Prednovogodišnji koncert Lepe Brene na Jahorini, 29.12.2018. godine | RADIO DELTA PORTAL\nPrednovogodišnji koncert Lepe Brene na Jahorini, 29.12.2018. godine\nPrednovogodišnji koncert u organizaciji Olimpijskog centra Jahorina glamurozna je manifestacija na kojoj će 29.12.2018. godine goste planine zabavljati planetarno popularna Lepa Brena. Povodom završetka izuzetno uspešne 2018. godine za Olimpijski centar Jahorina i dočeka još uspešnije naredne godine, posetioci će uživati u zimskim radostima i prazničnoj atmosferi uz sve hitove poznate pevačice. Koncert će se održati u zatvorenom koncertnom prostoru u Olimpijskom centru Jahorina, dok prodaja karata za ovaj događaj počinje 3.12.2018. godine.\nCena karata je 15 KM za VIP Backstage 50 KM, dok će se karte od 21.12. prodavati po cenama od 20 KM za parter i 100 KM za VIP karte. Karte je moguće kupiti u sistemu http://kupikartu.ba/karte/zona/4014/lepa-brena online i na prodajnim mestima kao i u hotelu Bistrica na Jahorini, na Palama u pizzeriji Tema i caffe Galerija, Tom i u Lukavici u kozmetičkom salonu KISS kako i u Bjeljini u klubu Frojd.\nSve dodatne informacije su dostupne putem telefona +387 57 270 003; i +387 57 270 020; kao i putem maila marketing@oc-jahorina.com.\nPrethodni članakU Novom Sadu putevi uglavnom prohodni, trotoari zaleđeni\nSledeći članakDr Grajf predao Kusturici dokumentaciju za film o Jasenovcu


Kurs engleskog u Londonu, u školi u Griniču | Egida\nStandardni kurs 20 (45’) Od A0 do C1 Maks. 15 16+ 2 – 52 nedelje Svakog ponedeljka\nIntenzivni kurs 30 (45’) Od A0 do C1 Maks. 15 16+ 2 – 52 nedelje Svakog ponedeljka\nCelodnevni kurs 40 (45′) Od A0 do C1 Maks. 15 16+ 2 – 52 nedelje Svakog ponedeljka\nPripreme za ispite FCE i CAE 20/30 (45’) FCE min B1+\nCAE min B2 Maks. 12 16+ 6 ili 10 nedelja Određenim datumima\nPripreme za IELTS ispit 20/30 (45’) Minimum B1+ Maks. 12 16+ 2 – 52 nedelje Svakog ponedeljka\nPoslovni engleski 30 (45’) Minimum B1 Maks. 15 16+ 2 – 52 nedelje Svakog ponedeljka\n*E-učenje je obavezan deo prijave na kurseve. Tokom kursa i još dve nedelje nakon završenog kursa, studenti imaju mogućnost pristupa\nStandardni kurs 538 £ 807 £ 1076 £ 1482 £ 2736 £\nIntenzivni kurs 692 £ 1038 £ 1384 £ 1884£ 3420 £\nCelodnevni kurs 804 £ 1206 £ 1476 £ 2214 £ 4164 £\nPoslovni engleski 692 £ 1038 £ 1384 £ 1884 £ 3420 £\nPripreme za ispit CAE** 20/30*** 6 nedelja 1483 £ / 1885 £ 10 nedelja 2276 £ / 2853 £\nPripreme za IELTS ispit** 20/30*** 538/692 £ 807/1038 £ 1076/1384 £ 1482/1884 £ 2736/3420 £\nPorodični smeštaj 1/1 soba N – 163 £ nedeljno ND – 173 £ nedeljno PP – 195 £ nedeljno\nRezidencijalni smeštaj 1/1 – od 255 £ nedeljno\nZajednički apartmani 1/1 – od 233 £ nedeljno // 1/2 – od 212 £ nedeljno\nŠkolski transfer od/do aerodroma Heathrow 103 £ po pravcu\nelektronskoj biblioteci škole i elektronskom pohađanju engleskog jezika.\n***Kurs od 20 časova obuhvata 20 časova pripreme za CAE/IELTS, a kurs od 30 časova obuhvata 20 časova pripreme za CAE/IELTS i 10 časova standardnog engleskog nedeljno. Organizacija pripremnog kursa za CAE je na upit i zavisi od broja polaznika.\nProgrami za odrasle - škole jezika u inostranstvu / Velika Britanija / Kursevi engleskog jezika u Londonu\nCena: 432 £\nŠkola se nalazi u Griniču, u mirnom i prijatnom delu u blizini reke Temze, a na svega 15 minuta vožnje od užurbanog i energičnog centra Londona.\nLondon Greenwich centar deo je grupacije škola pod nazivom Oxford International Education Group. Učenjem u savremeno opremljenoj školi u Griniču, polaznici sebi daju najbolju priliku da usavrše svoje jezičke veštine.\nŠkola u Griniču je klimatizovana, svetla i prostrana sa modernim učionicama. Lokacija škole je u mirnom i prijatnom delu u blizini reke Temze, a na svega 15 minuta vožnje od užurbanog i energičnog centra Londona. Pored modernih učionica u sklopu škole se nalaze i dve prostorije sa računarima i Internet pristupom kao i dve prostorije za odmor i druženje polaznika. Tokom sezone postoji mogućnost da se nastava odvija i van matične zgrade, ali uvek u blizini i istog kvaliteta. Sve detalje polaznici dobijaju prvog dana nastave.\nŠkola organizuje različite vannastavne aktivnosti za svoje polaznike. Program uključuje posete pozorištima: West End Musicals, Shakespeare’s Globe i National Theatre, obilaske čuvenih delova Londona kao što su Notting Hill, Portobello Market i Little Venice, atrakcija poput Madame Tussauds, Victoria & Albert Museum i Science Museum.\nVikendom se organizuju celodnevni izleti u Oxford, Cambridge, Brighton i Stonehenge. Pojedine aktivnosti su besplatne, dok je za neke potrebna doplata.\nLondon je iskustvo koje jednostavno ne smete propustiti, a boravak u Royal London Borough of Greenwich je savršen izbor. Boravak i učenje u Griniču će vas staviti u centar dinamične studentske zajednice u jednom od najlepših istorijskih delova Londona. Grinič je živopisan deo kraljevskog dela Londona, poznatog po Old Royal Naval College i čuvenoj kraljevskoj opservatoriji kroz koju prolazi nulti meridijan. U fascinantnom Grinič parku možete obići kraljevsko drveće i prelepe bašte.\nLondon vas neće razočarati. Na kojoj god obali reke Temze da se nađete, pruža se prilika da posetite svetski poznate muzeje i galerije, pozorišta, pabove i mnoge atrakcije koje privlače turiste širom sveta. London je grad za koji se može reći da je centar sveta i svet u jednom gradu s obzirom na to da se može čuti oko 230 jezika i upoznati veliki broj različitih kultura.\npripreme za ispite FCE, CAE i IELTS\nPolaznicima pruža mogućnost usavršavanja jezičkih sposobnosti preko interneta, tokom trajanja kursa i dve nedelje nakon završenog kursa.\nŠkola u svojoj ponudi ima nekoliko opcija smeštaja. Smeštaj u porodici je dobra opcija za one polaznike koji žele da iskuse način života i kulturu porodice koja će joj biti domaćin tokom boravka. Na raspolaganju su jednokrevetne ili dvokrevetne sobe (za dvoje polaznika koji putuju zajedno), uz mogućnost da se opredele za noćenje sa doručkom ili polupansion. Kupatilo se deli sa porodicom. Rezidencijalni smeštaj je dobra opcija za polaznike koji žele više nezavisnosti, ali i iskustvo boravka u internacionalnom okruženju. Smeštaj podrazumeva jednokrevetnu sobu sa privatnim kupatilom, dok se kuhinja i dnevni boravak dele sa ostalim stanarima. Postoje opcije jednokrevetne sobe ali sa zajedničkim kupatilom. U nekim rezidencijama je moguće da polaznik bude smešten u dvokrevetnoj sobi, s tim da tada škola pronalazi cimera/cimerku. Smeštaj u zajedničkim stanovima je odlična opcija za polaznike koji žele da steknu pravo internacionalno iskustvo, budući da se zajedničke prostorije stana ili kuće dele sa drugim, internacionalnim polaznicima škole. Smeštaj je u jednokrevetnim ili dvokrevetnim sobama, a sa zajedničkom upotrebom kuhinje i dnevne sobe. Kupatilo može biti zajedničko ili privatno.


Novčanici tanki i za najjeftinije meso | Trebinje Live\nCijene mesa u Bosni i Hercegovini su prošle godine za 33,5 odsto bile niže u odnosu na prosjek Evropske unije i među najnižima su u Evropi, pokazuju posljednji podaci koje je objavila Statistička kancelarija Evropske unije (EUROSTAT), pišu "Nezavisne novine".\nMeso je do deset odsto u odnosu na cijene u BiH jeftinije u susjednoj Crnoj Gori, Srbiji i Makedoniji, kao i u Poljskoj, čije je meso najjeftinije u Evropi, a cijene su niže 47 odsto od prosjeka EU.\nNajskuplje meso u cijeloj Evropi ubjedljivo je u Švajcarskoj, gdje je za čak 157 odsto iznad prosjeka. Sljedeće najskuplje, ali daleko ispod nje su Island (58,3 odsto iznad prosjeka), Norveška (57,8), Danska (39,2) i Austrija, gdje je meso u odnosu na ostatak Starog kontinenta skuplje za 37,2 odsto.\nNajviše cijene mesa u zemljama EU ima Danska, i to za skoro 40 procenata iznad prosjeka bloka, a najniže već spomenuta Poljska.\nSusjedna Hrvatska svrstala se u red onih zemalja u kojima je meso jeftinije u odnosu na prosjek i to za 22 odsto.\nPrethodno istraživanje koje je sprovela kompanija "Caterwings" potvrdilo je da Švajcarska ima najviše cijene mesa na cijelom svijetu, pri čemu je kilogram junetine u toj zemlji plaćan 49,68 dolara, što je za skoro 150 odsto iznad svjetskog prosjeka.\nSa druge strane, nekvalifikovani radnik u Švajcarskoj mora da radi samo 3,1 sat da bi mogao da kupi kilogram mesa, dok je, primjera radi, u Indoneziji potrebno 23,6 sati za kilogram junetine, koji u toj zemlji košta 9,01 dolar.\nSličnu računicu izveli smo i za BiH, u kojoj je prosječna plata za prošli mjesec iznosila 851 konvertibilnu marku, pod pretpostavkom da je bilo 25 radnih dana.\nU konačnom zbiru, našem radniku je bilo potrebno oko tri sata da zaradi kilogram junećeg mesa, što je slično kao i u najskupljoj zemlji na svijetu. Koliko je mala kupovna moć u BiH, najbolje pokazuje primjer Poljske, u kojoj je meso najjeftinije u cijeloj Evropi, a prosječna plata iznosi 1.460 maraka.\nU udruženju za zaštitu potrošača "Don" iz Prijedora kažu da, bez obzira na činjenicu da je meso među najjeftinijim u Evropi, treba imati u vidu i to da je i standard građana među najnižim na starom kontinentu.\n"Meso, i pored toga što je najjeftinije, kod naših sugrađana nije svakodnevno na trpezi, a kod pojedinih korisnika u stanju socijalne potrebe je možda na listi snova. Potrebno je odvojiti dobar dio primanja kako bi se ono moglo svakodnevno konzumirati", kazao je Zoran Petoš, iz ovog udruženja.\nIpak, smatra kako građani po aktuelnim cijenama mogu dobiti kvalitet.\n"Međutim, prije toga se moraju dobro raspitati o rokovima trajanja i porijeklu, gledati njegovu boju i čitati deklaracije, jer odranije postoje priče o mesu sumnjivog kvaliteta kod nas. Zbog svega preporučujemo građanima da kupuju meso od domaćih proizvođača, bez obzira na to ako je ono nekada za koju marku skuplje", zaključio je Petoš.


Gugl testira "pametne naočare"\nInternet gigant testira svoj najnoviji uredjaj nazvan "Gugl glas" koji može da unese revoluciju u to kako stupamo u kontakt medjusobno i sa svetom.\nInternet gigant Gugl testira svoj najnoviji uređaj nazvan "Gugl glas", koji kompanija opisuje kao kompjuter koji se nosi na sebi za koji kaže da bi mogao da unese revoluciju u to kako stupamo u kontakt međusobno i sa svetom.\nVeći deo tehnologije Gugl glas već se koristi u pametnim telefonima ali Guglovi istraživači su je iskoristili na nov način\nKris Dejl je viši menadžer za komunikacije u odeljenju Gugl glas.\nGugl kaže da još uvek testira upotrebljivost svog kompjutera kao dela odeće, koji koristi operativni sistem Android, a u prodaji se očekuje početkom iduće godine.\nGugl naočare - revolucija ili promašaj?


Liebherr ZKes 453 humidor za čuvanje cigara, tompusa i cigarilosa\nHome Bela tehnika i kućni aparatiBela tehnika\tLiebherr ZKes 453 humidor – uređaj koji čuva aromu i svežinu cigara, tompusa i cigarilosa\nBela tehnikaBela tehnika i kućni aparatiYouTube\nLiebherr ZKes 453 humidor – uređaj koji čuva aromu i svežinu cigara, tompusa i cigarilosa\nod Gigatron March 15, 2019\nwritten by Gigatron March 15, 2019\nProizvodnja proizvoda od duvana je složen i dugotrajan proces. Sušenje i skladištenje duvana se moraju obavljati u specifičnim i kontrolisanim uslovima, koji su od ključnog značaja za kvalitet krajnjih proizvoda, tj. tompusa i cigara.\nZa razliku od cigareta (duvana uvijenog u papir), koje nakon proizvodnje nije neophodno čuvati u previše specifičnim uslovima, tompusi i cigare zahtevaju gotovo identične uslove kao i u procesu proizvodnje. Ukoliko vazduh koji okružuje tompuse i cigare nema dovoljnu vlažnost, duvan će se potpuno osušiti i izgubiti svoju aromu, a cigare će goreti previše brzo i lako. S druge strane, ako tompuse i cigare bude okruživao previše vlažan vazduh, doći će do razvoja buđi.\nZbog svega navedenog, vašu privatnu kolekciju skupocenih tompusa, cigara i cigarilosa treba da čuvate u humidoru, tj. u uređaju u čijoj unutrašnjosti vladaju savršeni uslovi za to, a Liebherr ZKes 453 humidor je pravi izbor.\nLiebherr ZKes 453 humidor: specifikacija, cena, kupovina na rate bez kamate.\nPored toga što će besprekorno očuvati svu aromu i svežinu tompusa i cigara, Liebherr ZKes 453 će vas inteligentno obaveštavati o promenama u temperaturi i vlažnosti vazduha. Unutrašnja oprema ovog humidora izrađena je od visokokvalitetnog kedrovog drveta, a opremljen je i posebnim filterom od aktivnog uglja koji spoljašnjim mirisima ne dozvoljava da uđu u humidor.\nAko kažemo da je reč o impresivnom uređaju vrhunskih karakteristika i performansi, opisaćemo ga baš onako kako treba. Ipak, predlažemo vam da pogledate video-prezentaciju na srpskom jeziku i sami otkrijete sve ono što ovaj fantastični proizvod nemačke kompanije Liebherr može da vam ponudi.\nPročitajte i druge tekstove iz rubrike Bela tehnika i kućni aparati.\nŠta je hoverboard? Ko ga je izumeo i kada je nastao? Kako da izaberete hoverboard?\nVodič – kupovina monitora


Review - South Park: The Fractured But Whole - B92.net\nReview - South Park: The Fractured But Whole\nNakon raznih odlaganja i promena datuma izlaska, konaèno je pred nama druga South Park igra, The Fractured But Whole.\nponedeljak, 13.11.2017. | 17:34\nNovembarsko 109. izdanje èasopisa Play!Zine možete besplatno preuzeti na ovom linku.\nZa razliku od prve na kojoj je radio Obsidian, ovoga puta je celokupan posao preuzeo UbiSoft, koji je za prvu igru bio samo izdavaè. Kod nekih fanova je ovo izazvalo malu bojazan, iz straha da UbiSoft neæe da uradi dobar posao kao što su to odradili veterani RPG žanra, Obsidian, ali su ipak sve osnove veæ bile tu i valjalo ih je samo produbiti, što je UbiSoft odradio odlièno. Naravno, na dizajnu, dijalozima i narativu je sve vreme radio i duo Trej Parker i Met Stoun, tvorci South Parka, tako da ništa u igri nije prošlo bez njihovog amina.\nIgra se nastavlja na istom onom mestu gde smo pre tri godine ostavili The Stick of Truth. Deèaci odjednom odluèuju da æe prestati da se igraju fantazijskog sveta i prelaze na novu igru, igru Superheroja. Vi ste i dalje onaj isti novi deèak, ali u novoj igri morate krenuti iz poèetka. Ovo ne znaèi da je potrebno igrati prvu igru, jer je prièa potpuno nezavisna, ali se ipak može desiti da vam tu i tamo neka referenca bude nepoznata ukoliko niste odigrali prvi deo, no to je zanemarljivo mali deo. U igri su deèaci podeljeni na dve suparnièke grupacije heroja, što je parodija na Marvel i DC kuæe. Naravno, prièa vrlo brzo od obiène deèije igre prelazi u potpuni nadrealni apsurd u duhu South Parka, sa svim zamislivim i nezamislivim momentima.\nPrièa i ceo svet igre obiluju referencama na South Park, ali i na razne aktuelne politièke i društvene teme, i tradicionalni oštri i beskompromisni humor ni ovde nije izostao. Pažljivi ljubitelji South Parka æe ovde biti svoj na svome i u svakom kutku mape, odnosno grada i njegovog okruženja, æe nailaziti na poznate likove i lokacije kojima smo se smejali svih ovih godina. Humor u igri je kvalitetan i ima standardne elemente šoka i odsustva skrupula, nešto na èemu je South Park izgradio ono što danas jeste. Dovoljno je da vam kažemo da veæ u startu, kada odluèujete o težini igre, vaš karakter æe dobiti tamniju boju kože što teža budu podešavanja, i odmah vam je jasno kakav humor možete da oèekujete.\nOno što je novo u igri jeste borba, koja je doživela redizajn i sada je dobila dozu zdrave kompleksnosti, nešto što je falilo u prvoj igri. I dalje je to potezna RPG mehanika, ali umesto u karakteristièno jRPG stilu, kao što je bilo u prvom delu, sada imamo i kretanje, odnosnu mrežu sa poljima po kojima se karakteri kreæu i pozicioniranje je dosta bitnije. Dosta borbi u igri je zaista sjajno i pažljivo dizajnirano kako bi izazov i strateška dubina bili na visokom nivou, što nam je donelo puno zabave i utisak da su sve borbe autentiène i smislene.\nPored polja, borbama je dodata i interakcija sa okolinom u vidu raznih stvarèica èiji sadržaj može da utièe na borbu, kao što su burad sa hemikalijama, „vulkan“, izvori teènosti i druge sliène stvari, koje mogu ili nanositi štetu, penale, stvarati prepreke za kretanje, i slièno.\nKlasa u igri u poèetku ima tri, baš kao i u prvom delu, samo u duhu superheroja zovu se Blaster, Brutalist, i Speedster. Kasnije nam se otvara veliki broj drugih klasa uz pomoæ kojih pravimo multiklasne karaktere sa gomilom kreativnih opcija koje se tu mogu istražiti i u gejmplej smislu daju razlog da igru igramo iznova.\nIgra obiluje i gomilom malih sporednih igara i zadataka koji æe nam držati pažnju dok jurcamo po South Parku. Parodija Fejbuska iz prethodne igre sada je zamenjena mrežom Coongram i kako bismo bili „glavna faca“ u gradu, moramo sakupiti što je više moguæe selfija sa brojnim karakterima u igri. Brojne mini igre i „kolekcionarske“ igre æe vas terati da istražite svaki æošak i svaku kuæu u igri, kako bi otkrili sve male i velike tajne i reference kojima igra obiluje. Ono što ume da bude problem, posebno kako igra odmièe, jeste dosta praznog hoda i kretanja tamo-amo, što nekako ubija tempo igre i ostavlja utisak praznosti i gubljenja vremena.\nU vizuelnom stilu igra je praktièno identièna prvom delu, uz neke naravno dodatne stvari, ali u osnovi to je verno prenesena kopija kretanja i animacija na kakve smo navikli u seriji i cela igra je opet kao jedna velika epizoda serije. Svi glasovi u igri su autentièni i u tom smislu apsolutno vrhunski. Treba pomenuti i specijalno takmièenje koje je organizovao UbiSoft pre izlaska igre, za najbolji prdež koji je kasnije iskorišæen u igri kao zvuèni efekat (da, ovo se stvarno desilo).\nNa kraju, iako igra apsolutno unapreðuje prvi deo u mnogim aspektima, nekako se stièe utisak kao nije uspela toliko dobro da poentira kao originalna igra, nismo sigurni zašto. Sve je tu, i dobar humor, i zabavnije borbe i gomila referenci, ali kao da nije bilo previše oni kapitalnih momenta koje æemo iznova preprièavati i smejati im se. Ovo naravno ne znaèi da ne treba da igrate igru, The Fractured But Whole je sjajna i zabavna igra, i nešto što pravi South Park fan ne sme propustiti.\nAUTOR: Nikola Saviæ\nFacebook, Rusi i amerièki izbori u trouglu [podcast]\nStiže kartica koja æe poslati SIM u istoriju?\nPojavila se vrlo uverljiva prevara, ne dozvolite da vas obmanu\nKo je novi Overwatch heroj?\nVeæ se neko vreme spekuliše ko je sledeæi heroj koji æe se pojaviti u Overwatchu.\nGejming subota 24.02. 17:30 Komentara: 0\nUbisoft je objavio da æe druga po redu ekspanzija u 2018. godini, Curse of the Pharaohs, izaæi 13. marta ove godine, i samim tim je doneo pregršt novih detalja o njoj.\nGejming subota 24.02. 13:12 Komentara: 2\nKao što je ranije najavljivano, 0d danas, 22. februara, je poèela treæa sezona u sve popularnijoj multiplejer igri, Fortnite, koja donosi pregršt novog sadržaja i ispravki u Save the World i u besplatni Battle Royale dodatak.\nGejming petak 23.02. 20:25 Komentara: 1\nIgraè prešao New Game+ mod u AC: Origins za samo 6 sati\nNew Game+ mod je nedavno postao sastavni deo najnovijeg dela u Assassin’s Creed serijalu, a jedan korisnik Reddita, Najoray, je uspeo da ga kompletira u jednom dahu i za svega 6 sati.\nGejming petak 23.02. 18:15 Komentara: 2\nXbox Live Gold - Besplatne igre za mart\nPo starom dobrom obièaju Majkrosoft nam donosi svežu postavku besplatnih igara koje pretplatnici Xbox Live Gold servisa dobijaju potpuno besplatno za Xbox One i Xbox 360 konzole.\nGejming petak 23.02. 12:30 Komentara: 0\nNa leto 2015. godine studio Supermassive Games je sve prijatno iznenadio sjajnim hororom Until Dawn koji spada u žanr interaktivne drame. Ovaj psihološki horor triler nam je doneo sjajnu atmosferu i odliènu prièu, sa veoma, veoma, strašnim trenucima, tako da ni uspeh nije izostao.\nGejming petak 23.02. 10:00 Komentara: 0\nBurnout Paradise Remastered dolazi 16. marta za PS4 i Xone\nAko trenutno pevušite “Paradise City” znajte da niste jedini i da je to zbog jednog fantastiènog povoda, pošto nam stiže remastered izdanje legendarne arkadne trkaèine – Burnout Paradise.\nGejming èetvrtak 22.02. 20:30 Komentara: 1\nReview: The Escapist 2\n"Izgleda da sam zaboravio da istetoviram mapu zatvora po telu pre nego što sam zaigrao The Escapist 2, jer èim sam ušao u igru, bio sam totalno pogubljen."\nGejming èetvrtak 22.02. 13:15 Komentara: 1\nstrana 1 od 283 idi na stranu


Pripadnicima 250. raketne brigade uručene vojne spomenice | Vojska Srbije\nPripadnicima 250. raketne brigade uručene vojne spomenice\nPonedeljak, 15.4.2019 | Kultura i tradicija\nNa svečanosti održanoj u Domu vazduhoplovstva u Zemunu, komandant RV i PVO general-major Duško Žarković istakao je da iako je prošlo 20 godina od NATO agresije na SR Jugoslaviju, svi se sećamo tog teškog vremena u kom agresor nije birao sredstva za postizanje svog cilja.\n– U tom neobjavljenom i neobjašnjivom ratu, agresor nije birao sredstva za postizanje svog cilja, a sva pravila ratovanja su tog trenutka prestala da važe. Svi se sećamo tog teškog vremena, vremena patnje, stradanja i bola koji smo delili sa našim narodom. Osposobljenost, moralna čvrstina i odlučnost naše vojske i naroda doprineli su da otpor bude snažan, odlučan i neprekidan i da neprijatelj ne ostvari svoje ciljeve.\nPrema njegovim rečima, umešno komandovanje, pravovremen operativni razvoj, primena mera operativnog i taktičkog maskiranja i racionalna i efikasna vatrena dejstva jedinica naše protivvazduhoplovne odbrane, zaslužni su za sprečavanje planiranog brzog uništenja i apsolutne prevlasti višestruko tehnički i brojno nadmoćnijeg neprijatelja u vazdušnom prostoru.\n– Vršeći svoju dužnost 28 pripadnika 250. raketne brigade položilo je svoj život za slobodu otadzbine, dostojanstvo svog naroda i čast profesije. Njihova hrabrost, junaštvo, profesionalizam i patriotizam zauvek će biti inspiracija za naš dalji rad – poručio je general Žarković, dodajući da su u narodnom periodu pred brigadom važni procesi opremanja i modernizacije, čime će sposobnost naše protivvazduhoplovne odbrane biti značajno unapređena, a bezbednost vazdušnog prostora Republike Srbije još veća.\nKomandant 250. raketne brigade za PVD pukovnik Tiosav Janković istakao je da je ta brigada od svog formiranja bila velika, značajna i posebna jedinica, sa važnim i plemenitim zadatkom i da su brojni ispiti koje je uspešno položila, uključujući i onaj najteži – odbranu otadzbine od NATO agresije.\n– Odluka našeg rukovodstva da se braniocima otadzbine dodeli i vojna spomenica povodom 20. godišnjice odbrane otadzbine od NATO agresije puno nam znači. Ovo je veliki dan i odajemo priznanje svima onima koji su uprkos snazi i moći NATO agresora uspeli da opstanu i istraju svih 78 dana agresije, da izvrše svoje zadatke, sačuvaju ljudstvo i ratnu tehniku, a pritom postignu značajne i vredne uspehe, po kojima smo i danas prepoznatljivi – rekao je pukovnik Janković.\nOsvrnuvši se na gubitke koje je brigada pretrpela tokom agresije, komandant 250. raketne brigade je poručio da je današnja svečanost prilika za podsećanje na poginule saborce, čija se žrtva ne sme zaboraviti i da brigadu i ubuduće treba graditi poštujući i čuvajući uspomenu na one koji su je svojim radom i borbom sačuvali, branivši slobodu i otadzbinu.\n– Danonoćno smo bili na vatrenim položajima. Bili smo pogađani, popravljali se, ponovo dejstvovali, profesionalno izvršavali borbene zadatke, iskorišćavajući borbene mogućnosti tehnike koliko god je to bilo moguće. O tome koliko smo bili uspešni najbolje govore naši protivnici, agresori koji su rekli da ni poslednjeg – 78. dana, nisu bili ništa bezbedniji nego prvog dana rata – istako je general Vasiljević.


Mama, ja sam lezbejka | Labris\nKategorija: PFLAG / Datum: januar 23, 2015\nMama, ja sam gej Već nekoliko godina sam se spremala da im kažem da sam lezbejka… „Priznala sam sebi i porodici da sam lezbejka u 46. godini života“ Zašto sam još uvek buč lezbejka?\n← Makedonska LGBT zajednica pita Vladu: Ko je ovde ugrožen? Tradicionalni brak ili naš život? „Priznala sam sebi i porodici da sam lezbejka u 46. godini života“ →


Turska bilježi veći ekonomski rast od Evropske unije – inmedia.ba\nTurska bilježi veći ekonomski rast od Evropske unije\n0 27 Decembra, 2012 09:50\nPredsjednik Udruženja nezavisnih industrijalca i privrednika u Turskoj (MUSIAD) Nail Olpak, gostujući u Finansijskom desku agencije Anadolija, kazao je da je rast od tri posto koji ostvaruje Turska bolji nego onaj koji bilježi Evrops\n“Postalo je nekako pravilo da našu ekonomiju poredimo sa ekonomijom Evropske unije. U 2012. godini smo bili ispod ciljeva koje smo zacrtali s vladom. Ali ako pogledamo ekonomsku krizu u Evropskoj uniji, možemo kazati da je rast od malo manje od tri posto u 2012. godini uspjeh i pozitivno kretanje”, istakao je Olpak.\nNapomenuo je da je izvoz koji je Turska zabilježila prethodnih godina u najvećoj mjeri doprinio ekonomskom napretku zemlje.\n“Značajan izvoz koji ostvarujemo širom svijeta je doprinio rastu Bruto domaćeg proizvoda (BDP). Naprimjer, BDP sa izvozom je 2012. godine iznosio oko 150 milijardi dolara, dok je ostalih 650 milijardi stiglo iz drugih oblasti”, kazao je Olpak.\nPodsjetio je da je Turska posljednjih godina zabilježila značajan ekonomski rast, koji je 2010. godine iznosi 9,2 posto a 2011. godine 8,5 posto, što je najveći ekonomski rast u Evropi.\nSDP naplaćuje sve do zadnje marke


Hey ppl! :) - Freekomuna\nPridružio se: Pet Apr 15, 2016 12:50 pm\nVeliki pozdrav za sve clanove ovog komjunitija!\nNasao sam vas, sasvim, slucajno putem fb vase stranice. Klik i eto mene\nPostruci sam strukovni inzenjer elektronike i telekomunikacija. Iz istocne Srbije sam i vrlo newbie.\nPokusavam jos uvek da se ostvarim u freelance-u, tacnije na Upwork-u. Kako sam pocetnik, nemam neku oblast u kojoj sam extravagantan, ali odlicno baratam MS Office-em i uopste hardware i software, sto mi je primarni cilj sto se tice istog. Cak sam i jedan sajt uspeo sklopiti ali nista dalje od toga.\nUvek sam otvoren za bilo kakvu diskuciju, razglabanje bilo kakve teme. Sagledavam stvari uvek sa dve strane i tako odlucujem sta sledi dalje.\nOtvoren sam, takodje, i za bilo kakvu saradnju, pomoc i stalno sam dostupan putem interneta.\nHvala administratorima sto se setili napraviti ovakav forum, nadam se da cemo se druziti jako dugo. A mozda se ostvare i neki kontakti, nikad se ne zna, stoga hvala unapred.\nRe: Hey ppl! :)\nod grom » Pon Maj 16, 2016 11:36 am\nDanas je Uto Dec 10, 2019 4:17 pm


Dejan Đurić, predsednik KUD "Belocrkvanske mažoretkinje" izabran za potpredsednika Evropske mažoret asocijacije (VIDEO) - BC Info\nDejan Đurić, predsednik KUD „Belocrkvanske mažoretkinje“ izabran za potpredsednika Evropske mažoret asocijacije (VIDEO)\n19. marta 2019. admin Bela Crkva, Društvo 0\nBelocrkvanske mažoretkinje svojim nastupima i rezultatima godinama unazad pišu istoriju mažoret plesa u Srbiji. KUD „Belocrkvanske mažoretkinje“ osnovano je pre 7 godina, sa ciljem da promovišu Belocrkvanski karneval širom zemlje, ali i regiona. Za kratko vreme, uz redovne treninge i upornost, postale su aktuelne državne šampionke, a i na evropskim prvenstvima osvojile su zlatne medalje. Prošle godine je, zahvaljujući njima, u Srbiji održano 20. jubilarno evropsko prvenstvo, propraćeno dobrom atmosferom i organizacijom.\nUzimajući u obzir ove činjenice, na 16. generalnoj skupštini Evropske mažoret asocijacije koja je održana u Češkoj 9. marta, predsednik „Belocrkvanskih mažoretkinja“ Dejan Đurić izabran je za potpredsednika Evropske mažoret asocijacije.\n„Ovo je velika čast za mene lično, za KUD „Belocrkvanske mažoretkinje“ kao i za opštinu Bela Crkva, a ujedno ovo imenovanje nosi veliku odgovornost i obavezu. Prošlogodišnje evropsko prvenstvo koje je po prvi put organizovano u Srbiji svakako je bilo preporuka da me Hrvatska mažoret asocijacija kandiduje za mesto potpredsednika naše evropske asocijacije“ – rekao je Dejan Đurić.\nNa generalnoj skupštini dosadašnji dugogodišnji predsednik i osnivač Evropske mažoret asocijacije Alen Šćurić imenovan je za generalnog sekretara, a na mesto predsednika imenovan je Mihaj Kiš iz Rumunije.\nEvropska mažoret asocijacija\nZamena drvenih bandera u Jasenovu (VIDEO)\nBelocrkvanski podvodni fotografi opet najbolji!\nBesplatno dezinfekciono sredstvo za sve žitelje naše opštine\nDezinfikovana sva naseljena mesta u opštini Bela Crkva (VIDEO)\nDrugi slučaj pacijenta sa korona virusom u Beloj Crkvi\nPrvi pacijent sa korona virusom u Beloj Crkvi – muškarac star 51 godinu


Slučaj Dragičević: Američko tužilaštvo vrši provjere društvenih mreža? – Kakanj-X\nSlučaj Dragičević: Američko tužilaštvo vrši provjere društvenih mreža?\nNa 22 okt, 2018 240\nNa Trgu Krajine u Banjoj Luci bit će održano 211. okupljanje građana okupljenih oko grupe Pravda za Davida koji traže otkrivanje istine o ubistvu 21-godišnjeg Davida Dragičevića. Davidov otac Davor Dragičević na jučerašnjem okupljanju je kazao da daje saglasnost da se u slučaj uključi i Američko tužilaštvo.\nKako saznaje agencija Patria, Okružno javno tužilaštvo Banja Luka koje vodi istragu o ubistvu Davida Dragičevića zatražilo je od Američkog tužilaštva da izvrši provjere profila na društvenim mrežama Facebook i Instagram koje je mladić imao registrovane.\nZa te provjere neophodna je naredba tamošnjeg suda koji mora imati osnov sumnje. Vještačenjem profila moguće je da se otkriju motivi ubistva mladića čije je tijelo u martu ove godine pronađeno u ušću rječice Crkvena.\nMeđunarodni advokatski tim koji se uključio u slučaj Dragičević krajem avgusta održao je nekoliko sastanaka sa glavnim tužiocem Želimirom Lepirom. Advokatski tim za sada ne želi davati otkrivati detalje vezane sa slučaj ubistva Davida Dragičevića u interesu istrage.\nAdvokat Ifet Feraget kazao je za agenciju Patria da ne može davati informacije s obzirom da je stav međunarodnog tima da detalji istrage ne idu javnost.\nIako je istaknuto da određeni pomaci postoje i dalje zabrinjavaju propusti u prvih 100 dana kada se istraga nije ni vodila. Tek početkom jula Okružno javno tužilaštvo okvalifikovalo je djelo kao ubistvo po nepoznatom izvršiocu.


► Jovanović: Protesti će ponovo biti masovni kada krene kampanja za bojkot\n"Time će protesti dobiti puni smisao i novi elan. Ideja otpora ovom ludilu i ovakvom korumpiranom sistemu je noseća ideja, a onda idemo ka tome da izborni dan bude kulminacija istinske volje naroda, koja će se manifestovati izlaskom ljudi na ulice. To će biti pravi glas naroda, umesto da nas neko tera da ubacujemo glasove u ćoravu kutiju i da učestvujemo u Vučićevom igrokazu - lažnim izborima", rekao je Jovanović u intervjuu portalu Direktno.\nJovanović je istakao da u najvećoj opozicionoj grupaciji, Savezu za Srbiju, postoji konsenzus da bi izbore trebalo bojkotovati, i naveo da vaninstitucionalna borba nije samo uvod u borbu za poštene izbore, već je to "preduslov za promenu kompletnog sistema, što je naš krajnji cilj".\nRekao je i da se "stvara politički front za bojkot" koji u narednim nedeljama i mesecima mora postati "društveni front otpora ovom ludilu i korumpiranom sistemu", i dodao će taj front, pored opozicionih stranaka, činiti i svi koji su podržali bojkot - ugledni pojedinci, građanska udruženja i sindikati.\n"Ako neke političke organizacije iz nekih sebičnih interesa i ličnih privilegija odluče da idu na lažne izbore, to ne može da pokvari ideju bojkota. Time će razotkriti sebe, pokazati da su im lične privilegije i fotelje važnije od opšteg interesa, a onda i ne zaslužuju da se zovu opozicija, ako mene pitate", naveo je Jovanović.\n14.09.2019, 11:26h eks Preporuči\nBilo bi dobro da tu masovnost proverite na izborima .


Po zvaničnom srednjem kursu NBS (www.nbs.rs), evro košta dve pare više nego juče kada je kurs bio 115,6912 dinara za jedan evro.\nDinar je slabiji za 0,9 odsto nego prvog dana u godini, a za 0,7 odsto slabiji nego pre mesec dana.\nDomaća valuta je ove godine bila najjača 1. januara, kada je jedan evro koštao 114,6421 dinara, a najmanja ovogodišnja vrednost dinara je današnja 115,7172 dinara.\nCentralna banka je od početka ove godine na Međubankarskom deviznom tržištu prodala 180 miliona evra, kako bi ublažila dnevne promene kursa.


Intervju sa rektorom Univerziteta u Sarajevu • STUDIRAJeu\nSTUDIRAJeu: Kako Vi gledate na pozitivan trend kada je u pitanju studiranje izvan bh. granica?\nProf. dr. Faruk Čaklovica: Ovaj trend može imati samo pozitivne strane, kako za studente, tako i za sredinu u koju se oni vraćaju. Studenti, kroz studijske boravke izvan matičnog univerziteta, obogaćuju svoja lingvistička, kulturološka i obrazovna iskustva. Prilika da studiraju u drugom i drugačijem okruženju omogućava studentima da sagledaju stanje na svom univerzitetu i u sredini u kojoj žive, te po povratku, primjenjujući naučeno, doprinesu pozitivnim pomacima na svojim matičnim univerzitetima. Pored toga, granice među zemljama su sve manje uočljive i mi smo jako ponosni što smo svojim studentima otvorili mogućnosti, ne samo da koriste prestižne stipendije kojima finansiraju svoje boravke već i da studiraju na najboljim evropskim univerzitetima kao što su: Heidelberg i Berlin (Njemačka), Gent i Leuven univerzitet (Belgija), Bolonja i Rim (Italija), City univerzitet u Londonu (Engleska), Univerzitet u Nici (Francuska), Lund univerzitet (Švedska), te na vodećim finskim univerzitetima. Pored toga, određeni broj naših studenata, koristi stipendije i za izvanevropske zemlje kao što su Japan i Sjedinjene Američke Države.\nSTeu: Često studenti po završetku studija u inostranstvu pokušavaju ostati u dotičnoj zemlji. Da li je poznato koliko se bh. studenata, sa završenom visoko-školskom naobrazbom u inostranstvu, vratilo u proteklih nekoliko godina u svoju domovinu? Postoje li neki definirani projekti koji se bave pitanjem / problematikom povratka školovanih Bosanaca i Hercegovaca? Kako bi ih, prema Vašem mišljenju, mogli vratiti u BiH?\nFČ: Kada je riječ o povratku studenata u Bosnu i Hercegovinu, država bi morala imati podsticajne mjere i prije svega strategiju za povratak mladih ljudi u njihovu zemlju. To ne znači samo deklarativno pozivanje, već zaista priliku da dobiju zaposlenje i mogućnost da pokažu svoja znanja i vještine. Univerzitet ne može samozapošljavati kadrove, za to je potrebna saglasnost vlada više nivoa i tu je ključna uloga upravo vladinih tijela. Bilo bi potrebno dati podsticajne mjere za razvoj istraživačkih instituta koji bi pružili mogućnost za razvoj istraživačkih kapaciteta mladih ljudi.\nSTeu: Imamo primjer da se u jednoj od susjednih država dobrim srednjoškolcima obezbijedi stipendija za studiranje u nekoj od evropskih zemalja, ali pod uslovom da se obavežu na povratak u svoju zemlju nakon završetka studija. Da li biste ovakvu ideju i Vi podržali i koliko je tako nešto uopće ostvarljivo u BiH?\nFČ: Prije svega to je inicijativa koja je potekla od strane zemalja članica Evropske unije. Naime, najčešće studenti koji koriste stipendiju imaju takve vrste ugovora sa davaocima stipendija da se po isteku ugovora moraju vratiti u svoje zemlje, jer ističe osnov po kojem su dobili stipendiju. Vaše pitanje je dobro formulisano u smislu da li je to uopće ostvarljivo, jer ukoliko neko ima namjeru da se naseli u određenoj zemlji, vjerovatno će istrajati u svojoj namjeri i bilo bi vrlo nezahvalno odvraćati ga od toga.\nSTeu: Poznati su nam bh. studenti koji iz BiH odu na razmjenu studenata u periodu od godinu dana. Jedan primjer je Bolonja u Italiji. S kojim univerzitetima u Evropi Sarajevski univerzitet ima dobro razrađen sistem razmjene studenata? Da li studenti po završetku određenog programa razmjene imaju problema sa priznavanjem položenih ispita u inostranstvu?\nFČ: Razmjena studenata, nastavnika i saradnika ostvaruje se sa sljedećim evropskim univerzitetima: Univerzitet u Grazu (Austrija), Univerzitet u Heidelbergu (Njemačka), Gent i Leuven univerzitet (Belgija), Bolonja, Rim (Italija), City univerzitet u Londonu (Engleska), Univerzitet u Nici (Francuska), Lund univerzitet u Švedskoj, Univerzitet u Granadi (Španija), Masaryk univerzitet (Češka Republika), Univerzitet u Groningenu (Holandija), Vilnius univerzitet (Litvanija), Univerzitet u Ljubljani (Slovenija), Univerzitet u Varšavi (Poljska).\nPotrebno je imati na umu nekompatibilnost studijskih programa i neharmoniziranost dužine trajanja (3+2/4+1), te različitu alokaciju kredita što rezultira time da ECTS krediti na matičnom univerzitetu nisu ekvivalentni onim stečenim na univerzitetu na kojem je student gostovao. Zbog svega navedenog, moguće je da se od studenta po povratku traži da izvrši još neke obaveze. Nijedan student nije obnovio godinu zato što je učestvovao u procesu razmjene.\nSTeu: Da li je završen doktorat u inostranstvu priznat u Bosni i Hercegovini i kakve su mogućnosti za naše visoko kvalifikovane stručnjake da po završetku doktorata, odnosno postdoktorata, dobiju radno mjesto na Sarajevskom univerzitetu?\nFČ: Odgovor na ovo pitanje najbolje mogu dati poslodavci u Bosni i Hercegovini. Što se tiče Univerziteta u Sarajevu, postoji određeni broj osoba koje su doktorirale u inostranstvu, a stekle su zaposlenje na nekom od fakulteta i akademija Univerziteta, npr. na Fakultetu političkih nauka, Ekonomskom fakultetu… Univerzitet u Sarajevu bezrezervno podržava sve međunarodne dokumente koje je potpisala Bosna i Hercegovina, kao što su Lisabonska konvencija, Bolonjska deklaracija i dr.\nSTeu: Kakvo je Vaše mišljenje o STUDIRAJeu projektu, i sta bi naše udruženje još moglo učiniti za bh. studente i studentice (ne samo za one s ambicijama studiranja u inostranstvu već i za one koji studiraju u Bosni i Hercegovini)?\nFČ: Projekat „STUDIRAJeu” predstavlja pozitivan pomak u smislu pružanja integriranih informacija u vezi sa studiranjem kako u Austriji, tako i u drugim evropskim zemljama. S obzirom na to da postoji izražena fragmentacija u pružanju informacija od strane raznih vladinih i nevladinih predstavništava, koja pružaju određenu finansijsku podršku, ovim projektom se omogućava potencijalnim studentima da od onih koji su već stekli slično iskustvo, saznaju nešto više o samom procesu studiranja u evropskom regionu kako ne bi gubili vrijeme na ponovno sakupljanje informacija. Smatram posebno značajnim što se ovim projektom jačaju spone mladih ljudi sa svojom domovinom i na taj način direktno doprinosi prenosu stečenog znanja i usvojenih vještina, te jačanju akademskog kvaliteta u Bosni i Hercegovini i njenoj dijaspori.\nSTeu: Bili bismo Vam zahvalni za par savjeta upućenih našim studentima i studenticama u Europi.\nFČ: Našim studentima koji se nalaze na evropskim univerzitetima želim da iskoriste mogućnost i prošire svoja lingvistička, kulturološka i obrazovna iskustva, te da usavrše svoje vještine i znanja. Nadam se da će imati priliku da ih prenesu na naš univerzitet i time direktno doprinesu jačanju kvaliteta visokoobrazovnog procesa u svojoj zemlji, a potom i u radnoj sredini u kojoj će, vjerujem, imati priliku da realizuju i razviju svoju profesionalnu karijeru. Nadam se da će znati cijeniti stečeno znanje i iskustvo na prijateljskim univerzitetima Evrope i svijeta, te da će trajno njegovati i razvijati saradnju sa univezritetima sa kojih nose postignuta naučna zvanja.\nMINT studiji: studiraj ono što malo ko studira!


mart 19, 2020 | Vesti Dana\nmart 21, 2020 mart 19, 2020 by\nCategories Fokus 3, Izdvojeno, PolitikaLeave a comment\n(VIDEO) PLAN ANE BRNABIĆ: U Vršcu gde nema Korone, prebacujemo one koji su prekršili samoizolaciju!\nmart 19, 2020 mart 19, 2020 by\nNovi plan Vlade je da osobe koje su prekršile samoizolaciju prebace u nekoliko gradova Srbije meću kojima je Vršac u kome i dalje nema evidentiranog slučaja Korone. Od danas počinje da se primenjuje mera Vlade – ko od povratnika iz inostranstva prekrši meru samoizolacije i kreće se suprotno preporukama nadležnih – biće smešten u karantin, … Read more(VIDEO) PLAN ANE BRNABIĆ: U Vršcu gde nema Korone, prebacujemo one koji su prekršili samoizolaciju!\nMigranati za koje se sumnja da imaju koronavirus privedeni su na testiranje u Infektivnu kliniku u Beogradu u utorak uveče, objavio je Rojters. Kako se može videti na fotografijama i snimcima, migrante su priveli pripadnici policije, koji su ubog rizičnog kontakta bili obučeni u zaštitnu opremu. Vozila hitne pomoći kojima su migranti dovezeni do Infektivne … Read more(FOTO) Policija lovi migrante po Srbiji zbog sumnje da imaju Koronu, privedeni na testiranje u Infektivnoj klinici!\nPOSLANICA BUNDESTAGA: EU je pokazala koliko voli Srbiju, ostavila je na cedilu da se bori sa Koronom!\nNarativ o EU kao porodici naroda u kojoj vlada solidarnost, raspao se u na 1.000 parčića prilikom udara prve ozbiljnije krize. Poslanica u nemačkom Bundestagu srpskog porekla, Žaklin Nastić, kritikovala je večeras nepostojanje evropske solidarnosti na primeru Srbije u vreme epidemije korona virusa. “Korona epidemija u Srbiji : u vreme krize učimo ko su naši … Read morePOSLANICA BUNDESTAGA: EU je pokazala koliko voli Srbiju, ostavila je na cedilu da se bori sa Koronom!\nCategories Fokus 2, Fokus 4, Izdvojeno, PolitikaLeave a comment\nDok ekstremno liberalne organizacije zahtevaju da što više migranata dođe u Evropu, kampovi su prepunjeni i sve češće se dešavaju incidenti, sa druge strance ekonomski migranti na granici sa Grčke i Turske koriste decu kao oruđe za probijanje kordona – tako se ukratko može opisati situacija u Grčkoj. Vlasti Grčke saopštile su da je … Read more(VIDEO) DECA KAO MALJ ZA RAZBIJANJE KORDONA: Migrant udara detetom u policajce kako bi probio granicu!\nCategories Fokus, Izdvojeno, PolitikaLeave a comment


#svršavanje u pičku#pušenje do grla#skidanje#skvirtanje\n#pušenje kurca#svršavanje na licu#pušenje do grla#svršavanje na lice\nHey guys we are, new. let's have fun @goal fingering ass 390 tks\n#jebanje u guzu#svršavanje na licu#trljanje#nadraživanje\n#jebanje guze#izvedba preko kamere#pušenje kurca#samozadovoljavanje\n#pušenje#svršavanje na licu#jebanje pički#Igre\n#lizanje guze#dupla penetracija#papanje pičke#skvirtanje\n#u troje#žestoko jebanje#masturbacija#nema jebanja\n#svršavanje u pičku#svršavanje u usta#lizanje guze#papanje pičke\n#masaža#samozadovoljavanje#cura s curom#jebanje pičke\n#azijska masaža#parovi se jebu#drkanje#lizanje pičke\n#svršavanje na licu#svršavanje na lice#jebanje#lizanje\n#u troje#pušenje do grla#igranje s dildoom#uživanje\n#gušenje#ljubljenje#lizanje guze#ženska dominacija\n#svršavanje u usta#svršavanje#sjedenje na licu#guranje šake\n#dominacija sado-mazo vezanjem#svršavanje u pičku#pušenje do grla#ljubljenje\n#svršavanje unutra#plesanje#gutanje#svršavanje u pičku\n#iz guze u usta#dupla penetracija#masaža#Igre\n#igranje s dildoom#sanjarenje#samozadovoljavanje#lizanje sisa\n#svršavanje u pičku#lizanje#masturbacija#pušenje\n#jebanje u guzu#igranje s dildoom#svršavanje na lice#skidanje\n#azijska masaža#jebanje guze#izvedba preko kamere#vođenje ljubavi\n#azijska masaža#izvedba preko kamere#ljubljenje#jebanje pički\n#prstenjačenje guze#jebanje pički#jebanje pičke#lovense\n#dominacija sado-mazo vezanjem#pušenje#masturbacija#svršavanje u pičku\n#parovi se jebu#jebanje cura#jebanje pički#lizanje dlakave pičke\n#jebanje guze#plesanje#igranje s dildoom#HD+\n#iz guze u usta#pušenje do grla#papanje pičke#jebanje pičke\n#pušenje do grla#sjedenje na licu#drkanje#jebanje cura\n#u troje#ljubljenje#vođenje ljubavi#samozadovoljavanje\nKARINA SHOW TITS AFTER 418\n#jebanje guze#vođenje ljubavi#trljanje#lizanje dlakave pičke\n#dominacija sado-mazo vezanjem#izvedba preko kamere#svršavanje#ženska dominacija\n#analna igra#pušenje#guranje šake#papanje pičke\n#jebanje guze#sisanje jaja#dominacija sado-mazo vezanjem#pušenje\n#sprave za jebanje#drkanje#lizanje#pušenje\n#pušenje#pušenje kurca#svršavanje na lice#Kralj sobe\n#analna igra#masaža#pušenje#lizanje dlakave pičke\n#chatanje#jebanje s dildoom#lizanje#jebanje pičke\n1000 69+ТРАХ КИСКИ: 368 собрано, 632 осталось до начала шоу!:\n#jebanje u guzu#lizanje pičke#skvirtanje#Igre\n#jebanje s dildoom#guranje šake#samozadovoljavanje#trljanje pičke\n#svršavanje u pičku#jebanje#masaža#trljanje pičke


Dimitrije Boarov: Vuča sa spoljnog tržišta\nFukujama: Vučić koristi krizu da poveća vlast, Srbija ide ka autoritarizmu |\n► Dimitrije Boarov: Vuča sa spoljnog tržišta\nIako domaća konjunktura stagnira, a industrijska proizvodnja je ove godine negde na nivou prošlogodišnjeg proseka, privredna situacija se ne pogoršava jer Srbiju ove godine dolaze relativno snažni podsticaji iz inostranstva.\nOvaj uzlazni trend spoljne trgovine (i izvoza i uvoza) praktično je kontinuiran ove godine. Podsetimo se, Ukupna vrednost spoljnotrgovinske razmeneu prvom tromesečju 2017. godine iznela je 8,1 milijardu evra i bila je 14,7 odsto veća nego u istom periodu prethodne godine. Vrednost izvozau prvom tromesečju ove godine bila je 3,5 milijardi evra ili 13,6 odsto više nego u istom periodu prethodne godine, a vrednost uvoza4,6 milijardi evra ili 15,5 odsto više.\nAko pogledamo rang-listu zemalja koje najviše uvoze iz Srbije, tu su po redosledu Italija, Nemačka, Bosna i Hercegovina, Ruska Federacija i Rumunija. Pri tome treba primetiti da više nego dva puta više izvozimo u Italiju i Nemačku nego u Rusiju. Na uvoznoj strani vodeće zemlje partneri Srbije su Nemačka, Italija, Ruska Federacija, Kina i Mađarska. Zabrinjavajući je ogroman trgovinski deficit Srbije s Kinom, veći od pola milijarde dolara, iako je reč o zemlji sa ogromnim unutrašnjim tržištem. Sa druge strane, i uvoz iz Ruske Federacije mogao bi uskoro rapidno da skoči, ne toliko zbog porasta cene nafte i gasa (što se ove godine ne očekuje) već zbog nerazumljive ekspanzije uvoza vojne opreme i naoružanja iz vojnih lagera ove velesile. Iako Rusija i Kina, dakle, nisu vodeći kupci srpske industrijske i poljoprivredne produkcije, ali su veliki izvoznici na naše tržište, oni se u domaćoj političkoj propagandi stalno i uporno prikazuju kao spasioci naše ekonomije – što jednostavno nije tačno.


Šta je to anksioznost i kako se suočiti sa njom? | Lifehacker.rs\nod strane Dušan Tomić | jan 11, 2016 | Zdravlje\nUbrzan tempo života koji nam diktira moderno doba i tokom kojeg ne možemo ili ne umemo da se na pravi način posvetimo sebi, dovodi do pojave stresa. Usled nagomilavanja istog, stvara se prostor za anksioznost koja se sve češće javlja kod osoba koje nemaju razvijene adekvatane mehanizme za borbu sa stresnim situacijama.\nAnksioznost je neprijatno stanje koje se karakteriše osećanjem stalne strepnje i straha da će se nešto užasno dogoditi. Ovu pojavu prati neprijatna fizička napetost celog tela i izuzetni unutrašnji nemir. Svako od nas je imao bar malo iskustva sa ovim osećanjem, ali kod nekih ljudi se ono toliko razvije i prerasta u hronične strahove često praćene napadima panike.\nAko smatrate da posedujete neke od simptoma anksioznosti, možda će vam biti potreban savet stručnjaka, ali postoji mnogo toga što možete sami preduzeti!\nNeki ljudi su po prirodi podložniji strahu i nemiru od drugih, ali je verovatno da je nešto iz prošlosti anksiozne osobe poslužilo kao okidač za stanje u kome se nalazi trenutno. Prvi i možda najbitniji korak u savladavanju anksioznosti je svakako pokušaj da se razume njen najverovatniji početni uzrok.\nRazne stresne situacije i traumatska iskustva su uglavnom uzročnici anksioznosti. Isto tako i roditelji mogu neprestanim upozoravanjem na rizike i opasnosti, koji su sastavni deo normalnog života, preneti na decu sopstvene strahove.\nMožda će vam biti lakše da se do korena svoje anksioznosti vratite uz pomoć nečijeg prijateljskog razumevanja i da na taj način dođete do izvora nagomilanih negativnih osećanja. Tek onda kada ih spoznate, moći ćete i da ih se oslobodite!\nOslobađanje loših osećanja\nNegativna osećanja izazivaju neprijatnu telesnu reakciju, sprečavaju da se osećamo dobro i pritom nam remete jasnoću misli, koncentraciju i smireno logičko razmišljanje. Uvek su praćena nekim oblikom nemira, nelagodnosti i tenzije u našem organizmu. Život postaje nepodnošljiv ako se ne oslobodimo nagomilanih negativnih osećanja.\nOsećanjima koja nam prijaju, kao što su radost, zadovoljstvo i sreća mi ne pružamo nikakav otpor, naprotiv, odmah ih prihvatamo i iskazujemo. Ono što je najbolnije u vezi sa negativnim osećanjima je taj čovekov otpor prema njima. Loša osećanja koja odbijamo da osetimo i iskažemo i dalje traju u nama, gomilaju se i traže da budu oslobođena u potpunosti.\nPotiskivanje i neispoljavanje osećanja čak može i da uzrokuje opsesivno-kompulzivni poremećaj. To je anksiozni poremećaj a karakteriše ga postojanje opsesivnih misli sa ili bez vidljivih kompulzivnih (prisilnih) radnji u pokušaju da se neutrališe anksioznost. Međutim, iako ove prisilne radnje osobu trenutno oslobađaju napetosti, na duže staze one joj u velikoj meri otežavaju život.\nKako se negativna osećanja ne skupe u našem organizmu odjednom, već tokom vremena, tako nije moguće ni osloboditi ih se odjednom, već i samo oslobađanje postaje proces.\nOd velike pomoći prilikom oslobađanja od nakupljenih negativnih osećanja je vizuelizacija. Poenta je u tome da zamislite sliku osećanja kojeg želite da se oslobodite, a onda ga vizuelizujte kako napušta vaše telo. Isto tako, umesto slike možete zamisliti na primer zvuk ili neki drugi oblik tereta.\nOslobađanje obično ide „u slojevima“, kao da nestaje naslaga za naslagom, tako da je proces zbog nakupljenih „naslaga“ neophodno ponavljati da biste se u potpunosti rasteretili.\nIako vam zvuči neverovatno da se negativnih osećanja možete osloboditi kao da se radi o oslobađanju od nečega fizičkog, zaista jeste tako. Osećaj olakšanja je veoma sličan onome prilikom oslobađanja od fizičkog tereta.\nMa koliko god delovalo da je lakše reći nego učiniti, ako se zaista potrudimo da oslobodimo sva svoja osećanja, kako pozitivna tako i negativna, dajemo sebi šansu da uspostavimo mir i harmoniju u nama.\nLjudsko telo je programirano tako da na opasne situacije reaguje refleksnim fizičkim promenama koje pripremaju organizam za ,,borbu ili bekstvo’’. Na žalost, spremnost za bitku ili bekstvo nije od koristi u mnogim situacijama koje nas danas plaše, pa često ostajemo u stanju povišene napetosti bez fizičkog oduška. Možete sami sebi pomoći u razbijanju ove napetosti ako naučite da se fizički i mentalno opuštate umesto da ostanete u stanju uzbune.\nNeki od načina da to postignete su:\n-oslobadjanje napetosti mišića i nerava fizičkim vežbanjem i aktivnošću\n–meditacija i relaksacija (postoje brojni audio i video sadržaji namenjeni učenju opuštanja, a evo i jednog dobrog primera jednostavne opuštajuće tehnike)\nPrimenjivanjem afirmacija podstičemo reprogramiranje misli koje se okreću prema pozitivnim stranama našeg života i ličnosti, a zanemarujemo negativne.\nSastavite kratke rečenice koje odgovaraju vašoj situaciji. Vodite računa da uvek govorite u prvom licu, koristite sadašnje vreme i da su rečenice u pozitivnom kontekstu.\n,,Kvalifikovan sam za taj posao!’’ – ako vas očekuje razgovor za zaposlenje\nili neku opšteg karaktera:\n,,Svakog dana u svakom pogledu ja sam sve bolji, bolji i bolji!’’.\nMožda vam stvarno bude bilo od pomoći ako te rečenice ponavljate glasno (čak iako sami sebi izgledate smešno) ili ako ih nekoliko puta napišete.\nManjak kalcijuma,magnezijuma i vitamina B i E može doprineti pojavi anksioznosti, zbog toga se trudite da unosite što više namirnica bogatih ovim hranljivim materijama. Uključite u ishranu više integralnih žitarica, koštuničavog voća, semenki i povrća.


Danasnji sastanci sa clanovima porodica nestalih zrtava su rezultirali sa 4. identiteta ubijenih gradjana Vlasenice i to:\n1. Ambeskovic (Kadro) Dzemal,\n2. Efendic (Hakija) Jusuf,\n3. Sinanovic (Suljo) Omer, i\n4. Turnadzic (Suljo) Rasim.\nNakon izvrsene identifikacije porodice su se izjasnile da zele posmrtne ostatke svojih identifikovanih pokopati na mezarju Rakita u Vlasenici, na zajednickoj dzenazi/sahrani planiranoj za 21.04.2007. godine.\nUporedo sa procesom identifikacije, Tim ljekara sudsko-medicinske struke, angazovanih naredbom Kantonalnog tuzilastva u Tuzli, radi se na reasocijaciji/spajanju 30-ak posmrtnih ostataka za koje je pristiglo vise pozitivnih DNK-a nalaza. O rezultatima reasocijacije/spajanja porodice ce biti blagovremeno obavjestene kako bi se proces identifikacije mogao zavrsiti do datuma planirane zajednicke dzenaze /sahrane ,za dan 21.04.2007. godine.\nSve informacije o pristiglim DNK-a nalazima i rezultatima identifikacije mozete dobiti kontaktom na tel. +387 061 73 85 82 ili


Leto nam polako odlazi. Neka ovaj editorijal bude naša mantra da ostane ipak još malo!\nDolce Vita by Đorđe Bukvić\nDolce Vita editorijal, kao što i samo ime kaže, nosi poruku hedonizma, lepog života i pozitivne energije. Fotograf Đorđe Bukvić nam je ovu priču doneo u dva dela. Jednu, kao ekskluzivno objavljenu u BAZARU, sa naslovnom stranom i drugu kao internacionalnu publikaciju u Trend Prive magazinu, online i print izdanje.\nPredstavljamo vam letnji editorijal Modnog Vriska pod nazivom "Bohemian Like You".\nFotograf, Đorđe Bukvić već drugi put sarađuje sa najpoznatijom hrvatskom blogerkom, Isabellom Eclaires. Nakon snimanja za Bazar, koje je obavljeno u Kragujevcu, ovaj put su snimali na krovu jednog od najboljih hotela u Beogradu, Square Nine.\nEditorijal Đorđa Bukvića za američki magazin Gladys\nSaradnik Modnog Vriska, fotograf Đorđe Bukvić, čiji rad od skoro prati i glavna urednica Vogue China, Angelica Cheung, nedavno je snimio i ekskluzivni modni editorijal za poznati američki magazin Gladys.\nPonekad jedan dobar outfit zahteva dobru ešarpu, kako bi bio kompletan! A nema boljeg outfit-a od onog koji je bogat bojama, baš kao i jesen...\nEditorijal: Savremena bajka\nPredstavljamo vam editorijal koji je Fashon Corner uradio sa fotografom Tijanom Guberinić - Hrčak.\nKimmi Doll by Đorđe Bukvić\nFotograf Đorđe Bukvić je nedavno ekskluzivno uradio editorijal za KOCK magazin pod nazivom Kimmi Doll.\nEditorijal "Gorska vila"\nEditorijal je rađen za naš prestižni domaći magazin, Bazar. Inspirisan je junakinjama iz aktuelnih epskih dela, kao što su Maleficent, Khaleesi, Joan of Arc. Za lokaciju smo odabrali vrh Boračkog krša.


Spell škola stranih jezika, Novi Sad\nStandardni kursevi stranog jezika\nKonverzacijski kursevi stranog jezika\nStart: 1. 6. 2021.\nSpell škola je institucija koja uspešno radi već 18 godina\nU ponudi imamo engleski, nemački i španski\nSTANDARDNI i POSLOVNI kursevi\n2 x 5250 din.40 časova\nIntenzivni kursevi stranih jezika su namenjeni svim polaznicima koji imaju potrebu za brzim učenjem stranih jezika! U današnjem vremenu sa savremenim načinom života, dobro korišćenje vremena je veoma bitno! Intenzivni kursevi jezika su osmišljeni tako da racionalnim korišćenjem svog vremena steknete što veća znanja, koja su vam potrebna odmah! Pohađanje intenzivnog kursa omogućiće vam da u kratkom periodu naučite što više.\nB2.1. KURS ENGLESKOG JEZIKA\n3 x 3000 din.40 časova\nA1.2. KURS ENGLESKOG JEZIKA\nNaučite ili poboljšajte svoje znanje engleskog jezika za samo 3000 rsd mesečno! U učionici ili online, kako vam više odgovara! Ukoliko poznajete osnove engleskog jezika, tj. niste totalni početnik, OVO JE PRAVI KURS ZA VAS – a1.2. kurs engleskog jezika. Prijavite se odmah!\nB1.1. KURS ENGLESKOG JEZIKA\nNaučite ili poboljšajte svoje znanje engleskog jezika za samo 3000 rsd mesečno! U učionici ili online, kako vam više odgovara! B1.1. kurs engleskog jezika omogućiće vam da razumete glavne tačke jasnog standardnog razgovora o poznatim temama koje se redovno javljaju na poslu, školi, slobodnom vremenu, itd.\nA1.2. KURS NEMAČKOG JEZIKA\nNaučite ili poboljšajte svoje znanje nemačkog jezika za samo 3000 rsd mesečno! U učionici ili online, kako vam više odgovara! Ukoliko poznajete osnove nemačkog jezika, tj. niste totalni početnik, OVO JE PRAVI KURS ZA VAS\n9000 din40 časova\nLagani i nenaporni, kursevi jezika za seniore su posebno kreiran program za naše starije polaznike. U ponudi imamo engleski, nemački i španski jezik.\nENGLESKI JEZIK (A1, A2, B1, B2, C1 i C2 nivo)\nNEMAČKI JEZIK (A1, A2, B1, B2, C1 i C2 nivo)\nŠPANSKI JEZIK (A1, A2, B1, B2, C1 i C2 nivo).\nUKRATKO O KURSEVIMA\nNastava se održava 2 puta nedeljno po 90min (ukupno 40 školskih\nčasova). Kurs traje 10 nedelja.\nNastava se održava 3 puta nedeljno po 90min (ukupno 40 školskih\nčasova). Kurs traje 7 nedelja.\nNastava se održava 5 puta nedeljno po 90min (ukupno 40 školskih časova).\nsamo jedan polaznik, učestalost nastave i termine vi birate\ndva polaznika, učestalost nastave i termine vi birate.\nu potpunosti prilagođeni vama i vašim potrebama (specijalizovani kursevi jezika za određena zanimanja ili posebno organizovani kursevi zasnovani na želji i potrebi grupe polaznika)\nprilagođeni potrebama vaše kompanije\nčasovi na kojima se isključivo razgovara na najraznovrsnije teme na\njeziku koji se uči, bez upotrebe udžbenika\nBRIGHTIES – 2 puta nedeljno po 60min, LIGHTIES – 1 put nedeljno po 60min.\nKursevi jezika za decu su prilagođeni uzrastu deteta i njihovom poznavanju odabranog jezika.\nČasovi su dinamični i kreativni, malci sa nama uče kroz igru, dok sa starijim klincima pratimo i školski program.\nSve vrste kurseva se mogu održavati i online putem Zoom-a, Skype-a, Google meet-a…\n*Svaki kurs predstavlja jedan podnivo. Kompletan nivo podrazumeva 2 kursa.\nUlazno testiranje polaznika radi utvrđivanja nivoa znanja (uključeno u cenu kursa);\nFormiranje grupa prema nivou znanja;\nKreiranje plana i programa rada u skladu sa Vašim potrebama;\nRealizacija kurseva prema dogovorenom rasporedu;\nRedovno praćenje napredovanja polaznika i izveštavanje o istom;\nPolaganje finalnog ispita nakon završenog kursa (uključeno u cenu kursa);\nIzdavanje zvaničnog sertifikata (uključeno u cenu kursa).\nŠkola jezika za svaku pohvalu! Ko jednom krene zauvek joj ostaje veran.\nHvala Vam za svu pomoć i na odličnoj pripremi za CAMBRIDGE ispit koji sam položio lako zahvaljujući školi SpeLL.\nSvakome ću preporučiti da upiše kurs kod Vas.


Pečenje ili smokve kao “doping”? | Pouke iz prošlosti\nPečenje ili smokve kao “doping”?\nby admin | Jul 6, 2017 | Istorija | 0 comments\nMnogi događaji iz davnih vremena postaju jasniji kada se uporede sa onim iz novije istorije. Šta bi se recimo dogodilo u nekom nestvarnom trenutku, kada bi baron Pjer de Kuberten prišao kakvom starogrčkom sportisti koji je upravo izgubio trku i utešno ga potapšao po ramenu: „Važno je učestvovati, a ne pobediti!“? Sva je prilika da bi baron De Kuberten (1863-1937), pokretač Olimpijskih igara modernog doba, poznat po navedenom geslu o važnosti sportskog učestvovanja, trebalo da bude srećan ukoliko bi od poraženog sportiste dobio samo batine. Jer, treba imati u vidu da je za antičkog čoveka, bilo je najvažnije – pobediti. Danas to možda i nije uvek pravilo, budući da mnogi učestvuju na takmičenjima, svesni svojih nevelikih sportskih mogućnosti. Drugi pak i ne pružaju onoliko koliko bi mogli. Uostalom, naši sportisti su takav stav više puta zastupali i činilo se čak da često nisu naročito patili zbog poraza.\nHomer je pevao o tome kako je prva zapovest za svakog čoveka da bude bolji od drugih. Ukratko rečeno, olimpijski duh bio je zapravo pobednički duh. A ni amaterizam se u davna sportska vremena nije posebno cenio. Reč je takođe o izmišljotini modernih vremena: antički sportisti bili su istinski profesionalci, posebno obučeni za određenu sportsku oblast. Sa njima su vežbali savršeni znalci, vrhunski treneri. I svi su bili veoma zadovoljni što su odlično plaćeni, bez obzira da li su pripadali najsiromašnijem staležu, ili su bili bogati plemići. Niko nije vežbao tek tako, za džabe. I nikoga od njih ne bi začudile svote koje danas primaju vrhunski teniseri, fudbaleri ili košarkaši.\nAntički sport patio je od mnogih poroka, baš kao i današnji: sudije su često bile potplaćivane, kao uostalom i sami učesnici. Publika je obožavala pobednike, divila im se i veličala ih, slavila. Postojali su takođe i stranci u ekipama, upravo kao i sada. Bili su to sportisti koji su se nadmetali u korist gradova iz kojih nisu poticali. Kao na primer Astilije iz Krotone koji je, pobedivši na Olimpiskim igrama 488. godine p.n.e. u trci na 200 metara, četiri godine kasnije obukao dres bogatijeg grada – Sirakuze: bolje su plaćali, a Astilije je odlučio da svoju sportsku obdarenost proda za veliku svotu.\nNi politička propaganda i marketing nisu bili strani antičkom sportu: pobeda određenog sportiste na Olimpijskim igrama na primer, donosila je zapravo pobedu nekom vladaru, tiraninu, odnosno gradu kojim je vladao. Političar koji bi se opkladio na pobedničkog konja u trci zaprega, postajao bi narodni idol.\nDuh starih Grka bio je nedvosmisleno takmičarski. Da li to znači da Grci kao narod imaju neprikosnoveno pravo na sportsku tradiciju? Istini za volju, samo je u staroj Grčkoj sport bio jednak za sve, tačnije rečeno, na sportskim takmičenjima svi su mogli da učestvuju: i bogati i siromašni, i vladari i sluge. Pobeđivao je – bar u teoriji – onaj najbolji. Osim ako sudije ne bi bile potplaćene! Izvesno je da su i u drevnom Egiptu bile organizovane sportske igre. Ali, razlika između grčkih i egipatskih bila je ogromna. U Egiptu je pobednik uvek bio samo jedan: faraon!\nPrvim Olimpijskim igrama smatraju se one koje su se zbile 776. godine u Grčkoj (mada pisac Euzebije smatra da je prethodno održano još 27 igara) . Stvoren je svojevrstan lanac atletskih nadmetanja u četiri oblasti Grčke. Na Olimpu su se takmičili u Zevsovu čast, a u Delfima, u Apolonovu. Atletičari su se takmičili na Korintu i na Peloponezu. Onaj koji bi odneo pobedu na sve četiri igre, bio je slavljen kao bog na zemlji. Obeležje pobednika bio je lovorov venac. Herodot pripoveda o užasu Persijanaca koji su krenuvši u osvajanje Grčke shvatili da moraju da se suoče sa borcima koji su inače spremni da podnesu natčovečanske napore, samo da bi osvojili nekoliko grančica lovora. Ali, Persijanci nisu bili upućeni u potpunosti u tajne sportskih igara. Pobeda na panhelenskim igrama donosila je i slavu, kao i novac. Zapis iz drugog veka p.n.e svedoči da su u Maloj Aziji atletičari dobijali 30 hiljada drahmi za učestvovanje na lokalnim takmičenjima. To je ista svota koju je mogao da zaradi legionar pod uslovom da ratuje stotinu godina!\nIako su mogli da se takmiče i ljudi plemenite krvi, kao i najsiromašniji atletičari, samo aristokrate su imale pravo na sopstvena uzgajališta konja za takmičenja zaprega. Plemići su mogli da se takmiče i u najsurovijim sportovima kao što su rvanje i pesničenje. Pravila nisu predviđala zabranjene zahvate. Sportisti su se dakle borili kako su umeli i znali. Ponekad do poslednjeg daha.\nČuvena je priča o rvaču Arakionu: bespoštedno je lomio nožne prste protivniku i davio ga. Protivnik se tada predao, iako je Arakion, spletom okolnosti, bio na izdisaju. Sudije su ga ipak proglasile za pobednika i mrtvog položili na tron. Smatra se međutim da je najveći borac antičkog sporta bio Miron, bogati aristoikrata, školovani Pitagorejac. Inače, Pitagorejci su bili poznati kao vegetarijanci, ali su u Mironovom slučaju napravili izuzetak. Kljukali su ga mesom, šniclama pre svega, kao i pečenjem. Pronosila se priča da Miron može da pojede pečenog vola za jedan dan. S druge strane, Spartanac Karmid, pobednik Olimpijskih igara 668. godine p.n.e. tvrdio je da svoje pobede duguje posebnoj vrsti dijete. Naime, uoči takmičenja on je jeo samo i isključivo suve smokve ! I to je ujedno i jedina priča o dopingu u antičkom sportu. Značajna i velika razlika u odnosu na savremeni. Podseća doduše na Novaka Đokovića i staru nedoumicu: pečenje ili smokve?


Otvoren festival "Dani Nebojše Glogovca" | Trebinje Danas\nOtvoren festival "Dani Nebojše Glogovca"\n29.08.2020. u 21:54\nU Trebinju je večeras otvoren festival "Dani Nebojše Glogovca", manifestacija koju u čast velikog glumca organizuju njegova porodica i prijatelji u saradnji sa Kulturnim centrom, a pod pokroviteljstvom Grada Trebinja.\nFestival je otvoren na ljetnjoj sceni Kulturnog centra predstavljanjem specijalnog gosta - glumice Branke Katić, a potom slijedi projekcija filma "Ubistvo s predumišljajem", reditelja Gorčina Stojanovića.\nKatićeva je rekla novinarima da je Trebinje prelijep grad i da tek sada shvata zašto ga je Nebojša toliko volio i želio da se jednog dana vrati da živi ovdje.\n- Ono što me isto ovde dirnulo je gostoprimstvo i ljudska toplina i neka dobrota koju osećam od svih ljudi koji su nas ugostili od kada smo stigli - rekla je Katićeva prije otvaranja festivala.\nNebojšina supruga Milica istakla je da je organizacija festivala ove godine bila poseban izazov zbog epidemiološke situacije.\nOn je izrazila ponos i sreću što je na festivalu ove godine prisutna glumica Branka Katić, Nebojšina prijateljica i koleginica.\n- Srećna sam što sam u Trebinju, hvala gradu koji je ove godine pokrovitelj festivala, hvala Trebinjcima. Nemam reči da izrazim zahvalnost i ljubav i taj divni osećaj koji je prisutan kad god ovde dođem - istakla je Milica Glogovac.\nGradonačelnik Trebinja Mirko Ćurić rekao je da se ovim festivalom njeguju veze između Nebojšine rodne Hercegovine i Trebinja, te zahvalio porodici, ocu Milovanu i supruzi Milici što dolaze "na izvorište njegovog postojanja".\nSutra, drugog dana festivala biće prikazan film "Moj jutarnji smeh" reditelja Marka Đorđevića.\nIzložba fotografija Nebojše Glogovca iz njegovih najznačajnijih uloga prikazana je večeras na LED ekranu ljetnje scene Kulturnog centra.


Lovreškov, L. (2015). 'Utjecaj molne mase polimernog aditiva na sniženje tecišta motornog ulja', Master's thesis, University of Zagreb, Faculty of Chemical Engineering and Technology, accessed 26 May 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:149:134394\nLovreškov L. Utjecaj molne mase polimernog aditiva na sniženje tecišta motornog ulja [Master's thesis]. Zagreb: University of Zagreb, Faculty of Chemical Engineering and Technology; 2015 [cited 2022 May 26] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:149:134394


Septembarski ritual - rasprava o minimalcu - Nedelja - Dnevni list Danas\nPočetna » Nedelja » Septembarski ritual – rasprava o minimalcu\nSeptembarski ritual – rasprava o minimalcu\nPriča o minimalcu na kratko postaje medijski popularna svakog septembra kada Socijalno-ekonomski savet pregovara oko njegove visine.\n3Piše: Irena Pejić - Bojan Marjanović 09. septembra 2018. 15.04\nRitual je već dobro poznat – sindikati izlaze sa skromnim zahtevima, poslodavci izbacuju manično-paranoične fraze o „povratku u komunizam“ do koga bi dovelo ispunjavanje tih zahteva, pregovori traju petnaest dana sve dok država ne dođe do kvazisolomonskog rešenja koje, nekako, uvek ide na ruku onima koji su unutar ove priče već u privilegovanom položaju. A šta se dešava sa radnicama i radnicima?\nNišta posebno, je li, osim što, u ovom trenutku njih oko 350.000, nastavlja da radi za nedopustivo nisku minimalnu platu. Minimalnu platu koja je, recimo, prošle godine iznosila 143 dinara po satu (odnosno oko 25.000 mesečno). Ipak, odmaknimo se na trenutak od dnevnih manifestacija ove problematike i pogledajmo šta piše u članu 112 važećeg Zakona o radu. Naime, tamo stoji: „pri utvrđivanju minimalne cene rada polazi se naročito od: egzistencijalnih i socijalnih potreba zaposlenog i njegove porodice izraženih kroz vrednost minimalne potrošačke korpe, kretanja stope zaposlenosti na tržištu rada, stope rasta bruto domaćeg proizvoda, kretanja potrošačkih cena, kretanja produktivnosti i kretanja prosečne zarade u Republici“.\nNa prvi pogled, sve deluje sasvim jasno i koncizno, kao što to uostalom žanr zakonskih odredbi i nalaže. Međutim, sami početak ove hladne, birokratizovane jezičke formulacije – „egzistencijalna i socijalna potreba zaposlenog i njegove porodice“ – jedini je koji, vodimo li se principima dominatne ideologije, može zvučati apstraktno i biti stvar proizvoljnog osećaja ljudi. Apologete slobodnog tržišta za baš sve druge delove ovog kratkog citata iz Zakona o radu mogu pronaći „adekvatan“ teorijski i naučni aparat kojim će tobože potkrepiti svoju argumentaciju o tome zašto bi ljudi, ipak, trebalo da budu plaćeni za svoj rad ispod svakog dostojanstvenog nivoa.\nBez obzira što je već u brojnim prilikama izlistan čitav niz protivargumenata koji demontiraju njihove floskule – recimo, dovoljno je samo pogledati analize koje su u poslednjih godinu dana u sasvim mejnstrim medijima pisali Maja Krek ili Mario Reljanović, a tu se, naravno, ni izbliza ne iscrpljuje spisak korisne i dobre recentne literature – uglađeni predstavnici kapitala i dalje učeno mašu papirima i, zbunjeni drskošću osiromašenog stanovništva, iznose svoje „objektivne ekonomske tvrdnje“.\nSvejedno da li govore o minimalnoj potrošačkoj korpi, merenju stope zaposlenosti ili prosečnoj zaradi, oni su tu da se pozovu na egzaktnost svojih briljantnih ekonomskih uvida ili statističkih merenja, a svi koji iskazuju sumnju u njih tek su neobrazovani populisti i/ili komunistički fanatici.\nIpak, kada se u njihovim prokapitalističkim propovedima dođe do onih zbunjujućih egzistencijalnih i apstraktnih socijalnih potreba stanovništva, neoliberalni pregaoci će reći – poput, recimo, Nebojše Atanckovića iz Unije poslodavaca nedavno na N1 televiziji – da su „zapanjeni“ sindikalnim predlozima o povećanju minimalne zarade, te da se ti procesi moraju odvijati „u skladu sa mogućnostima“. Iz toga sledi da bi isto tako i svi koji žive živote na minimalcu trebalo, eto, da se strpe i da prožive svoj život tako što će se „prilagoditi svojim mogućnostima“. Zvuči samorazumljivo, zar ne? Koliko ti je krevet dug, toliko se i pružiš, kaže mudra reakcionarna narodna poslovica. Ali, zaista, šta to u praksi znači?\nKako se – recimo, u svakodnevici Srbije, njenih prodavnica i šaltera – manifestuje ispunjavanje „egzistencijalnih i socijalnih potreba zaposlenog i njegova porodice“ dok se „prilagođavaju svojim mogućnostima“? Kako, recimo, preživljava porodica – ili, na kraju krajeva, pojedinac – koji treba da 25.000 dinara iskoristi i za plaćanje računa i kirije, kupovinu hrane i elementarnih potrepština u domaćinstvu? Kao i mi što radimo, shodno svojim mogućnostima, rekli bi poslodavci, analitičari i ostali đavolji advokati. Međutim, za razliku od povlašćenosti njihovog, horizont mogućnosti radnica i radnika je sasvim drugačiji – oni rade dodatne poslove, rade na crno, oslanjaju se na druge članove uže ili šire porodice, zadužuju se u bankama i kod zelenaša. Pronalaze nove mogućnosti preživljavanja o kojima ovdašnje elite ne mogu ni da sanjaju.\nOve godine su sindikati izašli sa nešto radikalnijim zahtevom da se minimalac izjednači sa visinom minimalne potrošačke korpe i poveća na 36.000 dinara. Naravno, sam proces izračunavanja minimalne potrošačke korpe je zastareo i problematičan. Naravno, ni tih 36.000 dinara minimalne potrošačke korpe ne bi ni izbliza bilo dovoljno da podmiri mesečne potrebe tročlane porodice koje bi, po modelu, trebalo da korpa pokriva.\nRecimo, po tom proračunu, tročlana porodica bi trebalo da troši oko 500 dinara dnevno na hranu – dakle, u prevodu na jezik gladnih stomaka, na jedan hleb, litar i po jogurta, 150 grama jetrene paštete i, ako ostane koji dinar, bombone za decu. Ali, pored i ovog prvog i drugog pomenutnog „naravno“, dolazi nam sad treće, mnogo zlokobnije i očekivanije – naravno, čak ni ti minimalno radikalniji zahtevi nisu prihvaćeni. Poslodavci su na njih, kako smo već ranije pomenuli, ostali „zapanjeni“.\nNaravno, čitava priča o minimalnoj zaradi je još višestruko složenija. Recimo, ona bi, prema Zakonu o radu, trebalo da bude najpre izuzetak. Iako se poslednjim izmenama u Zakonu poprilično muti njen smisao, ona je i dalje, formalno, iznos koji bi poslodavac zaposlenima trebalo da isplaćuje samo onda kada postoje negativni trendovi u poslovanju, te ona ne bi trebalo da bude ugovorena cena rada i ne može se isplaćivati duže od šest meseci bez jasnog obrazloženja reprezentativnim sindikatima u okviru preduzeća.\nMeđutim, postavljanje minimalne zarade kao ugovorene cene rada je više nego tolerisana praksa, u mnogim preduzećima nema reprezentativnih sindikata pa se nema kome ni davati obrazloženje, a mnogi inovoativni poslodavci dosete se da zaposlenima uplate samo dinar ili dva preko minimalne zarade, te na taj način formalno izbegnu kršenje zakona, a faktički postignu njegovo obesmišljavanje. Na koncu, iako ona to zakonski ne bi trebalo da bude, minimalna zarada je postala dozvoljena ugovorena zarada. A, osim toga, nije zgoreg spomenuti da neformalnim ucenama radništvo može biti naterano i da deo tog isplaćenog minimalca gazdama kasnije vraća u kešu, kao neku vrstu perverzne članarine što im je dopušteno da baš oni budu eksploatisani unutar njihove preduzetničke avanture.\nU čitavoj ovoj situaciji se svi, da se vratimo na retorički cinizam predstavnika kapitala, ponašaju prema vlastitim mogućnostima – poslodavci prema gotovo neograničenim mogućnostima da vrše zloupotrebe kako zakona, tako i radništva, a radništvo prema gotovo neograničnim mogućnostima poniženja koje mora da podnese u borbi za golu egzistenciju.\nProblemi u ovoj priči se tu ne završavaju. Prema važećem Zakonu o radu, zaposleni ima pravo na minimalnu zaradu za standardni učinak i vreme provedeno na radu. Radni učinak, po propisima, određuje se na osnovu kvaliteta i obima obavljenog posla, kao i odnosa zaposlenog prema radnim obavezama.\nDrugim rečima, poslodavac zaposlenom koji nije ostvario standardni učinak ima pravo da isplati i platu manju od zakonskog minimuma. Međutim, čitava ta stvar ne bi bila sporna da radni učinak nije postao stvar individualne procene, a ne poslovnih standarda. Osmočasovno radno vreme sasvim je fleksibilizovano, a osnovna radnička prava – recimo, na slobodne dane, bolovanja, pa i pauze u toku radnog vremena – su zamagljena.\nU takvoj atmosferi, na prvu može izgledati da je radni učinak izgubio jasnu definiciju, ali zapravo, ako malo bolje pogledamo, desilo se sasvim suprotno – on je dobio novu, vrlo preciznu definiciju po kojoj će „radni učinak biti onakav kakvim poslodavac bude želeo da ga predstavi, a ako vam to smeta, izvolite, vrata su tamo, ima kome neće smetati“.\nMeđutim, uprkos čitavom nizu komplikacija koje prate ovu priču – a samo smo neke ovde apostrofirali – kada se povede razgovor u kome se tek nagovesti da bi trebalo zahtevati dostojanstveniju cenu rada i istinski radikalizovati borbu, entuzijasti slobodnog tržišta padaju u pravednički, neoliberalni trans.\nVisoko u zrak podižu svoje ekonomske udžbenike, na društvenim mrežama dele citate Margaret Tačer o tome kako je problem sa socijalizmom taj što isisava tuđi novac, slegajući ramenima jadikuju nad svojim malenim kapitalističkim mogućnostima, a sve one koji se bore za društvo u kojem bi preraspodela novca bila pravednija proglašavaju ekonomskim neznalicama, utvarama totalitarizma ili već nekim trećim prigodnim zvanjem.\nOsnovni argument koji isporučuju je da bi povećanje cene rada dovelo do neodržive ekonomije koja bi potpuno devastirala naše društvo. Iako, naravno, njihove tlapnje nemaju veze sa istinskom brigom za društvo koliko sa očuvanjem njihovih vlastitih privilegija, hajdemo na trenutak, barem za potrebe misaonog eksperimenta, da zamislimo da su oni možda u pravu i da bi značajno povećanje cene rada zaista dovelo do potpunog kraha društva u kom živimo.\nNa ovom mestu molimo sve čitaoce i čitateljke da zatvore oči, duboku uzdahnu i zamisle taj krah najstrašnije što mogu – naravno, u skladu sa mogućnostima svoje imaginacije. Jeste li to uradili? Ne? Nećete da se bavite time? Pa, da, naravno da nećete. Promućurno ste čitateljstvo koje uviđa besmislenost takvog misaonog eksperimenta. Naime, zašto biste zamišljali imaginarni raspad do kojeg bi doveo pokušaj da se pravila igre postave na drugim, pravednijim osnovama kada već živite u jednom permanentnom društvenom raspadanju? Jer kako drugačije nazvati društvo u kojem osamdeset posto stanovništva ima mesečne prihode manje od 340 evra?\nU kome četrdeset posto stanovništva ima prihode manje od minimalca? U kojem sedamdeset posto stanovništva ima prihode manje od zvanične minimalne potrošačke korpe? U društvu koje je, gledano prema nejednakostima, prvo u Evropi?\nNaravno, vladajuće elite – u raznim svojim agregatnim stanjima, od ekonomske preko političke do intelektualne – ako i ne ustuknu od opovrgavanja ovakvog poraznog stanja, smisliće već neki razlog zašto je ono takvo. Ne umemo da radimo, ne shvatamo preduzetnički svet oko sebe, zadojeni smo klicom socijalističkog samoupravljanja ili možda, setimo se one stare parapolitičke floskule, „naš kapitalizam još uvek nije pravi kapitalizam“.\nDoduše, Nebojša Atancković je u već pomenutom intervjuu dao i inovativan doprinos u objašnjavanju kraha – trenutnog, ne potencijalnog – po kome su društva na periferiji globalnog tržišta razvaljena jer „nam je takva sudbina“. Međutim, eto, dok se ne reše svi ti problemi – dok ne naučimo da s ljubavlju i elanom radimo po dvanaest sati dnevno slabo plaćene mehaničke poslove, dok ne postanemo svi kreativni preduzetnici iako imamo potpuno drugačije startne pozicije na tobože slobodnom tržištu, dok ne iskorenimo aveti socijalističke prošlosti od koje ionako nije ostao ni kamen na kamenu, dok konačno ne uvedemo taj pravi kapitalizam, a i dok ne pobedimo u metafizičkoj borbi sa sudbinom – elite nam, sasvim cinično, poručuju kako bi svi trebalo da se prilagodimo svojim mogućnostima.\nAli šta ako nije rešenje u tome da se prilagođavamo svojim mogućnostima i tuđim interesima? Šta ako je rešenje u tome da se društvo prilagodi našim potrebama? Viša cena rada, bolje zakonske regulative koje bi štitile prava zaposlenih i ograničavala moć poslodavaca, postavljanje interesa ogromnog dela stanovništva ispred privilegovane elite, progresivno oporezivanje i prestajanje tetošenja krupnog kapitala možda nisu potezi dovoljni za izgradnju tako kompleksne građevine kao što bi to bila građevina pravednijeg sveta, ali, budimo pošteni, nisu to ni mali, ni nebitni koraci u tom pravcu.\nA svet oko nas već toliko grca u nejednakostima i nepravdi da se čini da nam ne preostaje ništa drugo nego da krenemo baš u tom pravcu njegovog radikalnog menjanja.\nAutori su aktivisti Levog samita Srbije\n09. septembra 2018. u 16.59\nEvo srkomni text o mom poslodavcu..Od 30tak zaposlenih prosečne plate od 27000 sazvan je sastanak poslodavca i radnika i objašnjeno je da su plate takve kakve su i da nema mogućnosti da se povećaju i poželeo radnicima stećan kolektivni odmor od 15dana..Naravno poslodavac se više umorio pa je ostao 25 dana jer mu je odmor u Dominikani prijao (sa celom porodicom) i totalno ga odmorio za nove pobede. Kad se vratio ustanovio je da ima manjak od glavnog mehaničara i još 4 radnika uz katastrofalno iznenađenje najavio smanjenje plate zbog lošijeg poslovanja i obuke novih radnika.Svaka sitnica znači smanjenje plate..Uz to sve da napomenem da je prošlogodišnji BMV slupao i naravno posle odmora naručio je i kupio novi BMV i iskeširao 88000 eura.Prosečni naš poslodavac..ona 5 radnika otišla su u inostranstvo..uživajmo u banani državi…\n09. septembra 2018. u 20.41\nU ovoj drzavi sav teret stednje i nekontrolisanog radnog vremena pao je na trecepozivce. Da bi udovoljio kapitalistima ( zelim da verujem da nemaju licne koristi od toga ) politicki i drzavni vrh ce podici prag za odlazak u penziju na 67 godina starosti, pozivajuci se na svedsku praksu ( ne pada mi na pamet ni jedna slicnost sa pomenutom drzavom ) i na taj nacin jos neko vreme obezbediti bahatim poslodavcima topovsko meso. Neki nece docekati odlazak u penziju ali neki i hoce pa ce morati da nastave da rade kako bi preziveli. Ali i tome ce doci kraj mozda i mnogo brze nego sto seposlodavci, drzavni i politicki vrh nadaju. Statistika je neumoljiva i pokazuje da je veoma mali broj ljudi koji vide svoju buducnost u Srbiji. Prosecna starost ce vrlo brzo biti izjednacena sa godinama starosti za ostvarivanje penzije. Nakon toga ni plate vece nego u pomenutoj Svedskoj nece pomoci poslodavcima jer, jednostavno, nece biti ljudi.\n11. septembra 2018. u 13.43\nNaši sindikati su stvarni neprijatelji zaposlenih. Nečasno kolaborijaju sa kapitalistima i njihovim partnerima, tj. vlastima Zato za njima nema eksploatisanih radnika u (njihovoj režiji, mimikričnim) „sindikalnim“ „povorkama“.


Luksuzna ograda od kovanog gvožđaMožda je svako stepenište nemoguće bez pouzdane, funkcionalne i lepe ograde. Zahvaljujući njegovom prisustvu, uobičajeni koraci postaju atraktivni estetski izgled i skladno se uklapaju u jedan ili drugi …\nZa svakog vlasnika male prigradske oblasti izvan grada, pre svega, postoji ozbiljan problem da ga zaštiti od ostalih. Ovo se može dogoditi zbog sasvim prirodnih uzroka. Prvo, ova oznaka teritorije, koja je izgradila ogradu, odredićete granice vaše …\nŠahovska ogradaOgrada je sastavni deo rasporeda bilo kojeg zemljišta. Teško je zamisliti strukturu oko koje se ograda neće nalaziti. Na kraju krajeva, to čini, na primer, kuća relativno nepristupačnu za neželjene goste, daje celom zemljištu određenu …\nOgrada ogradaSve vrste metalnih ograda i ograda su izrađene od različitih građevinskih materijala, iako imaju istu namjenu. Za montažu elemenata, uglavnom čelik i liveno gvožđe koriste se u obliku profila, ojačanja, žice i limova. Cijeli sastav može …\nOgrade su ukorenjene u drevnim vremenima. On je služio kao odbrana od predatora i bio pouzdana barijera protiv različitih neprijatelja. Danas ljudi, koji su zaplenili zemlju, prvo se pitaju kako napraviti ogradu u zemlji.Među glavnim svrhama za koje …\nMnogi industrijski objekti, proizvodne lokacije i teritorije javnih institucija trebaju sigurnosne barijere. Takođe je neophodno osigurati sigurnost ljudi koji rade u opasnim uvjetima, na primjer, u blizini postojeće opreme. Mačonska ograda, koja je …\nStepenice za ogradu nisu samo neophodna mjera, zasnovana na sigurnosnim zahtevima, već i dekoracija enterijera. U privatnoj kući, pomoću koraka, kombinovani su ne samo dva ili više sprata, već se u atmosferu smeštaju i nota sofisticiranosti. U …\nOriginalna ogradaOgrada na dachi obavlja nekoliko funkcija odjednom: ona odvaja teritoriju sa susednih lokacija, blokira je od pratećih očiju i štiti od stranog prodiranja. Ali, on takođe igra poslednju dekorativnu ulogu, jer su gosti prvi koji …\nUređenje dečijih predškolskih ustanova i teritorija oko njih podleže posebnim zahtevima, koje uređuju SNiP, SanPiN i šifre zgrada odeljenja. Značajna pažnja posvećena je i onome što bi trebalo da budu ograde za vrtić, kao i ograde za stepenice u …\nMačevanje na putevima je važan element sigurnosti pešaka.Mi smo navikli da vidimo metalne pješačke ograde duž puteva. Ovi modeli štite pešake od udaranja automobila. Istovremeno, sprečavaju pešake da impulsivno ili slučajno izlaze iz kolovoza, čime …


14. 09. 2021. u 11:31 18 komentara 2859 prikaza\nBin Laden bi bio zadovoljan današnjom Amerikom


Ивица Дачић за Српски телеграф: Макрон није против разграничења | Socijalistička partija Srbije\nIvica Dačić za Srpski telegraf: Makron nije protiv razgraničenja Vesti\n16 maja, 2019 u 11:49\nMinistar spoljnih poslova i predsednik Socijalističke partije Srbije Ivica Dačić komentarisao je najavljen susret francuskog predsednika Emanuela Makrona i srpskog predsednika Aleksandra Vučića, koji će biti održan u Beogradu 16. jula.\n– Makron može biti ključni čovek u razgovorima oko kosovskog pitanja. Njegovo angažovanje i uključivanje u traženje rešenja moglo bi da bude ključno za nastavak dijaloga. Moje mišljenje je da bi on mogao da nam bude od koristi s obzirom na to Makron nije protiv razgraničenja – ocenjuje Ivica Dačić, šef srpske diplomatije, u izjavi za Srpski telegraf.\nDa nije političar koji ima crvene linije kada je u pitanju rešenje kosovskog čvora, Makron je pokazao i na samitu u Berlinu, gde je, prema pisanju francuskih i nemačkih medija, otvoreno i žustro stao nasuprot kancelarki Merkel. Makron, kažu, od Haradinaja je tražio ukidanje taksi, kako bi se napravio kompromis i otvorila mogućnost za nastavak dijaloga.


Test: Zvezda u ''generalci'' dobila i BATE! | BN\nTest: Zvezda u ''generalci'' dobila i BATE!\nCrveno-beli u generalnoj proveri pred nastavak prvenstva savladali šampiona Belorusije, 2:1. Džošua Parker dvostruki strelac. Golman Rajković kapiten.\nFudbal 15.02.2015 | 15:10\nNedugo posle dolaska u Crvenu zvezdu, centarfor Džoua Parker (24) samouvereno je tvrdim, engleskim akcentom izjavio za MONDO: "Najbolji sam napadač u Srbiji".\nReprezentativac Antigve i Barbude svesno je tako preuzeo veliku odgovornost na sebe, prihvativši krupna očekivanja navijača. U generalnoj i najtežoj proveri Zvezde u Turskoj, pred povratak u Beograd, pokazao je da se dobro oseća u crveno-belom.\nCrvena zvezda - BATE 2:1 (1:1)\nBivši igrač Kvins Parka, Oldama, Oksforda i Domžala postigao je dva gola u generalnoj probi tima Nenada Lalatovića za nastavak prvenstva i utakmicu protiv Radničkog u Nišu, sledećeg vikenda.\nPrvi put, zatresao je mrežu u 13. minutu, na centaršut Darka Lazovića. Šutirao je glavom i izjenačio rezultat na 1:1, s obzirom na to da je BATE poveo tri minuta ranije, udarcem Vitalija Radionova posle gužve u kaznenom prostoru.\nKonačnih 2:1, Parker je postavio u 50, minutu, iskoristivši grešku golmana Širokova. Odbijenu loptu prosledio mu je Nenad Gavrić, a Parker je lako još jednom bio precizan, na radost saigrača i stručnog štaba.\nTrener šampiona Srbije izveo je na teren ekipu u sastavu: Rajković, Cvetković, Pavićević, Lazić, Anđelković, Kovačević, Bosančić, Savićević, Gavrić, Lazović, Parker.\nBosančić je zbog pretrpljenog udarca napustio teren u 52. minutu i prepustio mesto Mihailu Ristiću. Osim njega, u crveno-belom dresu nastupio je i napadač Petar Orlandić, koji je odigrao poslednjih desetak minuta umesto dvostrukog strelca.\nKapitensku traku od početka utakmice poneo je golman Predrag Rajković, iako je bilo očekivano da posle povrede Aleksandra Lukovića tu ulogu preuzme Darko Lazović.


Region Autor:Al Džazira, Srna21. okt. 202118:279 komentara\nVisoki predstavnik međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini Kristijan Šmit je oštro osudio poslednje poteze vlasti u Banjaluci i poručio da to tako neće završiti.\nZašto da ljudi i njihovo zdravlje ispaštaju zbog političkih igara? Vrlo sam strog i moram da kažem da se ovo ovako neće završiti, kazao je Šmit u intervju za Al Džazira Balkans.\nŠmit je rekao da Predlog zakona o lekovima i medicinskim sredstvima Republike Srpske predstavlja ozbiljno osporavanje nadležnosti i nesmetanog funkcionisanja Agencije za lekove i medicinska sredstva Bosne i Hercegovine.\nDodik: Američka ambasada u Sarajevu epicentar nestabilnosti u BiH\nDodik je ocenio da bi bilo dobro za sve u Bosni i Hercegovini da američka ambasada u Sarajevu prestane sa pretnjama i držanjem lekcija o ustavnosti i kršenju Dejtonskog sporazuma.\nNjihove pretnje su, balkanskim vokabularom rečeno, siledžijske. Sve vreme svog delovanja su na fonu muslimanskog projekta BiH, lažno se predstavljajući da navodno prave funkcionalnu državu, a u suštini rade za muslimane i pravljenje njihove muslimanske države, kazao je Dodik.\nPrema njegovim rečima, te njihove priče samo su dokaz više da su oni, u stvari, Ustavni sud Bosne i Hercegovine, zajedno sa onima koji su uz stalnu pretnju silom i sankcijama masovno, uporno i cinično kršili Dejtonski sporazum.


Šeik Muhamed bin Zajed pozdravlja Srbiju | Mondo Portal\nSeik Muhamed bin Zajed Ana Brnabic\nPremijerka Srbije Ana Brnabić razgovarala je danas u Abu Dabiju sa princem prestolonaslednikom šeikom Muhamedom bin Zajedom Al Nahjanom, uoči početka obeležavanja Nedelje održivog razvoja. Ona je prenela pozdrave šeika građanima Srbije...\nAna Brnabić uae\nПоздрав за шеика. Нек истопи мало злата из своје лимузине и обнови нам Пролом бању.\n13.01.2020. / 16:24\nОдрживи развој то ми звучи као оно липши магарче до зелене траве, а и када долипшеш држаће те на дистанци да се превише не наједеш...\nUpravo gledate Ubuduće NAJVIŠE dvoje u šetnji, bez grupisanja 5 Info video Pre 13 min Predsednik Srbije Aleksandar Vučić objavio nove mere u borbi protiv korona virusa - duži policijski čas vikendom,...\nUpravo gledate "Mnogo smo gluposti u Valjevu napravili, srce me boli" 22 Info video Pre 52 min Ovako je predsednik Srbije Aleksandar Vučić opisao situaciju sa širenjem korona virusa u Kolubarskom okrugu...\nUpravo gledate "Nije se desilo da lekar zarazi pacijenta" 6 Magazin video Pre 18 min Dr Darija Kisić Tepavčević o stanju u Ćupriji i vestima da ima mnogo zaraženog medicinskog osoblja.


Maske za goveda u cilju smanjenja emisije metana – AGRO VESTI by agronews.rs\nMaske za goveda u cilju smanjenja emisije metana\nHome agro danas Maske za goveda u cilju smanjenja emisije metana\nMay 12, 2020 | agro danas, Aktuelno, Poljoprivreda, Svet, Vesti, Zanimljivost, Zaštita životne sredine, Životna sredina\t|\nUjedinjene nacije procenjuju da 15 odsto globalnih emisija uzrokuje stočarstvo, a značajan deo odlazi na uzgoj goveda. Poznato je da krave najviše metana ispuštaju kroz nos i zato je startup kompanija Zelp iz Velike Britanije osmislila masku koja to sprečava\nIz kompanije poručuju da će ovaj proizvod biti komercijalno dostupan sledeće godine, a Majkl Van Ambur, profesor nauke o životinjama za Economic Times izjavio je kako su potrebne proverene studije koje potvrđuju njenu efikasnost.\n”Poželjno je sve što bi moglo značajno da smanji emisiju metana. O tome razmišljaju i trgovci i farmeri, a to je budućnost i ono čime ćemo morati da se bavimo“, rekao je Džud Kaper, savetnik za održivost stočarstva u Harvelu.\nPočetna godišnja pretplata iznosi 45 dolara (oko 4.900 dinara) po kravi, a pristup podacima za praćenje stoke putem GPS-a plaćaće se naknadno.\n”Proizvođači mlečnih proizvoda i goveda imaju vrlo male marže, tako da bi svako ulaganje bez vraćanja uloženog za njih bilo pogubno“, kaže Van Ambur.\nVlasnik kompanije Frančesko Noris ističe kako će farmeri taj trošak moći da nadoknade, jer će njihovi proizvodi odgovarati klimatskim zahtevima na osnovu čega će dobiti sertifikat. Iz kompanije kažu da su napravili i sopstvena istraživanja u Sjedinjenim Američkim Državama i Velikoj Britaniji, a pokazuju da su kupci spremni da plate više za govedinu koja proizvede niže emisije metana.\n”Problem se neće rešiti bez radikalnih poteza. Neki će se potrošači odlučiti za vegetarijanstvo, a neki će jesti manje govedine. Želimo da omogućimo ljudima mogućnost da pri kupovini mesa i mlečnih proizvoda izaberu one proizvode s manje štetnim uticajem za klimu“, zaključuje Noris.\nTags: maske za govedametanzaštita životne sredine


Bugarska proteruje dvojicu ruskih diplomata: Note su uručene bez priloženih dokaza | Region | Novosti.rs\nNovosti online | 24. januar 2020. 16:21 | Komentara: 0\nAmerički diplomata džipom UBIO Milanku, pa hteo da pobegne: Porodica za pet godina NI SAUČEŠĆE nije dobila, dok pravosuđe sipa so na ranu\nPrema navodima Ambasade Rusije — note su uručene bez priloženih dokaza o tome da su se ruske diplomate u Bugarskoj bavile delatnošću koja nije u skladu sa njihovim statusom.\n„Moskva zadržava pravo da preduzme mere kojima će odgovoriti na proterivanje ruskih diplomata iz Bugarske“, navedeno je u saopštenju.\nNavedeno je da će saradnici Ambasade napustiti Bugarsku u naznačenom roku.\n„Smatramo da odluka bugarskih vlasti da objavljuje ove informacije pre zvaničnog obaveštavanja Ambasade nije u skladu s tradicionalno konstruktivnim duhom odnosa naših država", navedeno je u saopštenju.


PUBLIKACIJE – CEGAS\nOvo istraživanje predstavlja pilot studiju koja treba da posluži kao osnova i smjernica za buduća istraživanja o potrebama, položaju, stavovima mladih o obrazovanju, društvenim problemima, zaposlenju i društvenoj inkluziji u Crnoj Gori, kao i osnov za preporuke na podacima zasnovanih javnih politika. Cilj je i utvrditi i predložiti adekvatnu metodologiju za dalje izučavanje, sa krajnjim ciljem boljeg poznavanja ove problematike zarad unaprijeđenja odnosa i komunikacije potreba i problema mladih sa institucijama i donosiocima odluka u Crnoj Gori.\nPredmet ovog istraživanja su potrebe, položaj i stavovi mladih o obrazovanju, društvenim problemima, zaposlenju i društvenoj inkluziji u Crnoj Gori.\nPilot studija: Mladi o društvuPreuzmi dokument\nOvdje možete preuzeti publikaciju, nastalu tokom projekta “Odluka o ukidanju bezakonja”, a koja predstavlja analizu primjene zakonodavnog okvira u oblasti crnogorskog državljanstva.\nAutorka ove publikacije je Marija Popović Kalezić, a koautor Nikola Mumin.\nAnaliza makroekonomskih indikatora stanja crnogorske privrede, budžeta i uloge lokalnih samouprava.\nAutor ove publikacije je Nikola Mumin, član CEGAS-a.\nOvdje možete preuzeti publikaciju na našem i na engleskom jeziku:\nKoraci za pisanje predloga javne politike\nOvaj priručnik je napravljen sa ciljem edukacije svih zainteresovanih građanki i građana o pisanju predloga javnih politika.\nAutori ove publikacije su Boris Marić, izvršni direktor CEGAS-a i Jovana Marović, izvršna direktorica Politikon mreže.\nKoraci za pisanje kratkog predloga javne politikeDownload\nOvdje možete preuzeti našu publikaciju na temu servisa elektronskih peticija u Crnoj Gori. U njoj možete naći uputstvo za podošenje zvanične e-peticije Vladi Crne Gore, kao i neke preporuke za unaprijeđenje samog servisa.\nePeticija – Servis protiv građana?Download\nAnaliza je pripremljena u okviru projekta ” Djelotvorno do vladavine prava-upravni postupak u službi građana” koji je podržala Mreža za afirmaciju nevladinog sektora – MANS. Sadržaj analize predstavlja isključivu odgovornost autora i ni na koji način ne odražava stavove MANS-a.\nMožete je preuzeti / otvoriti na linkovima ispod:\nODLUKE BEZ SNAGE-GRAĐANI BEZ PRAVA – Policy paperDownload\nClick to access Odluke_bez_snage_Građani_bez_prava.pdf\nIzdavač: Centar za građansko obrazovanje-CEGAS\nAutori: Boris Marić, Mr Sergej Sekulović\nUrednik: Boris Marić\nUl.Marka Miljanova 27, Podgorica, Crna Gora\nU Podgorici, oktobar 2019.godine


Humanost sportskih veterana Novog Sada | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Humanost sportskih veterana Novog Sada\nVIDEO K9: Više od 220.000 dinara prikupila je Asocijacija sportskih veterana u petak uveče na humanitarnoj večeri koju su organizovali za pomoć oboleloj Nadi Šljukić Drvenjak, bivšoj rukometnoj reprezentativki Jugoslavije.\nOko 250 članova Asocijacije sportskih veterana, koju čine legende novosadskog sportapočeli su sa akcijama najavljenim prilikom formiranja Asocijacije krajem juna.\nNa humanitarnoj večeri pre tri dana prikupili su 221.000 dinara pomoći Nadi Šljukić Drvenjak, nekadašnjoj našoj rukometnoj reprezentativki, članici šampionskog železničara, koja je obolela i nalazi se u teškom materijalnom stanju.\nPored druženja, Asocijacija sportskih veterana uručivanjem priznanja obeležila je tri velika jubileja, 55 godina od osvajanja zlatne olimpijske medalje u rvanju Branislava Simića, pola veka od osvajanja prve titule šampiona države Ženskog košarkaškog kluba „Vojvodina“ , kao i 3 decenije od osvajanja druge šampionske titule Fudbalskog kluba „Vojvodina“.\nPovod druženju je, kako je istakao organizator manifestacije dr Jovan Pejčić, da se naši sportisti, osvajači olimpijskih, svetskih i državnih medalja, prisete sjajnih rezultata, ali i da daju smernice mladima i podrže ih u njihovim nastojanjima ka ostvarenju ciljeva.\nPrethodni tekstPočinje očitavanje potrošnje tople vode za oktobar\nSledeći tekstProslavljen Dan Galerije Matice srpske


Kompleks Papaikonomu se nalazi u Potosu, nedaleko od hotela Alexandra Beach, udaljena oko 200 m od centra, na samoj plaži. Kompleks vila Papaikonomu čini pet zgrada u istom dvorištu.\nNa odličnoj je poziciji i izlazi na sopstvenu plažu. U sklopu kompleksa je dvorište sa manjim đakuzi-bazenom, roštiljem i parkingom. Gostima je na raspolaganju velika zajednička terasa sa prelepim pogledom na more, okružena palmama i visokim borovima, čije krošnje obezbeđuju prirodnu hladovinu tokom čitavog dana.\nPrednost vile je i njena lokacija, nedaleko od centra Potosa, a ipak izdvojena od buke i gužve. Zbog svoje pozicije, samog ambijenta i različite strukture smeštajnih jedinica, pogodna je za sve strukture gostiju, kako za parove, tako i za porodice sa decom.\n25% POPUSTA NA SMEŠTAJ ZA UPLATE U CELOSTI - VAŽI ZA SMENE 23.05.- 02.06. i 02.06.-12.06.\nKuhinja, Klima, Kupatilo, Peškiri, Frižider, Internet, Balkon / Terasa, LCD TV, Parking, Bazen, Dvorište, Garnitura za sedenje na terasi, Roštilj\nPravi kvalitetKomentar ostavio Sinisa\nVila Papaikonomu je jedna od najboljih u kojoj je moja porodica bila. PRava vila za porodicu. Cena za Tasos dobra, uvek moze nize (Dodato 19.11.2018.)\nVaš utisak za: VILA PAPAIKONOMU I - Potos / Tasos


Niški Portal | Ponovo horor na niškim ulicama – ponovo stradao pešak\nnedelja 31-05-2020 07:57\nSinoć oko 22,30 časova u ulici Cara Dušana u centru Niša, ispred stambenog objekta sa brojem 90, teško je povređen pešak. Na Nišliju čiji identitet nije saopšten, a koji je ulicu prelazio na pešakom prelazu naleteo je i svom silinom ga udario, putnički automobil marke „škoda-oktavija“.\nPovređeni pešak, koga je vozilo udarilo i odbacilo na vetrobran, odakle je pao na kolovoz, prebačen je hitno u Urgentni centar niškog Kliničkog centra. Iz ove ustanove javljaju da su povrede glave, ruku i nogu, koje je pešak zadobio veoma teške zbog čega je povređeni zadržan na lečenju.\nSaobraćajnu nezgodu izazvao je četrdesetčetvorogodišnji vozač iz Niša, koji nije poštovao saobraćajnu signalizaciju i koji se nije zaustavio ispred pešačkog prelaza da propusti pešake. Uviđaj na mestu sudara izvršili su pripadnici saobraćajne policije niške PU.