ZASTRAŠUJUĆE OTKRIĆE: "Više od pola miliona migranata je dobilo srpska dokumenta, i svi će biti naseljeni u Srbiji!" (VIDEO) | Web-Tribune.com\nHome / U FOKUSU / ZASTRAŠUJUĆE OTKRIĆE: „Više od pola miliona migranata je dobilo srpska dokumenta, i svi će biti naseljeni u Srbiji!“ (VIDEO)\n11. novembra 2017.\tU FOKUSU 1 Comment\nPrevious POČINjE RAT! Saudijska Arabija naredila svojim građanima: SMESTA bežite iz OVE DRŽAVE!\nNext OTKRIVENA PRAVA NOSTRADAMUSOVA PREDVIĐANJA ZA 2018. GODINU – ZBOG OVOGA ĆE MNOGI IMATI NESANICU


FILM..... - Page 3\nNaslov komentara: Re: FILM..... 28.09.15 0:51\nOdličan tekst o kultnom filmu, vjerojatno niste znali sve o tome kako je snimljen:\nNisu imali veru niti u sebe niti u film, Jedini je Pavle Vuisić gajio nadu i sav svoj napor uložio u njega...\nNaslov komentara: Re: FILM..... 28.09.15 21:28\nKondukter je dva puta cijepao (kidao) kartu za cicu\nNaslov komentara: Re: FILM..... 28.09.15 21:41\nČiča je htio, al' je ovaj rekao da je protiv pravila.\nOgulio je putnike poslije na gumi, mesu i rakiji.....\nNaslov komentara: Re: FILM..... 28.09.15 22:05\nPogledaj scenu poslije cicine ponude "ili pet, ili nista", kad odgurne ruku sa iskunutom kartom, a onda scena poslije zatvaranja vrata ispred lovca, kad cica placa kartu.\nNaslov komentara: Re: FILM..... 28.09.15 22:10\nNe vidim da je čiča kupio pet karata.....\nNaslov komentara: Re: FILM..... 28.09.15 22:44\nPa nije kupio, niti sam to rekao. Greska rezisera je da je dva puta kidao kartu, a naplatio jednu.\nKoja ti je najjaca scena?\nNaslov komentara: Re: FILM..... 28.09.15 22:49\nNe mogu ništa odvojit, cijeli film je urnebes.\nNaslov komentara: Re: FILM..... 28.09.15 22:59\nObrati paznju na onu kad kondukter ispusta (sa relativne visine za njegovo doba) oraca iz ruku. To nije bio kaskader, a i vidi se da je scena autenticna.\nNaslov komentara: Re: FILM..... 07.10.15 7:20\nSlično Bojniku, pre neku noć nisam mogao zaspati ali tek kada sam se probudio oko 04:00,\ni na kanalu tv100 počnem da gledam iz sredine film Across The Universe.\nOduševio me tako da sam od sina tražio da mi skine ceo ali sa prevodom pesama.\nRazlog je verovatno čudan dok se ne objasni. Film je iz 2007. godine i radnja je\nbazirana na tekstovima pesama Bitlsa, ali osim Džoa Kokera sve ostalo pevaju glumci izvođaći.\nKo voli njihove pesme neka ga obavezno pogleda garantujem dva sata i 17 minuta\nEvo zvanična najava\n013gonzo: komentar modifikovan dana: 13.10.15 16:58; prepravljeno ukupno 1 puta\nNaslov komentara: Re: FILM..... 07.10.15 9:48\novakvu preporuku ću uprazniti preko vikenda (obićno tada na TV nema ništa).\nIzvadio sam neki dan iz naftalina na VHS-u Priču sa zapadne strane, ima par filmova koje čovjek mora imati u svojoj kolekciji.\nNaslov komentara: Re: FILM..... 13.10.15 16:30\nSudbina nekada zaista ima smisla za humor! To je na sebi osetio Nenad Kostić koji je kao dečak davne 1980. debitovao u čuvenom filmu “Ko to tamo peva” i jednako čuvenoj duet pesmi “Za Beograd”!\nNaslov komentara: Re: FILM..... 13.10.15 17:03\nSvaka cast Max Blitz ovo si dobro iskopao.Prvi put cujem o sudbini ovog simpaticnog glumca naturscika iz kultnog filma ko to tamo peva.\nKada prvi put dodjem u Bg gledacu da se provozam sa njim uz obavezno "vozi Misko"\nps rijetko ocjenjujem i dajem pluseve adminima-ovo je zaista zasluzen +\nNaslov komentara: Re: FILM..... 18.10.15 2:24\nNaslov komentara: Re: FILM..... 18.10.15 22:05\nJoš sat vremena, tko je u prilici gledat na TV.\nNaslov komentara: Re: FILM..... 22.10.15 22:52\n'The Road Warrior' (Mad Max II)\nNaslov komentara: Re: FILM..... 14.11.15 3:20\nNovi nastavak sage Ratovi zvijezda koji se događa 30 godina nakon radnje filma Ratovi zvijezda VI: Povratak Jedija (1983). u kinima od 17.12.\nUloge: Harrison Ford, Mark Hamill, Carrie Fisher...!\nNaslov komentara: Re: FILM..... 14.11.15 13:49\nPa jel ima uopće VHS rekordera za kupiti. Imam na tavanu pun sanduk originalnih filmova na VHS kazetama ali ih nemam na čemu gledati.\nNaslov komentara: Re: FILM..... 16.11.15 21:25\npa u svakoj tzv. medija prodavnici / servisu može se u bgd za evro - sat da prebace podaci sa vidoje kaseta na DVD.\nUpozore ako nađu na kraju neke porniće he he he pitali me pa zato znam.\nNaslov komentara: Re: FILM..... 16.11.15 22:31\nImaš li predodžbu koliko vremena i novca bi potrošio za prebacivanje 400 - tinjak filmova sa VHS kazeta na DVD.\nNaslov komentara: Re: FILM..... 16.11.15 22:34\nvremena vrlo malo a novaca dosta, tako da se možda ipak isplati kupiti VHS rekorder i tv karticu za PC, pa onda kreneš\nkasetu po kasetu...\nTih VHS sokočala ima na kupujem-prodajem i ostalim internet malim oglasima...\nNaslov komentara: Re: FILM..... 09.12.15 16:23\nZanimljiv osvrt filmskog kritičara Nenada Polimca na knjigu režisera Slobodana Šijana...\nObrađuje Šijanovu tezu o sklonosti Zapada prema romskoj egzotici i nemaru prema kultiviranim izdancima socijalističkih kinematografija.\nJesu li Romi zbilja bili 'međunarodna putovnica' srpskog filma kako je tada zapisao Šijan. Teza nije bez vraga. Godine 1967., 'Skupljači perja' Aleksandra Petrovića primljeni su u službeni program festivala u Cannesu, producent Avala film iz Beograda nije štedio novac i priredio je raskošan prijem na kojem su svirali romski glazbenici, svijet su obišle fotografije na kojima glavni glumac Bekim Fehmiu zaljubljeno pleše s članicom žirija Shirley MacLaine, a film je poslije podijelio veliku nagradu žirija s 'Događajem' Josepha Loseyja. U svijetu je distribuiran pod efektnijim naslovom 'Sreo sam i sretne Cigane' i posvuda postigao zapažen uspjeh.\nNaslov komentara: Re: FILM..... 09.12.15 17:53\nTu,na planini Duplje pri Krnskem jezeru je bila prava,pravcata\nkinodvorana med 1. vojno.\nMislim,da vhodna vrata še obstajajo.\nNaslov komentara: Re: FILM..... 23.12.15 22:13\nNaslov komentara: Re: FILM..... 10.01.16 1:06\nTako se čekalo u redovima za karte za filmske hitove...\nNaslov komentara: Re: FILM..... 10.01.16 14:18


РЕМИ РАДНИЧКОГ И СЛАВИЈЕ | FK Radnički Niš\nREMI RADNIČKOG I SLAVIJE\nFudbaleri Radničkog remizirali su sa Slavijom iz Sofije rezultatom 2:2, u međunarodnoj prijateljskoj utakmici na stadionu Čair.\nOve dve ekipe su pre mesec dana odmerile snage u glavnom gradu Bugarske, a i tada je bilo nerešeno (0:0).\nTrener domaćih Milan Đuričić na teren je poslao ozbiljan sastav, a njegovi izabranici su od prvog minuta preuzeli kontrolu na sredini terena i prvu priliku stvorili u trećem minutu. Pavkov je grudima spustio loptu za Sašu Stojanovića, čiji je oštar udarac sa 16 metara odbranio golman Slavije Gerija.\nSaša Stojanović je u prvom poluvremenu bio veoma raspoložen, upotrebljivim loptama je razigravao saigrače, a u 20. minutu primpremio je novu šansu za svoj tim. On je tačnim pasom pronašao Pavkova u kaznenom prostoru, ovaj odložio loptu na drugu stativu do Dušana Živkovića, koji je oklevao sa šutem, pa je bio izblokiran.\nNajbliži golu domaći su bili u 28. minutu. Petrović je centrirao sa desne strane, pronašao usamljenog Slavišu Stojanovića u petercu, ali je ovaj loše zahvatio loptu i poslao je pravo do dobro postavljenog Gerije.\nApsolutna nadmoć Radničkog u prvom poluvremenu krunisana je u 35. minutu. Stanković je probio odbranu Slavije po levom boku, ušao u šesnaesterac, šutirao pravo u Geriju, a lopta se odbila do Milana Pavkova, koji ju je iz neposredne blizine rutinski poslao u mrežu, za 1:0.\nDrugo poluvreme počelo je u istom ritmu, Radnički je “mleo” desetoplasiranu ekipu bugarske lige na sredini terena, ali lopta posle pokušaja Slaviše Stojanovića, Nome i Pavkova nije htela u gol.\nSaša Stojanović je u 66. minutu odlično izveo slobodan udarac, gađao je u svom stilu pod samu prečku, a sjajnom intervencijom istakao se Emanuel Gerija. Nakon ove situacije usledio je korner za domaće i kolosalna šansa za Ivanovića, koji je bio najbolji u skoku i glavom sa sedam metara poslao loptu zamalo iznad prečke.\nGosti, koje sa klupe predvodi srpski stručnjak Zlatomir Zagorčić, za 70 minuta igre nisu izveli nijednu konkretnu napadačku akciju, a Radnički je u 71. minutu propustio najbolju moguću priliku da reši ovaj meč.\nOmar Abud je u svom kaznenom prostoru oborio Dušana Živkovića, sudija Danilo Grujić pokazao je na belu tačku, a penal je izuzetno loše izveo Slaviša Stojanović i poslao loptu visoko preko gola.\nI kako to u fudbalu biva, posle niza promašaja usledila je surova kazna. Slobodan udarac za Slaviju na 20 metara od gola u 76. minutu izveo je Mateus Biši, šutirao silovito, a lopta je udarila u živi zid, promenila smer i prevarila Mladena Živkovića, za 1:1.\nIgra Nišlija se potpuno raspala po primljenom golu, defanzivci su paničili, gosti se okuražili, pa su izveli nekoliko opasnih napada. Štoper Radničkog Miladinović je u 88. minutu u padu zahvatio loptu rukom u svom šesnaestercu, pa je Grujić dosudio još jedan penal. Kazneni udarac za Slaviju sigurno je izveo Vladislav Uzunov i zakucao loptu pod prečku, za 1:2.\nRadnički je u sudijskoj nadoknadi vremena svim silama krenuo u napad i uspeo je da izjednači bukvalno u poslednjoj sekundi. Korner je izveo Dušan Živković, a u velikoj gužvi ispred samog gola odlično se snašao Ivan Miladinović i udarcem nogom iz sve snage savladao raspoloženog golmana Geriju.\nRADNIČKI-SLAVIJA 2:2 (1:0)\nNiš, 8. novembra-stadion Čair. Gledalaca: 100. Sudija: Danilo Grujić (Niš). Strelci: 1:0 Pavkov 35.- 1:1 Mateus 76.- 1:2 Uzunov 88. iz penala.- 2:2 Miladinović 90. Žuti kartoni: Miladinović (Radnički), Abud (Slavija).\nRADNIČKI: M. Živković, Petrović (od 82. Mijailović), N. Stanković, Simunović (od 46. F. Stanković), Miladinović, Tomić, Noma (od 82. Krstić), Saša Stojanović (od 70. Jovanović), Pavkov (od 63. Ivanović), D. Živković, Slaviša Stojanović.\nSLAVIJA: Geria, Martinov, Venkov (od 60. Abud), Velev (od 70. Šemerdijev), Šokolarov, Mateus, Uzunov, M’ba, Velkov (od 60. Petrov), Galin Ivanov (od 70. Stamatov), Burov (od 60. Georgi Ivanov).\nŠef stručnog štaba Radničkog Milan Đuričić izneo je svoje impresije nakon meča:\n-Prezadovoljan sam kako smo igrali 75 minuta, ali smatram da smo morali da u tom periodu imamo ubedljivo vođstvo. Igrači su uradili ono što sam tražio od njih, imali smo posed lopte, stvarali šanse, ali nije nas htela ni sreća. Po primljenog golu javili su se određeni problemi, uvukao se strah i na tom segmentu ćemo morati još puno da radimo. Sve u svemu zadovoljan sam i mislim da ćemo spremni ući u narednu prvenstvenu utakmicu protiv lučanske Mladosti. Do tog meča ima još devet dana i to je dovoljno vremena da ispravimo nedostatke u našoj igri- jasan je Đuričić.\n« MRKIĆ POZVAN U MLADU REPREZENTACIJU\nRADNIČKI ŽRTVA PRAVNOG NASILJA »


Podrška Hamzi Aliću Istaknuto\n- Želja nam je da tri četvrtine sredstava osiguramo na ovaj način, u lokalnoj zajednici, a da očekujemo jednu četvrtinu iz Federacije i države, kazao je danas Suad Kaknjo, predsjednik AK „Zenica“.\nHamzin lični rekord od 20,56 metara je iz 2008. godine. Njemu predstoje dvoranska prvenstva Balkana i svjetsko, koja će se održati u Istanbulu, a očekuje se da će na jednom od narednih takmičenja potvrditi olimpijsku normu i sa više samopouzdanja pripremati se za nastupe u Istanbulu i Londonu.\nfoto: J. Hadžić/Dnevni avaz\nČitano 1385 puta\nViše iz kategorije: « Čelik 07 prvi u Holandiji Čelik 78 : Mladost 75 »


Vreme - EPS i zagađenje životne sredine: Misterija odsumporavanja\nVREME 1514, 9. januar 2020. / VREME\nEPS i zagađenje životne sredine:\nKako to da je i nakon ugrađivanja postrojenja za smanjenje sumpora u dimu iz Termoelektrane "Kostolac B", emisija ove zagađujuće materije tokom 2018. bila višestruko veća od dozvoljene\nBila je sredina jula 2017. godine, a novopostavljena predsednica Vlade Srbije Ana Brnabić izjavila je u Kostolcu da je "u saradnji sa Kinom završen projekat izgradnje postrojenja za oslobađanje od sumpora dimnih gasova u blokovima B1 i B2 u Termoelektrani ‘Kostolac B’". Mediji su tada podsetili da je vrednost ovog poduhvata bila 130,5 miliona dolara, a da su radovi na izgradnji sistema odsumporavanja počeli u maju 2014. godine.\nZašto se uopšte odsumporava dim koji izlazi iz termoelektrana? Zato što sumpor-dioksid (SO2), koji je jedan od proizvoda paljenja uglja, štetno utiče na zdravlje ljudi – izaziva respiratorne i kardiovaskularne bolesti, dovodi do stvaranja kiselih kiša, a ujedno učestvuje u stvaranju tzv. sekundarnih suspendovanih čestica (PM), koje su izuzetno opasne po zdravlje ljudi.\nSumpor-dioksid je samo jedna od materija koje emituju termoelektrane zagađujući životnu sredinu (tu su još i suspendovane čestice i azotni oksidi) na čije se smanjenje Srbija obavezala još 2006. godine, kada je ratifikovala svoje članstvo u Energetskoj zajednici.\nSrbija je bila obavezna da od početka 2018. godine primeni Direktivu o velikim ložištima Evropske komisije, kojom bi znatno bilo smanjeno emitovanje pomenutih materija. To je trebalo da bude urađeno na dva načina – putem Nacionalnog plana za smanjenje emisija (National emission reduction plan – NERP), tako da se svake naredne godine emisije štetnih materija iz velikih postrojenja smanjuju, a četiri postrojenja bi trebalo da se postepeno ugase do kraja 2023. godine.\nMeđutim, prema poslednjem izveštaju Energetske zajednice (iz novembra 2019), Vlada Srbije još uvek nije usvojila NERP, "što znači da elektrane moraju individualno da se prilagode graničnim vrednostima emisije" iz Direktive Evropske komisije. "Uprkos ponovljenim podsećanjima Sekretarijata (Energetske zajednice) i uprkos zaključku strateške procene životne sredine, do sada nije usvojena finalna verzija NERP-a", piše i dalje na sajtu Energetske zajednice.\nIpak, iz Ministarstva zaštite životne sredine za "Vreme" kažu da se "NERP već primenjuje u skladu sa odredbama Uredbe o graničnim vrednostima emisija zagađujućih materija u vazduh iz postrojenja za sagorevanje", i da je "Ministarstvo rudarstva i energetike dostavilo izveštaj o sprovođenju NERP-a za 2018. godinu sekretarijatu Energetske zajednice".\nNo, natrag na Kostolac i sumpor-dioksid. Nakon što je ugrađeno to postrojenje za odsumporavanje dima koji izlazi iz termoelektrana u Kostolcu, razumno bi bilo da se očekuje znatno smanjenje emisije sumpor-dioksida u životnu sredinu, pošto je Kostolac, odmah nakon Termoelektrane "Nikola Tesla" (TENT), "zaslužan" za najveću emisiju ove materije.\nMeđutim, prema podacima Elektroprivrede Srbije (EPS) iz godišnjeg Izveštaja o stanju životne sredine u JP EPS, objavljenog u aprilu 2019, sve termoelektrane su tokom 2018. godine u atmosferu izbacile više od 355 hiljada tona sumpor-dioksida. Ta količina je viša od one iz 2017. godine i premašuje vrednosti dozvoljene NERP-om više od šest puta, a termoelektrane "Kostolac" su tek neznatno smanjile emisiju SO2 u odnosu na 2017. godinu.\nU izveštaju međunarodne organizacije Bankwatch iz decembra 2019. ("Uskladiti ili zatvoriti: Kako su termoelektrane na ugalj na Zapadnom Balkanu prekršile standarde za aerozagađenje i šta vlasti treba da urade povodom toga"), piše da je "slučaj TE Kostolac B1 i B2 posebno uznemirujući, s obzirom na to da je termoelektrana prošla kroz proces revitalizacije i da je kompanija China Machinery Engineering Corporation 2017. godine navodno dovršila ugradnju opreme za odsumporavanje i da se ona od tada koristi".\n"Jedina termoelektrana u Srbiji koja ima ugrađenu opremu za odsumporavanje dimnog gasa (FGD) prešla je granične vrednosti za SO2 koje NERP propisuje za doprinos tog postrojenja i to preko 14 puta", piše Bankwatch o "Kostolcu B" i navodi da je zahtev za dobijanje građevinske dozvole za ugradnju ove opreme podnet tek u novembru 2018, i da je (barem) dva puta odbijan.\nPrethodno je, u februaru 2019, organizacija HEAL izašla sa svojim izveštajem o uticaju termoelektrana na javno zdravlje. U ovom izveštaju se navodi da je, prema podacima iz 2016. godine, Termoelektrana "Kostolac B" najveći zagađivač u Evropi kada je reč o sumpor-dioksidu. Prema ovom izveštaju, na Zapadnom Balkanu postoji 16 zastarelih elektrana na ugalj koje ugrožavaju javno zdravlje i stvaraju ogromne količine materija koje zagađuju vazduh. Posledice ovih zagađenja su, piše u izveštaju, 3000 preuranjenih smrti godišnje, 8000 slučajeva bronhitisa kod dece i druge hronične bolesti "koje zdravstvene sisteme i privrede koštaju ukupno 6,1–11,5 milijardi evra".\nU oktobru 2019. je ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić kritikovao ovaj izveštaj HEAL-a: "Samo su trebali da dodatno naglase da je reč o podacima iz 2016, da je u međuvremenu Elektroprivreda Srbije uradila postrojenje za odsumporavanje dimnih gasova u ‘Kostolcu’", rekao je Antić a preneo RTS.\nI zbilja, u odnosu na 2016, u 2018. godini su TE "Kostolac" izbacile za 16 odsto manje sumpor-dioksida. Međutim, ovo smanjenje bi trebalo da bude znatno veće, piše Bankwatch, jer dostupna tehnologija "može da postigne smanjenje od oko 85–95 odsto", a i "sama procena uticaja na životnu sredinu za ovaj projekat pominje smanjenje emisija od 95 odsto".\n"Vreme" je stoga pitalo i EPS i Ministarstvo energetike da li su uređaji za odsumporavanje ugrađeni u TE "Kostolac" B1 i B2 u funkciji i da li uopšte rade. No, odgovori nisu stigli ni sa jedne adrese.\nJedini "trag" o trenutnom stanju postrojenja za odsumporavanje nalazimo u izjavama za medije – u oktobru je sajt Radija Boom93 iz Požarevca objavio izjavu Nenada Markovića, direktora za proizvodnju energije u kostolačkom ogranku EPS-a, da "novo postrojenje za odsumporavanje u TE ‘Kostolac B’ daje rezultate i da je procenat efikasnosti preko 97 odsto", te da su "dimni gasovi koji izlaze posle sistema za odsumporavanje do 200 mg po metru kubnom" i da su ovi rezultati u skladu sa evropskim direktivama.\nZnakovito je i da je tek u aprilu 2019. završena izgradnja pristaništa u blizini TE "Kostolac", kao deo aranžmana između Kine i Srbije, kojim bi trebalo da se iz "Kostolca" godišnje otprema 150.000 tona pepela i 100.000 tona gipsa. Inače, gips je nusproizvod odsumporavanja dima koji izlazi iz termoelektrane.\n"Elektrane su smanjile svoju emisiju suspendovanih čestica značajno, jer elektrofilteri ipak rade", kaže za "Vreme" Aleksandar Macura iz RES fondacije.\n"Srbija je tu, kada je reč o velikim ložištima, odnosno termoelektranama, manje-više u dozvoljenim nivoima. Možda ima nekih prekoračenja, na nekima od starijih objekata, možda čak negde ide i dvostruko više od dozvoljenog, ali to je pre izuzetak nego pravilo. I azotni oksidi su uređeni, ali sumpor je problem. Odsumporavanje ubedljivo najviše košta, a ujedno i troši dosta električne energije, odnosno smanjuje proizvodnju tih objekata i u suštini kvari ekonomsku računicu za te stare blokove", kaže Macura.\nU decembru 2019. Regulatorni institut za obnovljivu energiju i životnu sredinu (RERI) podneo je zahtev za vanrednu inspekciju nad termoelektranama u vlasništvu EPS-a.\n"Izveštaj JP EPS o stanju životne sredine u 2018. godini pokazuje da je samo Termoelektrana "Kostolac" emitovala tri puta više tona sumpor-dioksida, a Termoelektrana "Nikola Tesla" gotovo četiri puta više tona sumpor-dioksida nego što je bilo predviđeno da svih dvanaest postrojenja obuhvaćenih NERP-om emituje u 2018. godini.\nIpak, iako su postrojenja JP EPS-a obuhvaćena NERP-om emitovala ukupno 336.373 tone sumpor-dioksida u vazduh tokom 2018. godine, što je 6 puta više od dozvoljene emisije, prema javno dostupnim informacijama država nije preduzela mere koje bi obezbedile usklađenost emisija iz termoelektrana sa obavezama propisanim NERP-om", saopštio je RERI tada.\nEPS, odnosno posledice koje ovo najveće privredno društvo u državi ostavlja na životnu sredinu, bili su predmet i dva nedavna izveštaja državnih institucija – Fiskalnog saveta i Državne revizorske institucije (DRI).\nDRI u izveštaju o upravljanju industrijskim otpadom iz novembra 2019. piše da EPS nije postupio po projektu "sanacije, zatvaranja i rekultivacije deponije pepela i šljake ‘Srednje kostolačko ostrvo’, jer deponija nije zatvorena do jula 2015. godine kako je predviđeno glavnim projektom", zbog čega dolazi do "razvejavanja pepela u okolna naselja kao i do emisije zagađujućih materija sa deponije pepela, što predstavlja rizik po životnu sredinu i zdravlje ljudi".\nTakođe, prema izveštaju DRI, još 2015. istekao je projektovani vek trajanja tzv. kaseta za odlaganje pepela u Termoelektrani "Kolubara", sve aktivnosti na izgradnji nove kasete prestale su 2015. godine, a trenutna visina nasipa je prešla maksimalnu dozvoljenu visinu (trenutno je na 118 metara nadmorske visine, iako je maksimalno dozvoljeno 116 metara).\nPrema ovom izveštaju, za period 2016–2018. utvrđeno je da TENT, TE "Kolubara" i TE "Morava" "ne vrše na propisan način privremeno skladištenje i opasnog i neopasnog otpada iz razloga što privremeno skladište vrši na mestu koje nije tehnički opremljeno za čuvanje otpada na lokaciji proizvođača".\nDRI piše i da u ukupno 11,6 miliona tona otpada proizvedenog u Srbiji 2018. godine najveći udeo imaju termoenergetski objekti, "koji u toku svog rada proizvode leteći pepeo od uglja, koji je tokom 2018. godine generisan u količini od 7,5 miliona tona" – od toga 5,3 miliona tona u TENT-u i 1,7 miliona tona u TE "Kostolac" – a da je Srbija pretposlednja zemlja u Evropi (jedino ispred Severne Makedonije) po ponovnoj upotrebi otpada: skoro 80 odsto otpada jednostavno ostane u skladištu proizvođača.\nSa druge strane, Fiskalni savet u analizi poslovanja EPS-a piše da je kao posledica loše investicione politike, "trenutno nijedno postrojenje ne zadovoljava sve nacionalne i EU ekološke propise, pa je ovo preduzeće pojedinačno najveći zagađivač životne sredine u Srbiji", te da se može reći i da je "EPS i jedan od najvećih zagađivača vazduha u Evropi".\n"EPS će morati da investira još gotovo 800 miliona evra do 2027. da bi uskladio rad svojih termoelektrana sa ekološkim propisima i sveo zagađivanje na razumnu meru", piše Fiskalni savet.\nDrugog januara 2020. v.d. direktora EPS a Milorad Grčić je izjavio upravo to – da će EPS u ekološke investicije uložiti još 800 miliona evra, od čega više od 600 miliona u smanjenje zagađenja vazduha, a ministar energetike Aleksandar Antić je rekao "da ne može da se kaže da su to preporuke Fiskalnog saveta pošto je to telo preuzelo planove EPS-a i stavilo u svoj izveštaj".\nNo, Antić kao da nije čitao celu analizu Fiskalnog saveta, pošto u njoj piše da je prema prvobitnim planovima preduzeća "EPS trebalo da se uskladi sa postojećim zakonskim odredbama najkasnije do 2015. godine, za šta su bile neophodne investicije od oko 1,2 milijarde evra. Međutim, ukupna ulaganja u zaštitu životne sredine do 2018. iznosila su nešto preko 400 miliona evra, što znači da je izvršena tek trećina planiranih i potrebnih investicija. Posledično, EPS-ove termoelektrane su među negativnim rekorderima u Evropi po ispuštanju sumpor-dioksida u vazduh, pri čemu su i emisije ostalih zagađujućih materija značajno iznad evropskog proseka".\nIako Fiskalni savet piše da je vazduh u Srbiji veoma lošeg kvaliteta, "čemu značajno doprinosi i EPS kao jedan od njegovih najvećih zagađivača", interesantno je da, prema podacima Agencije za zaštitu životne sredine (SEPA), sumpor-dioksid nije krivac za zagađenje vazduha.\nNesporno je – što i pokazuje izveštaj Agencije – da je glavni razlog zagađenja vazduha (tamo gde ga ima, pošto, prema nalazima Agencije, teritorijalno, većina Srbije ima vazduh prvog kvaliteta) previsoka koncentracija suspendovanih čestica (PM 10 i PM 2,5).\nTako, prekoračenje PM 10 zabeleženo je na svim stanicama za merenje, a najgore je bilo u Valjevu, Užicu, Smederevu, Novom Beogradu, Kraljevu, Sremskoj Mitrovici, Subotici, Kosjeriću, Kragujevcu, Obrenovcu i Pančevu. U Valjevu je zabeleženo čak 170 dnevnih prekoračenja graničnih vrednosti ovih čestica, pa Agencija zaključuje da su 2018. suspendovane čestice "kao i prethodnih godina, bile dominantna zagađujuća materija na području Republike Srbije".\nNo, uprkos svim onim hiljadama tona emitovanog sumpor-dioksida, srednja godišnja vrednost koncentracije ove materije nije prelazila graničnu vrednost tokom 2018, a jedino su zabeležena prekoračenja dnevne granične vrednosti u Boru i Beogradu, te satna prekoračenja u Boru, pokazuje izveštaj SEPA.\nI ovo bi, verovatno, trebalo uzeti sa zrnom soli. Prema izveštaju Koalicije 27 za period mart 2018. – februar 2019. ("Poglavlje 27 u Srbiji: Malo para, još manje muzike"), "pouzdanost i raspoloživost mernih stanica za merenje kvaliteta vazduha u nacionalnoj mreži konstantno opadaju od početka njenog rada".\n"Tokom 2011. godine", piše u ovom izveštaju, "od svih instaliranih analizatora SO, NO2, CO, PM10 i O3, na 94 odsto analizatora je postignuta raspoloživost validnih satnih vrednosti veća od 90 odsto. Narednih godina takav stepen realizacije merenja nije ostvaren: 2012. je iznosio 68 odsto, 2013. godine 72 odsto, 2014. godine 30 odsto, 2015. godine iznosio je 25 odsto, 2016. godine 23 odsto, a 2017. godine vrednost je opala na 22 odsto."\nIstina, Koalicija 27 piše i da se na osnovu pisanja medija može zaključiti da je u periodu mart 2018. – februar 2019. godine "bilo aktivnosti posvećenih povećanju obima merenja u nacionalnoj mreži", ali da podaci sa mernih stanica iz monitoring sistema Gradskog zavoda za javno zdravlje Beograda "nisu duže vreme dostupni na sajtu Agencije", te da je u oktobru 2018. godine bio u toku postupak javne nabavke opreme za automatski monitoring kvaliteta vazduha "koji je nažalost obustavljen 26. januara 2019. godine bez izbora ponuđača".


Crna Gora pogoršala rezultat, i dalje hibridni režim\nIZVJEŠTAJ FRIDOM HAUSA „NACIJE U TRANZICIJI“ za 2020.\nIndeks demokratije za Crnu Goru pao je sa prošlogodišnjih 3,86 poena na 3,82 što znači da je ponovo svrstana u hibridni, tranzicioni režim, odnosno državu u kojoj su vladavina prava i izborne neregularnosti među ključnim problemima\n43855 pregleda\t129 reakcija\t48 komentar(a)\nCrna Gora je u novom izvještaju Fridom hausa „Nacije u tranziciji“ za 2020. godinu pogoršala rezultat u oblasti demokratije i tako ostala u kategoriji hibridnih režima.\nIndeks demokratije za Crnu Goru pao je sa prošlogodišnjih 3,86 poena na 3,82 što znači da je ponovo svrstana u hibridni, tranzicioni režim, odnosno državu u kojoj su vladavina prava i izborne neregularnosti među ključnim problemima.\nU izdanju „Nacije u tranziciji“ 2021, koje pokriva događaje iz 2020. godine, ukupno je 18 zemalja zabilježilo pad demokratskih rezultata, popravilo se samo šest, dok je pet stagniralo.\nIzvještaj “Zemlje u tranziciji", Fridom hausa je godišnji pregled o demokratskim reformama koje je sprovelo 29 bivših komunističkih država Centralne i Istočne Evrope. Ta nevladina organizacija sastavlja ga i objavljuje od 1995.\nOcjene se daju na skali od jedan do sedam, gdje sedam predstavlja najviši nivo demokratskog napretka, a jedan najniži. Ocjenjuje se sedam kategorija: nacionalno demokratsko upravljanje, izborni proces, civilno društvo, nezavisni mediji, lokalno demokratsko upravljanje, nezavisnost pravosuđa i borba protiv korupcije.\nNacionalno demokratsko upravljanje u Crnoj Gori u nvom izvještaju ocijenjeno je sa 3,25, izborni proces sa 4,25, civilni sektor 5,25, a nezavisnost medija sa 3,25. Za lokalno demokratsko upravljanje Crna Gora je dobila ocjenu 4,25, nezavisnost pravosuđa 3,5 i za borbu protiv korupcije 3.\nU odnosu na izvještaj iz maja prošle godine, ocjene su ostale iste, osim za lokalno upravljanje gdje je ocjena pala sa 4,5 na 4,25.\nCrna Gora je u izvještaju za 2020. godinu, kao i Srbija, prvi put svrstana u kategoriju vlada u tranziciji ili hibridnih režima – u kojima je vlast zasnovana u autoritarizmu, kao posljedici nepotpune demokratske promjene.\nPrema novom izvještaju, Crna Gora je za četiri godine pogoršala ukupan rezultat za 29 poena.\n„Većina zemalja obuhvaćenih izvještajem, osim jedne demokratije, pogoršala je položaj u odnosu na prije četiri godine, mjereno promjenom njihovih demokratskih rezultata. Mađarska i Poljska ostvarile su najveći pad ikad zabilježen u zemljama iz izvještaja Nacije u tranziciji“, navodi FH.\nDodaje su da su neke države - poput Kosova, Moldavije ili Ukrajine - godinama zaglavljene u sivoj zoni, ali druge – posebno Mađarska, Crna Gora i Srbija - tek su nedavno prekvalifikovane u hibridne režime i „jurišaju“ još više prema reklasifikaciji, odnosno prema nižim kategorijama – autoritarnim režimima.\n„Kosovo, Crna Gora, Moldavija i Slovačka imaju daleko lošiju ocjenu u borbi protiv korupcije nego u bilo kojem drugom pokazatelju“, piše u izvještaju.\nIako su se, kako se navodi, važne promjene vlasti dogodile u Crnoj Gori 2020. i na Kosovu 2021, još nije jasno hoće li dovesti do poboljšanja demokratskih institucija.\n„Javno ogorčenje prema crnogorskoj sebičnoj eliti uveliko objašnjava kako je politička opozicija uspjela okončati 30-godišnju vladavinu Demokratske partije socijalista, uprkos zloupotrebama državnih resursa i dominaciji DPS-a u medijskom sektoru“, piše u izvještaju.\nU izvještaju se dalje navodi da nema garancija da će opoziciona pobjeda na izborima označiti kraj nazadovanja ili izlazak iz sive zone.\n„Kako su objasnile Lisija Ćaneti i Šon Henli, u trendu je da se pokreti koji koji dolaze na vlast na antikorupcijskom sentimentu opisuju kao prodemokratski, ali antikorupcijske politike lako u sebi mogu sadržati neliberalna i druga nedemokratska obilježja“, navode iz Fridom hausa i dodaju da takve negativne karakteristike otežavaju da se bezrezervno slave opozicioni trijumfi u Banjaluci i Crnoj Gori.\nOcijenjeno je da se zemlje širom regije okreću od demokratije ili su zarobljene u ciklusu neuspjeha i djelimičnog oporavka.\nFH navodi da je ovo 17. godina uzastopno u kojoj u izvještaju „Nacije u tranziciji“ bilježi pad demokratskih rezultata, a broj zemalja koje su označene kao demokratije ostao je na najnižoj tački u istoriji izvještaja.\nFridom hausFreedom HouseNacije u tranzicijidemokratijapolitika


U “minusu” sedam miliona KM: Dugovanja Kreke ugrožavaju zdravstveni sistem TK – TuzlaInfo.ba\nU “minusu” sedam miliona KM: Dugovanja Kreke ugrožavaju zdravstveni sistem TK\nNačin i dinamika isplaćivanja zaostalih dugovanja Rudnika „Kreka” po osnovu doprinosa za zdravstveno osiguranje, penzijsko/mirovinsko invalidsko osiguranje i koncesionih naknada bile su glavne teme današnjeg sastanka delegacije Vlade Tuzlanskog kantona, sa predstavnicima Općine Lukavac i Rudnika.\nPosebno zabrninjava činjenica da Kreka ne ispunjava ni svoje obaveze po osnovu potpisanog protokola sa Zavodom zdravstvenog osiguranja, po kojem bi dug trebalo da izmiruje u mjesečnim ratama. Premijer Gutić je akcentirao Zaključak koji je Vlada donijela na svojoj zadnjoj sjednici, a kojim se izričito traži da Kreka nastavi sa redovnim izmirivanjem svojih obaveza po osnovu ovih doprinosa. U Protivnom Zavod zdravstvenog osiguranja TK će obustaviti ovjeru zdravstvenih knjižica uposlenicima Rudnika.\nDanašnjem sastanku osim premijera Gutića prisustvovali su ministar za boračka pitanja Fahruin Skopljak, savjetnik premijera Miralem Nuhanović, načelnik općine Lukavac Dževad Mujkić i direktor Rudnika Enver Omazić sa saradnicima – saopšteno je iz Vlade Tuzlanskog kantona.


Osnovan fond za izgradnju kuća u Krupnju : Nadlanu.com\nOsnovan fond za izgradnju kuća u Krupnju\nObjavljeno 20. maj 2014. / 15:37:44\nSve je više ohrabrujućih vesti u vezi sa gradom Krupanj, koji je jedno od najugroženijih mesta usled poplava i najveće prirodne katastrofe u našoj zemlji.\nU ponedeljak je posle nekoliko dana apela, kada je ovo mesto bilo odsečeno od sveta, stigao konvoj pomoći, koji je predvodio predsednik Srbije Tomislav Nikolić. Pomoć stiže i od mnogih organizacija iz okolnih gradova, pojedinaca, pa i fudbalskog kluba Partizan, a poslednja u nizu je formiranje fonda “Novi dan – novi život”.\nOvaj fond osnovali su UMS i “Artimedija”, i prikuplja novac za izgradnju i sanaciju srušenih kuća u Krupnju, kojih ima više stotina.\nOdržan okrugli sto o položaju mladih na Zapadnom Balkanu i u…\nVučić u Krupnju: Kuće do zime, pomoć u gorivu i đubrivu\n- Prilikom posete Krupnju, kada smo odneli pomoć, razgovarali smo i sa ljudima koji su ostali bukvalno bez krova nad glavom. Njihove suze i bol su nešto što je nemoguće opisati i što duboko pogađa u srce. Zato smo odlučili da preko svojih kontakata, prijatelja, svih drugih ljudi dobre volje, ali i fonda koji smo osnovali, prikupimo sredstva za izgradnju i obnovu kuća – izjavio je Boško Kozarski iz UMS-a.\n- Apelujem i na druge da nam se u ovoj akciji priključe. Ovim ljudima je neophodna pomoć svih nas, oni ne mogu sami – dodao je Kozarski, pozivajući sve građane da u školu “Artimedija”, u Bulevaru vojvode Mišića, donesu sredstva za ličnu higijenu, konzerviranu hranu i flaširanu vodu, koju će u subotu transportovati do najugroženijih delova Srbije kojima je ta pomoć neophodna.\nOn je sa Sašom Borojevićem i državnim sekretarom Nenadom Borovčaninom još u nedelju odneo pomoć Krupanjcima u vidu hrane i vode.


Početna strana > Arhiva vesti > Savetovanje pravnika\nUdruženje banaka Srbije je i ove godine organizovalo tradicionalno savetovanje pravnika zaposlenih u bankama koje je od 08. do 09. marta 2018. godine održano na Paliću pod nazivom “Status banaka i pravna zaštita”.\nOvogodišnje savetovanje imalo je za cilj da učesnicima približi teme iz aktuelne bankarske pravne prakse, kroz sledeće prezentacije odabranih predavača:\n“Statusni izazovi, pripajanje banaka i saglasnost NBS” kao i “Prenos prava i obaveza iz zaključenih ugovora sa klijentima kod pripajanja banaka” – Narodna banka Srbije;\n“Novi Zakon o sprečavanju pranja novca i finansiranju terorizma” – Velisavljević Nedeljko i Kovačević Nenad, Advokatska kancelarija Petrikić & Partneri AOD u saradnji sa CMS Reich-Rohrwig Hainz;\n“Arbitražni postupak za zaštitu prava investitora po Sporazumu o zaštiti investicija” – Werner Mörth, Raiffeisen Bank International AG (RBI) i Franz Schwarz, Wilmer Cutler Pickering Hale and Dorr LLP;\n“Pozitivni građansko-pravni propisi i različiti trendovi u evropskom i domaćem pravosuđu” – prof. dr Miloš Živković, Pravni fakultet Univerziteta u Beogradu;\n“Izmene Zakona o stečaju i banke kao poverioci” – prof. dr Vladimir Kozar, vanredni profesor na Pravnom fakultetu za privredu i pravosuđe Univerziteta Privredna akademija Novi Sad i specijalni savetnik advokatske kancelarije Aleksić sa saradnicima;\n“Risk Participation Agreement – obezbeđenje ili derivat, primena Zakona o deviznom poslovanju” – Maja Jovančević-Šetka, Advokatska kancelarija Karanović & Nikolić;\n“Iskustva, izazovi i perspektiva u primeni Zakona o elektronskom dokumentu, elektronskoj identifikaciji i uslugama od poverenja u elektronskom poslovanju” – Natalija Radoja, Šef Odseka za regulativu, analizu i planiranje u oblasti informacionog društva u Sektoru za informaciono društvo i informacionu bezbednost, Ministarstvo trgovine, telekomunikacija i turizma.\nSavetovanje je okupilo više od 60 učesnika i proteklo je u intenzivnoj, interaktivnoj raspravi po svim temama.


Ocene za korisnika Petronijevic Zoran\nŠtrpce Član od: 31.08.2013 Ocenite\nVW Polo 1999-2001 Amortizer zadnjih vrata gepeka\nBear dvb t2 rezervisano\nSve pohvale covek od reci cista 10 plus. ..\nGalaxy XCover3 odlican\nAlu felne VW Polo 4x100 14-ice i Letnje gume 185/55/14\nAkcija VARTA akumulatora , najpovoljnije cene od 1700\nAkcija VARTA akumulatora, sve vrste\nSve pohvale. . . Brz i lak dogovor. Preporuka za saradnju.\nDunlop arowmax GT501 130/70-17\nKorektan kupac, preporuke za saradnju\nBicikl velicina tockova 20\nKomunikacija odlicna iako smo daleko. sve pohvale\nDukserica Srbija - VEZ - PRODATO\nMaticna ploca za Hp Compaq laptopove\nAsus laptop panel 15.6"\nKalupi za behaton Heksagon (šestougao)\nGiudici vel XL\nApple iPhone 4/4s ledja original\nSve preporuke za saradnju! 10ka\nPrijatan covek, odlicna saradnja, sve pohvale 10+\nBaterija za Samsung-ORIGINAL\nOdgovoran kupac koji uspesno funkcionise u specificnim uslovima. Zoran svakako zasluzuje preporuku za saradnju.\nUvex Kaciga vel L Prodata\nKozne pantalone H&M prodato


Ovako je nastao hit "Robert De Niro's Waiting" kultnog ženskog benda "Bananarama"\nZALJUBLJENOST U FILMSKU ZVEZDU\nDve od tri članice kultnog britanskog benda „Bananarama“ otkrile su kako je nastao jedan od njihovih hitova, pesma „Robert De Niro’s Waiting“ („Robert De Niro čeka“) iz 1984. godine.\n– Napisale smo je u jednom od socijalnih stanova u Londonu u kojem smo sve tri stanovale. Tu su dolazili naši producenti, Stiv Džoli i Toni Svejn, da rade sa nama – započela je za „Gardijan“ svoju ispovest Sara Dalin, jedna od trojke „Bananarame“, benda najpoznatijeg po pesmi „Cruel Summer“.\n– Naš plan je bio da napravimo nešto slično numeri „Pull Up to the Bumper“ Grejs Džouns, ali smo završile sa pesmom zasnovanom na fantaziji tako uobičajenoj za sve devojke: zaljubljenost u filmsku zvezdu čiji poster držiš na zidu i bekstvo u svet u kojem je mnogo lakše živeti nego da se nosiš sa pravim vezama. Stih o šetanju po parku i „ljudima koji blenu i prate me“ odražavala je mračniju stranu te fantazije.\nBila je dobra saradnja ali smo mi bile rešene da same pišemo pesme i uzmemo sudbinu u svoje ruke. Sve smo imale muzičko obrazovanje. Keren i ja smo išle u istu školu i pevale u horu. Volele smo da radimo na harmonijama i melodijama. Mislim da je stih „Talking Italian“ sjajan primer kontramelodije. Šavon i ja je pevamo u dva glasa, ali nije istina da su nam to nametnuli Džoli i Svejn da bi zvučalo romantičnije.\nU to vreme Al Paćino i Robert de Niro bili su naši omiljeni gumci, ali je De Niro zvučalo bolje u pesmi. Kada je singl objavljen, Robert je snimao film „Brazil“ u Velikoj Britaniji i pozvao nas je na piće u Soho. Napunile smo lokal našim momcima, prijateljima, svi su hteli da ga vide. Sedeli smo i čekali i neko je pokucao na izlog. Bila je hladna zimska noć i on je imao vunenu kapu sa kićankom i naočare i pomislile smo, „Ko je ovaj što pokušava da nam privuče pažnju?“\nNismo imale pojma da je on. Došao je sa producentom koji je uglavnom pričao. Mislim da je De Niro bio baš stidljiv.\nDruga članica Šavon Fahi rekla je da su muzički bile inspirisane bendovima „The Supremes“, „The Marvelettes“ i „Shangri-Las“.\n– „Uuuuu“ koje čujete u pesmi je nesvesni odraz tog uticaja. Iako smo imale dosta uspeha kod publike, pesma je nastala u jednoj lošoj fazi naše karijere. Mediji su se okomili na nas, tvrdili da smo netalentovane, da ne umemo ni da pevamo ni da igramo. Mnoge kritike su bile baš uvredljive. Ali mi smo bile klasična ženska grupa koja je osnovana u vreme kada niko to nije radio.\nReči su nastale iz naše ljubavi prema filmovima Martina Skorsezea ali, iz moje perspektive, u pesmi se radi i o devojci u oblacima koja ne želi pravog dečka jer je jednom silovana na sastanku. Možda smo u nekim verzijama imali i šokantnije reči, ali to je sve ublaženo da opiše osobu koja izbegava muškarce jer misli da nijedan ne može da parira njenoj opsesivnoj ljubavi prema filmskoj zvezdi.\nU eri MTV-ja spotovi su bili veoma važni, ali mi smo uvek imale smešno male budžete. Bile smo razočarane što nismo mogle da nađemo De Nirovog dvojnika. Na kraju smo uzele nekog ko liči na Travoltu. Sve se završava otrcanom šalom: on stiže u stan noseći kutiju za violinu punu pice. Poput svih naših ranih spotova, i ovaj je bio naivan, simpatičan i loše urađen, ali takve smo bile: nevine na jedan detinji, bezobrazan, pank način.\nRadio 1 nije hteo da pušta pesmu dok nije dospela na liste, što je odražavalo stav medija prema nama. Na svu sreću, publika nas je volela. Mnogi mi kažu da im je to naša omiljena pesma. Tako sam ponosna na to što smo uradile. Sada smo opet zajedno i idemo na turneju. Shvatam koliko mi je sve to nedostajalo – rekla je Fahi.\nDžim Morison - pola veka od smrti pevača kultne…\n2017-12-10T17:56:27+01:0010 децембра, 2017|Muzika|


92.1 Info | Page-1920\nKlub ekstremnih sportova Tifran organizovaće u nedelju popodne promociju raftinga u Gradskom parku u Pančevu. Posetioci štanda od 16 sati moći će da vide čamac i svu potrebnu opremu za ovaj ekstremni sport, a najsrećniji posetilac osvojiće nagradu – besplatan odlazak na jednu od rafting tura sa članovima Kluba Tifran.\nDanas bi predstavnici preduzeća Putevi Srbije i gradske vlasti trebalo da dogovore detalje o tome kako će se u vreme sanacije nadvožnjaka na Novoseljanskom putu odvijati i usmeravati saobraćaj. Radovi bi trebalo da počnu sredinom sledeće nedelje, rekao je radio Pančevu gradski većnik za saobraćaj Miladin Šakić.\nPančevo, 08. april 2010. (Radio Pančevo) - Rukometaši „Dinamo Petrohemije“ napravili su u sredu istorijski uspeh pobedivši u četvrtfinalu Kup-a Srbije, u pančevačkoj Hali sportova, ekipu „Priboja“ rezultatom 27:22. Posle 3 decenije rukometaši „Dinama“ ponovo su učesnici završnice Kup-a Srbije.\nPančevo, 08. april 2010. (Radio Pančevo) - Povodom svetskog dana Roma 8.aprila u Gradskoj biblioteci će od 17h biti održan program pod nazivom „Rom traži mesto pod suncem“.\nSvetski dan zdravlja, 7. april, biće obeležen sutra u Pančevu, a ovogodišnja tema posvećena je zdravlju ljudi u gradskim sredinama. To znači da će Pančevci moći da u gradskom parku od 12 sati, provere svoje zdravstveno stanje, izmere pritiska, nivo šećera i masnoće u krvi. A u vozilu Hitne pomoći na raspolaganju biće EKG aparat i kradiloški pregled, koji će obavljati većnik zadužen za zdravstvo dr Novica Dorđević.\nPančevo, 08. april 2010. (Radio Pančevo) - Svi zaposleni preko Interneta mogu da provere da li im je poslodavac uplatio doprinose za zdravstveno osiguranje, saopšteno je iz Republičkog zavoda za zdravstveno osiguranje.\nLDP traži izbore, DS rešenje najavljuje na prvoj narednoj sednici Skuštine grada\nPredrag Patić, šef odborničke grupe LDP-a u Skupštini grada Pančeva i menadžer stranke pozvao je u emisiji „Kvorum“ na radio Pančevu gradsku vlast da u najkraćem roku raspiše vanredne lokalne izbore.\nŠta je uzrok pomora ribe u Azotarinom kanalu?\nHigijena i danas odnosi kabasto smeće\nDelovi Pančeva bez struje i vode\nTelefoni za informacije o ličnim ispravama, dokumentima, oružju i registraciji vozla\nPravoslavci danas slave Blagovesti


Naučni skup: Društveno-političke implikacije Milanskog edikta: politička teologija Milanskog edikta | Dom omladine Beograda\nOrganizacija: Centar za istraživanje religije, politike i društva u saradnji sa Institutom za studije kulture i hrišćanstva, Bogoslovskim društvom Otačnik i Domom omladine Beograda\nSkup se organizuje u okviru programa Uloga religije u post-komfliktnom društvu pod pokroviteljstvom organizacije Kerk in Actie\ndoc. dr Davor Džalto, Institut za filozofiju i društvenu teoriju, Beograd\nvlč. dr Nikola Knežević,Protestantski teološki fakultet i Centar za istraživanje religije, politike i društva, Novi Sad\nvlč. dr Igor Đurčik, Protestantski teološki fakultet, Novi Sad\no. mr Vukašin Milićević, Pravoslavni bogoslovski fakultet Univerziteta u Beogradu\nSlaviša Kostić, dipl. teolog,Pravoslavni bogoslovski fakultet Univerziteta u Beogradu\nVladimir Marjanović, dipl. sociolog, Filozofski fakultet Univerziteta u Beogradu\nBlagoje Pantelić, Pravoslavni bogoslovski fakultet Univerziteta u Beogradu\nBošković Bojan, dipl. teolog, Pravoslavni bogoslovski fakultet Univerziteta u Beogradu\nSkup želi da obradi društveno-političkeimplikacije Milanskog edikta i da kroz dijalog različitih konfesija i naučnih oblasti doprinese boljem razumevanju odnosa religije i politike kako u istorijskom, tako i u konkretnim okolnostima današnjeg društva. Skup je zamišljen i kao svojevrsni bogoslovski dijalog između mladih pravoslavnih i protestantskih bogoslova.\nVeliki hrišćanski jubilej kojeg ove godine proslavljamo podseća nas na prekretnicu u razvoju hrišćanske religije i civilizacije. Hrišćanstvo je prvo Galerijevim, a potom i Milanskim ediktom kao Religio licita, dobilo svoju slobodu veroispovedanja. Bila je to veličanstvena pobeda hrišćanskog duha nad stravičnim viševekovnim terorom i prognostvom. Međutim, analogno sa procesom daljeg razvoja hrišćanske religije i civilizacije tekao je i proces institucionalizacije i politizacije hrišćanstva, pa je ono tako prelazilo od progonjene religije do religije moći i religije progonitelja. “Carstvo je prihvatilo hrišćanstvo, ali je i hrišćanstvo prihvatilo Carstvo” (B. Flizen). Ovakva vrsta teo-političke „transpozicije od apokaliptične i mučeničke eshatologije do mileanističke imperijalne teologije“ (J. Moltmann) naziva se u pojedinim zapadnim akademskim krugovim joši Konstantinovski obrt (eng. Constantinian Shift). Ideja hrišćanskog carstva (eng. Christendom) razvijala se kako od Vizantije na Istoku do koncepta Svetog Kraljevstva na Zapadu. Tako je svetovna monarhija odgovarala nebeskoj monarhiji – „Bog na nebu, Kralj na zemlji“. Iako je do konkretne političke interpolacije hrišćanstva došlo sedam decenija nakon Milanskog edikta, uredbom Cara Teodosija, Milanski edikt i dalje ostaje simbol raskršća koje je uticalo na razvoj hrišćanstva kakvog ga vidimo danas. U susret značajnom jubileju, sedamnaest vekova nakon ovog sudbonosnog događaja, želimo da u jednom interdisciplinarnom i interkonfesionalnom ključu da potaknemo raspravu kakve su konkretne društveno-političke\nimplikacije Milanskog edikta i koji su odnosi između religije i politike u savremenom društvenom kontekstu.\nReferati predstavljeni na skupu će biti objavljeni u izdanju Centra za istraživanja religije, politike i društva i Bogoslovskog društva Otačnik. Rok za predaju referata jeste 6.6.2013. Obimreferata koji ćebiti štampanijeste do 45000 slovnihmesta (s proredom). Referati će biti objavljeni na jesen i eventualne ispravke je moguće poslati do 20.8.2013 godine.\nVeliki hrišćanski jubilej kojeg ove godine proslavljamo podseća nas na prekretnicu u razvoju hrišćanske religije i civilizacije. Hrišćanstvo je prvo Galerijevim, a potom i Milanskim ediktom kao Religio licita, dobilo svoju slobodu veroispovedanja. Bila je to veličanstvena pobeda hrišćanskog duha nad stravičnim viševekovnim terorom i prognostvom. Međutim, analogno sa procesom daljeg razvoja hrišćanske religije i civilizacije tekao je i proces institucionalizacije i politizacije hrišćanstva, pa je ono tako prelazilo od progonjene religije do religije moći i religije progonitelja. “Carstvo je prihvatilo hrišćanstvo, ali je i hrišćanstvo prihvatilo Carstvo” (B. Flizen). Ovakva vrsta teo-političke „transpozicije od apokaliptične i mučeničke eshatologije do mileanističke imperijalne teologije“ (J. Moltmann) naziva se u pojedinim zapadnim akademskim krugovim joši Konstantinovski obrt (eng. Constantinian Shift). Ideja hrišćanskog carstva (eng. Christendom) razvijala se kako od Vizantije na Istoku do koncepta Svetog Kraljevstva na Zapadu. Tako je svetovna monarhija odgovarala nebeskoj monarhiji – „Bog na nebu, Kralj na zemlji“. Iako je do konkretne političke interpolacije hrišćanstva došlo sedam decenija nakon Milanskog edikta, uredbom Cara Teodosija, Milanski edikt i dalje ostaje simbol raskršća koje je uticalo na razvoj hrišćanstva kakvog ga vidimo danas. U susret značajnom jubileju, sedamnaest vekova nakon ovog sudbonosnog događaja, želimo da u jednom interdisciplinarnom i interkonfesionalnom ključu da potaknemo raspravu kakve su konkretne društveno-političke implikacije Milanskog edikta i koji su odnosi između religije i politike u savremenom društvenom kontekstu.\nNastup legende džeza Nade Pavlović u DOB-u


Bronze Ring Steinstruktur Gr. 68 – goodrun • schmücken macht glücklich\nBronze Ring Steinstruktur Gr. 68 |€160


Vremenska prognoza: Herceg Novi\nPoštovani nalazite se na strani vremenske prognoze za selo, mesto ili grad Herceg Novi. Na ovoj strani možete saznati trenutnu i dugoročnu vremensku prognozi za selo, mesto ili grad Herceg Novi. Kada je reč o kratkoročnoj vremenskoj prognozi za selo, mesto ili grad Herceg Novi, možete saznati trenutnu temeraturu, brzinu vetra, vlažnost, kao i atmosferski pritisak. Kada je reč o dugoročnoj prognozi vremena za selo, mesto ili grad Herceg Novi možete pogledati predviđanja za opis vremena, temperaturu, pritisak i brzinu vetra.\nPrognoza vremena, Herceg Novi\nVreme Herceg Novi\nWarning: simplexml_load_file(http://api.worldweatheronline.com/free/v1/weather.ashx?q=42.4529,18.5312&format=xml&num_of_days=1&key=75trnc7wr5v6z26535tn3jv5): failed to open stream: HTTP request failed! HTTP/1.0 401 API key has been disabled. in /home/vrnjacka/public_html/ivremenskaprognoza.com/system/helper.php on line 182\nWarning: simplexml_load_file(): I/O warning : failed to load external entity "http://api.worldweatheronline.com/free/v1/weather.ashx?q=42.4529,18.5312&format=xml&num_of_days=1&key=75trnc7wr5v6z26535tn3jv5" in /home/vrnjacka/public_html/ivremenskaprognoza.com/system/helper.php on line 182\nWarning: file_get_contents(http://api.worldweatheronline.com/free/v1/weather.ashx?q=42.4529,18.5312&format=xml&num_of_days=1&key=75trnc7wr5v6z26535tn3jv5): failed to open stream: HTTP request failed! HTTP/1.0 401 API key has been disabled. in /home/vrnjacka/public_html/ivremenskaprognoza.com/system/helper.php on line 185\nSve podatke o vremenu za (selo, mesto ili grad) Herceg Novi prenosimo Vam sa najboljim namerama. Ne garantujemo potpunu tačnost podataka koje pronađete na našem sajtu. Podatke o vremenu prenosimo sa ozbiljnih svetskih meteoroloških sajtova.


REHAMi0N0O – Viral\nPosle letnje pauze nastavak rada u Mariboru\nNastavak aktivnosti na projektu VIRAL biće realizovan organizacijom radionice i sastanka u Mariboru u periodu 07-08.09.2021. godine. Domaćin sastanka je Univerzitet u Mariboru. Na sastanku će biti reči o dosadašnjoj realizaciji projekta, nastavku aktivnosti u okviru radnog paketa WP2, kao i nastavku aktivnosti na pripremi EXPO događaja. Učesnici će imati prilike da se upoznaju sa […]\nDa se informacijskim tehnologijama može unaprijediti poslovanje poduzeća iz poljoprivrednog sektora dokazali su studenti mostarskih fakulteta na VIRAL hackathonu koji su zajednički organizirali INTERA Tehnološki Park, Agromediteranski fakultet Univerziteta Džemal Bijedić i Agronomsko i prehrambeno-tehnološki fakultet Sveučilišta u Mostaru. Oni su od petka, 21.5. do nedjelje, 23.5.2021. godine predano radili na rješavanju izazova s kojima […]\nU petak, 21.5.2021. godine studenti Univerziteta Džemal Bijedić i Sveučilišta u Mostaru će u prostorijama INTERA Tehnološkog Parka uvelike raditi na razvoju web, mobilnih ili desktop aplikacija i biti korak bliže osvajanju neke od nagrada koje čine nagradni fond ukupne vrijednosti od 4.000,00 KM! Zašto? Zato što će biti dijelom VIRAL hackathona, a, ako požurite, […]\nOprema na vidiku\nU petak 14.05.2021. u prostorijama Univerziteta u Banjoj Luci, otvorene su ponude za opremu koja se nabavlja u sklopu projekta VIRAL. Oprema se najvećim delom nabavlja kroz zajedničku nabavku. U prisustvu predstavnika svih institucija kao i određenog broja ponuđača, konstatovano je da su od ukupno deset raspisanih lotova (laboratojeska oprema, računarska oprema, solarni paneli) pristigle […]\nDigitalne aplikacije za podršku proizvođačima u oblasti hortikulture\nU petak 14. maja između 09.00 – 11.00, USAMV Bukurešt će organizovati radionicu „Digitalne aplikacije za podršku proizvođačima u oblasti hortikulture“ – kao aktivnost u okviru projekta VIRAL. Specijalisti iz poslovnih kompanija predstaviće aplikacije za inteligentno praćenje useva, dronove i autonomna vozila za e-poljoprivredu. Biće detaljno opisan inovativan tomografski sistem za praćenje useva. Jedan od […]\nNovi studijski program I ciklusa “Hortikulturno inženjerstvo” inspirisan projektom VIRAL\nAgromediteranski fakultet Univerziteta Džemal Bijedić u Mostaru, razvio je novi studijski program I ciklusa “Hortikulturno inženjerstvo”, nadahnut projektom VIRAL. Potreba za primenom IKT tehnologije u poljoprivrednim aktivnostima postaje suštinska i nezamenljiva. Iz tog razloga, prepoznajući ovu činjenicu, Agromediteranski fakultet započeo je aktivnosti na stvaranju novog studijskog programa sa 30% modula zasnovanih na primjeni IKT-a u […]\nStudent si nekog od mostarskih fakulteta i voliš nove izazove? Želiš praktično primijeniti znanja stečena u formalnom obrazovanju i dodatno usavršiti vještine? Tražiš priliku za upoznavanje mentora i kolega iz različitih područja? Voliš raditi u timu i pritom se dobro zabavljati? Ukoliko imaš sve potvrdne odgovorne, INTERA Tehnološki Park, Univerzitet Džemal Bijedić i Sveučilište u […]


Kupi While I Sleep I am Debug | Steam Key | Cene od RSD585.67 - Keysforgames.rs\nKupi Key While I Sleep I am Debug. While I Sleep I am Debug Steam CD Key Poređenje cena\nKeysforgames.rs > Steam Key > While I Sleep I am Debug\nO While I Sleep I am Debug\nUporedite cene i kupite While I Sleep I am Debug key povoljno! Nakon kupovine, Game Key vam omogućava da preuzmete, instalirate i igrate While I Sleep I am Debug direktno na Steam računaru.\nTrenutno najniža cena 24-05-2022 za While I Sleep I am Debug ključ u Nemačkoj je RSD 585.67\nPronađite sve dostupne prodavce za While I Sleep I am Debug i kupite While I Sleep I am Debug. Uporedite ih ovde da biste pronašli najbolje cene, štedeći vreme i novac!\nAktivirajte While I Sleep I am Debug na svom Steam korisničkom nalogu i dodajte ga u svoju biblioteku, čineći ga dostupnim za preuzimanje.\nUživajte u najboljim ponudama za While I Sleep I am Debug sa keysforgames.rs\nKupi While I Sleep I am Debug PC Key po najjeftinijoj ceni\nIzaberite verziju igre While I Sleep I am Debug Standard\nIzaberite DLC while True learn\nKupi povoljno digitalni kod za preuzimanje, Key za aktivaciju licence While I Sleep I am Debug\nŠta je While I Sleep I am Debug Steam Key EU (Srbija)?\nPonekad Steam Digital Code zahteva evropsku IP adresu da bi se aktivirao na Steam-u. Pročitajte opis prodavnice da li je potrebno samo za aktivaciju ili vam je potrebna evropska IP adresa i da biste pustili While I Sleep I am Debug CD key. Ukoliko ne znate kako to da uradite, većina prodavnica nudi pomoć ili uputstvo.\nKako aktivirati While I Sleep I am Debug Steam Key?\nAktivirajte Steam Digital CD Key Code za Steam korisnika. Prijavite se i u donjem levom uglu kliknite na „Dodaj igru…“ a zatim na „Aktiviraj proizvod na Steam-u“. Unesite kod za While I Sleep I am Debug CD key i čuvajte ga u svojoj Steam biblioteci, spremnog za preuzimanje! Možete da instalirate Steam da biste aktivirali svoj While I Sleep I am Debug key, ako kliknete na https://store.steampowered.com/about/\nŠta je While I Sleep I am Debug Steam Key?\nSteam Keys su namenjen kao korisni dodatak onlajn prodavnice za programere igrica kako bi prodali svoju igricu onlajn prodavnicama i maloprodaji. Steam Keys mogu da se aktiviraju od strane korisnika na Steam-u da bi dobili licencu While I Sleep I am Debug.\nZašto su While I Sleep I am Debug Steam Keys tako jeftini?\nDa li While I Sleep I am Debug Steam Key može da istekne?\nWhile I Sleep I am Debug Key za Steam korisnika ne ističe, i nakon aktivacije While I Sleep I am Debug može da se preuzme i igra zauvek. Ovo važi i za sve ostale korisnike.\nUverite se da je While I Sleep I am Debug Key za Steam korisnika\nČesto igrice koje se mogu igrati na Steam-u budu takođe dostupne na: Rockstar Games, Epic Games Store, Origin (EA), Humble Bundle, Windows 10, Gog.com, Xbox Play Anywhere, Battle.net, UPlay i Amazon. Proverite sve ponude kako biste bili sigurni da kupujete While I Sleep I am Debug key za pravog klijenta.\nŠta je While I Sleep I am Debug Steam Gift?\nDobijate poklon na svoj Steam nalog. Morate prihvatiti ovaj Steam poklon da bi While I Sleep I am Debug mogao biti dodat u vašu Steam biblioteku i spreman za preuzimanje. Pročitajte opis prodavnice ako postoje ograničenja u regionu.\nKakvo je vaše iskustvo sa While I Sleep I am Debug? Podelite svoje iskustvo i pomozite drugim igračima da izaberu.\nwhile True learn € 4.33 € 3.94


SRBIJU TRESE NOVA ZLATNA GROZNICA: Traže blago Nemanjića podno Sokoličke tvrđave! Mnogi veruju da se pod Ostricom krije RIZNICA BRANKOVIĆA i KRUNA CARA DUŠANA (VIDEO)\n16:49h MISTERIJA U POMORAVLJU: Meštani primetili da im se suše šume, a razlog ne znaju (FOTO)\nSnezana Djuric Pijevac\t 06.06.2018. 11:29h\nMilenijumima ljudi grade naseobine i utvrde na prevoju planine Ostrice, prirodnog bedema između čačanske kotline i Šumadije. Ovdašnji srednjovekovni "tvrdi grad" na fantastičnoj steni Sokolici iznad sela Ostra je samo najuočljiviji ostatak prošlosti, a prvo naselje ovde je zasnovano još u bakarno doba, između 2.600 i 2.000 godina pre nove ere.\nSokolička tvrđava je kontrolisala puteve koji su preko čačanske kotline povezivali jadransko primorje sa Šumadijom. Njihovi ostaci još se vide na šumskim stazama kojima danas malo ko prolazi, osim tragača za mitskim blagom Nemanjića, pišu Večernje novosti.\n- Prostor oko Sokolice je bio gotovo bez prekida naseljen od 17. veka pre Hrista do 17. veka naše ere, zahvaljujući izuzetnom strateškom položaju. Ona je uvek bila osmatračnica i pribežište stanovništva iz okoline. Sam prostor grada na steni istraživan je pre 40 godina, ali nikada nisu pronađena naselja koja je štitio. Sad nam je Ministarstvo kulture odobrilo sredstva za nastavak istraživanja, jer analiza ranije pronađenog materijala ukazuje da je ovaj prostor bio veoma značajan - kaže arheolog Katarina Dmitrović, iz Narodnog muzeja u Čačku.\nUprkos značaju koji Sokolici na Ostrici pridaje nauka, široj javnosti ona je nepoznata iako je pre 40 godina proglašena za zaštićeni spomenik kulture. Od tada su po njoj kopali samo tragači za blagom, rizikujući život uvlačeći se u procepe u stenama i u potkope pod drevnim zidinama.\nZLATNA GROZNICA ŠIRI SE JUGOM SRBIJE: Lovci na blago opsedaju Vrmdžanski grad kod Sokobanje\nNjih je privlačila kao magnet legenda da su pod Ostricom skrivene riznice despota Đurđa Brankovića, u kojima je i nemanjićko blago, uključujući krunu cara Dušana. Tragači su verovali da je reč o autentičnom narodnom predanju, ne znajući da je mit star samo 100 godina. Njega je stvorio meštanin obližnje Ostre, koji je pročitao prvi srpski viteški roman "Rajko od Rasine" i preozbiljno shvatio izmaštanu temu.\nAutor knjige je Čedomilj Mijatović, srpski ekonomista, istoričar, književnik, diplomata i političar s kraja 19. veka. U roman tipičan za eru nacionalnog romantizma on je utkao legendu o riznici Brankovića u kojoj je kao srpski Sveti gral sijala Dušanova kruna. Mijatović je legendu o blagu u grobnici despota Đurđa negde na Rudniku prilagodio za potrebe svog romana i riznicu locirao u pećine planine Ostrice nad Ostrom.\nNJEGOVO BLAGO I ARKAN JE TRAŽIO: Pop Martin na samrti otkrio da će ZLATO NAĆI samo onaj ko URADI OVO\nProfesor Radomir Ilić iz Srpskog geografskog društva je istražujući krajem 19. zabeležio da je Ostranima poznata "gradina", ali da ne znaju nijednu priču o njoj. To se promenilo kad je seljanin Strahinja Belić pročitao knjigu "Rajko od Rasine" u kojoj su opisane podzemne riznice nadomak njegove kuće. On je bio prvi tragač za blagom i sadržaj romana je počeo da pretvara u lokalnu legendu. Sledili su ga drugi maštoviti kopači i priča se naduvavala kao balon.\nKopao je ko god je stigao, od seljana do stranaca iz dalekih krajeva. Bili su razočarani preistorijskim i antičkim nalazima i bacali su ih kao bezvredne ili zadržavali kao egzotične suvenire. Na sreću, učitelj Danilo Belić iz Ostre je sedamdesetih godina prošlog veka počeo da sakuplja ove predmete i nosi ih u čačanski Narodni muzej. Zahvaljujući njemu, pokrenute su arheološke kampanje 1973. i 1977. posle kojih je lokalitet Sokolica, bar na papiru, zaštićeni spomenik kulture koji se danas jedva vidi od gustog zelenila.\nFANTASTIČNO OTKRIĆE NA STAROJ PLANINI: U Srbiji živi biljka čiji su preci STARIJI OD DINOSAURUSA (FOTO)\nKrajem antike ili u ranom srednjem veku vrh Sokolice je utvrđen kamenim bedemima debljine od 1,5 do dva metra, a najmlađi nalazi sa tog prostora su iz 10-11. veka naše ere.\n- Planinsko utvrđenje Sokolica je imalo veliki strateški značaj, jer je kontrolisalo važne puteve koji su iz Pomorja i Bosne preko čačanske kotline vodili ka Šumadiji. Pronađeni ostaci srpske grnčarije iz perioda oko 11. veka ukazuju na to da je korišćena u prednemanjićkoj Srbiji kneza Časlava - kaže arheolog dr Dejan Radičević, docent na Filozofskom fakultetu u Beogradu.\n(Kurir.rs/Večernje novosti/Boris Subašić/Foto: Youtube Printscreen)\nzlatna groznicaSokolicaSokolička tvrđavariznicakruna cara Dušanadespot Đurađ Brankovićblagozlatoćup\njeste li i vi zapazili isto?\nMISTERIJA U POMORAVLJU: Meštani primetili da im se suše šume, a razlog ne znaju (FOTO)


Mask više nije ni drugi na listi najbogatijih... | Kamatica\nPočetna > vest > Mask više nije ni drugi na listi najbogatijih...\nTekst objavljen: 05.03.2021 15:10\nOsnivač kompanija Tesla i SpejsIks, Ilon Mask, više nije drugi najbogatiji čovek na svetu\nMaskovo bogatstvo manje je za 6,2 milijarde dolara, što ga je i spustilo na treće mesto Forbsove liste najbogatijih ljudi na svetu.\nPad Maskovog bogatstva počeo je u sredu, kada je izgubio oko 6,5 milijardi dolara. Bio je na trećem mestu neko vreme, ali su ga onda promene na tržištu oporavile i vratile na drugo mesto.\nIpak, kako prenosi Enterpreneur, današnji dan nije išao u njegovu korist, s obzirom na to da su akcije Tesle pale pet procenata. Maskovo bogatstvo sada je procenjeno na 150,9 milijardi dolara.\nIako ovo može biti normalno ponašanje tržišta i vrlo je moguće da će se vratiti na staro u bliskoj budućnosti, Mask će zasad morati da krunu da drugom milijarderu - Bernaru Arnou, vlasniku konglomerata LVMH, sa bogatstvom od čak 154,3 milijardi dolara.\nU LVMH grupu spada više od 70 luksuznih brendova: Luj Viton, Kristijan Dior, Fendi, Živanši, Mark Džejkobs, Fenti bjuti, Bulgari, Tifani i Sefora.\nDo pre mesec dana, na prvoj poziciji liste najbogatijih smenjivali su se Ilon Mask i Džef Bezos, vlasnik Amazona. Međutim, Bezos sada "beži" Masku za skoro 25 miliajrdi dolara, pošto je njegovo trenutno bogatstvo procenjeno na 175,4 milijardi dolara.\nlista najbogatijih ljudi na svetu ilon mask najbogatiji ljudi na svetu ilon mask Bernar Arno


Bosanski Pokusni Kunići | WebPublicaPress\nHome » ARCHIVE, BALKANS » Bosanski Pokusni Kunići\nBosanski Pokusni Kunići\nPosted by erolavdo ARCHIVE, BALKANS Thursday, March 9th, 2017\nMladen Mirosavljević (AJB TV image)\nPiše: Mladen Mirosavljević - Neku veče sam na jednoj od bh. televizija gledao razgovor, odnosno slušao „raspravljanje“ između državnog ministra bezbjednosti i članice Visokog sudskog i tužilačkog savjeta BiH. Smučilo mi se, što od kulture dijaloga što od onoga što sam čuo što od toga u kakvoj državi živim. A, to je samo kap u moru sličnih situacija zbog kojih svako normalan danas poželi da se istog momenta iseli iz ove države.\nŠto se, uostalom, i čini i to sve masovnije. Pitam se da li bi i mala konfliktna situacija unutar BiH bila dovoljna kao povod, i mogućnost, da odavde zbriše ko god može. Kud god se čovjek oko sebe okrene, muka mu je od onoga što vidi i čuje. Političke stranke služe kao legalne organizacije za ostvarivanje sopstvenih interesa najmoćnijih članova i ponašaju se kao zavodi za zapošljavanje, krade se gdje god se stigne, korupcija je način života, a u zatvor ide samo ko mora i nema novca da plati slobodu dok nijedan ozbiljan „slučaj“ nije procesuiran.\nA kako i da bude kada je sve pod kontrolom politike i političara i kada se ključne bitke biju za tu kontrolu i ostvarivanje sopstvenih interesa. Političari sluđuju narod huškajući ga na isti takav narod, ali druge nacionalnosti, i ubjeđujući ga da su mu za sve krivi oni drugi, oni druge nacije i vjere, koji se pritom nalaze u istoj gabuli. A, i jedni i drugi i treći glasaju opet za njih srećni samo da imaju da prežive i da ih ne gurnu u međusobni krvavi sukob. Atmosfera je takva kao da je prethodni rat završen prije dvije godine, a ne 1995. i kao da se pripremamo za sljedeći. BiH je obilježila 25. godišnjicu nezavisnosti podjeljenija nego ikada.\n‘Dobro smo i normalni’\nNije ni čudo što je bivši visoki predstavnik međunarodne zajednice u BiH i slovački šef diplomatije Miroslav Lajčak nakon prošlosedmične posjete nekim zemljama bivše Jugoslavije visoke predstavnice za spoljnu i bezbjednosnu politiku EU Federice Mogerini izjavio: “Mislim da se visoka predstavnica vratila frustrirana sa balkanskog puta”. Pa kako je onda tek nama, dobro smo i normalni.\nA, radi se o državama koje sve teže da što prije uđu u članstvo EU. Kada je riječ o BiH, Mogerinijeva je nakon sastanka sa članovima Predsjedništva, Savjeta ministara i čelnicima vodećih bh. stranaka bila jasna. “Država je napravila impresivne korake ka EU. Pojedini koraci se pretvaraju u trendove, neki od njih još uvijek ne utiču na živote građana, ali bitno je nastaviti ih. O ovome smo razgovarali, a i nastavićemo razgovarati u narednim sedmicama”, rekla je Mogerini.\n“Mir i stabilnost su suštinski najvažniji. BiH iza sebe ima opipljive rezultate. Bilo je uvijek skepticizma u smislu napretka BiH ka Evropskoj uniji, ali i velike želje građana da zemlja postane članica. Uniji je veoma važno da BiH bude dio evropske porodice”, rekla je Mogerini.\nRekla, mada svi znamo da je to više zbog toga da bi se BiH dao javni podsticaj da nastavi svoj evropski put nego što to odgovara istini. Da li nam EU čini uslugu što nam gleda kroz prste zarad sopstvenih i, geostrateških interesa. Oni nam kao nameću obaveze, mi ih kao ispunjavamo, MMF nam gleda kroz prste dajući kredit, a za to vrijeme se BiH iznutra raspada. Jer, niti se na sastanku govorilo o suštinskim problemima i rješenjima niti se poslije njega bilo šta promijenilo. Osim što su stvorene još mnogo veće tenzije dok jedni na druge prebacuju krivicu i šalju optužbe za ovakvo stanje. Ona će izvijestiti evropske ministre i o razgovorima koje je imala s predstavnicima vlasti, opozicije, parlamentarcima, civilnim društvom i studentima tokom svoje “balkanske ture”. Nejasno je, međutim, gdje je nestao njen optimizam tokom leta do Brisela u kojem je iznijela mnogo manje optimistične ocjene.\nA, šta li je tek ispričala Lajčaku, ako je uopšte i trebala, pa da izjavi da “EU postaje sve manje ozbiljan sagovornik kad je riječ o proširenju. Mi smo sa Zapadnog Balkana istupili riječju i djelom i sada vidimo posljedice – imamo dvije države koje su pred raspadom i tri koje su u dubokoj političkoj krizi”, rekao je on prije početka sastanka ministara vanjskih poslova, koji na dnevnom redu imaju raspravu i o stanju u zemljama jugoistočne Evrope.\nDoduše, da je to tako vidimo i sami i ne treba nam Lajčak da to kaže. Ali kada to kaže on, to ima težinu, jer ovdje može izjavljivati šta god ko hoće - to nikoga ne dotiče. Recimo, zamjenik predsjedavajućeg Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH i, donedavni predsjednik SDS-a Mladen Bosić izjavi kako BiH prijeti „opasno produbljivanje“ političke krize, dodajući kako sve u zemlji podsjeća na stanje prije raspada bivše Jugoslavije i - niko ni da trepne. Kao da je izjavio da će proljeće malo kasniti. Zašto bi i trepnuo kada mi to svi takođe vidimo. I mi, koji ovdje živimo i, svi koji u EU prate situaciju na ovom području. Zašto onda mi ovdje pristajemo da budemo saučesnici ili taoci takve politike, a EU opet, ništa ne preduzima da na Balkanu ponovo ne bukne rat. Bilo u Makedoniji ili u BiH ili u čitavom regionu.\nEU se zabavila o sopstvenom jadu\nValjda zbog onoga što je rekla i Mogerinijeva „mir i stabilnost su suštinski najvažniji“ ili kao što se ovdje kaže „samo da rata ne bude“ pa neka nas i pljačkaju i sluđuju i prave budalama i sve, kao što se govorilo i pred onaj rat pa je buknuo. A mi ni do danas nismo izvukli nikakve pouke, pronašli krivce i postali normalni.\nDa li se odgovor krije u činjenici da su naše nacionalno-političke elite toliko ogrezle u korupciju i toliko se obogatile da im bilo kakva normalna situacija ne odgovara a, pogotovo ne pravna država i ulazak u EU, pa ma kakva da je. Da li se odgovor krije u ocjeni Mogerinijeve da je Balkan, pa i BiH „šahovska tabla“ i poligon za „igru“ velikih sila u kojoj smo mi samo pokusni kunići i moneta za potkusirivanje. Šta je sa EU koja se zabavila o sopstvenom jadu i ni sama ne zna da li se balkanizira i hoće li opstati praveći različite scenarije za sopstveni opstanak? Umjesto da se zabrinu kako se uklopiti u te scenarije, bh. političari se ponašaju kao štetočine u sopstvenom ambaru.\nDok potpredsjednik SNSD-a i delegat u Domu naroda Parlamentarne skupštine BiH, i bivši član državnog predsjedništva, Nebojša Radmanović izjavljuje da EU nije u stanju da bilo šta riješi na Balkanu i da je lažna priča da smo blizu EU, jer ona i ne želi BiH, ostali se prosto utrkuju kojom će brzinom doprinijeti rastakanju BiH, svako u okviru svojih mogućnosti. Dok jedan ministar izjavljuje da u Tužilaštvu BiH treba uvesti „prinudnu upravu“ i da je pravosuđe kriminalizovano, drugi izjavljuje da je diplomatija u haosu i da ambasadori provode privatnu politiku.\nZa to vrijeme se blokira rad najviše zakonodavne vlasti u državi, a ista situacija je i sa Predsjedništvom BiH. „Zahtjevi za blokadama dolaze od onih koji žele srušiti Dejtonski sporazum“, kaže Mladen Bosić sa kojim se potpuno slažem kako zapravo niko nema odgovor na pitanje – šta ako kriza dođe do dna i ukoliko sve institucije budu blokirane? Ni Rusija, ni SAD, a pogotovo ne EU.\nDa li je BiH ustvari zrela za potpuni remont i ko će ga izvršiti? Mnogo pitanja, nijednog odgovora.\nShort URL: http://webpublicapress.net/?p=27660


I ove godine polovne gume – Ozon Media\nI ove godine polovne gume\nSremska Mitrovica – Lepo vreme, visoke temperature i relativno suvo vreme doprinele su činjenici da još uvek veliki broj vozača nije zamenio letnje zimskim gumama.\nKao i prošle godine, kupovina sve četiri nove gume vellikom broju vlasnika automobila predstavlja preveliki trošak, za koji bi trebali da se spremaju najmanje nekoliko meseci unapred, ali to redovno ne čine, ne zbog zaboravnosti ili sličnih, već isključivo ekonomskih razloga. Ponovo se čeka poslednji minut, kada će se vlasnici motorinh vozila uhvatiti za novčanike i u zavisnosti od toga da li su se odlučili za kupovinu polovnih guma koje se mogu kupiti za cenu do 50 eura za sve četiri gume ili novih čije se cene kreću od 3.500 do 6.500 hiljada dinara za gumu, nevoljno, ali ipak istrošiti.\nMnogi će se i ove godine odlučiti na kupovinu polovnih guma, čija prodaja je poslednjih godina sve popularnija, bez obzira što postoje oprečna mišljenja o njihovom kvalitetu. Dok jedni smatraju da su takve gume zadovoljavajućeg kvaliteta s obzirom da se najčešće nabavljaju iz zemalja koje zakonski propisuju veću dubinu šara, drugi koji sumnjaju u kvalitet polovne robe i imaju svoje računice po kojima im se svakako više isplati kupovina novih guma, koje će duže trajati. Vlasnici dva ili više vozila, mahom će i ove godine drugo vozile parkirati u garaže do proleća. Iz godine u godinu, imati auto u Srbiju u kojoj su cene goriva među najvišim u regionima, preko cena registracije, pa sve do cena opreme koje stalno rastu i koriguju se, predstvlja prvi luksuz.\nPrema Novom Pravilniku o podeli motornih i priključnih vozila i tehničkim uslovima za vozila u saobraćaju na putevima koji se primenjuje od maja 2012. godine ako na kolovozu nema snega i leda zimske gume nisu obavezne od 1. novemebra i vozači neće biti novčano kažnjavani ukoliko ih ne poseduju.\nU delu Pravilnika koji se odnosi na obaveznu i zimsku opremu predviđeno je da u periodu od 1. novembra do 1. aprila vozila moraju biti opremljena sa sve četiri zimske gume, ako se zbog vremenskih uslova na kolovozu nalazi sneg, led ili poledica. Dubina gazećeg sloja na pneumaticima za zimsku upotrebu ne sme biti manja od 4 mm. Van navedenog perioda, vozila mogu biti opremljena zimskom opremom. U pomenutom periodu, van naseljenog mesta, obavezno je posedovanje lanaca ili drugih uređaja za povećanje trakcije u prtljažniku. Lanci se montiraju na pogonske točkove na deonicama puta koje su označene znakom obaveze upotrebe lanaca kada je sneg na kolovozu.Vozila ne moraju biti opremljena lancima, odnosno drugim uređajima za povećanje trakcije u naselju.\nZa nepoštovanje ovih propisa predviđene su novčane kazne a neposedovanje ispravnih pneumatika tretira se kao teža tehnička neispravnost. Kazna za neposedovanje zimskeopreme iznosi 3.000 dinara, a kazna za nekorišćenje opreme na propisan način iznosi 5.000 dinara.\nKoncertima kroz “Novembarske dane”\nJubilarnih 60 godina Zmajeve škole\nNajezda komaraca uprkos tretmanima\n06.06.2014. Ozon Komentari su isključeni na Najezda komaraca uprkos tretmanima\nOd 15. marta veće carine na uvoz svinja\n27.02.2015. Ozon Komentari su isključeni na Od 15. marta veće carine na uvoz svinja\nOBAVEZNA prijava – Tribina povodom 75 godina od pobede nad fašizmom\n14.10.2020. Ozon Komentari su isključeni na OBAVEZNA prijava – Tribina povodom 75 godina od pobede nad fašizmom


Kathryn Bigelow o filmu "Zero Dark Thirty" ("Nelogično je ignorisati mučenje", tvrdi Bigelow) | ..\n"Podržavam sve proteste protiv mučenja i, jednostavno, bilo kakve vrste nehumanog zlostavljanja", dodala je Bigelow.\nOtkako je Zero Dark Thirty prvi put prikazan, Bigelow i njen kolega scenarista Mark Boal našli su se na meti udara od strane medija, političara, pa čak i članova Akademije filmskih umetnosti i nauka, tela koje organizuje dodelu Oskara.\nObaveštajni komitet američkog senata trenutno istražuje da li je dvojcu omogućen "neprikladan pristup" CIA dokumentima.\nProšle nedelje, glumac Martin Sheen i bivši čelnik američkog Udruženja glumaca Ed Asner, javno su istupili i podržali bojkot filma u trci za Oskara.\nZero Dark Thirty je nominovan za pet nagrada Akademije, pri čemu je Bigelow ostala bez nominacije za najbolju režiju - odluka za koju neki smatraju da je posledica uzburkanosti u javnosti zbog scena mučenja i drugih kontroverznih strategija koje je CIA koristila prilikom ispitivanja.\nRediteljka, čiji je film The Hurt Locker osvojio šest Oskara pre tri godine, jasno je stavila do znanja da smatra da kritičari treba da nađu drugu metu.\n"Pitam se da li je prikladnije da odeređn deo tih kritika treba da bude upućen onima koji su postavili i sproveli takvu američku politiku, a ne na račun filma koji donosi priču na ekrane", rekla je Bigelow.\n"Mi koji radimo u svetu umetnosti znamo da prikazivanje ne znači podržavanje. Da je tako, nijedan umetnik ne bi mogao da slika nehumane radnje, nijedan pisac ne bi mogao da piše o njima i nijedan reditelj ne bi mogao da zaroni u trnovite teme našeg vremena", dodaje ona.\n"Ovo je važan princip za koji se treba zalagati, ali se mora ponavljati. Jer mešanje prikazivanja sa podržavanjem je prvi korak ka kočenju prava svakog američkog umetnika da osvetli mračne radnje, naročito kada su te radnje ogrnute slojevima tajnovitosti i zavaravanjem vlade. Zapravo, ja sam vrlo ponosna što sam deo holivudske zajednice koja je snimila neke od najbrutalnijih ratnih filmova. Jasno je da nijedan od tih filmova ne bi bio snimljen da su reditelji iz drugih perioda zazirali od prikazivanja surove stvarnosti bitke."\n"Na praktičnom i političkom nivou, deluje mi nelogično da snimim film protiv mučenja ignorišući ili poričući pritom ulogu koju je ono imalo u američkoj antiterorističkoj politici i praksi."\nPočetkom nedelje, Steve Coil, autor knjige o Bin Ladenu i dobitnik Pulicerove nagrade, istupio je kao poslednja osoba u nizu koja je iskritikovala prikazivanje nasilja u Zero Dark Thirty.\n"Boal i Bigelow su ponudili dva glavna odgovora na kritike koje su dobili", kaže on. "Jedan je da, kao dramatičari koji složenu istoriju moraju da smeste u filmsku naraciju, moraju imati određen nivo umetničke slobode. S tim, svakako, nema diskusije, ali opet, filmadžije ne mogu s jedne strane da tvrde autentičnost, dok s druge strane navode umetnost kao izgovor za aljkav izveštaj o temi koja je bitna koliko i pitanje da li je mučenje odigralo važnu ulogu u potrazi za Bin Ladenom."\nKontroverzija koja okružuje Zero Dark Thirty, u kom glume Jessica Chastain, Jason Clarke i Joel Edgerton, nije naškodila njegovom uspehu u američkim bioskopima u kojim se prošlog vikenda našao na prvom mestu sa zaradom od 24 miliona dolara.\nFilm Zero Dark Thirty u domaće bioskope stiže 24. januara.\n"Zero Dark Thirty" trijumfovao na dodeli nagrada njujorških kritičara\nFilm o ubistvu Bin Ladena pomogla Obamina administracija?\nKathryn Bigelow snima film o ubistvu Bin Ladena\nTom Hanks u kontroverznom latino filmu\nČetiri pitanja za pet velikana: Quentin Tarantino, James Cameron, Kathryn Bigelow, Peter Jackson, Lee Daniels\nPovezane teme: zero dark thirty, kathryn bigelow\nShibby (neregistrovan) @ 22. jan 2013. 11:14 #1\nKlasicni rezimski reziser. Snima i rezira bajke. Kakav crni Bin Laden?!? Pa, taj je stvaran kao sto je stvaran i Deda Mraz... Naravno, da bi citavo zaglupljivanje americke i svetske javnosti dobilo na tezini, udelice joj par Oskara.\n... (neregistrovan) @ 22. jan 2013. 15:10 #2\nOvi Amerikanci ne znaju vise sta ce sa sobom...Naravno da nisu primenjivali mucenje u izvlacenju informacija,svasta oni su demokratska drzava,uzmu lepo pa pitaju "Jel znas nesto o tome i tome?"Ako kazes da ne znas ili da neces da odas nesto pa to je tvoje pravo,kako se usudila ova reziserka da iznosi takve lazi pod izgovorom umetnicke slobode?!?!Stvarno su licemerni,smesni i plitki do granica neizdrzljivosti\nLicemerko (neregistrovan) @ 22. jan 2013. 15:27 #3\nNe,Rusija i Severna Koreja su oaze demokratije,gde se postuju ljudska prava...\nMarijana (neregistrovan) @ 22. jan 2013. 21:20 #4\nAham jer svi smo videli kako Ameri dovode svoju demo(n)kratiju!\npanda (neregistrovan) @ 22. jan 2013. 21:26 #5\nKB je talentovan reziser,nema veze kome se nesvidja THL ili ZDT,ali i inace na netu za sve su krivi ameri,jews i alien iluminati.\nShibby (neregistrovan) @ 23. jan 2013. 14:37 #6\nZa Pandu: samo ti zivi u svom Matrixu. Ja sam se odavno probudio...\nShibby (neregistrovan) @ 23. jan 2013. 14:48 #7\nZa Licemerka: komentar odlican, ali promasio si temu. Tema teksta su kretenski holivudski filmovi, americka propaganda i Novi svetski poredak. Posto ti nisi imao ili mogao reci nista na tu temu-sedi "kec"!\nza shibby lika (neregistrovan) @ 23. jan 2013. 17:06 #8\ncim si to spomenuo o matrixu svrsto si se u taj internet freedom-fighter trash koji nista nerazumuje i nezeli razumiti zatim sve to krpi/pravda zaverama koje samo oni vide.\nShibby (neregistrovan) @ 24. jan 2013. 08:01 #9\nZavere... Znaci, isprani mozgovi tako nazivaju istinu, cinjenice i argumente! Ti ocigledno verujes u sve sto ti se kaze. U pravu si-Haski tribunal je posten i nepristrasan, Libija i Irak su napadnuti zbog zlih diktatora, a ne zbog nafte, a Dzona Kenedija je ubio usamljeni ludjak sa jednim jedinim "magicnim metkom"...\npanda (neregistrovan) @ 24. jan 2013. 18:37 #10\nodrasces i ti shibby,kad tad\nShibby (neregistrovan) @ 24. jan 2013. 19:31 #11\nOK. To je to. Kad neko postavi odredjene sumnje, razumna pitanja i jasne nedoumice, sta dobije kao odgovor. Da cu odrasti, da nista ne znam, da sam internet freedom-fighter, itd. Tako i nasi vrli domaci politicari. Vi ih nesto konkretno pitate, a oni pricaju o necemu sasvim desetom i jos usput pokusavaju diskreditovati sagovornika. Kao sto ste Panda i vi (a i drugi) pokusali ovdje. Kazem POKUSALI... Pozdrav.


Tuš kanalica Tiles 750 sa suvim slivnikom 20.13: Slavine - Baterije - Armatura: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nKarakteristike proizvoda: Tuš kanalica Tiles 750 sa suvim slivnikom 20.13\nOpis proizvoda: Tuš kanalica Tiles 750 sa suvim slivnikom 20.13\nElegantno dizajnirana ugradna tuš kanalica sa Borinni klapnom i suvim slivnikom koji sprečava prodor neprijatnih mirisa iz kanalizacije u kupatilo. Dužina kanalice je 75cm. Obezbeđuje protok do 50 litara vode u minutu.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 48732\nSifra 48732, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 48732, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


Japanski kripto investitori mogli bi se suočiti do 55% porez na dobit - blockchain News\nJapanski kripto investitori mogli bi se suočiti do 55% porez na dobit\nNacionalna agencija poreza Japana odlučio prošle godine da kapitalne dobitke na kriptovaluta trgovine su oblik “razni prihodi,” investitori su sada traži da proglasi svoj profit u godišnji porez podnesaka zbog februar. 16-marš 15.\nZa razliku od dobitak na zalihama i stranim valutama, koji se oporezuju oko 20 posto, Japanska namet na dobit od virtualnog novca ide od 15 posto 55 posto. Na vrhu iznos se odnosi na osobe s godišnjim primanjima 40 miliona jena ($365,000).\nBez porez na kapital dobit na dugoročna ulaganja u virtualnim novcem u nekim jurisdikcijama, uključujući Singapur, nekolicina kriptovaluta bogate investitori su već otišli Japan, rekao Kengo Maekawa, izvršni direktor Shiodome Partners poreza Corp.\npotencijal za prikupljanje prihoda za japanske vlade mogli biti značajni. U posljednjih nekoliko mjeseci u vezi 40 posto svih trgovanja u Bitcoin je u odnosu na jen.\nU međuvremenu, porez agencija stvaranje baze podataka o kriptovaluta investitora i tima sa sjedištem u Tokiju i Osaki su održavanje elektronske trgovine u neposrednoj blizini sat.\nPrethodni post:Tajland ministar finansija: Vlada neće zabraniti kriptovaluta trgovanja\nNext post:Kriptovaluta razmjena BitGrail najavljuje nelikvidnosti nakon hack\nKako se predvidjeti ponašanje stope od kriptovaluta u pogledu broja porudžbina?\nPopularnost cryptocurrencies, završila takve vage, da je samo vrlo lijeni ili veoma\nbitcoin sa blok lanac BTC oblak rudarstvo smatrati Coinbase kripto cryptocurrencies kriptovaluta ethereum razmjena hardfork ico Litecoin majka rudar rudarstvo ne mreža novo vijesti platforma protokol talasanje slijede telegram žeton tokena trgovački novčanik


DF: Gojko Perović demantovao Daku Davidovića, kandidata za prvog tajkuna novog režima | Aktuelno\nZbog toga, kako navode, Davidović, koji se kandidovao za prvog tajkuna novog režima, šalje poruku da se moramo osloboditi uticaja Srbije, koji se ostvaruje preko DF, pa ako DF i pobijedi na izborima treba ga isključiti iz vlasti i javnog života\nDemokratski front ukazao je na izjavu sveštenika Gojka Perovića, kojom je, kako navode, potvrdio ono što je DF govorio još od predaje izborne liste koalicije Za budućnost Crne Gore – da je Zdravko Krivokapić za prvo mjesto na toj listi predložen od Mitropolije crnogorsko-primorske MCP.\n“Taj predlog su, u ime MCP, predsjedniku NSD Andriji Mandiću, saopštili vladika Joanikije i sam sveštenik Perović, o čemu je i ranije bila upoznata naša javnost. Dakle, naknadna obavještenja Dake Davidovića, kako ga je on postavio na čelnu poziciju, a ne Crkva i DF, su tako na najbolji i najuvjerljiviji način demantovana. I dobro je da je to uradio sveštenik Gojko Perović, kako ne bi bilo nedoumica kod dijela javnosti “, saopšteno je iz DF-a.\n“Istina nam je potrebna svima, jer želimo da se razlikujemo od prehodne vlasti. Posebno je važno da se nje drže svi važni donosioci odluka koje su promijenile Crnu Goru. Naravno, vrlo lako prepoznajemo i one druge, koji gledaju samo svoju korist i kako da sada ućare na ovoj velikoj pobjedi, pa se sada guraju u prvi plan i sebi pripisuju navodno velike zasluge. A istina je da su takvi, mjesecima prije izbora, radili na razjedinjavanju, dok su drugi ukrupnjivali snagu naroda i objedinjavali one koji se nisu mogli objediniti decenijama ” saopšteno je iz DF-a.\nKada bi, kako kažu u Frontu, neko pročitao već demantovane poruke Dake Davidovića, ne znajući ko ih je saopštio, “ne bi imao dileme da je to izgovorio neko iz Milovog DPS podmlatka, željan dokazivanja i ratničke narogušenosti”.\n“Po njegovom mišljenju, koje se formira na osnovu ,,džepa” i ličnih interesa, on sada, nakon svega, smatra da su svi neprijatelji Crne Gore i “crnogorskog naroda” – u Srbiji, a posebno su to državni organi, MUP, BIA, srpski narod i njegova vlast u Beogradu, koja se u duhu međunarodnih pravila iskreno bori za zaštitu svoga naroda. Pa je za Davidovića naročito sporan DF, koga predstavlja kao velikog neprijatelja jer većinski predstavlja srpski narod u Crnoj Gori i ima otvorene, prijateljske i bratske odnose sa Srbijom”, navedeno je u saopštenju DF-a.\nZbog toga, kako navode, Davidović, koji se kandidovao za prvog tajkuna novog režima, šalje poruku da se moramo osloboditi uticaja Srbije, koji se ostvaruje preko DF, pa ako DF i pobijedi na izborima treba ga isključiti iz vlasti i javnog života.\nSreća je, kako tvrde, što narod sve vidi i što će kampanja laži o foteljama i foteljašima iz DF uskoro da se obije o glavu onima koji su tu prljavu igru osmislili i u javnosti dominantno podsticali.\nPOLITIKA Aktuelno - 26.01.2021-11:00\nŠto se koprcate, rusite Krivokapica to vam je opcija! Novi izbori !


Najmoćnija žena na svetu po Forbsovoj listi | Info | Svet\n2. jul, 13:18\nRAZVELA SE OD MILIJARDERA, A SADA JE NAJMOĆNIJA ŽENA NA SVETU: "Prešišala" konkurenciju i postala broj 1! 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nAutor Tamara Sekulović 08.12.2021. / 16:59\nMagazin"Forbs" objavio je listu najmoćnijih žena na svetu za 2021. godinu, a po prvi put se na listi nije našla bivša nemačka kancelarka Angela Merkel.\nPrema pisanju tog časopisa, treća najbogatija žena na svetu Mekenzi Skot, bivša Bezos, sa bogatstvom od 59,4 milijarde dolara (52,6 milijardi evra), popela se na prvo mesto na listi nakon odluke da deo bogatstva donira. Skot se tako po prvi put našla na vrhu Forbsove liste 100 najmoćnijih žena, smenivši Merkel nakon 15 godina.\nBIL GEJTS PROSLAVIO ROĐENDAN NA PLAŽI OKRUŽEN BOGATAŠIMA: Bezos došao helikopterom, a osoblju je ovo bilo ZABRANJENO\nMerkel ne samo da više nije u vrhu, već je uopšte nema na najnovijoj listi objavljenoj 7. decembra. Glavni razlog zašto je Skot kao treća najbogatija žena na svetu sa bogatstvom od 59,4 milijarde dolara završila na vrhu ove liste je njen ogroman filantropski rad, navodi se u objašnjenju Forbsove odluke.\nDruga na listi je potpredsednica SAD Kamala Haris, treća je predsednica Evropske centralne banke (ECB), Kristin Lagard.\nNa listi su i predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen (8.), predsednica Predstavničkog doma američkog Kongresa Nensi Pelosi (15.). direktorka Međunarodnog monetarnog fonda Kristalina Georgieva (22.), kraljica Elizabeta druga (70.) ali i Serena Vilijams (85.), Bijonse (76.), Rijana (68.) i glumica Riz Viterspun (74.)\nDONALD TRAMP PRVI PUT ZA 25 GODINA NIJE VIŠE MEĐU NAJBOGATIJIMA: Ispao sa liste milijardera, ovo ga je dotuklo!\nVLASNIK "AMAZONA" HOĆE DA BUDE BESMRTAN! Milijarder planira da živi večno, a njegova odluka može da promeni ceo SVET\nMILIJARDER ZA KOG NIKAD NISTE ČULI, A NEŠTO NJEGOVO SIGURNO IMATE! Počeo na farmi svinja, sad se bukvalno VALJA u novcu\nmilijarderi forbs džef bezos angela merkel rijana bijonse\nПостала је најмоћнија жена тако што се развела. Није ништа направила ал је зато нешто уништила.\n08.12.2021. / 18:42\n@Д Koliko znam, razvela se na njegovu inicijativu jer je našao drugu ženu, pa da pitam, šta je tačno ona uništila?\n08.12.2021. / 19:13\n@Д Bila je sa njim 27 godina imaju 4 djece i onda je gospodin dosao i rekao kako se zaljubio u plastičnu kokoš. Znači malo je novaca i uzela ćelavom


ŠOKANTNA ANALIZA RUSKOG MEDIJA: Narod više ne veruje Putinu - OVO SE DOGAĐA | WebTribune\nHome SPEKTAR ŠOKANTNA ANALIZA RUSKOG MEDIJA: Narod više ne veruje Putinu – OVO SE DOGAĐA\nPosted date: децембар 29, 2018 In: SPEKTAR\nGlavni događaj 2018. godine za Rusiju nije ni FIFA svetsko prvenstvo ni otvaranje Kerčanskog mosta. Glavni događaj jeste penzioniona reforma, negativni uticaj koji je potkopao poverenje javnosti u predsednika Putina.\nRuska penziona reforma- Putinova zamisao\nDani kada je većina Rusa veličala predsednika Putina što se nije priklanjao uticajnim ljudima, su prošli. Ipak, odluka ruske vlade da poveća godine kada se ide u penziju i odobrenje relevantnog zakona pokazalo je da Putin sluša interese velikih kompanija umesto interese naroda, piše ruska “Pravda”.\nPutin kaže da bi se morala podići starosna granica za odlazak u penziju u Rusiji u narednih pet do sedam godina svakako. U ovom trenutku, dati su dobri predlozi, ali svi su se ticali redistribucije prihoda velikog kapitala i predstavljanje progresivne porezne skale.\nNa primer, povratna stopa cene gasa u ruskoj naftnoj industriji je 40%. To je mnogo. Poređenja radi, profitabilnost industrije ruda u SAD je samo 10%. Prosečan profit u Rusiji je osam do deset %. Sve u svemu, ruske naftne kompanije dobijaju ekstra velik monopolni profit, udeo prirodnih resursa, koji bi država trebalo da troši na potrebe naroda.\nPutin je, pak, odlučio da ne ide tim putem. Uzeo je u razmatranje činjenicu da su mnogi penzioneri u Rusiji indiferentni po pitanju reformi penzija, jer ih i dalje dobijaju. Uz to, većina mladih Rusa je indiferentna po ovom pitanju, jer je prerano da misle o svojim penzijama. Odluka da se povećaju godine kao uslov odlaska u penziju je uticalo ne samo materijalno (ljudi će izgubiti 82,2 milijardi rubalja prihoda tokom prve godine ovog programa), već i psihički na celu zemlju.\nPutin kaže “ne” nostalgiji ka socijalizmu\nNedavna anketa Levada centra pokazala je da broj onih koji osećaju nostalgiju za SSSR-om raste, a sličan sentiment raste i između ljudi od 18 do 24 godine, među onima koji su rođeni nakon raspada SSSR-a. Trend sugeriše da mladi ljudi prevode poziciju svojih roditelja, da o tome pričaju u okviru svojih porodica. I što je važnije, ovo nije samo nostalgija zbog prošlosti, već nezadovoljstvo zbog trenutnog stanja stvari u Rusiji: manjak socijalne pomoći, pravde i stabilnosti.\nVažno je spomenuti da se rast prosovjetskog sentimenta u Rusiji dešava zbog pozadine padanja rejtinga autoriteta na nivo “pre Krima”.\nOstaje da se zapitamo na šta je Putin mislio kada je rekao da nema povratka socijalizmu. Ipak, ovo je bila ekstremno neuspešna PR akcija, budući da za većinu ljudi u Rusiji, socijalizam označava socijalnu pravdu.\nZašto Putin nije iskren?\nMnogi u Rusiji veruju da njihov predsednik više nije iskren sa njima. Tokom pres konferencije 20. decembra, Putin je rekao da je realna zarada porasla u Rusiji za 6,9%, uprkos maloj inflaciji od 4%. Nastavio je s tim da je nezaposlenost u Rusiji opala na 4,8%, a prosečna penzija je 14.163 rubalja.\nMalo je reći da ove cifre nemaju nikakve veze s stvarnošću, naročito kada je u pitanju prosečna plata Rusija, koja ne raste od 2014. Prema novembarskom izveštaju Ruske agencije za statistiku, prodsečna plata u Rusiji opala je na 2,9% na godišnjem nivou. Ovaj nivo nema šanse da naraste do kraja godine.\nProsečna plata je 41.774 rubalja, što ruska vlada smatra demonstracijom njihovog efikasnog posla, pokazuje jako socijalno zadovoljstvo, budući da polovina Rusa dobija manje od 26,300 rubalja. Ova brojka je jedva dovoljno za plaćanje računa, kupovinu hrane i odgajanje dece.\nZašto Putin ne može da kaže ljudima da je pad prihoda, cena koju su platili zbog Krima? Međunarodne sankcije i opadanje cene nafte i te kako utiče na ruski budžet, investicije i stabilnost rubalja. Zašto Putin ne može da kaže ljudima da Rusija čuva zlato i rezerve valuta kako bi preživela nove sanckije?\nZašto javno ne prizna da je vlada primorana da poveća PDV sa 18 na 20% jer nema nade da će se pojavili eksterna ili interna investicija? Zaista, ako Putin može da kaže ljudima da ne možemo da menjamo suverenitet za “kobasice i sir”, onda bi većina Rusa imala drugačiji stav prema tome kako trpi poteškoće.\nU isto vreme, Rusi razumeju da članovi vladine nekolicine nastavljaju da šire svoje bogatstvo bez obzira na sve. Čak i ako neki od njih izgube po koju milijardu, zbog sankcija i toka obveznica, neće izgubiti svoj komad pogače, kao što je mogućnost da imaju najbolju medicinsku negu i edukaciju za svoju decu u Londonu.\nŠta 2019. donosi Rusima?\nPredsednik je rekao da je trenutno stanje stvari nateralo većinu u Rusiji da razmišlja drugačije. Verovatno, ali ljudi ne vide garanciju stabilnog prihoda ili čuvanje socijalnih koristi. Ali vide povećanje socijalne nepravde i neiskrenost autoriteta. Da li će 2019. biti godina još jedne revolucije u Rusiji?\nMože biti, kako cene gasa skaču sve više i više, a vlada je osmislila novu inicijativu da poveća dvostruko, trostruko ili čak četvorostruko račune za komunalne usluge.\nAmerika pokreće veliku ofanzivu — Putin dolazi u Srbiju u pravi čas\nMoskovski taksista osam sati čekao stranku – NEĆETE VEROVATI kakvu nagradu je dobio …


Kolinda pisala četvorici Biščana - poslala pismo o migrantima (FOTO)\nKolinda pisala četvorici Biščana - poslala pismo o migrantima (FOTO) Istaknuto\nPredsjednica Hrvatske Kolinda Grabar Kitarović odgovorila je grupi mještana bihaćkog naselja Zavalje koji su joj se požalili zbog toga što su migranti iz Bihaća izmješteni na Vučjak, koji se nalazi na području njihove mjesne zajednice.\nKako piše Srpskainfo, pismo Kitarovićeve Bišćanima upućeno je putem Ministarstva spoljnih poslova, potvrdio je Igor Crnadak.\nOdgovor hrvatske predsjednice ide na adrese Bišćana Marijana Prše, Marka Veljača, Amre Selimović Perišić i Stipe Prša.\nOni su nakon odluke Gradskog savjeta u Bihaću da migrante izmjeste na Vučjak, u pismu hrvatskoj predsjednici između ostalog naveli da, zbog odluke da se na tom lokalitetu gradi migrantski centar, strahuju za svoju bezbjednost.\nKako se vidi iz pisanog odgovora iz Kancelarije Grabar Kitarović, hrvatska predsjednica uz zahvalu za informacije u vezi s Vučjakom navela je da ona lično, a i Hrvatska kao država, prate događaje u Bihaću.\n– Posebno one koji su vezani za priliv novih migranata, te je svjesna situcije u kojoj se nalaze stanovnici tog područja. Izvještavamo Vas kako smo Vaše pismo proslijedili Ministarstvu spoljnih i evropskih poslova, kao i Ministarstvu unutrašnjih poslova Hrvatske na pažnju i daljnje postupanje – navodi se u pismu.\nIz ovog dopisa nije vidljivo ni jasno na koji će način hrvatska ministarstva dalje postupati u vezi s apelom koji im je stigao iz pograničnog mjesta BiH, Zavalje, jer je riječ o drugoj državi.\nAli, jasno je da će odluka da migranti i ubuduće budu na Vučjaku sigurno biti novi kamen spoticanja u ionako narušenim odnosima između dvije zemlje, prenosi Srpskainfo.\nIako je Vučjak od hrvatske granice udaljen desetak kilometara, Hrvatska je ranije već izrazila negodovanje zbog izmještanja migranata u blizinu njene granice. Ali, nejasno je zbog čega takvih reakcija nije bilo kada su oni smješteni u prihvatni centar Miral kod Velike Kladuše, koji je mnogo bliži Hrvatskoj, i to udaljen od granice tek nepuna dva kilometra.\nPismo hrvatske predsjednice spominjano je i na prekjučerašnjem sastanku Operativnog štaba za migracije BiH, na kojem su neki od članova Štaba ocijenili da Grabar Kitarović nema razloga za brigu, naročito od mogućih eksplozija na Vučjaku, o čemu su joj pisali mještani Zavalja.\nKolinda prisvaja BiH: Od Visa do Kupresa, cijela Hrvatska\nOmalovažavanje i nadmenost za privlačenje glasova\nKolinda ponizila Predsjedavajućeg PBiH: Nije relevantan u međudržavnim odnosima\nVanredno upozorenje zbog nevremena u BiH : Federalni hidrometeorološki zavod BiH izdao upozorenje\tMandić: Terme neovlašteno koriste vodu, ne može ih isključiti ni policija


- Niko od nas u porodici nije znao da on ide u Zadrugu. Nikom ništa nije pričao. Inače, pored toga što peva on radi i kao medicinski tehničar u Padinskoj skeli.\n- Šta se on dogovorio sa produkcijom, ja ne znam, samo je otišao. Sve nas je iznenadio i šokirao, ja ne mogu da se načudim da je otišao tamo. Niko se od nas nije naljutio na njega, to je njegova odluka i mi ga podržavamo.\n- Njemu je Sloba uzor, i on je postao popularan posle rijalitija. Tek kad je otišao u Pančevo po novu garderobu i odlazak u karantin, rekao nam je da ide tamo - kaže deda rijaliti učesnika za "Kurir", pa dodao:\n- Mislim da je otišao jer jako lepo peva, da bi se promovisao i da bi ljudi čuli za njega. Grand i Saša Popović su tražili puno para za pesme od njega, a on to nije imao, pa zato nije toliko popularan - ispričao je Grujin deda za Kurir.


Udruženju Atina prestižna američka nagrada za doprinos radu sa decom žrtvama trgovine ljudima | atina\nUdruženju Atina prestižna američka nagrada za doprinos radu sa decom žrtvama trgovine ljudima\nUdruženje Atina dobitnik je prestižne nagrade (Global Catalyst Award) za doprinos radu sa decom žrtvama trgovine ljudima koju dodeljuje američki Globalni fond za decu. Nagradu je direktorki Atine Marijani Savić na svečanoj proslavi u Njujorku uručila predstavnica Hilton Worldwide. Ove godine, na svetskom nivou, nagradu je dobilo šest organizacija civilnog društva koje su imale najviše uticaja u zaštiti dece i mladih u njihovim zajednicama a Atina je jedna od njih.\n„Nagrada Globalnog fonda za decu došla nam je u pravom trenutku, baš kada Atina obeležava deset godina rada. Ova nagrada zaokružuje sav naš trud i napore i dokaz je da je uspeh koji smo postigli prepoznat, a takođe znači i da smo na dobrom putu. Taj put jeste trnovit jer nam je preko potrebna podrška za programe koji ne smeju da funkcionišu po projektnoj osnovi kao što je to slučaj sada i koji moraju biti obezbeđeni u vidu dugoročne podrške deci i mladima, žrtvama trgovine ljudima u Republici Srbiji. Atina se uz podršku Globalnog fonda za decu u proteklih sedam godina značajno razvila i porasla, ne samo kao organizacija, već su i naši programi kvalitetniji zbog te kontinuirane podrške. To je poruka svim donatorima da je to pravi način da investiraju. Naši programi nisu namenjeni samo deci žrtvama trgovine ljudima, već svoj deci koja su u riziku od razlitičih vrsta iskorišćavanja, koja su trpela nasilje i koja pripadaju najosteljivijim grupama u Srbiji,“ rekla je prilikom uručivanja nagrade direktorka organizacije Atina, Marijana Savić. Prema njenim rečima, Atina je samo u 2013. godini pružila podršku za preko 70 dece i mladih koji su korisnici programa ove NVO. Pored njih pomoć i podrška pruženi su za još 136 sekundarnih korisnica i korisnika, osnosno članova porodica žrtava trgovine ljudima, na teritoriji cele Srbije u saradnji sa brojnim organizacijama i institucijama koje rade sa decom u riziku. „Ta deca i ti mladi, iako imaju iskustvo i preživeli su situaciju trgovine, imaju svoje snove, ambicije, imaju svakodnevni život, i mi smo tu da ispratimo taj proces, i da zajedno sa njima vidimo na koji način da se organizujemo i pomognemo im da izađu na put koji su izabrali.“\nAtina već sedam godina sarađuje sa Globalnim fondom za decu na polju direktnog rada sa decom koja pripadaju različim ranjivim grupama. Od osnivanja 2004. godine Atina pruža pomoć i podršku najugroženijoj deci i obezbeđuje im medicinsku, psihološku i pravnu pomoć; podršku u obrazovanju i rešavanju građansko-pravnog statusa; privremeni smeštaj, uključivanje u rad grupa samopomoći kao i edukativne i druge radionice za (potencijalne) žrtve trgovine ljudima i drugih oblika iskorišćavanja. Atina organizuje edukacije u cilju osnaživanja institucija i organizacija za pružanje adekvatne podrške žrtvama trgovine ljudima i učestvuje u istraživanjima fenomena trgovine ljudima. Globalni fond za decu radi na unapređenju dostojanstva i položaja dece i mladih širom sveta. Njihova misija se zasniva na pružanju podrške inovativnim organizacijama u lokalnim zajednicama koje rade sa decom koja su danas u svetu najnezaštićenija