 10. juna 1999, i u kojoj je poginulo 108 vojnika i starešina, vođena je između pripadnika Vojske Jugoslavije i pripadnika terorističke, tzv. Oslobodilačke Vojske Kosova.\nBitka je vođena na karauli Košare, na samoj granici SR Jugoslavije i Albanije.\nPrethodno se građanima, nakon premijerke, obratio Ivica Dačić.\n- Mali vam je ovaj trg ovde, treba vam veći pristor za sve one koji žele budućnost Srbije - poručio je ministar spoljnih poslova Ivica Dačić čelnicima grada na početku govora i dodao:\n- Svedoci smo da su se prethodnih nedelja ružne slike slale u svet. Šalju se poruke da je Srbija na ivici haosa, a opozicija ima podršku zapadnih zemalja, ali nemaju jedno, jedno im fali a to je narod. Narod je ovde. Zato je ovaj skup poruka jedinstva i snage srpskog naroda - rekao je Dačić, koji se nakon izlaska na binu našalio "neću da pevam, polako".\nIspred bine, pred parlamentom, sa koje su do pre nekoliko trenutaka sa građanima delili dobre vibracije Bora Ðorđevic i njegova "Riblja čorba", stoje najavljeni govornici - ministar spoljnih poslova Ivica Dacic, predsedavajuci Predsedništva BiH Milorad Dodik, penzionisani potpukovnik Dragutin Dimcevski, heroj sa Košara, a očekuje se dolazak ministra spoljnih poslova Mađarske Petera Sijarta, koji je sleteo u trenutku početka mitinga.\nPosle njih, predsednik Srbije Aleksandar Vucić preneće građanima viziju Srbije budućnosti.\nSa njim u prvom redu stoji i 27 mladića koji su sa KiM došli pešice na miting, u znak podrške Vučiću, a predsednik se, u dolasku, u društvu predsednice parlamenta Maje Gojković pozdravio sa njima.\nMeđu Srbima sa KiM je i nevenčana supruga ubijenog Olivera Ivanovića, Milena Popović.\nNa miting u Beograd došlo je mnogo ljudi iz cele Srbije, regiona i dijaspore.\nUoči početka govora, na video bimovima emitovama je retrospektiva obilazaka okruga u okviru kampanje "Budućnost Srbije", koju je predsednik Vučić započeo 7. februara, posetom Pčinjskom okrugu.\nPolitičkom delu mitinga, prethodio je koncert, na kojem su nastupili Aca Lukas i Riblja čorba.\nSRBIJA Pahor u Beogradu, dočekao ga Vučić\nPetak 19.04.2019. 19:46\nstoji beograd kad diktator prica ...\nPetak 19.04.2019. 19:54\nNijemi jasno sta ovaj Bosanac drzi govor Dodek ko ga pusti da izadje is Sela, Sramota sve lazov do lazova, nakraju ce svi u zatvor na celu sa Vucicem.\nPetak 19.04.2019. 22:21\nSto se mora nije tesko...


Sportske.net - Kun dželat Urugvaja, golman Jamajke baš zabrljao!\nZao mi je golmana Jamajke\novaj rolan je izgleda strucnjak za promasivanje praznog gola!!\nHAHAHAHAH koji gol Paragvaja!\nGledao sam sinoc utakmicu,Urugvaj je igrao ragbi,a ne fudbal.\nMene je Urugvaj bas razocarao ocekivao sam vise od njih,igrali bunker,celu utakmicu udarali,cak i kad su primili gol nastavili da se brane...\nKako se igra ovo nije normalno. Sudija puštao previse grubih startova. Nije ni cudo sto je umalo tuca izbila.\novakav fudbal je bio osamdesetih u kalcu i na svetskim prvenstvima,sakacenje.\nMeni je ovo katastrofa, ne shvatam cemu ovo. Jeidno ako hoce da pola igraca ne zavrsi uopste takmicenje. Juce sviran faul nad Mesijem, i covjek stao, a drugi igrac bez obzira na to ulece sa otvorenim djonom. Kao da je neka seoska liga, a ne Kup Amerike.\nTako mu je to kad hoće da glumi Nojera...


MAKRON IMAO PORUKU: Građani Libana dočekali francuskog predsednika povicima "Revolucija!" i zahtevima za pomoć | Novosti.RS\n- Pomozite nam. Liban je tvoj sin. Ne zaboravite to - emotivne su reči jednog od spasilaca upućene Makronu, dok mu je stiskao ruku tokom obilaska porušenog grada, koje simbolično opisuju očekivanja tamošnje populacije od francuskog šefa države.\nDok je prolazio uskim ulicama libanske prestonice, oko Makrona su se tiskali građani razočarani vlašću u sopstvenoj zemlji i pozivali na revoluciju i rušenje režima.\n- Nećemo vas ostaviti same - poručio je Makron, vičući da bi nadglasao okupljene, istakavši da razume njihovu ljutnju.\nOtišao je odmah u luku koja je najviše pogođena u eksploziji, i obišao grupu francuskih spasilaca. Za ovakvu vrstu posete, imajući u vidu i francuski uticaj u ovom delu sveta, njegovo obraćanje nije krasila diplomatska uzdržanost.\nPoručio je da u Libanu već neko vreme vlada politička, moralna i ekonomska kriza. Istovremeno je zatražio brzu, transparentnu i nezavisnu istragu oko eksplozije.\nIz Francuske, vođa levičarske opozicije Ža-Lik Melanšon je istovremeno poručio da je političko mešanje u unutrašnje stvari Libana neprihvaljivo i da Liban nije francuski protektorat.\nEmanuel Makron Bejrut Liban Eksplozija u Bejrutu\n22:03 REČI KOJE ĆE DALEKO ODJEKNUTI: Alvaro Morata zapušio usta kritičarima\n22:00 MIKI PRETI MOŽDANI UDAR: Reditelja Miroslava Aleksića nedavno iz ćelije vodili na VMA na preglede - ima probleme sa srcem\n23 MILIONI NA RAČUNU: Ovo je lista najplaćenijih sportista svih vremena u Srbiji!


U četvrtak neće biti rasprave o demarkaciji\nSednica Skupštine Kosova biće održana u četvrtak, 7. jula i na dnevnom redu neće biti ratifikacija Zakona o demarkaciji granične linije sa Crnom Gorom, odlučilo je danas predsedništvo Skupštine.\nKako javlja Beta, posle sednice predsedništva, predsednik Skupštine Kosova Kadri Veselji rekao je da ni na sledećoj sednici na dnevnom redu neće biti demarkacija granične linije sa Crnom Gorom.\nUpitan da prokomentariše postavljanje albanske zastave na granici sa Crnom Gorom, Veselji je ocenio da nije dobro da se nanosi šteta odnosima sa susedom kakva je Crna Gora.\nPredsedništvo je odlučilo da se na sednici razmotre predlozi zakona o državnoj pomoći i o strateškim investicijama na Kosovu, kao i izveštaj o radu Radio-televizije Kosova za 2015. godinu.\n05.12.2021 Četiri prva mesta za balerine iz Gračanice (220)


NAŠE KLASJE - Škorpion d.o.o\nHome Portfolio NAŠE KLASJE\nFabrika Naše klasje je nastala 2001. godine kao greenfield investicija u proizvodnji prehrambenih proizvoda s ciljem kreiranja, razvoja i prodaje inovativnih proizvoda. Danas posjeduje dvije fabrike u kojima se proizvode dvije grupe proizvoda – svježa tjestenina i sirovine za pekarstvo. U proizvodnji svježe tjestenine fabrika zauzima vodeće mjesto na domaćem tržištu. Svi proizvodi uspješno se prodaju na domaćem i stranom tržištu.\nWeb stranica: www.naseklasje.hr


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Vatrogascima 57 odijela vrijednih preko 65 hiljada €\n19. 03. 2021. 13:55 >> 13:59 1\nOpština Nikšić kupila je za kvalitetno obavljanje veoma značajnih i specifičnih poslova Službe zaštite i spašavanja potpisala ugovor o kupovini 57 odijela za prilaz vatri, vrijednosti 65.176,65 eura.\nUgovor je danas potpisao predsjednik Opštine Nikšić Milutin Simović sa doo "Centroslavija" Podgorica.\nIz te lokalne samouprave podsjećaju da su u cilju obezbjeđivanja što boljih uslova za kvalitetno obavljanje veoma značajnih i specifičnih poslova Službe zaštite i spašavanja, Opština Nikšić u proteklom periodu između ostalog završen idejni projekat Vatrogasnog doma.\n"U okviru projekta "Sačuvajmo šume", nabavljeno je 65 pari čizama za šumske požare, 65 pari zaštitnih rukavica i 50 zaštitnih naočara. Iz preostalih sredstava iz FLAT projekta nabavljena su 3 odijela za spašavanja na vodi i u poplavama, 1 komplet odijelo za vozača motornih sanki. Takođe, nabavljene su radne uniforme za 65 zaposlenih", podjećeju iz Opštine Nikšić.\nZa potrebe spašavanja u sniježnim uslovima, kako dodaju, nabavljene su i teretne motorne sanke, kao i terensko vozilo koje se može koristiti za transport sanki i plovila do mjesta intervencije. To terensko vozilo će se, kao su kazali, takođe koristiti i za manje intervencije sa kojima se zaposleni u ovoj Službi svakodnevno susreću.\n"Vrijednost navedenih aktivnosti je oko 110.000 eura i to 97.000 eura iz budžeta Opštine Nikšić a ostatak iz sredstava odobrenih projektima", zaključuje se u saopštenju.\nMilutin Simović Opština Nikšić Služba zaštite i spašavanja\nO Đokoviću kao počasnom građaninu NK 10. septembra\n01. 09. 2021. 7\nAbazović čestitao vatrogascima i Direktoratu


engleski | Globalni Glasovi na srpskom\nMesečni pregled jun 2015 1 članak\nfebruar 2015 2 članaka\ndecembar 2014 6 članaka\nnovembar 2014 7 članaka\noktobar 2014 4 članaka\nseptembar 2014 4 članaka\navgust 2014 7 članaka\napril 2014 7 članaka\ndecembar 2013 9 članaka\nnovembar 2013 11 članaka\noktobar 2013 7 članaka\njul 2013 11 članaka\njun 2013 14 članaka\nmaj 2013 10 članaka\napril 2013 6 članaka\nfebruar 2013 11 članaka\njanuar 2013 11 članaka\ndecembar 2012 11 članaka\nnovembar 2012 5 članaka\noktobar 2012 9 članaka\nseptembar 2012 16 članaka\navgust 2012 4 članaka\njul 2012 5 članaka\njun 2012 7 članaka\napril 2012 9 članaka\nmart 2012 15 članaka\nfebruar 2012 22 članaka\njanuar 2012 9 članaka\ndecembar 2011 9 članaka\noktobar 2011 21 članaka\nseptembar 2011 11 članaka\njul 2011 9 članaka\njun 2011 13 članaka\nmaj 2011 12 članaka\napril 2011 10 članaka\nfebruar 2011 14 članaka\njanuar 2011 13 članaka\ndecembar 2010 6 članaka\nnovembar 2010 11 članaka\noktobar 2010 8 članaka\nseptembar 2010 6 članaka\njul 2010 7 članaka\nseptembar 2009 3 članaka\navgust 2009 3 članaka\nmart 2009 5 članaka\nfebruar 2009 14 članaka\njanuar 2009 12 članaka\nnovembar 2008 6 članaka\nIstaknuti članci o engleski\t08/04/2015 U Bangladešu aplikacija za mobilni telefon predstavlja mesto na kom žene mogu da govore slobodno Napisao/-la পান্থ রহমান রেজা (Pantha) · Južna Azija 08/02/2015 Dok dron slika Globalne Glasove tokom proslave 10-ogodišnjice, nekoliko misli iz Sebua Napisao/-la Ethan Zuckerman · Digitalni aktivizam 10/01/2015 Stanovnici Evropske Unije se pokreću protiv trgovinskih aranžmana sa CETA i TTIP Napisao/-la Marinella Matejcic · Istočna & Centralna Evropa Glavne Priče iz Sveta 28/09/2012Istočna AzijaMalezija: Uputstva roditeljima o tome kako prepoznati homoseksualce i lezbejke\n22/02/2011Južna AmerikaVideo: Učenje novog jezika kroz video na internetu\nBelow are posts about citizen media in English. Don't miss Global Voices, where Global Voices posts are translated into English! Read about our Lingua project to learn more about how Global Voices content is being translated into other languages. Članci o engleski 14/06/2015\nFIFA-in Svetski kup je počeo pre 5 godina i Južna Afrika se seća dobrih vremena. Napisao/-la Ndesanjo Macha · Podsaharska Afrika 11 juna 2010, Južna Afrika je bila domaćin najvećem sportskom događaju na svetu. Po prvi put se taj događaj odvijao na afičkom kontinentu.\nIsplativi patriotizam Putinovih vozača motora Napisao/-la Adrian Sawczyn · Istočna & Centralna Evropa Većina sigurno zna za Putinovu ljubav prema motorima, a uticaj — u Rusiji i inostranstvu — grupe motoraša 'Noćnih Vukova" raste kao nikada do sada.\nZabrana dokumentarca ‘Ćerke Indije’ stavlja njene sinove u žižu javnosti Napisao/-la Inji Pennu · Južna Azija Dokumentarac o stravičnom silovanju u Delhiju 2012. nije savršen, ali je svaka promišljena kritika nestala kada ga je vlada zabranila i zatražila od Jutjuba da... 13/03/2015\nBes što ISIS uništava drevni asirski grad Napisao/-la Joey Ayoub · Irak Pljačka i uništavanje drevnog grada Kalah od strane radikalne grupe ISIS, UNESCO je označio "ratnim zločinom".\nPutinova ćerka se više ne može sakriti od Interneta Napisao/-la Will Wright · Istočna & Centralna Evropa Kombinacija novinarske istrage, oštrog oka jednog novinara, i neimenovanog izvora čine da Putinova mlađa ćerka, preko plesnih koraka, dospe do međunarodnih vesti.\n#Ubistvo u Fergusonu pokreće uličnu umetnost širom SAD-a Napisao/-la Natalia Safonova · SAD Novi talas umetnosti uz poruke pravde je preplavio Ferguson, Misuri, nakon što je policajac ubio 18-ogodišnjeg Majkl Brauna.\nPakistanci biraju svetlost nad tamom posle užasnog napada u školi u Pešavaru Napisao/-la Sahar Habib Ghazi · Južna Azija Dok su spasavali taoce u školi u Pešavaru, gde je šestorica Talibana ubila 145 osoba, Pakistanci su pokušali da pronađu svetlo u tami.\nOvaj virtuelni muzej u Libanu dobija bitke protiv cenzure Napisao/-la Thalia Rahme · Bliski istok & Severna Afrika Talia Rahme piše o stanju cenzure u njenoj zemlji Libanu kroz intervju sa onima koji rade u Virtualnom muzeju cenzure.\nLice Globalnih Glasova: Slavimo 10 godina Globalnih Glasova s našim suosnivačima Rebekom i Etanom Napisao/-la Sahar Habib Ghazi · Građanski mediji Dok proslavljamo 10 godina rada, razgovaramo sa suosnivačima Rebekom i Etanom o pobedama, izazovima, iznenađenjima koje su susretali na ovom inspirativnom i predivnom putovanju.\nSamit Globalnih Glasova o građanskim medijima 2015: Odbrojavanje do Filipina! Napisao/-la Georgia Popplewell · Građanski mediji Više od 60 zemalja će učestvovati na Samitu Globalnih Glasova o građanskim medijima 2015. Pridružite nam se u Sebu Sitiju na Filipinima, 24-25 januara!


Zatvorska kazna za 59 nasilnika U Nišu\nPočetak/Hronika/Zatvorska kazna za 59 nasilnika U Nišu\nZa šest meseci primene Zakona o sprečavanju nasilja u porodici niška policija izrekla je ukupno 840 hitnih mera udaljavanja nasilnika iz porodice i zabranu prilaska žrtvi, a u istom periodu Prekršajni sud u Nišu izrekao je 63 kazne zbog kršenja odredbi tog zakona.\nKako objašnjavaju u niškoj policiji, kada nasilnik, bilo iz revolta, iz inata ili sumnje da će biti sankcionisan prekrši hitne mere i vrati se kući iz koje je udaljen ili nastavi da uznemirava žrtvu, u daljem postupku on bude procesuiran u Prekršajnom sudu koji zatim izriče kazne zatvora.\nPrema podacima Uprave niškog Prekršajnog suda, 59 osoba koje su prekršila Zakon o sprečavanju nasilja u porodici kažnjeno je zatvorskom kaznom u visini od sedam do 60 dana. Maksimalnom kaznom od 60 dana zatvora kažnjeno je šest osoba, a samo jedna osoba kažnjena je sa sedam dana zatvora. Prema statistici Uprave niškog Prekršajnog suda, najveći broj osoba, njih 18, kažnjeno je zatvorskom kaznom od 30 dana.\nPrema starijim ženama nasilne uglavnom žene\nSigurna kuća u Nišu za šest godina rada bila je utočište za 737 žena i dece žrtve porodičnog nasilja, kaže statistika Kuća, a od toga čak 10 posto žena koje su doživele nasilje od svojih najbližih, bile su starije od 60 godina. Kod njih, za razliku od mlađih žena kod kojih su nasilnici uglavnom njihovi partneri, vrlo često su nasilnici zapravo žene, kaže Lucija Hristov Mitić specijalista opšte medicine u Nišu i koordinator tima za pomoć ženama žrtvama porodičnog nasilja.\n„Žene su najčešće te koje se brinu o starijim osobama, bilo da se radi o njihovoj deci, bilo o negovateljicama koje brinu o njima, tako da je tu odnos između muškaraca i žena što se nasilnika tiče maltene izjednačen.“\nNatasa Zorić Živanovic, portparol PU Niš, foto J.Cosin\nPolicajci obučeni za pristup žrtvama nasilja\nKako ističe portparol niške policije i koordinator tima za prevenciju i suzbijanje nasilja u porodici Nataša Zorić Živanović, svakoj žrtvi se pristupa odgovorno, savesno i profesionalno.\n„Policijski službenici koji postupaju po prijavama nasilja u porodici prošli su specijalizovanu obuku na kojoj su, sem tumačenja zakonskih propisa, učili i kako da pristupe razgovoru sa žrtvom“, objašnjava ona.\nSa ciljem da upozna javnost sa problemom porodičnog nasilja koje trpe starije žene, u Nišu je u utorak održana tribina “Zajedno protiv nasilja” u organizaciji Medijskog istraživačkog centra.\nnasilje nasilnici Zakon o sprečavanju nasilja\nBoban Džunić: Moramo da kažemo STOP nasilju svake vrste!


Euro potonuo pred novu sjednicu ECB – Bankar.me\nJanuary 23, 2020 PLANETA, SVE VIJESTI, VALUTE Leave a comment\nKurs eura u srijedu je na međunarodnim tržištima bio na najnižem nivou u posljjednjih mesec dana prema dolaru, usljed očekivanja investitora da će zvaničnici Evropske centralne banke (ECB) sa sjjutrašnje sednice poslati oprezne poruke. Euro je oslabio na 1,1077 dolara, što mu je najniža cijena od 25. decembra. Od početka mjeseca oslabio je više od jedan odsto.\nIstraživanje nemačkog instituta ZEW u ponedjeljak je pokazalo da se investiciona klima u Njemačkoj u januaru poboljšala više nego što se očekivalo, te da su nakon nedavnog zaključenja prve faze američko-kineskog trgovinskog sporazuma porasle nade u oporavak najveće evropske privrede, prenosi SEEbiz.\n“ECB će vjerovatno priznati da su rizici daljeg slabljenja ublaženi, ali nema potrebe da u ovoj fazi signaliziraju da planiraju odstupiti od poruke o vođenju popustljive monetarne politike u dužem periodu”, napisali su analitičari u belešci.\nKineski juan ostaje pod pritiskom zbog straha da će naglo širenje korona virusa u Kini stvoriti dodatne probleme kineskoj privredi. Cijena mu je tako u jednom trenutku pala oko 0,55 odsto u trgovanju u utorak na domaćem tržištu, najsnažnije tokom gotovo pet mjeseci, navodi SEEbiz.\nKurs australijskog dolara prema američkom u jednom trenutku je skliznuo na najniži nivo u posljednjih šest nedjelja.\nPOJMOVIizvještaj sa tržišta valuta kurs dolar euro kurs dolara\nPrevious Problem za banke: Dužnici napuštaju države regiona, krediti ostaju\nSljedeći “Kralj banana” preuzeo Adria Airways


Živković: Brodarica je zapuštena i zaboravljena, a trebala bi biti turistički adut Šibenika\nOBJAVA: 04.05.2017, 14:27h\nIZMJENA: 04.05.2017, 14:27h\nJosip Živković, SDP-ov kandidat za gradonačelnika sa suradnicima iz koalicije SDP-HSS-HSU, obišao je danas Brodaricu koja je, prema njemu, zbog manjka ulaganja aktualne gradske vlasti, zapuštena i nerazvijena. Živković smatra da loše stanje prometne infrastrukture predstavlja sigurnosni problem za mještane i njihove goste.\n- Mještani Brodarice koji žive s gornje strane magistrale, moraju prelaziti magistralu da bi došli na plažu. Tu je nužno postaviti pješačke prijelaze sa semaforima na ključnim mjestima zbog sigurnosti građana i turista. Nadalje, u ovom dijelu grada nedostaje i signalizacija, nogostupi, nije riješen problem parkiranja ljeti, pristaništa za brodove koji dolaze s otoka Krapnja, problem podvožnjaka kroz koji nitko ne može proći, drvenih stupova javne rasvjete iz prošlog stoljeća. Sve to govori o HDZ-ovoj aktualnoj vlasti i njihovoj brizi za ovaj dio grada koji je zapušten i zaboravljen – kazao je Josip Živković.\nJosip Živković naglasio je da sve navedene probleme Brodarice treba rješavati paralelno s izgradnjom kolektora, kako se ne bi naknadno opet kopalo zbog struje, vode, telefona, što su dodatni i nepotrebni troškovi za Grad Šibenik.\n- Nažalost, ovoj gradskoj vlasti upravljanje javnim financijama očito ne ide, pa je nepotrebno povećavanje rashodovne strane gradskog proračuna njihova uobičajena praksa, koju ćemo mi, budite uvjereni, zaustaviti i promijeniti – dodao je Živković.\nTakođer, istaknuo je kako će jedan od prioritetnih projekata njegovog tima biti uređenje sportske dvorane u Brodarici.\n- Kada se sklapao ugovor o poslovnoj suradnji za uređenje škole u Brodarici, u idejnom projektu bila je planirana i dvorana. Međutim odjednom je taj plan, ideja, realizacija sportske dvorane u Brodarici nestala. Kada smo tražili službeno objašnjenje zašto nije realizirana izgradnja sportske dvorane, kao ključan problem naveli su imovinsko- pravne odnose. Zato je moja poruka - Prvo skoči, pa reci hop. Ako nisu u stanju napraviti sportsku dvoranu u Brodarici, što su uopće sposobni napraviti? Naime, imovinsko pravni odnosi su riješeni, zemljište imamo, idejni projekt imamo. Samo još trebamo odlučno krenuti u realizaciju toga projekta – zaključio je Josip Živković.\nOBJAVA: 04.05.2017, 14:27h • IZMJENA: 04.05.2017, 14:27h komentara • ISPIŠI\nSDP-ovci u obilasku\nZagarantirano dobar provod u srcu ...\nDuo Indigo pobrinut će se za odličnu atmosferu ovog vikenda u Vintagea!\nZlatna povelja šibenskim herojima\nSpašavanje trudnice na Vidicima je najpothvat u vatrogastvu prošle godine! ...


Radost čitanja (Joy of Reading Award) – nova nagrada u svetu bibliotekarstva | Od knjige do duše\n← Amiši – narod koji odoleva progresu\tКонкурс за финансирање и суфинансирање пројеката из области културног наслеђа у РС у 2017. години →\tRadost čitanja (Joy of Reading Award) – nova nagrada u svetu bibliotekarstva\tJan 11\nRadost čitanja (Joy of Reading Award) je međunarodna nagrada koja je ustanovljena sa ciljem da prepozna inicijativu ili projekte koji podstiču ljude da čitaju. Pristup informacijama, borba protiv nepismenosti i edukacija su veoma važni i spadaju u primarne ciljeve Ujedinjenih nacija do 2030. Međunarodni žiri će obraditi sve primljene zahteve, izabrati i nominovati pobednika. Nagrada, koja iznosi 10.000 dolara, će biti uručena prvi put na Next Library konferenciji koja se održava u Arhusu, u Danskoj, od 11. do 14. juna 2017. godine. Rok za podnošenje prijava je 1. mart 2017. godine. Aplikaciju za prijavu možete preuzeti ovde i popunjenu poslati na adresu joyofreading@systematic.com.\nNapomena je da aplikacije moraju biti na engleskom jeziku. Više o konkursu možete pročitati ovde.\nPosted on 11. januar 2017., in Biblioteka, Konkursi, Vesti. Bookmark the permalink.\tOstavite komentar.\t← Amiši – narod koji odoleva progresu\tКонкурс за финансирање и суфинансирање пројеката из области културног наслеђа у РС у 2017. години →\tOstavite komentar


MENJALI SMO PODLOGU PO FEDEREROVOJ ŽELJI! Šokantno priznanje direktora mastersa u Parizu - Informer\n10:25 Tenis 1\nMENJALI SMO PODLOGU PO FEDEREROVOJ ŽELJI! Šokantno priznanje direktora mastersa u Parizu\nBivši direktor Mastersa u Parizu, Zan Fransoa Kojol, otkrio je da su čelnici ovog turnira ispunjavali mnoge zahteve Švajcarca Rodžera Federera kako bi on što lakše osvojio turnir\nŽan Fransoa Kojol je bio direktor turnira u periodu od 2007. do 2011. godine, a u poslednjoj godini mandata Federer je uspeo da trijumfuje. Između ostalog i zbog toga što su te godine organizatori promenili podlogu na kojoj će se igrati mečevi, što je išlo u prilog švajcarskom asu.\n- Federer je moj omiljeni teniser i pošto organizatori imaju određenu slobodu ja sam rekao sebi da bi bilo lepo da Federer tamo osvoji turnir pre nego što ja odem - rekao je za L'Ekip bivši direktor turnira.\n(VIDEO) NOLE URLAO TRAŽEĆI ŠUMEĆE TABLETE! Đoković se bori sa virusom u Parizu\n- Bila je 2007. godina, a on nije dolazio da igra od 2003. Onda smo kontaktirali njegov tim i pitali ih zašto ne učestvuje. Ispostavilo se da je podloga u tom trenutku, bila nešto što mu ne dopada. Savetovao nas je da pozovemo austrijsku kompaniju koja je pravila podlogu sličnu onoj sa turnira u Beču i ispunili smo njegovu želju i promenili podlogu - priznao je Francuz.\nNOVAK I FEDERER ZA FINALE PARIZA! Švajcarac savladao Nišikorija\n- Počeo sam da tražim materijale koji će smanjiti odskok loptice da bi igra bila brža, pa je 2010. godine to postalo najbrža podloga i više je odgovaralo Federeru nego Nadalu. Nakon 2011. podloga je sporija ali i dalje mislim da je najbrža od svih - naveo je Kojol.\nĐOKOVIĆ U POLUFINALU PARIZA! Nole preokrenuo Čilića\nKojol već sedam godina na čelu mastersa u Parizu, ali poslednice njegovog angažovanja se osećaju i danas kada Novak Đoković i Rodžer Federer igraju za plasman u finale.\nRodžer Federer Turnir masters Pariz tenis\nNedaj bože da je to isto tražio Nole.


Nemačka i Holokaust: Zašto se potomci preživelih Jevreja vraćaju - BBC News na srpskom\nNatpis na slici Više od 33,000 Izraelaca je dobilo nemačko državljanstvo od 2000. godine\n„Ne smemo da pružimo nacistima priliku da imaju Nemačku bez Jevreja", kaže Mario Markus.\nViše od 50 godina redovno posećuje sinagogu Frenkelufer u Berlinu.\nDeo ove sinagoge izgoreo je 1938. godine, tokom užasnog nasilja nad Jevrejima. Napad na Jevreje postao je poznat kao Kristalna noć.\nSinagoga je zatim oštećena i u Drugom svetskom ratu. Sada je u planu renoviranje.\nNatpis na slici Mario Markus kaže da se percepcija Nemačke o Jevrejima promenila\nMarkusovi deda i baba koji su odlazili u istu sinagogu tridesetih, ubijeni su u Holokaustu. Njegovi roditelji su preživeli i vratili se u Nemačku početkom pedesetih.\nZa njega, život u Nemačkoj najbolji je način borbe protiv nacističke ideologije.\nNakon Holokausta, pripadnici jevrejske dijaspore želeli su da prekinu kontakte sa Nemačkom za sva vremena. Putujući po inostranstvu, Mario je često krio vlastiti nemački identitet.\nNatpis na slici Frenkelufer sinagoga je dom za nemačke Jevreje\n„Ponekad bih govorio ljudima da sam iz Belgije ili Švajcarske da bih izbegao dalju raspravu."\nOn je i predsednik Masortija Nemačke, konzervativnog jevrejskog pokreta.\nOn kaže da se percepcija umnogome promenila u poslednjih deset godina. Ljudi više ne reaguju burno kad god kaže da je iz Nemačke.\n„Sada postoje samo tri odgovora. Idem tamo, bio sam tamo ili moja deca su tamo. U Izraelu se to potpuno promenilo."\nI u samoj Nemačkoj se menjaju stavovi, a broj Jevreja koji žive u ovoj državi, raste.\nNatpis na slici Albert Ajnštajn je odlučio da se ne vraća u Nemačku nakon što je Hitler došao na vlast\nViše od 33,000 Izraelaca dobilo je nemačko državljanstvo nakon 2000. godine, pokazuju podaci nemačkog parlamenta. Sve više je i onih koji podnose zahtev za nemačkim pasošima iz Velike Britanije - zbog Bregzita.\nNeki se vraćaju tragom nostalgičnih uspomena predaka. Drugi dolaze iz praktičnih razloga, kao što su brak ili prilika za posao u zemlji sa četvrtom najjačom ekonomijom na svetu.\nSvetski jevrejski kongres je 2017. godine procenio populaciju Jevreja u Nemačkoj na oko 100,000. Neki drugi kažu da je ta brojka bliže 150,000. Za porast je uglavnom zaslužan priliv dece i unuka preživelih iz Holokausta.\nSara Mozer je upoznala muža na Univerzitetu u Kaliforniji. On je katolik i Nemac. Neki Jevreji nisu blagonakloni prema onima koji se venčaju sa ljudima druge vere.\nImage copyright Naomi Scherbel-Ball\nNatpis na slici Poricanje Holokausta je u Nemačkoj kažnjivo delo\nDok je razgovarala sa mužem Timom, Sara je shvatila koliko toga imaju zajedničkog.\n„Iako sam se oduvek najpre osećala kao Jevrejka, shvatila sam da nam je više zajedničko nemačko poreklo nego bilo šta drugo. Bilo mi je neobično, jer to nije nešto sa čim sam se identifikovala, niti sam želela da se identifikujem. Bilo mi je strano i pomalo zastrašujuće, iskreno da kažem."\nOna se nerado preselila u Nemačku.\nDanas žive u Berlinu sa devetogodišnjom ćerkom. Govore otvoreno o različitom porodičnom poreklu.\nJevreji u Evropi sve više žive u strahu\nSavet Jevrejima u Nemačkoj da ne nose kipe\nTimov deda je snimao filmove za Gebelsa, Hitlerovog ministra propagande tridesetih. Negde u isto vreme, Sarina baka i deda bili su primorani da beže iz Nemačke.\nNjih dvoje smatraju da je važno da njihova ćerka upozna obe strane vlastitog porodičnog nasleđa i vere.\nIako generacije rođene kasnije možda na prošlost i sadašnjost Nemačke gledaju drugačije, za preživele kao što je 97-godišnja Margot Fridlander odluka o povratku u Nemačku bila je veoma teška.\nNatpis na slici Margot Friedlander says Jews always faced hostility\n„Uvek kažem da su delili postelju i hranu sa nama. To je nešto što nikad ne mogu da zaboravim. To je i nešto što mi je pomoglo da se vratim u Nemačku - poznajem Nemce koji su bili dobri ljudi."\nNjene roditelje i mlađeg brata ubili su nacisti, ali je ona preživela skrivajući se sve do 1944. godine.\nSamo godinu dana pre završetka rata, pripadnici tajne nacističke policije uhvatili Margot. Poslata je u koncentracioni logor Terezinštat u bivšoj Čehoslovačkoj.\n„Nisam religiozna ali jesam Jevrejka. Nikad se toga ne bih odrekla. Rođena sam kao Jevrejka i tako želim i da umrem. Pomolim se svaki put pred spavanje. Mislim da to nisam radila u koncentracionom logoru."\nPosle rata, Margot Fridlander je započela novi život u Sjedinjenim Američkim Državama.\nNjeni memoari - „Izvuci najviše iz života" - zasnovani su na poslednjim rečima koje joj je uputila majka, njenoj motivaciji da preživi.\nMargot nije mislila da će se vratiti u Nemačku, ali sada pronalazi utehu u tome što o Holokaustu govori deci po školama i održava u životu uspomene na one koji su stradali.\n„Budući da sam spasena i da sam preživela, moram govoriti te stvari. Povratak u Nemačku i ono što tu radim posebno me učvršćuju u uverenju da radim makar nešto za one koji više ne mogu da govore."\nIako je nacistički progon Jevreja počeo 1933. godine, masovna ubistva poznata kao Holokaust odigrala su se tokom Drugog svetskog rata.\nNatpis na slici Nacistički režim je ubio šest miliona Jevreja\nZa samo četiri i po godine ubijeno je šest miliona Jevreja, pokazuju podaci Jad Vašema, glavnog istraživačkog centra o Holokaustu. Drugim rečima, život je izgubilo sedam od deset Jevreja koji su tada živeli u Evropi.\nRanih četrdesetih, nacisti su čvrsto rešili da podignu logore za istrebljenje u sklopu onoga što su zvali „konačnim rešenjem".\nPred kraj 1941. godine, kamp Čelmno, prvi od šest kampova za istrebljenje, podignut je u Poljskoj. Ubrzo su otvoreni kampovi Aušvic-Birkenau, Belzec, Majdanek, Sobibor i Treblinka.\nNatpis na slici Holokaust je bio najveće masovno ubistvo u istoriji\nHolokaust je bio najveće masovno ubistvo u istoriji. Nacistička ideologija je Jevreje označila kao smrtne neprijatelje arijevske rase i nacisti su osmislili plan kako da ih „potpuno istrebe". Na meti su se našli i mnogi drugi. Procenjuje se da su nacisti ubili čak 15 miliona civila. Među žrtvama su:\nSloveni, naročito u Sovjetskom Savezu, Poljskoj i Jugoslaviji\nKosa žrtava koristila se za punjenje dušeka, zlatni zubi su otapani, a zlato čuvano na bankovne račune SS-a.\nMargot Fridlander se vratila u Nemačku 2010. godine. Za samo devet godina mnogo toga se promenilo. Ultra-desničarska stranka Alternativa za Nemačku sve je jača. Ali Fridlander se ne plaši.\n„Ljudi mrze Jevreje. Hoće li se to nekada, nekada promeniti? Ne znam. Ako je hiljadama godina bilo tako - hoće li biti potrebno još hiljadu?"\nNatpis na slici Ultra-desničarska stranka Alternativa za Nemačku sve je jača. Ali Fridlander se ne plaši\nJevreji su vekovima proganjani. U hrišćanskoj Evropi, većinsko stanovništvo ih je tolerisalo, ali je bilo strogo ograničeno gde Jevreji mogu da žive i kakve poslove mogu da obavljaju.\nAli istorijat progona Jevreja u Evropi ne počinje sa nacistima.\nRajnski masakri Jevreja odigrali su se tokom Prvih krstaških ratova, više od 800 godina pre nego što su nacisti došli na vlast. Mnogi Jevreji su pobijeni ili su morali da pređu u hrišćanstvo, a mnogi su oduzeli sebi živote da bi izbegli pokrštavanje.\nKao što je Arno Majer, američki istoričar rođen u Luksemburgu specijalizovan za savremenu Evropu, naveo u studiji Konačno rešenje: „Napad na Jevreje 1096. godine postavio je opasan presedan, posadivši fatalni otrov u evropsku psihu i maštu."\nU avgustu prošle godine, ultradesničarske grupe okupile su se u gradu Čemnicu, 260 kilometara južno do Berlina, pokrenuti glasinama da su dva imigranta uhapšena zbog ubistva.\nEkstremističke bande izvodile su nacističke pozdrave i napale jedan restoran u jevrejskom vlasništvu.\nNatpis na slici Uvea Dziubalu napali su desničari\n„Stajao sam baš tu, na oko metar od vrata restorana, a grupa je bacala svakakve predmete. Jedan kamen me je pogodio u rame", kaže Uve Dziubala.\n„Nisam baš razumeo šta se sve govorilo, ali reči koje su mi ostale urezane u pamćenje su: jevrejska svinjo i odlazi iz Nemačke."\nUveova porodica živi u Nemačkoj generacijama - vekovima. Nakon Holokausta, vratili su se u nekadašnji Karl Marks Štat u Istočnoj Nemačkoj. Uve i njegov brat otvorili su ovde jevrejski restoran pre devetnaest godina.\nNatpis na slici Ovaj šop je često meta neonacista\nPrema zvaničnim podacima, prošle godine je u Nemačkoj počinjeno 1.799 zločina iz mržnje nad Jevrejima, što je skok od više od deset odsto u poređenju sa 2017. godinom. Među njima je 62 slučaja nasilja nad Jevrejima. Tokom 2017. godine, zabeleženo je 37 slučajeva nasilja.\nTo je trend koji se primećuje širom Evrope, zajedno sa porastom nacionalizma.\nDziubala je optimista, ali je očigledno da ga je nedavni napad ozbiljno potresao, a on sada dvaput razmisli gde ide noseći jarmulku po gradu.\nPrve nedelje juna, predsednik regionalnog saveta centralnog nemačkog grada Kasela ubijen je iz pištolja u vlastitom vrtu.\nNatpis na slici Valter Lubke ubijen je najverovatnije zbog promigrantskih stavova\nValter Lubke je dobijao pretnje smrću, verovatno zbog pro-migrantskih stavova.\nUbica koji je priznao zločin, osvedočeni je neo-nacista koji je ranije već napadao migrante.\nU skorije vreme, desničarski napadi uglavnom su usmereni protiv imigranata, ali su žrtve i Jevreji poput Uvea Dziubale.\nDa bi umirila jevrejsku zajednicu, nemačka vlada je postavila diplomatu doktora Feliksa Klajna za prvog izaslanika zemlje sa zadatkom da nadgleda i bori se protiv antisemitizma.\nImage copyright The Gerrman Interior Ministry\nNatpis na slici Klajn je prvi izaslanik sa zadatkom da nadgleda i bori se protiv antisemitizma\nKlajna brine porast krajnje desnice - on kaže da više od 90 odsto antisemitskih napada i dalje potiče od krajnje desnice, dok je samo pet odsto muslimanskog porekla.\n„Zaista sam zabrinut zbog činjenice da imamo sve veći broj političara koji tvrde da treba da prestane da nas bude sramota zbog onoga što je Nemačka radila u prošlosti i da treba da budemo ponosni na dostignuća nemačkih vojnika u prošlosti. Ova vrsta diskursa pre samo deset godina bila je nezamisliva."\nSve veći broj napada zabrinjava zajednicu, ali se Jevreji i dalje vraćaju u zemlju koja je nekad davno progonila njihovu rodbinu.\nNatpis na slici Njegovi baka i deda pobegli su iz nacističke Nemačke tridesetih\nDžoš Vajner uči za rabina na koledžu Zaharijas Frankel u Berlinu. Njegovi baba i deda pobegli su iz nacističke Nemačke tridesetih.\n„Ne možete da smatrate čitavu Nemačku potpuno zlom, jer niko nije rođen kriv. Imam prijatelje Nemce. Oni su ljudi od kojih mnogo učim."\nRoditelji Done Svarthout koja je američki akademik, pobegli su iz Nemačke još kao deca. Ona je dobila nemačko državljanstvo 2010. godine i preselila se u Berlin sa troje dece i mužem.\n„Zaista mislim da ima nečeg u mojoj duši ili je nešto podgrevano u mom detinjstvu što me je povezalo sa jezikom, zvukom, kulturom i hranom. Mislim da se ovde osećam više Jevrejkom, zato što sam nekako uspela da pronađem tu vezu sa nemačko-jevrejskom kulturom", kaže ona.\n„Pomirenje ne znači oproštaj, to znači pronaći način da i dalje gajite odnos sa potomcima počinilaca - a mi upravo to i radimo."\n(Ovaj članak je nastao na osnovu radijskog dokumentarca emitovanog na Svetskom servisu BBC-ja, u emisiji Srce i duša, koju je producirala Naomi Šerbel-Bol)\nIstraživanje: Jevreji u Evropi sve više žive u strahu


Možemo da biramo tehnike ali je sve uzalud ako nijesmo dosledni | roditelji.me\n10/04/2020 12:17 | by Andrea Lutovac | No Comments\nZa ispravljanje neadekvatnog ponašanja djeteta, roditelji mogu da izaberu neku od niza tehnika u skladu sa uzrastom, razvojnom fazom, sposobnostima, motivom… ali je u tome najvažnije da budu dosledni, poručuje im psihološkinja, porodična i shema psihoterapeutkinja, Marijana Ivančević.\nNepoželjna ponašanja su ona koja roditelji procjenjuju kao neadekvatna i koja bi rado promijenili kod svoje djece.\nPrema riječima Ivančević, nagrada i pohvala, kao tehnike koje roditelji koriste za korekciju neadekvatnog ponašanja, su u većini slučajeva bolje rješenje jer njihovom primjenom postoji manji rizik da se izazove negativan uticaj kada dijete formira sliku o sebi, kada izgrađuje samopoštovanje i samopuzdanje.\nPonekad su, kaže ona, i zabrane i kazne korisne u vaspitanju djeteta, ali isključivo uz primjenu nagrada i pohvala kao dominantnog sredstva u samom disciplinovanju djeteta.\nOd uzrasta djeteta, kaže ona, zavisi koja će tehnika biti korisna.\n“Važno je da uzmemo u obzir razvojne faze i karakteristike, jer u razvojnoj psihologiji postoje određene faze kroz koje djeca prolaze i ako znamo da su neke radnje razvojno ok – da ono to ne radi nama u inat nego je to njegova promjena koja od nas zahtijeva strpljenje, lakše nam je. Znaćemo da se to ne dešava sao nama već i drugoj djeci i roditeljima u određenij fazi”, pojasnila je Ivančević u toku webinara za roditelje na temu Kako reagovati na nepoželjno ponašanje djeteta?.\nKada je u pitanju sposobnost djeteta, ona objašnjava da roditelj ne treba da očekuje od djeteta da usvoji neko ponašanje koje nije u skladu sa njegovim mogućnostima ni uzrasnim, ni individualnim. Zato je, kako kaže, vazno da roditelji prate svoje dijete, znaju šta može da uradi i da mu daju zadatke usklađene sa njegovim mogućnostima i urzrasnim karakteristikama.\nLične karakteristike djeteta treba uzeti u obzir jer ne reaguju sva djeca isto na određene vaspitne metode, zato što imaju različite temperamente, kaže Ivančević i dodaje da to zavisi od pola djeteta, reda rođenja, vaspitnih i drugih uticaja.\n“Takođe, moramo uzeti u obzir motiv djeteta za neko ponašanje koje smo mi procijenili kao neadekvatno i koje želimo da iskorijenimo”, kaže ona.\nŠta treba znati prije primjene tehnika za korekciju neprihvatljivog ponašanja?\nKazna, kaže Ivančević, nije svrha samoj sebi i to treba da bude poruka za dijete i za samog roditelja.\n„Znači, ne kažnjavamo da bismo kažnjavali. Važno je to razdvojiti da nismo nešto neraspoloženi, ljuti na nekog drugog jer ako je naša kazna prema djetetu usmjerena tim motivima onda ne govorimo o kazni koja se može primijeniti u korigovanju određenog ponašanja. Ako govorimo o kazni kao vaspitnom sredstvu ciljanom iz roditeljske uloge, onda je to važno da vidimo kao jedan oblik kontrole ponašanja koji ima za cilj da ga promijeni i da razvije novi poželjniji dio“, pojašnjava ona.\nOna naglašava da se u ovu svrhu ne koriste zlostavljanje, fizičke i povrede ličnosti.\nKazna se najčešće upotrebljava kada procijenimo da dijete namjerno prekrši određeno pravilo, koje postoji u porodici i pokazuje neprihvatljivo ponašanje.\nIvančević posebno važnim ističe da moraju postojati unaprijed definisana pravila i da je dijete upoznato sa njima i time šta se od njega očekuje, kao i koje su posljedice ako se ne poštuje.\nPravila, predlaže, da se naprave u vidu nekog pisanog pravilnika, ugovora, koji su svi članovi zajedno sastavljali ali da bude obavezujući i za djecu i za roditelje. Važno je da kažna bude opravdana, tj. da bude povezana sa nekim konkretnim ponašanjem i da stepen u kojem dijete kaznimo odgovara stepenu samog prekršaja koje je napravilo.\nIvančević dodaje da treba da postoji jasna vremenska razlika i između neprihvatljivog ponašanja i kazne kako bi je dijete povezalo.\n„Međutim to može biti otežano kada smo napolju i ne možemo primijeniti kaznu i onda je najbolje da ne prijetimo jer će dijete vrlo brzo naučiti da je to prijetnja koja nije posljedica. Ako nismo u mogućnosti da kaznu sprovedemo onda je bolje da je ne izgovaramo. Važno je da ne prijetimo djetetetu da neće ići na rođendan, ako znamo da je u pitanju rođak i da ćemo sigurno otići ili da ne prijetimo potrebama, kao na primjer Nećeš dobiti večeru“, kaže Ivančević.\nPrema njenimm riječima, u praksi se pokazalo da neprihvatljiva ponašanja djeteta više pogađaju one roditelje koji se više posvećuju djetetu, koji prate priručnike, u odnosu na one koji to rade u manjoj mjeri.\n„Onda budu ljuti i razočarani kako ono to radi pored toliko pažnje i rada oko njega“, kaže ova psihološkinja i dodaje da se u tim situacijama mora uzeti u obzir i temperament djeteta, ali i razvojne karakteristike.\nPrimjer egocentrizma kod djece, kaže ona, je najbolji pokazatelj toga jer roditelje često ljuti kada dijete uče da dijeli stvari, a ono ipak to ne želi.\n„Tu je važno da shvatimo da je u uzrastu kada je to razvojno nemoguće i da ne pritiskamo jer moćemo izazvati suprotan efekat”, objašnjava\nKada roditelj upućuje kritiku važno jeda ona ne bude usmjerena na ličnost djeteta već na određeno ponašanje odnosno da nije u redu način na koji je nešto uradilo, na koji je reagovalo, ali da se to ne odnosi na njega kao osobu, jer sve vrste omalovažavanja šalju poruku Nijesam dobar/a.\nIvančević navodi i da kritika treba da se odnosi na trenutne probleme.\n„Kada smo ljuti često izvlačimo sve loše stvari kojih se možemo sjetiti i tu se izgubi fokus jer dijete ne zna što ga konkretno kritikujemo i sta se očekuje od njega a što se tiče ličnosti šaljemo sliku da je sve loše jer generalizujemo cijelo njegovo biće“, pojašnjava ona.\nSugeriše roditeljima da sagledaju cjelokupnu situaciju, provjere ko je učesnik, koji je tačno problem nastao… Ako u porodici ima više članova i nastupi neko neadekvatno ponašanje, nerijetko se umiješaju oba roditelja, brat i sestra pa se roditelji ne slažu oko posljedica i nastane opšta svađa, a na kraju nema jasnih poruka i pouka.\n“Tako da je važno da se zna šta je zapravo problem, od čega je to krenulo i čiji je to problem“, kaže ona.\nNajčešći motivi kod djece za ispoljavanje neadekvatnog ponašanja\nPrema riječima Ivančević, neki od motiva za nepoželjno ponašanje koji se često mogu čuti jeste da dijete traži pažnju.\n„Manjak pažnje možemo povezati sa današnjim načinom življenja, nedovoljno kvalitetnog vremena sa djecom i to može kod njega ili nje da proizvede osjećaj Primijetiće me kad se ponašam kako ne treba. Tad ono tačno zna da će tada dobiti paznju, negativnu, od roditelja“, dodaje ona.\nU tom slučaju, smatra Ivančević, preventivno treba provoditi vrijeme sa djecom prije ili između takvog ponašanja. To neće osigurati da dijete nikada ne ponovi takvo ponašanje, ali će ga smanjiti.\nTehnike koje daju rezultate kod korekcije neadekvatnog ponašanja\nKod manje djece, navodi Ivančević, može se primijeniti skretanje pažnje sa konkretne situacije.\nTo je klasično skretanje fokusa pažnje sa jedne situacije koja prijeti da preraste u konflikt i ona će samo u toj fazi dati rezultate jer kad je dijete previše uznemireno teško da mu možemo ponuditi nešto drugo osim da ga smirimo pa mu ponudimo nešto drugo. Skretanje pažnje može biti primjenom humora – kod mlađe djece da se nasmijemo, ispričamo šalu, odglumimo nešto i tako se i mi usmjerimo na pozitivne stvari. Za starije možemo uraditi nešto što ne očekuju jer oni znaju kako ćemo odreagovati na to što u uradili i već se spremaju za borbu. U tim situacijama ako im ponudimo nešto drugacije možemo da omekšamo cijelu situaciju i spustimo tenzije.\nDruga tehnika je da roditelj dopusti djetetu da napravi prirodne i lančane posljedice jer če tako najviše naučiti. To je, kaže Ivančević, važno u onim situacijama kada roditelj radi stvari za dijete, zaboravljajući da mu čini medveđu uslugu.\n„Tada se ono ne uči odgovornosti jer shvata da ne mora da radi stvari pošto će neko drugi da ih uradi umjesto njega i oslanja se previše na druge. pa će onda kada mi budemo očekivali da bude samostalno, takva reakcija izistati. Nije to lako, jer u socijalnom kontekstu razmišljamo da li je u redu da ga pustimo da se suoči sa posledicom, šta će to reći o našem roditeljstvu i šta će sredina kometarisati. Na primjer, ako dijete zaboravi torbu za školu, treba da ga pustimo da ode bez torbe. Dobro je da to uradimo jer djeca sama osjete posljedicu i izbjegavamo sukob oko tih stvari“, navodi psihološkinja.\nTime out kao tehnika (u praksi ćosak ili stolica za razmišljanje) primjenjuje se najčešće kada je prisutna uznemirenost i kod djeteta i roditelja pa je to, navodi Ivančević, prilika za obje strane da se smire da se vrate u stanje kada mogu da razgovaraju.\n„Kad smo uznemireni mi ćemo reci nešto što ne treba, a dijete nas neće čuti pa je time out najbolja opcija da to izbjegnemo. Takođe, važno je da znamo koje je to mjesto i da objasnimo djeci šta je time out – da će na njemu razmisliti o svom ponašanju. Važno je da kad prođe time out porazggovaramo sa djetetom i pomenemo alternative koje mogu da budu opcija nekoj narednoj sličnoj situaciji kako bi izbjegli uznemirenost i kaznu“, pojašnjava ona.\nOduzimnaje privilegija je metoda koja se, kako navodi Ivančević, koristi kod većeg uzrasta kada se tačno zna šta je djetetu privilegija i šta mu je važno, kao i kada ono zna da napravi razliku između situacija kada ima privilegije i kada su mu oduzete.\n„Važno je da ova tehnika traje dovoljno dugo jer ako se dijete jedan dan ponaša dobro i odmah mu vratimo privilegiju, pitanje je koliko će imati efekta. Ne treba ni da traje predugo jer će oslabiti motivacija dijeteta da mijenja svoja ponašanja“, kaže ona.\nOsim što roditelj, koji najbolje poznaje svoje dijete, treba u skladu sa tim da odredi koliko će trajati oduzimanje privilegija, važno je i da sa djetetom dogovri šta će se dogoditi naredni put, da li će primijeniti nešto slično ili će privilegija biti duže oduzeta.\nIvančević predlaže da djetetu treba dati mogućnost izbora, alternative koje su nama prihvatljive. Na taj način se sprječava da dijete misli da mu roditelji samo naređuju i da nema pravo na izbor.\nAko se primjenjuje ignorisanje kao tehnika, Ivančević kaže da je važno da se ono odnosi na ponašanje, a ne na samo dijete. Osim toga, ignorisanje ne savjetuje da se primjenjuje u situacijama kada bi dijete moglo da se povrijedi.


Pulicerova nagrada za Pupina, kao simbol uspeha srpske dijaspore u Americi: Događaji koji su menjali Srbiju (30) - Nedeljnik\nPulicerova nagrada za Pupina, kao simbol uspeha srpske dijaspore u Americi: Događaji koji su menjali Srbiju (30)\nJedan od najupečatljivijih mitova vezanih za lik i delo Mihajla Pupina je da je kao uticajan čovek doprineo da Banat na Pariskoj mirovnoj konferenciji 1919. uđe u granice Kraljevine SHS\nMihajlo Pupin, u Americi poznat kao Majkl Idvorski Pupin, jedan je od najznačajnijih naučnika 20. veka. Rodom je iz malog mesta Idvor u Banatu. Pričalo se da je mnogo više davao do svog porekla od Nikole Tesle. Može se svakako reći da je na tom polju bio angažovaniji.\nJedan od najupečatljivijih mitova vezanih za lik i delo Mihajla Pupina je da je kao uticajan čovek doprineo da Banat na Pariskoj mirovnoj konferenciji 1919. uđe u granice Kraljevine SHS.\nNavodno, Rumuni su tražili Banat, ali kada je američki predsednik Vilson čuo gde je Pupin rođen, više nije bilo argumenata za rumunsku stranu.\nTek, Pupin je jedan od najuspešnijih Srba u Americi i čovek koji je povezao prvu generaciju srpske prekookeanske dijaspore sa maticom.\nZa vreme Prvog svetskog rata motivisao je Srbe u dijaspori da se uključe u borbu zbog čega je sastavio Proglas srpskom narodu. Tekst je pušten u javnost na Vidovdan 1915. godine. Potpisao ga je zajedno sa doktorom Pajom Radosavljevićem, profesorom Njujorškog univerziteta i jednim od najbližih prijatelja Nikole Tesle.\n„Treba li mi, Srbi u Americi, u ovakvom sudbonosnom vremenu da živimo kao što smo živeli u prošlom vremenu? Treba li da trošimo našu snagu oko naših sitnih sporova i da se kritikujemo zbog naših sitnih pogrešaka? Treba li da rasprom naših ličnih stvari zasenimo stvari nacionalne? Treba li da mi rečima svojim i delima potamnimo onu slavu, srpsku, koja je tako skupo plaćena i koja diže ponos svakome od nas?\nStavi sam sebi, Srbine, gornja pitanja i odgovor na njih", napisao je između ostalog Pupin u Proglasu.\nMihajlo Pupin će ostati upamćen i kao prvi Srbin koji je dobio Pulicerovu nagradu. Bilo je to 1924. godine za autobiografiju „Od pašnjaka do naučenjaka".\nVeliki naučnik je najpoznatiji po „Pupinovim kalemovima", ali spisak njegovih izuma i patenata je nepregledan. Jedan je od osnivača preteče NASA, a kada su SAD ušle u Prvi svetski rat, Pupin je na Univerzitetu Kolumbija organizovao istraživanje tehnike otkrivanja podmornica.\nPrestižni Univerzitet Kolumbija je u njegovu čast jednom odeljenju dao naziv „Pupin Hall".


Jang igrao oèajno, a onda uz zvuk sirene pogodio za pobedu VIDEO - B92.net\nJang igrao oèajno, a onda uz zvuk sirene pogodio za pobedu VIDEO\nKošarkaši Atlante Hoks pobedili su pred domaæom publikom posle produžetka Milvoki Bakse sa 135:134.\nPT Izvor: B92 nedelja, 31.03.2019. | 21:37\nRuki koji ima sut 5/19. Pa takvog rukija bi pre 20 godina isterali iz tima i ne bi mu dali vise da igra.\n(Bicu Slobodan, 31. mart 2019 22:55)\nKo sve ovde kometarise ja ne mogu da verujem. Ako se ne razumes u kosarku, nemoj da komentarises jednostavno...\n(oèigledno, 1. april 2019 12:33)\nNe mozes da kazes da je imao losu partiju neko ko je imao 16 asistencija. Nije sve u poenima.\n(Alekso, 1. april 2019 10:29)\nPre 20 godina, ne bi ruki ni imao priliku da sutira 19 puta...\n(JPR24, 1. april 2019 07:25)\nJa se iskreno nadam da ce Trej dobiti nagradu, ne mogu ni da zamislim kako ce ovi kukati zbog "nepravde". :D\nP.S. Dalas je pobedio Oklahomu bez Luke Donbricka.\nP.P.S. IJAOOO, MICIGEN IZBACIO DJUK!!!\n(Jaran, 1. april 2019 01:09)\nPazite, nisam fan ovog momka nista specijalno. Ali kako neko ko ima 16 asistencija uz samo jednu izgubljenu loptu sto mislim da je samo mozda kris polu ili kidu poslo za rukom, moze da se kaze da je imao ocajan mec?\n12 poena i 16 asistencija nije ocajno pobogu. Pritom nije imao stravican procenat suta.\n(Dzoni Q, 1. april 2019 00:58)\nOvaj mali moze da bude problem, u godinama pred nama.\n(Pseudoharms, 31. mart 2019 23:25)\njel moze tabela zapada ipak tamo igraju bogdan beli i joka?\n(acika, 31. mart 2019 21:37)\nSamo treba pritisnuti western / za neupucene / a sve ih je vise , da ne verujem.\n(darinjo, 31. mart 2019 22:50)\nIzgleda da je 16 asistencija ocajno za autora teksta. Decko je zverina, samo da popravi selekciju suteva.\n(Jaran, 31. mart 2019 22:26)\nOcigledno da se pravi vestacki medijski hajp u korist Doncica u domacim medijima, zato se Trej nipodastava.. Kad daju Treju zasluzenu nagradu ruki godine, ovde ce se pisati o nekakvim nepravdama, zaverama Amerikanaca, tipa nisu hteli da daju Evropljaninu, morao je Amerikanac... I tako to... Sto naravno nema veze sa mozgom, Janis ce biti MVP, a takodje je stranac...\n(Zoran, 31. mart 2019 22:42)\nJag nije los, ali za aba ligu. NBA trazi konstantnost inace te nema. Zato je Doncic dobar, a Jokara ubija.\n(Zeleznicar, 31. mart 2019 22:28)\nNiko se ne raduje iz njegovog tima, izgleda da ovo nije smelo da se pobedi. Tankin'\n(Zorowitzki, 31. mart 2019 21:50)\nTrej Jang 16 asistencija, 2 ukradene i samo jedna izgubljena. To se ne vidja cesto... Jos i dupli klaè, prvo za vodjstvo 6 sek do kraja, pa onda Milvoki daje 1,1 sek do kraja za vodjstvo, pa onda ponovo Trej sa zvukom sirene...\n(Zoran, 31. mart 2019 21:49)\nAman ljudi više... kliknite pored "eastern conference" i videæete.\n(Zinjak, 31. mart 2019 21:48)\n(delija, 31. mart 2019 21:47)\n(bot92, 31. mart 2019 21:47)\nI sta kazu komentari ovde da se Jang nevidi u zavrsnicama?!\n(Milan, 31. mart 2019 21:46)\nDa li je moguce da svako malo neko napise komentar za tabelu??? E svasta...\n(CelavSamPaSta, 31. mart 2019 21:43)


"Ili će cela Preševska dolina pripasti Kosovu ili će Albanci nastaviti rat sa Srbijom!" Arifi ponovo PRETI! | Najnovije vesti - Srbija danas\n31.08.2018. • 10:01 Agencije\nPreševo jug Srbije Preševska dolina Šćiprim Arifi Albanci Kosovo\nHašim Tači ponovo provocira bez trunke srama: Objavio šokantnu fotografiju! (FOTO)\n"Vreme je da stanemo na put širenju Albanaca": Vulin podržao ideju razgraničenja\n27.01.2021. • 18:46\nPREMIJERKA ODALA POČAST ŽRTVAMA HOLOKAUSTA: Brnabić razgovarala sa izraelskim ministrom Ohanom\n27.01.2021. • 17:54\nŠešelj tvrdi: Đukanović razmatra finansiranje ubistva Vučića\n27.01.2021. • 19:29\n(UŽIVO) SVEČANO OTKRIVANJE SPOMENIKA STEFANU NEMANJI: Ceremonija počinje u 20 časova


Kako je najavljeno, šef kineske diplomatije će se po dolasku sastati sa premijerkom Anom Brnabić, a zatim i sa predsednikom Skupštine Srbije Ivicom Dačićem.\nBilateralni sastanak ministra Selakovića i ministra Vang Jia biće održan u sutra, a pre sastanka, u prisustvu dvojice ministara, biće potpisan Protokol o saradnji dva ministarstva spoljnih poslova.\nVang Ji će od danas do petka posetiti više evropskih zemalja - Srbiju, Grčku, Albaniju i Italiju.\nKako je uoči posete rekao portparol Ministarstva spoljnih poslova Kine Vang Venbin Grčka, Srbija, Albanija i Italija su važni partneri Kine u Evropi i Kina ima duboko tradicionalno prijateljstvo sa četiri zemlje, blisku saradnju u različitim oblastima i plodnu saradnju u zajedničkoj izgradnji „Pojasa i puta".\nNikola Selaković Kina aerodrom Nikola Tesla Vang Ji


Oni nas liječe: Dr Zlata Kovačević, internista KCCG - vatreno krštenje u vrijeme pandemije\nKCCG KREIRAO POSEBNU RUBRIKU\nDoktorica Zlata Kovačević ove godine završila je specijalističke studije interne medicine na Medicinskom fakultetu u Beogradu. Odmah po povratku kući dočekala je korona kriza\n6256 pregleda\t7 komentar(a)\nZlata Kovačević, Foto: KCCG\n26.04.2020. 10:53h Ažurirano: 26.04.2020. 10:26h\nKlinički centar Crne Gore (KCCG) kreirao je posebnu rubriku "Oni nas liječe" u kojoj će, kako navode, predstaviti jedan broj najeminentnjih profesionalaca te ustanove, a u okviru koje se nalaze i njihovi odgovori na često postavljena pitanja.\nDoktorica Zlata Kovačević ove godine završila je specijalističke studije interne medicine na Medicinskom fakultetu u Beogradu. Odmah po povratku kući dočekala je korona kriza.\n"Za mene je ovo neko vatreno krštenje i sigurna sam da će mi mnogo značiti u budućem radu", skromno odgovara na pitanje o tome kako je odmah na početku karijere suočiti se sa najvećom epidemijom u novijoj istoriji planete, navodi se u rubrici "Oni nas liječe" KCCG-a.\nKaže da se rad sada značajno razlikuje od rada prije krize. Sama bolest protiv koje se bore je nepoznanica, pa je mladim ljekarima veoma važna podrška iskusnih, kao i angažovanje menadžmenta najveće crnogorske zdravstvene ustanove, koji je obezbijedio da bude dovoljno ljekova, svega drugog neophodnog za terapije, kao i lične zaštitne opreme za medicinske radnike. Bez te opreme se ne može, ali otežava rad.\n"Kada se obuče zaštitno odijelo umnogome su limitirani pokreti, disanje je otežano pod maskom, koristimo naočare koje ponekad mogu da zamagle. Uprkos svim tim otežanim okolnostima trudimo se i dajemo svoj maksimum", opisuje kako funkcionišu na Klinici ljekari i medicinsko osoblje.\nDoktorica Kovačević radi u jedinici Intenzivnog liječenja Interne klinike, na mjestu na kojem se liječe najteži kovid pacijenti. Timski se radi, kaže. To znači angažovanje ljekara raznih specijalnosti, ali i medicinskih sestara i tehničara.\n"Posebno bih istakla rad srednjeg medicinskog kadra – sestara i tehničara koji su, svakodnevno, u smjenama od osam do dvanaest sati, pod kompletnom zaštitom opremom, neposredno uz pacijente, njegujući ih", objašnjava dr Kovačević.\nKaže kako uprkos teškim situacijama i više nego ozbiljnim izazovima, ona i njene kolege nastoje da sačuvaju zdrav duh i pozitivne misle, kako bi uz punu koncentraciju i mnogo znanja dali najbolje svojim pacijentima. Kako se skače u vatru demonstrirala je i savladavajući nelagodu od kamere – puna koncentracija, širok osmjeh i preskočila je sve prepreke koje stoje pred nekim ko se školovao da spašava živote, a ne da se „slika“ i daje izjave.\n"Među zaposlenima na Internoj klinici vlada dobro raspoloženje. Uprkos obavezama radimo svoj posao i trudimo se da pacijentima pomognemo i profesionalno i ljudski. Pored terapije, njima jako znači naša psihološka potpora i mi se trudimo da im je omogućimo", kaže ova specijalistkinja interne medicine.\nKada završi rad na Klinici doktorica Zlata, uprkos epidemiji, ide kući, vodeći računa o mjerama zaštite. Tamo je, pored supruga čekaju šestogodišnja Nađa i desetogodišnji Andrija. Oni svojim drugarima, s pravom, mogu da kažu da njihova mama, zajedno sa koleginicama i kolegama, ispisuje istoriju crnogorske medicine, navodi se u rubrici "Oni nas liječe" KCCG-a.\nOni nas liječeKlinički centar Crne GoreKCCGKoronavirusCOVID-19Zlata Kovačević\n22:04 h\t77\n20:00 h\t219\n08.07. 07:21 h\t744\t113483\n08.07. 17:08 h\t485\t97104\n08.07. 16:48 h\t136\t95457\n08.07. 07:11 h\t112\t72198\n08.07. 12:45 h\t1229\t71495\n08.07. 16:00 h\t170\t787\n08.07. 18:12 h\t124\t1239\n08.07. 14:31 h\t108\t2654


UN: Okončanje ekstremnog siromaštva do 2030. je 'gotovo utopijsko'\nSarajevo 9°C Subota 24.10.\n17.10.2020 / 08:28 Svijet - Pandemija i ekonomski pad\nSvjetske vođe dogovorili su se 2015. o cilju eliminiranja ekstremnog siromaštva do 2030.\nPandemija korona virusa i ekonomski pad mogli bi prouzročiti siromaštvo za do 100 miliona ljudi ove godine, zbog čega se smanjuju šanse za okončanjem ekstremnog siromaštva do 2030., objavio je UN, prenosi Hina.\nČak i s ubrzanim ekonomskim rastom i smanjenjem nejednakosti "potpuno okončanje ekstremnog siromaštva čini se vrlo nevjerojatnim po najoptimističnijim pretpostavkama", stoji u izvještaju Odjela za ekonomska i društvena pitanja UN-a (UNDESA).\nSvjetske vođe dogovorili su se 2015. o cilju eliminiranja ekstremnog siromaštva, kojim je trenutno pogođeno oko 680 miliona ljudi, do 2030.\nMeđutim, dok se pandemija korona virusa širi u zemljama u razvoju, ta mogućnost "čini se skoro utopijskom", navodi UNDESA.\nPo najpesimističnijem scenariju UNDESA procjenjuje da bi više od 1,1 milijarde ljudi, odnosno 13 posto svjetskog stanovništva, moglo završiti u ekstremnom siromaštvu do kraja desetljeća.\nČak i po najoptimističnijem scenariju, uz neviđeni ekonomski rast, gotovo 3 posto svjetskog stanovništva ostalo bi u siromaštvu.\nU izvještaju se navodi da bi ekonomska stagnacija i porast nejednakosti mogli unazaditi, po pitaju siromaštva, najmanje razvijene zemlje.\n"Nije više nezamislivo da bi globalno broj ljudi koji žive u ekstremnom siromaštvu nastavio rasti u narednim godinama, zbog čega bi iznimno ugrožene bile stotine milijuna ljudi, ako se ne bude učinkovito upravljalo groznim posljedicama pandemije za zemlje u razvoju", navodi se.\nUNDESA je također pozvala na međunarodnu suradnju u razvoju, uoči Međunarodnog dana borbe protiv siromaštva.\nU fazi raspadanja\nViše od 50 miliona Amerikanaca glasalo ranije na predsjedničkim izborima\nAmerički kandidati 'takmiče' se da pokažu koliko im se ne sviđa Rusija\nJoš jedna arapska zemlja "prekinula neprijateljstvo" sa Izraelom\nProtesti u Pragu protiv korona mjera, veliki broj povrijeđenih\nNeočekivani rani odziv\nUz američko posredovanje


Biković: Svetsko prvenstvo u boksu značajno za imidž Srbije - Telegraf.rs\n23/10/21 | 06:27 ≫ 22/10/21 | 22:13\nPoznati glumac promoviše događaj godine u Beogradu\nŠampionat sveta u boksu, koji će u Beograd dovesti boksera iz više od 100 zemalja, izuzetno je značajan za imidž Srbije, izjavio je promoter takimičenja poznati srpski glumac Miloš Biković.\n- Očekujem da, kao i obično kada je Beograd domaćin takvih događaja, ljudi koji dođu osete našu gostoljubivost, da se upoznaju sa srpskom kulturom, sa lepotama koje Beograd i Srbija pružaju - rekao je Biković novinarima u Beogradu.\nŠampionat sveta biće svečano otvoren u nedelju uveče u Beogradskoj Areni, Biković će voditi program, a specijalni gost biće čuveni bokserski šampion Roj Džons Junior.\nBiković ističe da je dobra promocija boksa poslednjih meseci u Srbiji dovela do toga da se ljudi prisećaju istorije i tradicije ovog sporta, da se obnavljaju sale, ulaže u boks i ljudi više interesuju.\n- Boks je takav vid sporta jer ume da negativne i agresivne porive koji postoje u svakom čoveku kanališe na takav način da ih pretvori u disciplinu, viteštvo, borbu i rad na sebi. Mislim da je to veliki plus i kulturološki važno za našu zemlju - rekao je Biković.\nPsihopat zakazao borbu protiv jutjubera: "Biće ovo najlakša zarada u mojoj karijeri"


Elektroprivreda BiH strategiju svog razvoja zasniva na ciljevima i politikama EU - Akta.ba\n08.05.2021. 08:49 / Izvor: Fena\nElektroprivreda BiH objavila je da strategiju svog razvoja zasniva na ciljevima i politikama EU, poštujući obaveze države BiH proistekle iz Ugovora o Energetskoj zajednici.\nIstiču da je isključenje iz pogona i smanjenje korištenja starih i neefikasnih termoblokova, uz revitalizaciju preostalog parka termo postrojenja, rezultiralo ili će u narednom periodu rezultirati značajnim smanjenjem emisija CO2.\nProvedene i aktivnosti koje su u toku, ukazuju da je JP Elektroprivreda BiH već pokrenula proces transformacije svog proizvodnog portfolija s ciljem smanjenja udjela proizvodnje iz uglja.\nPojašnjavaju da su ciljevi EU za period od 2021. do 2030. smanjenje emisija stakleničkih plinova za 40 posto u odnosu na 1990, pri čemi je za sektore koji su u sistemu trgovanja emisijama, kao što su termoelektrane, taj cilj još ambiciozniji i znači smanjenje za 43 posto u odnosu na 2005.\nDugoročno opredjeljenje EU je dekarbonizacija energetskog sektora, odnosno, prestanak korištenja uglja za proizvodnju električne energije i postepeno zatvaranje termoelektrana i rudnika.\n"Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju (SSP), Ugovor o uspostavi Energetske zajednice, te kao najaktuelnija Sofijska deklaracija o zelenoj agenda za zapadni Balkan koja je potpisana 10. novembra 2020. najznačajniji su dokumenti sa aspekta međunarodnih obaveza BiH koje utiču na razvoj elektroenergetskog sektora. Prema tim dokumentima, BiH je dužna da postepeno prilagođava svoje zakonodavstvo pravnoj stečevini EU, što podrazumijeva i direktive i standarde Unije vezane za energetiku i klimu", navode iz Elektroprivrede BiH.\nIako dugoročni planovi za BiH nisu još usvojeni, naglašavaju da je trend smanjenja korištenja uglja zapravo započeo. Tako je JP Elektroprivreda BiH počev od 2018, u skladu s Nacionalnim planom redukcije emisija (NERP), krenula s ograničavanjem sati rada za tri bloka koji će biti zaustavljeni u 2023. (ukupno 410 MW ili 35 posto postojećeg termo kapaciteta). Potrošnja uglja u termoelektranama JP Elektroprivreda BiH smanjena je u 2020. u odnosu na 2017. za 15 posto, a ukoliko se uporedi sa 1990., ostvareno je smanjenje od 30 posto.\nObaveza BiH je da donese Nacionalni energetski i klimatski plan (NECP) u kojem će, osim ostalog, utvrditi i ciljeve smanjenja emisija CO2. Uvažavajući nacrt dokumenta za elektroenergetski sektor se može očekivati cilj smanjenja emisija CO2 do 30 posto do 2030. u odnosu na 2014.\nKako u EU tako će i u BiH u korelaciji sa ciljevima, biti utvrđena maksimalno dopuštena emisija stakleničkih plinova po godinama, koje će u početku biti besplatno alocirane na emitere. Međutim, udio besplatnih emisija će se postepeno smanjivati do njihovog potpunog ukidanja i uvođenja plaćanja naknade za sveukupnu emisiju. Ovo će biti dodatni ekonomski faktor koji će uticati na smanjenje korištenja uglja jer će proizvodne cijene termoelektrana biti višestruko povećane i postati nekonkurentne.\nKao ilustracija za navedeno može poslužiti podatak da bi približni trošak naknade za sadašnju proizvodnju termoelektrana u JP Elektroprivreda BiH pri aktuelnoj cijeni CO2, iznosio više od 400 miliona KM, što premašuje ukupni trošak uglja i proizvodnju električne energije iz ovog energenta čini potpuno neisplativom.\nIzvjesno je da će na osnovu ograničenja emisija stakleničkih plinova prema utvrđenim ciljevima, ali i zbog velikih troškova nakon uvođenja obaveze plaćanja naknade za emisije, proizvodnja termoelektrana i korištenje uglja doživjeti značajan i kontinuiran pad, a dugoročno će doći do potpunog prestanka njegovog korištenja.\nPitanje budućeg rada termo kapaciteta, a time i količina potrebnog uglja, jedno je od najvažnijih sa aspekta razvoja i rada JP Elektroprivreda BiH i rudnika. Ono je kompleksno i pod značajnim uticajem globalnih svjetskih kretanja u vezi sa ograničavanjem korištenja fosilnih goriva, odnosno emisije CO2. Odgovor na ovo pitanje utiče na politiku korištenja, ulaganja i razvoja kapaciteta JP Elektroprivreda BiH i rudnika.\nReduciranje proizvodnje iz termoelektrana i potreba za ugljem znači brže zaustavljanje nekih blokova i smanjenje sati rada. To također podrazumijeva definiranje opredjeljenja u pogledu rudarskih pogona iz kojih će biti snabdijevani preostali termo kapaciteti do kraja eksploatacije. Strategija poboljšanja poslovanja rudnika više ne može biti zasnovana na rastu obima proizvodnje, a potrebna produktivnost se može dostići samo optimiziranjem broja zaposlenih za ograničenu moguću proizvodnju. To znači da će određeni rudarski pogoni morati biti zatvoreni u kratkoročnom periodu, prije svega jame, a ostali dimenzionirati tako da dostignu produktivnost koja će omogućiti održivo poslovanje uz izmirivanje zatečenih i novih obaveza.\nTo bi bio veliki izazov čak i da rudnici uspješno posluju, ali problem je daleko složeniji s obzirom na velike akumulirane gubitke i neizmirene obaveze (više od 900 miliona KM) i stalnu nelikvidnost. Za većinu rudnika vanjski revizor uz negativno mišljenje, ističe činjenicu da kratkoročne obaveze značajno premašuju kratkoročnu imovinu, što ukazuje na postojanje sumnje i neizvjesnosti u pogledu sposobnost rudnika da nastave s vremenski neograničenim poslovanjem, te naglašava da se poslovanje svih rudnika oslanja i zavisi od finansijske podrške od strane JP Elektroprivreda BiH kao i od poslovanja sa ovom kompanijom koja je vlasnik.\nRad većine rudnika će biti vremenski ograničen jer je ovisan od rada termoelektranama čija će proizvodnja postepeno biti smanjivana i na kraju obustavljena. Stoga je sada prioritetno da započeti proces reorganizacije rudnika bude nastavljen uz osiguranje fondova za pravednu socijalnu i privrednu tranziciju rudnika i termoelektrana na čemu JP Elektroprivreda BiH intenzivno radi. Prva sredstva za ovu namjenu u iznosu 125 miliona KM do kraja maja ove godine, bit će osigurana iz poslovanja JP Elektroprivreda BiH.\n"Međutim, ostaje obaveza i drugih nivoa vlasti da bude osigurana i dugoročna tranzicija regija koje ovise o rudarstvu u ekonomski održive regije. Interes u ovom smjeru iskazale su međunarodne finansijske institucije. Proces energetske tranzicije u BiH je započeo, a koliko će trajati i koliko će zaista biti efikasan i sa minimiziranim rizicima i posljedicama, ovisi od učesnika u energetskom sektoru. Nažalost, vrijeme za potpuno bezbolnu tranziciju smo davno propustili", saopćeno je iz Elektroprivrede BiH.\nNa današnjem trgovanju na SASE ostvaren je ukupan promet od 689.795,40 KM\nEPBiH: Više od 250 miliona KM za nova ulaganja\nOpćinsko vijeće Foča u FBiH poništilo odluku o zabrani istražnih radova za HE Ustikolina\nElektroprivreda BiH i BH Telecom dogovorili razvojne projekte u FBiH\nNa današnjem trgovanju na SASE ostvaren je ukupan promet od 215.686,14 KM\nPostignut sporazum za restrukturiranje rudnika u FBiH, neće biti poskupljenja struje\n"Elektroprivreda BiH" najavljuje poskupljenje struje, rudari štrajk


Ples na sipci u Novom sadu - striptiz Novi Sad | Luftika\nNaučite ples na šipci u Novom Sadu\nDa li ste, gledajući Demi Mur u filmu “Striptiz”, poželele da naučite neobičan i senzualan ples na šipci? Iako u Srbiji ima svega desetak studija u kojima je moguće naučiti ovaj ples, u Novom Sadu već više od godinu dana uspešno radi jedan – Pole dance Hedera studio. To je jedini studio u našem gradu, koji se bavi isključivo plesom na šipci.\n– Zadovoljni smo odzivom. Mnogo devojaka se prijavilo do sad. Mnogo je i odustalo, naravno, jer ovo nije laka disciplina, ali one devojke kojima se ovaj ples dopao i koje su bile dovoljno vredne i uporne, ostvarile su izvanredne rezultate – izjavila je za Luftiku Ivana Ivković, instruktorka pole dance-a u studiju Hedera.\nU svetu je ova disciplina vrlo popularna. Ona još uvek nije klasifikovana kao sport, ali je u planu da u narednih nekoliko godina to postane. Reč je, zapravo, o kombinaciji akrobatskih veština na šipci i pokreta preuzetih iz različitih plesnih tehnika. Zbog načina vežbanja i korišćenja šipke, kao glavne sprave, ples na šipci je idealan za jačanje snage, kondicije i dovođenja tela u željenu formu. Plesni pokreti i vežbe izvode se pod oterećenjem sopstvene težine, te je zbog toga ova disciplina izuzetno zahtevna i naporna. Ples na šipci, u savremenom obliku, u Srbiju je stigao 2010. godine.\n– Pole dance u Srbiji još uvek nije popularan toliko kao u inostranstvu. Ljudi ovde ne znaju mnogo o tome i najčešće ga povezuju sa striptizom, sa kojim jeste imao veze u prošlosti, ali danas više nije tako. Imamo ozbiljna svetska i evropska takmičenja, ogroman broj profesionalnih plesača i organizacija. Ovaj ples je danas umetnost i sport – ispričala je Ivana.\nPrvi oblik plesa na šipci datira još iz 11. veka. U Indiji i u cirkusima u Kini, bio je vrlo popularan i prevashodno su ga izvodili muškarci atlete. Savremeni ples na šipci je imao dug period evolucije. U današnjem obliku, nastao je u cirkusima. Devojke koje su dočekivale posetioce cirkusa, igrale su oko stubova šatora. Sredinom prošlog veka ovaj ples se seli u kuće burleske, a 80- ih godina u striptiz barove, kada postaje posebno popularan. Ubrzo potom ustanovljen je njegov ozbiljan potencijal u grani fitnesa i sporta, a od 2000. godine pole dance doživljava pravu ekspanziju.\n– Pole dance ima sportski, umetnički i egzotični stil. Kod nas je moguće naučiti sva tri. Radimo u malim grupama. Do sada su se upisivale devojke od 18 do 38 godina i tu nema pravila. Neke od njih su se već bavile plesovima, a neke su bile amateri. Imali smo i nekoliko muškaraca, ali uglavnom baletskih plesača ili gimnastičara – kazala je Ivana i dodala da njihov studio, osim osnova plesa i rekreativnog vežbanja, vrši i pripremu takmičara za velika evropska takmičenja.\nPole dance Hedera studio očekuje da će interesovanje Novosađana u daljem periodu samo rasti i pozivaju sve da im se pridruže u kvalitetnom treningu, koji podrazumeva muziku, ples i senzualnost.\nOznakegde da naucim ples na sipci u novom sadu ples na sipci je sport ples na sipci kao umetnost ples na sipci nije striptiz ples na sipci u novom sadu pole dance hedera studio pole dance novi sad


Kako je maka postala popularna kod nas? - Blog - VojvodinaCafe Forum\n, 28.12.2018 u 08:47 (456 Pregleda)\nMaka je jedan od najuvaženijih plodova kod Inka naroda koji ima tradiciju postojanja od nekoliko hiljada godina. Razlog popularnosti leži u činjenici da je dovoljna jedna kašika maka praha dnevno kako bi se osećali energičnije i izdržljivije.\nMeđutim, kao glavnu prednost mora da se istakne što maka prah nema nikakvih nuspojava, a sertifikovani organski sirovi prah nema nijednog dodatka drugog porekla što milionima ljudi širom sveta uliva sigurnost. No, da se vratimo na početak i otkrijemo kako je maka postala popularna prvo u svetu i najzad kod nas...\nPoreklo maka praha\nMaka (maca) prah je koren koji pripada porodici rotkvica i uglavnom je dostupna u obliku praha. Maka je biljka sa podučja Perua i gaji se na nadmorskoj visini između 3700 i 4300 metara, a svake godine je sve veća potreba za njegovim uzgojem. Maka je sastavni deo ishrane civilizacije Anda, a među njima je narod Inka najpoznatiji. Narodi su smatrali koren svetim i oduvek su ga prilagali kao žrtvu bogovima. Biljku su intenzivno koristili na španskom dvoru, da bi nakon izvesnog vremena bila smanjena svest o lekovitosti biljke. Šezdesetih godina su peruanski i američki naučnici i istraživači vratili slavu koju zaslužuje maka.\nKako maka prah deluje?\nMaka nema štetnih efekata i dok se pije u prepisanoj dozi donosi blagostanje celom organizmu. Njeno delovanje možda neće biti primetno u prvo vreme, ali na dugoročnom planu ćete osetiti veliku razliku. Koriste je ljudi širom sveta koji imaju definisan problem, ali ništa manje i ljudi koji jednostavno žele da uvedu novu, zdravu naviku.\nMaka prah telo čini izdržljivijim i energičnijim, a dokazano ima pozitivan uticaj na ublažavanje simptoma hroničnog umora i smanjenje stresa. Već nakon nekoliko dana konzumacije maka praha nivo energije počinje da raste zbog čega je naročito popularan među sportistima koji se izlažu velikim fizičkim naporima.\nNaučnici smatraju da moć make leži u tome što ona u sebi ima gvožđe koje utiče na porast crvenih krvnih zrnaca koji pomažu onima koji imaju problem sa anemijom i kardiovaskularnim oboljenjima. Ništa manji je efekat koji ima na zdravlje vaših kostiju i zuba zbog čega je preporučljiv i starijim osobama.\nMnogi su istakli da im je maka prah doneo pozitivan uticaj na izgled kože, kao i da im je pomogao u borbi sa aknama i crvenilom. Ukoliko imate potrebu da povećate koncentraciju i istovremeno smanjite nivo anksioznosti, koren peruanske biljke može biti pravo rešenje za vas.\nUticaj maka praha na žene\nŽene u menopauzi koji kubure sa simptomima koje im je ova životna faza donela, utehu su pronašle u maka prahu koji mogu implementirati u različita jela. Naime, ispostavilo se da prah može biti zamena za hormonalnu terapiju i da može pomoći ženama kada je reč o vaginalnoj suvoći, polnoj želji, problemima sa valunzima i noćnim znojenjima kao i sa osteporozom i fibromialgijom.\nOsim toga, devojke i žene druge starosne dobi hvale maka prah jer im je pomogao u regulaciji menstrualnog ciklusa, smanjenju menstrualnih bolova i ublažavanju simptoma pred menstruaciju. Postoji i opravdano mišljenje da konzumacija praha utiče na povećanje plodnosti.\nUticaj maka praha na muškarce\nDa je maka magičan koren biljke, potvrđuju milioni muškaraca širom sveta. Muškarci su oduševljeni dejstvom maka praha jer im na prirodan način pomaže pri pojačanju libida i potencije. Takođe, pokazao se kao idealan saveznik u stvaranju mišićne mase na prirodan način. Ukoliko ste u potrazi za prirodnim regulatorom andropauze i načinom za povećanje broja i pokretljivosti spermatozoida, pokušajte sa maka prahom.\nPotrebno je da samo jednu kašiku maka praha dodate u svoj čaj, sok ili smuti da biste svoje telo opskrbili dovoljnom količinom vitamina B, C i E. Pružiće vam više kalcijuma od mleka, a nezanemarljiva je i količina magnezijuma, fosfora i aminokiselina koju će vam samo jedna doza na dnevnom nivou doneti. S obzirom na njenu neškodljivost, preporučljivo je da svi barem jednom probaju maka prah jer će im nesumnjivo doneti rezultate kojima se nadaju.\nPoslednjih godina je velika navala za prahom na srpskom tržištu, a ovaj poklon drevnih civilizacija Perua umnogome pomaže ljudima kako u svetu, tako i svima na našim prostorima. Pružite priliku maka prahu i na prirodan način adaptirajte svoje telo na sve spoljne, ponekad stresne, situacije koje vam moderan način života donosi.\n« Kako se prave najbolji srpski uštipci? Blog index Rezolucije mobilnih telefona i kako zaštititi ekrane »\nvojvodina putovanje konkurs ishrana merač krvnog pritiska onlajn zarada medicina recept za uštipke peruanska maka servis telefona automobili zubi poklon beograd atrakcije toskana internet zarada paušalac brend vinarija krofne samopouzdanje aerodrom osnovna škola mršavljenje bitcoin zarada na internetu indijski nakit srpska kuhinja maske zaštitia vožnja aksesoari rođendan beograd znamenitosti exit online zarada beba oglas vino novi sad šminka automobil radovi hipertenzija blokčejn fizijatar nakit uštipci mobilni telefoni hobi kao posao karijes luksuz slavlje krstarenje festival osnivanje firme oprema za bebu reklama poslastičarnica kozmetika parking dijeta krvni pritisak kriptovalute lečenje satovi maka prah polomljen ekran telefona ideje za posao stomatolog torbe aerodrom nikola tesla pariz blog otvaranje radnje roditelji kolači žena neseser


Tkanine i jednoslojni vrti suncokretovog decu svadbu na otvorenom dvorištu i festivala promotivni Party dekoracija oglašavanje vetrenjača propeleri igračke Kina fabrika, proizvođač i dobavljač - cena na veliko - Guokai plastika\nTkanine i jednoslojni koja se vrti na otvorenom suncokretovog decu dvoriљtu svadbene i festivala stranački dekoracija promotivne reklame vetrenjača propeleri igračke Kina fabrike\nTkanine i jednoslojni vrti suncokretovog windmill vetrenjaиu igračke\nGuokai plastika, uspostavljena 1995, je profesionalni proizvođač i snabdevač tkanine i jednoslojni koja se vrti na otvorenom suncokretovog decu dvoriљtu svadbene i festivala stranka dekoracija promotivne reklame vetrenjača propeleri igračke Kina fabriku. Svaki proizvod je izrađen pod strogom kontrolom kvaliteta i sistem upravljanja u toj fabrici. Dobrodošli na veliko visoki kvalitet i cena proizvoda na zalihama od nas.\nHot Tags: tkanine i jednoslojni vrti svadbu na otvorenom dvorištu suncokretovog decu i festivala stranka dekoracija promotivne reklame vetrenjača propeleri igračke Kina fabriku, Kina, proizvođača, dobavljača, fabrika, veleprodaja, cena, na lageru\nDvojno blještavi paun slojevi, svadbeni festivala st...


Na Kopaoniku će se graditi još jedan apartmanski kompleks - News - Turistički svet\nNakon Plana detaljne regulacije turističkog kompleksa Srebrnac, Opština Brus oglasila je javnu prezentaciju urbanističkog projekta za gradnju komercijalno-turističkog kompleksa na lokaciji Jaram na Kopaoniku, u katastarskoj opštini Brzeće.\nInvestitor projekta je kompanija France Construction et Developpement ‐ F.C.D. d.o.o. Beograd, a urbanistički projekat izradila je firma za projektovanje Portart d.o.o, takođe iz Beograda.\nPovršina obuhvaćena ovim urbanističkim planom iznosi 1,85 ha i nalazi se u okviru Nacionalnog parka Kopaonik.\nKako je navedeno u dokumentaciji, na području nema izgrađenih objekata, a prirodni uslovi lokaliteta Jaram, na kojem se sada nalaze samo pašnjaci sa malo šume, pogodni su za izgradnju "podcentra turističkog centra Kopaonik".\nDodaje se da je mikroklima u zimskom periodu pogodna za dalji razvoj zimskih sportova.\nUrbanističkim planom predviđena je gradnja komercijalno-turističkih sadržaja, odnosno smeštajnih turističkih kapaciteta i sadržaja ugostiteljskih usluga, uz rekreativne površine na otvorenom, ozelenjene površine i pešačke staze i saobraćajnice.\nKonkretno, budući turistički kompleks biće izgrađen na bruto površini od 13.928,69 m2, od čega će 60% kompleksa činiti apartmani sa pratećim sadržajima, dok su na oko 40% planirani komercijalni sadržaji. Planom je predviđeno ukupno 368 parking mesta, od čega veći deo u podzemnoj garaži kompleksa.\nKako je navedeno u planskoj dokumentaciji, budući turistički centar trebalo bi da se uklopi u ambijentalnu celinu i da sadrži elemente kulturne tradicije integrisane u postojeći pejzaž, uz korišćenje tradicionalnih formi i prirodnih materijala, što, kako je istaknuto, treba imati na umu prilikom projektovanja.\n- Planirani komercijalno-turistički sadržaji pripadaju zoni biskokomercijalnog turizma koji će uspostaviti nove standarde u turističkoj ponudi Nacionalnog parka Kopaonik - navodi se u dokumentaciji.\nDodaje se da ovi visoki standardi treba da budu "podržani velikim izborom komplementarnih sadržaja koji svojom raznovrsnošću i prostornim kapacitetima podržavaju ekskluzivnost i visoku opremljenost.\nPlanom je predviđena i mogućnost uvođenja drugih sadržaja, kompatibilnih turističkim, kao što su različiti ugostiteljski sadržaji, usluge i servisi.\nNa zelenim površinama na otvorenom u planu je organizovanje različitih sportskih sadržaja u skladu sa kapacitetom kompleksa, poput multifunkcionalnog terena za sportove, teniskog terena i slično.


Nastavak priče o omiljenoj princezi iz ledenog kraljevstva i domaća komedija u petak u bioskopu – Centar za informisanje Novi Kneževac\nPočetnaZabavaNastavak priče o omiljenoj princezi iz ledenog kraljevstva i domaća komedija u petak u bioskopu\nNastavak priče o omiljenoj princezi iz ledenog kraljevstva i domaća komedija u petak u bioskopu\nredakcija 10. decembra 2019. 15. januara 2020. bioskopfilmmoj svet\nOmiljena princeza svih mališana iz ledenog kraljevstva u petak stiže i na platno novokneževačkog bioskopa. Nastavak priče o Elsi, Ani, Olafu i drugarima prikazivaće se u petak 13. decembra u dva termina, od 16 i 18 časova. Istog dana, od 20 časova prikazaće se domaće ostvarenje “Realna priča” sa Gordanom Kičićem u ulozi režisera i glavnog lika u filmu. Ulaz za obe projekcije iznosi 250 dinara.\nvreme projekcije: 16 i 18h\navantura, porodični, fantazija\nUloge: Gordan Kičić, Nina Janković Dičić, Nebojša Ilić, Vojin Četković, Branimir Brstina, Katarina Gojković, Svetozar Cvetković, Lana Lazović\nIzložba povodom pedesetogodišnjice preseljenja Narodne biblioteke “Branislav Nušić”


Papir-Štampač-Makaze: Uvod u Print and Play - PITCHWISE\nOvime je verovatno trebalo da se bavimo ranije, ali cilj ovog “izdanja” PŠMa je da vam pomognemo da napravite početne korake u svetu print and play igara. Do sada smo pričali o mnogim malim, pa i nekim malo većim igrama koje ste mogli da kupite ili nađete na internetu, ali nikada se nismo osvrnuli na najbolje načine da to odštampate, isečete, zalepite i šta već sve, kako bi ti vaši projekti mogli da se koriste.\n“Lično koristim inkjet štampač sa rezervoarom za mastila i veoma sam zadovoljan i kvalitetom štampe i cenom po otisku.”\nPapir i štampač\nNaravno, najbitniji deo štampanja svojih igara je sredstvo za štampanje i medijum na kojem ćete to raditi. Po pitanju štampača ne bih preterano ulazio u detalje; varijanta štampanja u štamparijama je definitivno najjeftinija, ali vam može oduzeti mnogo vremena i živaca, štampanje kući je uglavnom mnogo skuplje, ali barem nećete morati da objašnjavate nekome kako i šta da radi. Lično koristim inkjet štampač sa rezervoarom za mastila i veoma sam zadovoljan i kvalitetom štampe i cenom po otisku, ali ima onih koji preferiraju laserske štampače i brzinu, pa je izbor dosta subjektivan.\nPapir je druga najbitnija stvar, a izbor zavisi od toga za šta će se koristiti. Za pravila, naravno, možete koristiti najobičniji papir od 70-90 grama, dok ćete za karte pokušati da idete na barem 250 grama, ako planirate dvostranu štampu. Uzmite u obzir da osim gramaže uticaja ima i kvalitet papira, kao i njegova namena. Određeni papir će jednostavno imati mnogo bolji prikaz za InkJet štampače, dok je drugi napravljen za laserske. Preporučujem i korišćenje samolepljivog papira kada vam je štampa potrebna za table i kartonske pločice.\n“Moj izbor je skalpel jer se lako nalazi u bilo kojoj radnji.”\nTreći deo naziva naše rubrike je tu uglavnom zbog igre reči, jer ćete makaze prilikom pravljenja PnP igara najmanje koristiti. Moj izbor je skalpel jer se lako nalazi u bilo kojoj radnji i još lakše oštri (tj. lomi da biste stigli do oštrih delova sečiva), ali je generalno najbolji izbor rotirajući sekač (rottary cutter). Razlika je u tome što skalpel prilikom sečenja “vuče” papir, dok se rotirajući sekač, kao što mu ime kaže, rotira i seče jednostavnim pritiskom. Problem je što je nešto teži za korišćenje i daleko teži za kupovinu od običnog skalpela koji radi sasvim zadovoljavajući posao. Ali, opet, stvar ukusa, pa je najbolje da probate i jednu i drugu varijantu i procenite sami.\nU ovu kategoriju bih uključio i potrebu za metalnim lenjirom koji će vam znatno olakšati i ubrzati rad sa sečenjem karata i drugih dužih linija. Plastični će takođe da radi posao, ali ne toliko dobro i relativno kratko, pre nego što ga sečivo totalno uništi.\n“Ako planirate više da sečete, isplati se investirati u samozaceljujuću tablu za sečenje.”\nPoslednja stvar koju morate da imate kako biste napravili svoju prvu kartičnu igru je podloga za sečenje. Neko vreme sam koristio Ikea FINFÖRDELA daske za sečenje koje su jeftine i sasvim solidne za ovaj posao, ali ako planirate više da sečete, isplati se investirati u samozaceljujuću tablu za sečenje (self-healing cutting board). A3 veličina koja će vam pokriti većinu situacija je moguće za relativno male pare naručiti preko AliExpress-a, pa vam ni ova stavka neće uzeti previše novca, a definitivno će vam uštedeti mnogo živaca.\n“Veliki broj igara će zahtevati da imate neki vid brojača, obeleživača i sličnih sitnica.”\nVeliki broj igara će zahtevati da imate neki vid brojača, obeleživača i sličnih sitnica. Miple, kockice, kućice i sve gluposti možete praviti sami od, na primer, FIMO mase, ali je mnogo lakše, a verovatno i jeftinije naručiti ih sa neta. Moj izbor za ove stvari je spielmaterial.de, ali većinu ovih stvari možete naći i na AliExpressu, a neke čak i u lokalnim kineskim radnjama.\n“Zaokruživač uglova je malena spravica koja će srediti uglove vaših kartica uz minimalnu muku.”\nBroj stvari koje će vam pomoći u izradi PnP-ova je beskonačan. Od igle i konca da nešto prišijete (moj omiljeni način da spajam knjige pravila) pa sve do 3D štampača koji će vam olakšati i ulepšati posao sa mnogim igrama. Ovde ću ipak morati da se ograničim na svega nekoliko korisnih stvarčica koje vam mogu mnogo pomoći.\nZaokruživač uglova (corner rounder) je malena spravica koja će srediti uglove vaših kartica uz minimalnu muku. Cene na AliExpressu su svega par dolara, ali neke kvalitetnije varijante koje vam mogu pomoći i sa debljim kartonom mogu koštati i po nekoliko desetina zelenih novčanica.\nKad smo već kod debljeg kartona, za sve tokene i tajlove preporučujem korišćenje lepenke. Varijanta od 1mm je dovoljno debela da se lagano koristi u igrama, a i lagano seče skalpelom. 2mm je industrijski standard, ali spremite se na bolove u rukama posle celovečernjeg baratanja sečivom.\nNaš mali radni kutak sa osnovnim potrepštinama.\nOsim lepenke možete koristiti i Forex tj. foamcore ploče. Malo ih je teže naći i mnogo su skuplje od lepenki, ali se veoma lako seku i odlične su za pravljenje uložaka za postojeće igre.\nDa biste sve to spojili, najbolje je koristiti samolepljivi papir, ali to je nekad neisplativo, nepraktično, a i, kao što sam već pomenuo, specijalizovani papiri imaju kvalitetniji otisak. U ovim situacijama će vam trebati lepak. Ubedljivo najbolja varijanta je lepak u spreju koji se lako nalazi po farbarama i nije preterano skup, a radi odličan posao. Tu su i lepak za papir i univerzalni lepak, ali osim u situacijama kada vam je preciznost veoma bitna (tj. da lepak ne leti svuda), ove varijante su uglavnom nezadovoljavajuće.\nPoslednja stvar koju bih preporučio je laminator. Osim što će vam ekstremno pomoći kod pravljenja Roll and Write igara, laminator je odličan i kao način da karte pravite od tanjeg papira.\nSpremni za par sati seckanja…\nNadamo se da smo u ovom kratkom članku uspeli barem malo da vam olakšamo ulazak u svet PnP igara. Pokušali smo da vam prenesem osnova znanja našeg pristupa celom hobiju, ali istražujte dalje i sami i pokušajte da nađete neke svoje načine da nešto napravite. Ako imate bilo kakvo pitanje ili sugestiju za neki drugačiji pristup ovoj strani hobija, javite se u komentarima!\nTagged as: PnP, PrintPlay Games


Nova „Šanel“ kolekcija vređa Indijance | Moda | Žena\ntrendstil poznatihmodna pričatransformacijamodna kritika\tNova „Šanel“ kolekcija vređa Indijance\n12. 12. 2013. 12:53 |\nLjubica Krstić | Foto: AP\tShare\nKolekcija modne kuće "Šanel" koja je izazvala kritike\nPovezane teme Šanel, modna revija, uvreda, indijanci\nČetvrtak, 12. 12. 2013. 22:06h\nDanas je izgleda najvaznije biti politicki korektan, u bilo kom segmentu zivota..\nAko su ih izviždali. Revija je glupa!