Slaviša Kokeza ponovo predsednik FSS - Pirot Plus Online\n18. mart 2019. 10:00 Sport Pirot Plus Online\nPredsednik Fudbalskog saveza Srbije (FSS) Slaviša Kokeza reizabran je danas na tu funkciju. Delegat Izborne Skupštine kao predstavnik FS RIS bio je i Vidojko Panajotović, član Izvršnog odbora FS RIS i predsednik OFS Pirot .\nNaš novinar Ivana Stojanov, koja je razgovarala sa Panajotovićem, pitala je da li je bilo reči o tome da Pirot dobije teren sa veštačkom travom.\nFSS Fudbalski Savez Srbije, predsednik Slavisa Kokeza, (Kokeza je bio jedini kandidat i dobio je novi mandat koji važi do 2023. godine).\nOn je na prvoj konstitutivnoj sednici Skupštine Fudbalskog saveza Srbije u Staroj Pazovi izabran jednoglasno. Prisustvovalo je 68 od ukupno 69 delegata. Kokeza je predsednik Fudbalskog saveza Srbije postao u maju 2016. godine. Potpredsednici FSS-a su Nenad Bjeković, Marko Pantelić i Savo Milošević, a izabrani su i novi članovi odbora FSS-a.


Plašim se, imam loš predosjećaj | Radio Televizija BN\nPlašim se, imam loš predosjećaj\nPlašim se. Ljudski razum više ne prevladava politička nastojanja. Imam loš predosećaj, ne bih volela da se obistini - kaže za “Blic” mati Makarija, igumanija manastira Sokolica.\nSrbija 21.10.2015 | 21:40\nOna je vo izjavila neposredno pred odluku o ulasku "Kosova" u Unesko. Izvršni savet Uneska podržao je na današnoj sednici prijem "Kosova" u tu organizaciju.Za je glasalo 27 članova tog tela, 14 protiv, a 14 je bilo uzdržano.\nMati Makarija kaže da su Srpska pravoslavna crkva, ali i političari, dosta uradili da spreče ulazak "Kosova" u Unesko.\n- Patrijarh SPC Irinej je poslao preko dve stotine pisama na razne adrese u svetu. I Vlada Srbije je dosta uradila. Ipak, mislim da smo malčice zakasnili, trebalo je sve to nešto ranije raditi - navodi mati Makarija, čiji je manastir Sokolica spomenik kulture od izuzetnog značaja.\nNa pitanje šta ulazak "Kosova" u Unesko značio za nju lično, sa setom u glasu ali odlučno kaže:\n- Bila bi to velika nepravda, ali moj manastir je ovde od 14. veka. Ne mogu da ga izvadim iz korena i prenesem u Beograd. Ostajem, meni je ovde mesto s mojim narodom - priča mati Makarija i dodaje da je od srpskog naroda onaj s "Kosova" najbolji.\nRazgovor za “Blic” dostojanstvena igumanija isto tako i završava.\n- Od svetske zajednice jači je Bog! Mi ćemo se držati čvrsto na svojoj zemlji - ističe mati Makarija.\nSve su prilike da Boga nema !!! Sve je ovo zabluda za sirotinju I budaletine !!! Kada kazem za sirotinju mislim na svakoliki ljudski rod materijalno siromasnim, a kada kazem budaletine mislim na drekavce I mafijase ! Tackaaaa !!!\nNeko će jednoga dana sve morati skupo da plati! Taj dan čekamo jer pandorina kutija je otvorena sa Kosovom!


SKUPŠTINA USVOJILA PREDLOG: Sjednice se mogu održavati elektronski - Volim Podgoricu\nPočetna/Najčitanije/SKUPŠTINA USVOJILA PREDLOG: Sjednice se mogu održavati elektronski\nBijelo Polje (foto rtcg.me)\nOdbornici lokalnog parlementa usvojili su danas predloge odluka o dopunama Poslovnika Skupštine opštine (SO) Bijelo Polje i o obrazovanju radnih tijela, koji podrazumijevaju mogućnost održavanja sjednica elektronskim putem.\nTakav predlog odluka uslijedio je usljed novonastane situacije izazvane pandemijom Covid 19, a u cilju poštovanja epidemioloških mjera i preporuka.\nSekretarka SO Ajsela Pačariz je, pojašanjavajući predlog odluke o dopunama poslovnika SO Bijelo Polje kazala da je u cilju neometanog funkcionisanja SO predviđena mogućnost da u slučaju vanrednih okolnosti predsjednik SO može da zakaže sjednicu Skupštine i sjednicu Kolegijuma elektronskim putem, ali, uz potvrdu učešća većine odbornika.\nVidran Kljajević iz Socijalističke narodne partije (SNP) istakao je da dopune Poslovnika i predlog o obrazovanju radnih tijela nijesu precizno definisani, te da ih treba oročiti do kraja godine, uz napomenu, da se pod vanrednim okolnostima podrazumijeva epidemija.\nMarko Ljujić iz Demokratske Crne Gore podržao je današnje predloge zbog složenosti epidemiološke situacije.\nBijelo Polje dopuna korona Poslovnik\n"Crna Gora nije proizvela očekivane rezultate u suzbijanju korupcije"


ZAPAD PRITISKA HARADINAJA! ZEMLJE KVINTE: Povući odluku o taksama, dati šansu dijalogu! - Informer\nAmbasadori zemalja Kvinte u Prištini - SAD, Nemačke, Francuske, Velike Britanije i Italije pozvali su privremene prištinske vlasti da ukinu stopostotno uvećane takse na srpske proizvode kako bi se ustupilo mesto dogovoru Beograda i Prištine, piše Koha onlajn\nPredstavnici Prištine, dodaje se, smatraju, međutim, da najpre "Srbija mora da zaustavi kampanju" kojom od pojedinih zemalja traži povlačenje priznanja kosovske nezavisnosti.\nList navodi da Ramuš Haradinaj nije pokazao nameru da povuče odluke o povećanim taksama, koja je doneta dan nakon što je većinom glasova odbijen zahtev Prištine za članstvo u Inerpolu.\nkvinta Ramuš Haradinaj takse Srbija dijalog Priština


MLADI PEVAČ SMUVAO MISICU VOJVODINE: Snimali spot, pa se zaljubili! Vreli snimci sa plaže... (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n09.08.2019. • 16:06 Srbija Danas\nMLADI PEVAČ SMUVAO MISICU VOJVODINE: Snimali spot, pa se zaljubili! Vreli snimci sa plaže... (VIDEO)\nMladi pevač Uroš Paunović poznatiji kao "Limma" snimio je novu singl pesmu za ovo leto - "Vodolija".\nVreme je za novi HIT mhm ? 🔥 #newnewnew\n- Urošu je ovo prva solo pesma i želeo je da režira spot sa devojkom koja je poznata ličnost u svetu modelinga i mislim da su se njih dvoje odlično uklopili. Tokom dvodnevnog rada, Anđelina se ponela veoma profesionalno i drago nam je da je prihvatila našu ponudu za saradnju - izjavio je Limin menadžer Luka Dragić, a o šuškanju o novoj ljubavi nije hteo da kaže ni reč.\nSun kissed ☀🌡🔜\nPogledajte kako izgleda spot za numeru "Vodolija" sa vrelim kadrovima zgodne misice:\nLimma Uroš Paunović Anđelina Vojnović Mis Vojvodine VIP estradni tračevi\n5 stvari koje treba da znate kako vam se letovanje ne bi pretvorilo u pakao - poslednju dobro zapamtite!


Najava događaja za srijedu, 21. mart 2018. godine\n21.03.2018. / 7:00\nBANJALUKA – U 12.00 časova sjednica Vijeća naroda Republike Srpske na kojoj će biti razmatran Zakon o srednjem obrazovanju i vaspitanju u vezi sa odlukom o pokretanju procedure za zaštitu vitalnog nacionalnog interesa Kluba Bošnjaka sa amandmanima i obrazloženjem. Nakon sjednice predviđene izjave za medije. /prostorije Vijeća/\nBANJALUKA – U 9.30 časova konferencija za novinare predsjednika Odbora Vlade Republike Srpske za njegovanje tradicije oslobodilačkih ratova Milenka Savanovića povodom predstojećeg obilježavanja 76 godina od stradanja Srba u Starom Brodu i Miloševićima 1942. godine. /Pres-centar Vlade Srpske/\nBANJALUKA – U 11.00 časova sjednica Ekonomsko-socijalnog savjeta Republike Srpske na kojoj će biti razmatran izmijenjeni Prijedlog akcionog plana zapošljavanja Republike Srpske za ovu godinu, te izvještaj o realizaciji prošlogodišnjeg plana. Konferencija za novinare u 14.00 časova. /prostorije Saveza sindikata Republike Srpske, VIDEO/\nDERVENTA – U 11.00 časova Ministarstvo trgovine i turizma Republike Srpske organizovaće konferenciju pod nazivom “Brendiranje domaćih proizvoda – Naše je bolje” na kojoj će biti predstavljene aktivnosti ovog ministarstva u kampanji “Naše je bolje”. Izjave za medije u 10.45 časova. /hotel “Biser”/\nBANJALUKA – U 12.00 časova direktori četiri poreske administracije u BiH potpisaće sporazum sa Poreskom upravom Švedske o realizaciji projekta “Jačanje kapaciteta poreskih uprava u BiH”, čiji je osnovni cilj unapređenje kapaciteta poreskih uprava i doprinos transformaciji u moderne, pouzdane i uslužne poreske uprave u BiH. /Poreska uprava Republike Srpske/\nBANJALUKA – U 10.30 časova okrugli sto Akademije nauka i umjetnosti Republike Srpske /ANURS/ o Svjetskom danu šuma. /prostorije ANURS-a/\nBIJELJINA – U 10.00 časova konferencija za medije povodom Svjetskog dana voda na kojoj će direktor Javne ustanove “Vode Srpske” Milan Kikić govoriti o radu ove ustanove u prošloj i planu za ovu godinu. /upravna zgrada “Voda Srpske”/\nPRIJEDOR – U 11.00 časova Republička agencija za razvoj malih i srednjih preduzeća i Agencija za ekonomski razvoj grada Prijedora “PREDA-PD” organizuju prezentaciju drugog javnog poziva za dodjelu bespovratnih sredstava poslovnim subjektima koji imaju inovativne poslovne ideje, proizvode ili usluge koje mogu dovesti do smanjenja nezaposlenosti , povećanja konkurentnosti i održivog društveno-ekonomskog razvoja. Izjave za medije na početku prezentacije. /prostorije Agencije PREDA-PD/\nBANJALUKA – U 11.00 časova radnici preduzeća “Put” iz Banjaluke, uz podršku Sindikata radnika građevinarstva i stambeno-komunalne djelatnosti Republike Srpske, organizovaće protest u kamenolomu kod naselja Karanovac kako bi izrazili nezadovoljstvo zbog neisplaćenih plata i doprinosa.\nBANJALUKA – U 11.00 časova gradonačelnik Banjaluke Igor Radojičić uručiće rješenja o dodjeli jednokratne novčane pomoći za stambeno zbrinjavanje korisnika iz kategorije porodica poginulih boraca i ratnih vojnih invalida. /Gradska uprava, sala 137/\nJAHORINA – U 9.30 časova otvaranje 17. Međunarodnog naučno-stručnog simpozijuma “Infoteh-Jahorina 2018” koji organizuje Elektrotehnički fakultet Univerziteta u Istočnom Sarajevu. /hotel “Bistrica”/\nSOKOLAC – U 13.30 časova predsjednik DNS-a Marko Pavić sastaće se sa rukovodstvom Opštinskog odbora, a pola časa kasnije sa Regionalnim odborom Sarajevsko-roamanijske regije;\n– u 14.30 časova svečano otvaranje adaptirane kancelarije Opštinskog odbora DNS-a i izjave za novinare;\n– u 15.30 časova predviđen je obilazak spomen-kompleksa “Mali Zejtinlik” i polaganje vijenaca na Centralno spomen-obilježje;\n– u 16.00 časova predviđeno je uručivanje članskih karata novim članovima DNS-a. /zgrada “Romanijaputeva”/\nBIJELJINA – U 19.00 časova pjesničko veče koje tradicionalno organizuju Književni klub “Jovan Dučić” i Narodna biblioteka “Filip Višnjić” u Bijeljini.\nSARAJEVO – U 10.00 časova sjednica Predstavničkog doma parlamenta BiH na kojoj bi trebalo da u drugom čitanju razmatra Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o platama i naknadama u institucijama BiH. /zgrada zajedničkih institucija/\nSARAJEVO – U 11.00 časova sjednica Doma naroda parlamenta BiH na kojoj bi delegati trebalo da se izjasne o zahtjevu Predstavničkog doma za razmatranje po hitnom postupku Prijedloga zakona o izmjenama i dopunama Izbornog zakona BiH, kojim se predviđa skeniranje glasačkih listića u svrhu utvrđivanja rezultata izbora. /zgrada zajedničkih institucija/\nSARAJEVO – U 10.40 časova izjave za novinare nakon sastanka delegacija oružanih snaga BiH i Italije. /Dom Oružanih snaga/\nSARAJEVO – U 11.45 časova šef Misije OEBS-a u BiH Brus Berton i članovi Radne grupe za izradu smjernica predstaviće smjernice za prepoznavanje diskriminacije u oblasti obrazovanja. /hotel “Evropa”/\nSARAJEVO – U 10.00 časova Spoljnotrgovinska komora BiH u saradnji sa Predstavništvom Fondacije “Konrad Adenauer” u BiH organizuje seminar o temi “Uspješno poslovno pregovaranje”. Izjave učesnika predviđene su u 9.45 časova. /prostorije Komore/\nSARAJEVO – U 11.00 časova prezencija izvještaja Evropske banke za obnovu i razvoj /EBRD/ o tranziciji za 2017-2018. godinu. /amfiteatar Centralne banke BiH/\nSARAJEVO – U 9.00 časova nastavak suđenja desetorici pripadnika Hrvatskog vijeća odbrane koji su optuženi za ratni zločin nad srpskim civilima i zarobljenicima na području Orašja 1992. i 1993. godine. /Sud BiH/\nSARAJEVO – U 9.00 časova hitna sjednica Vlade Federacije BiH. /sjedište Vlade FBiH/\nBEOGRAD – U 11.00 časova, svečana ceremonija uručenja “Pasoša navijača” koji se izdaje u cilju promocije Svjetskog prvenstva u fudbalu u Rusiji. /Ruski dom/\nBRISEL – Obraćanje predsjednika Evropskog savjeta Donalda Tuska novinarima nakon sastanka sa evropskim društvenim partnerima.\nTOKIO – Ministar spoljnih poslova Japana Taro Kono sastaće se sa ruskim ministrom spoljnih poslova Sergejom Lavrovim.


Izložba o prvoj sarajevskoj balerini Riki Levi otvara Balet Fest Sarajevo Izložbom "Veliki format" o Riki Levi, prvoj profesionalnoj balerini iz Sarajeva i primabalerini Narodnog pozorišta u Beogradu, 19. septembra u Galeriji Novi Hram bit će otvoren deseti Balet Fest u Sarajevu.\n05. 09. 2019. u 15:17 Agencije/Fena


Vrbas - najzagadjenija voda u Evropi - Strana 3\n30.11.2007, 18:16 #31\nDa, sve sam čuo od mojih srbobranaca.\nJel kada sipaš vodu u čašu i prineseš plamen jer se iznad površine vode javlja plamen?\nNego Lalo, da li možeš da mi iskopaš ko je bio taj Petar Šeguljev što ima ulicu u Vrbasu?\nŠeguljev Petar od oca Mladena rođen u Vrbasu 1921. Stradao u Jasenovcu 1941. godine.\nPoruku je izmenio simke, 30.11.2007 u 18:29\n30.11.2007, 22:29 #32\nModerator je uvek u pravu\nPa bas i nije, nekad zna i pogresi!!\nMora da godine cine svoje......\nPoruku je izmenio simke, 01.12.2007 u 05:50 Razlog: Obrisao sam nekoliko smajlija ... treba biti racionalan u trošenju smajlija, da ostane i za druge članove ;)\n01.12.2007, 05:56 #33\nOh, što volem kad se javiš\nSad si gotov, načisto ... oma sledi kazna\n• Hoću slike kanala, prvo te što ih imaš a posle ćemo da se dogovorimo šta ćeš još da snimiš i postaviš.\n• Ako slučajno nemaš fotkica, onda: reci fuđiii aparat u šake i na soliter ...\n01.12.2007, 11:52 #34\nSlike su pozajmljene od gospodina Karišića...\nGospodin moderator je VaMpIr mora da mi menja poruke, i to u 5 sati i 56 minuta!!!\nE sad, što (ne) voli smajlije, to je nešto drugo....\nPoruku je izmenio simke, 01.12.2007 u 12:24 Razlog: Volem ja smajlije no trpim ;)\n01.12.2007, 12:32 #35\nAko želiš sledeći put ću te nazvati da sam promeniš samo kaži, nema blema ...\nPogledao sam u tvoj pre paid korisnički nalog, imaš uplaćeno samo po 3 smajlija po poruci ... prema tome, ako se slučajno provuče koji više to je samo dobrom voljom i milošću tvoga nadležnog moderatora ...\nZa sad si se izvukao pomoću gosn. Karišićevih snimaka, još uvek čekam fotkice koje si ti napravio ...\n27.01.2008, 00:21 #36\nako se dobro secam iz detinstva,iz vrbaske secerane su pustali zagadenu vodu u DTDkanal,ta zagadena voda je stigla do Crnebare u Backom Gradistu gde su ribe crkavale preko cele nedelje, mozete zamisliti taj smrad koji je bio u okolini.Nezmam sada kakvo je stanje ali onda je bilo uzasno.\n27.01.2008, 00:37 #37\n..dobro te služi sećanje..nažalost stanje je još gore,a neugodne mirise da i ne spominjem...fabrikama se više isplati da plaćaju kazne,nego da ugrade filtere...\n27.01.2008, 08:41 #38\nRadi se o Velikom bačkom kanalu, koji se van Vrbasa u pravcu Srbobrana spaja sa kanalom DTD koji stiže iz pravca Kucure, pošto on prima DTD kanal u sebe dalje se taj tok naziva Veliki bački kanal.\nPričaš o pojavi koja se u narodu već godinama naziva zaguš upravo zbog toga što se u doba kampanje za preradu repe odvija neviđen pomor i progon ribe ... voda siromašna kiseonikom bukvalno tera svu ribu sa njenih prirodnih staništa u neviđen masovan beg ka lokalitetima o kojima ti pričaš. Na žalost neke ribe ne beže, recimo Smuđ koji je inače među ribolovcima poznat kao nežna vrsta kada dođe u kontakt sa čovekom, spas pokušava da pronađe tako što se spušta niže i zabija u trsku ka obali ... tada voda koja nailazi pređe preko njega i kasnije ne može da pobegne sve i da hoće, već ugiba pa ga potom voda izbacuje na površinu i odnosi.\nVeć desetinama godina je doba zaguša veoma mračan i stravičan period za sva živa bića iz Velikog bačkog kanala nizvodno od Vrbasa.\nVremenom sam stekao utisak kako je vrlo lako moguće da fabrika šećera nije najveći krivac, stoji da je od nje počelo doba strave i užasa. Sada oni imaju polja za odlaganje svih otpadnih materija, polja za hlađenje vode i vodu koju koriste vraćaju nazad u proizvodnju. Uveren sam da su uvek svi ostali samo čekali kampanju da bi u periodu koji sledi njenim početkom nesmetano odlagali sve zabranjene i štetne materije u kanal, znajući da sve ide na račun fabrike šećera. Ni jednog momenta ne želim da ih branim ali mi se ne dopada da ostali godinama ostaju u senci kao da ništa nisu krivi a da se sva krivica prebacuje na prve.\nNa pojavu zaguša na kanalu se svako normalan zgražava i užasava ali ima izvestan broj ljudi koji se tome već desetinama godina vesele i raduju. To je doba bezvlašća i velike krađe ribe. Pojavljuju se mnogi spasioci koji tu ribu spašavaju od gušenja ali je vredno i pažljivo deponuju u zamrzivače. Rekao bih kako se tu ne radi ni najmanje o naivnoj igri i beznačajnim vrednostima jer sam slušao o prilično velikim igračima koji učestvuju iz senke u spašavanju ribe, a čini mi se da je među njima i dugogodišnji korisnik voda ''Vojvodinavode'' koji izdaje/prodaje dozvole ribarima koji spašavaju tu ribu.\nOva priča je prilično složena i udaljava se od ove teme pa ćemo je nastaviti u nekoj drugoj temi.\nPričamo o jednom stravičnom periodu koji se već godinama ponavlja ali na žalost to nije jedino zlo koje se dešava tom parčetu vode. Pitanje je koliko je to uopšte više voda u pitanju jer vode sve manje ima a nataloženog mulja i ostalih materija ima sve više.\nKada bi se građani Vrbasa dovoljno naljutili mogli bi u jednom danu da zatrpaju tu deonicu kanala, običnim lopatama uz malo znoja i zemlje vrlo brzo bi skrenuli pažnju i napravili dooobru frku.\n10.02.2008, 03:36 #39\nSvaka cast Simke na ovim odgovorima.~\nPo tvom postu mogu da zakljucim da radis u secerani ''Backa''\nMa Simke je tako sladak da nema potrebe da radi u šećerani Bačka,\nuvek je bio predusretljiv i temeljan kada mu neko traži pomoć.\n10.02.2008, 16:26 #41\nIz priloženog vidi se da se kolege veoma dobro poznaju.....\n11.02.2008, 01:33 #42\nMa, pogodio si ...\nRadim u rudniku, život mi nije lak ...\na tu li si skakavac, što volim kada mi ovako uskočiš u šesnaesterac, hehe ...\nnisam zaboravio da si ostao dužan da postaviš svoje fotke u ovu temu, misli malo na to ...\n13.02.2008, 10:08 #43\nEvo slika sa starog železničkog mosta (Bečejska pruga)\nIspod mene, fali lim preko kojeg se most prelazi\nPogled prema Kucuri\nPogled na Triangl, tu se spaja stari kanal sa novim, koji ide prema Kucuri\nPajko prelazi most\nPogled na mesto gde fali lim\nSve slike su slikane sa mob. Nokia N73me, 12.02.2008. godine oko 11 casova!\nPozdrav za gosn. moderatora!\n13.02.2008, 10:57 #44\ntakvi su svi iz secerana Backa .......seceriiii !\n14.02.2008, 13:41 #45\nTačno, sve šečerčič do šečerčiča ...\nDrago mi je što si i ti uskočila u ovu temu, baš volem ...\nrazmišljam kako bi uz pomoć šećera mogao od Kolja da napravim Koljivo\nnaravno samo u slučaju ako se ne uključiš konstruktivnije u ovu priču i ako se ne izvadiš za ovaj upad (off topic) tvojim razmišljanjima o najzagađenijem delu bilo kog toka u Evropi ...\nako primetiš da te neko posmatra, mahni ka kameri ...


Bubolovac - Internet portal Kruševac\nIgrica po uzoru na poznati Minesweeper iz Windows-a. Jednostavna i laka, ali uvek interesantna…Cilj igre u “Bubolovcu” je da pronađete sve bube za što kraće vreme, a da ih pri tome ne “otkrijete”. Ako “otkrijete” bubu, gubite…\nEmodži kao novo globalno sredstvo komunikacije - PRIJATELJSTVO на Svrha postojanja medija – osnove medijske pismenosti\nPrivatnost i sigurnost na mreži - istraživanje - PRIJATELJSTVO на Medijska pismenost ide u digitalnom pravcu\nSTEREOTIPI U IZVEŠTAVANJU O ROMSKOJ POPULACIJI: Važna uloga medija - PRIJATELJSTVO на ŠTA MUČI NAŠE KOMŠIJE ROME?: Obrazovanje i zapošljavanje najveći problemi\nJakuza на Loš, gori, Napredak\n037info.net на Ulični teatar za decu\nLicitacije za kioske i parcele\nARHIVE TEKSTOVA Izaberi mesec novembar 2020 (17) oktobar 2020 (22) septembar 2020 (12) avgust 2020 (13) jul 2020 (16) jun 2020 (13) maj 2020 (15) april 2020 (9) mart 2020 (19) februar 2020 (10) januar 2020 (16) decembar 2019 (15) novembar 2019 (15) oktobar 2019 (16) septembar 2019 (19) avgust 2019 (25) jul 2019 (7) jun 2019 (29) maj 2019 (38) april 2019 (26) mart 2019 (34) februar 2019 (31) januar 2019 (43) decembar 2018 (59) novembar 2018 (55) oktobar 2018 (52) septembar 2018 (45) avgust 2018 (35) jul 2018 (25) jun 2018 (36) maj 2018 (36) april 2018 (39) mart 2018 (45) februar 2018 (38) januar 2018 (44) decembar 2017 (49) novembar 2017 (49) oktobar 2017 (51) septembar 2017 (47) avgust 2017 (49) jul 2017 (18) jun 2017 (43) maj 2017 (37) april 2017 (36) mart 2017 (23) februar 2017 (28) januar 2017 (22) decembar 2016 (29) novembar 2016 (33) oktobar 2016 (36) septembar 2016 (17) avgust 2016 (1)\nCopyright © 2020 Internet portal Kruševac. Sva prava zadržana.


Glavaš o derbiju Sarajevo - Željezničar: Neka bude zgoditaka, prognoziram...\n"Kapiten jednog teškog vremena" autobiografija je jednog od najvažnijih fudbalera u historiji reprezentacije Bosne i Hercegovine – Vlatka Glavaša. U emisiji „Danas“ Glavaš je kazao kako ti prvi koraci u stvaranju našeg nacionalnog tima imaju posebnu važnost kad danas vidimo u šta je reprezentacija izrasla, da prve generacije nisu to mogle ni sanjati.\n- Mi koji smo bili vani poslom, nismo se mogli boriti, ali smo željeli promovirati državu iz koje dolazimo. Željeli smo da ispod mog imena, Kodrinog i ostalih piše Bosna i Hercegovina. Svi koji su rođeni u Bosni i Hercegovini trebaju da igraju za Bosnu i Hercegovinu, ja sam tu barijeru prvi probio. Kasnije sam bio i trener u reprezentaciji, tad su igrali i Srbi, to je dokaz da je vrijedilo. Ipak, imao sam tada puno problema, a posebno moji roditelji koji su živjeli u Bugojnu. Samo obući dres svoje države, nešto što sanja tri i po miliona ljudi je ogromno, pa biti kapiten, trener, nepojmljivo, kazao je Glavaš.\nZa fudbalsku legendu Roberta Prosinečkog kaže kako mu vjeruje kao treneru, te očekuje da će reprezentaciju odvesti na Evropsko prvenstvo.\n- Ja mu uistinu želim da ono zbog čega je došao u BiH ostvari, da nas odvede na Evropsko prvenstvo. Prve utakmice su pokazale da je došao neki novi vjetar u fudbalski savez. Ja i svi oni koji vole Bosnu i Hercegovinu su na strani Roberta Prosinečkog, ističe Glavaš.\nVlatko Glavaš je za emisiju "Danas" komentirao i 114. gradski derbi između ”Sarajeva” i ”Željezničara”.\n- Prije svega želim da se desi jedan lijepi fudbalski spektakl, svakako da ću prisustvovati derbiju, želim da pobjedi fudbal. Znam da je i za jedne i za druge veoma bitan taj derbi, pa nek bude puno zgoditaka, ja prognoziram da će biti neriješeno 2:2, kazao je Glavaš.


“Grupa smrti” na Evropskom prvenstvu garantuje najviše uzbuđenja – Tutinske Novine\n“Grupa smrti” na Evropskom prvenstvu garantuje najviše uzbuđenja\nEvropsko prvenstvo u nogometu održava se od 11. juna do 11. jula, a nakon što je portal Klix.ba u prethodnim danima najavio takmičenje po grupama, preostala je još grupa F koja je ujedno i “grupa smrti” i definitivno najzanimljivija u prvoj fazi smotre najboljih.\nU grupi F nalaze se Njemačka, Francuska, Portugal i Mađarska, a ova grupa definitivno će donijeti najbolje mečeve i najviše uzbuđenja te bi, ukoliko se rezultati tako poklope, već u prvoj fazi jedan od favorita mogao završiti nastup na Euru.\nIz ove perspektive teško je procijeniti da li će jedna od pomenutih reprezentacija dominirati u grupi, odnosno ko bi mogao podbaciti, a svakako da će svoju šansu čekati i Mađarska koja se sigurno neće unaprijed predati i otpisati bez da na terenu ostave posljednji atom snage.\nPobjednik grupe F u osmini finala će igrati protiv trećeplasiranog iz grupa A, B ili C, dok će drugoplasirani iz ove grupe igrati protiv pobjednika grupe D. Eventualni trećeplasirani iz ove grupe će igrati protiv pobjednika grupe B.\nNijemci na Euro dolaze nakon velikog razočarenja na Svjetskom prvenstvu u Rusiji gdje su branili titulu prvaka svijeta, ali su ispali već u prvoj fazi i upravo će nastup na smotri najboljih Starog kontinenta biti šansa da se iskupe svojim navijačima.\nSelektoru Joachimu Löwu će ovo biti posljednje veliko takmičenje s reprezentacijom i već je najavio da nakon Eura napušta klupu Elfa, a kada je u pitanju najbolji dio tima i ono što je najjače oružje Njemačke, najviše se očekuje od brojnih napadačkih opcija na koje Löwu može računati, a to su: Kai Havertz (Chelsea), Thomas Müller (Bayern), Kevin Volland (Monaco), Timo Werner (Chelsea), Leroy Sané (Bayern) i Serge Gnabry (Bayern).\nNijemci imaju puno opcija u napadu\nJasno je da će na golu Njemačke prva opcija biti Manuel Neuer, dok bi odbranu trebao predvoditi štoper Borussije Dortmund Mats Hummels i štoper Chelseasja Antonio Rüdiger.\nFrancuzi nakon poraza u finalu Eura 2016 godine napokon žele osvojiti titulu prvaka Evrope, odnosno ponoviti uspjeh generacije predvođene Zinedineom Zidaneom koja je nakon Svjetskog prvenstva 1998. godine osvojila i Euro 2020. godine.\nOni su do Eura došli bez većih problema i kao prvoplasirani iz grupe sa Turskom, Islandom, Albanijom, Andorom i Moldavijom, a u grupnoj fazi su postigli 25 pogodaka i primili samo šest. Ovo će im biti 10. nastup na Euru, a evropski stručnjaci analiziraju da je najveća slabost ove reprezentacije na bekovskim pozicijama te mali broj klasičnih veznih igrača.\nRoster reprezentacije Francuske za Euro 2020 (Foto: EPA-EFE)\nPrednost će im svakako biti i povratak Karima Benzeme koji se povrijedio uoči Eura, no trebao bi biti spreman za one najvažnije mečeve.\nEkipa Portugala prije pet godina osvojila je prvi naslov prvaka Evrope u historiji, a ako su tada imali “puno” sreće i provlačili se od početka pa do samog kraja turnira, sadašnji tim odmah će biti na teškom ispitu u grupnoj fazi i trebao bi pokazati koliko se od njih može očekivati.\nNa prošlom Euru Portugal je kao trećeplasirani prošao grupnu fazu, zatim su nakon produžetaka pobijedili Hrvatsku, pa Poljsku na penale, u polufinalu su lagano pobijedili Vels sa 2:0 i u finalu nakon produžetaka Francusku. Heroj je tada bio Eder.\nPortugal brani titulu prvaka Evrope (Foto: EPA-EFE)\nJasno, zbog svega toga Portugal će se drugim očima gledati na ovom takmičenju i upravo to je najveća prijetnja za ovaj tim, no tim koji ima lidera kao što je Cristiano Ronaldo svakako je spreman za najveće izazove i vrlo motivisani će dočekati mečeve u prvoj fazi.\nMađarska, nekada svjetska nogometna velesila, propustila je deset završnih turnira u nizu prije nego su se 2016. godine pojavili u Francuskoj gdje su prošli grupnu fazu ispred Portugala, no dalje od osmine finala nisu mogli i odmah su doživjeli poraz od Belgije sa 4:0.\nNa Euro ove godine su se plasirali nakon baraža i to jer su grupu sa Hrvatskom, Velsom, Slovačkom i Azerbejdžanom završili na četvrtom mjestu, no uspjeli su u Ligi nacija pobijediti Bugarsku sa 3:1 te potom Island sa 2:1 te se tim putem plasirati na smotru najboljih.\nMađarska će pokušati napraviti iznenađenje u grupi F (Foto: EPA-EFE)\nJasno, Mađarska je u ovom žrijebu imala ubjedljivo najmanje sreće, no nadaju se da mogu ponoviti rezultat s prošlog prvenstva kada su stigli do nokaut faze.\nRaspored mečeva grupe F:\nMađarska – Portugal (Puškaš Arena, Budimpešta, 15. juni u 18 sati)\nFrancuska – Njemačka (Football Arena, Minhen, 15. juni u 21 sat)\nMađarska – Francuska (Puškaš Arena, Budimpešta, 19. juni u 15 sati)\nPortugal – Njemačka (Football Arena, Minhen, 19. juni u 18 sati)\nPortugal – Francuska (Puškaš Arena, Budimpešta, 23. juni u 21 sat)\nNjemačka – Mađarska (Football Arena, Minhen, 23. juni u 21 sat)


PREDSJEDNIK TRAMP ISPUNIO JOŠ JEDNO OBEĆANJE! U SAD-u drastično smanjene cijene lijekova na recept: ‘Pacijenti će sada dobiti direktne popuste na lijekove umjesto posrednika, zaustavljamo bogaćenje globalnih kompanija preko leđa američkih građana’ – GlobalCir\nAmerički predsjednik Donald Tramp na današnjoj je press konferenciji objavio da je njegova administracija donijela konačne propise kako bi snizila cijene lijekova na recept. Ovo je veliki udarac za farmaceutske lobije koje je Tramp kritikovao od početka svog prvog mandata i indirektno ih optuživao da stoje iza pokušaja njegovog impeachmenta, ali i mnogih drugih negativnih … Continue reading PREDSJEDNIK TRAMP ISPUNIO JOŠ JEDNO OBEĆANJE! U SAD-u drastično smanjene cijene lijekova na recept: ‘Pacijenti će sada dobiti direktne popuste na lijekove umjesto posrednika, zaustavljamo bogaćenje globalnih kompanija preko leđa američkih građana’


» Boje za staklo Fabbrica\nBoje za staklo/\nStaklo se kao materijal sve češće koristi u uređenju enterijera. Kompleksna tehnologija proizvodnje obojenog stakla utiče na visoku cenu tog materijala i samim tim ga ograničava na manji broj korisnika.\nProizvođači premaza, razvojem tehnologije, osmislili su premaze na vodenoj bazi koji su svojim karakteristikama, načinom nanošenja mogli adekvatno da odgovore zahtevima tržišta. Boje za staklo olakšale su eksplataciju stakla, kao materijala u uređenju enterijera, i na taj način ga približile širokom krugu korisnika .\nBoje za staklo predstavljaju jednokomponentne premaze na vodenoj bazi. Zahvaljujući sastavu i specijalnim aditivima za adheziju i mehaničku otpornost mogu se nanositi direkno na staklo bez upotrebe prajmera. Spadaju u grupu ekoloških premaza, bez štetnih materija i neprijatnog mirisa.\nUpotrebom ove vrste premaza, na veoma jednostavan način, konvencionalnim sistemom nanošenja, staklo dobija novu ulogu i estetske vrednosti. Širok izbor nijansi boja koje se pripremaju po standardizovanim ton kartama i specifičnim zahtevima kupca, kao i veliki izbor specijalnih efekata, obezbeđuju neponovljivost i originalnost dizajna.\nPIGMENTIRANE BOJE ZA STAKLO\nSPECIJALNI EFEKTI ZA STAKLO\nPOGLEDAJTE GALERIJU BOJA I EFEKATA ZA STAKLO


Smrt Džima Morisona: Poslednji dani u Parizu - XXZ Portal\n03.07.2020. - 12:41\nTrećeg jula 1971. godine američki pesnik, bitnik, buntovnik s razlogom i pevač rock and roll benda „The Doors“ – Džim Morison, pronađen je mrtav u svom poslednjem prebivalištu, jednom od stanova Pariza. Bila je to još jedna misteriozna smrt unutar burne i haotične istorije rock and rolla koja nikad do kraja nije razjašnjena, jedna od onih zauvek obavijenih velom tajne i zlokobnih slutnji – „samoubistvo, ubistvo ili nesretan slučaj?“, glasilo je pitanje na koje još niko nije našao potpun i pravi odgovor...\n„Zvanična verzija“ Morisonove tajnovite smrti glasila je ovako: Pamela Korson, njegova devojka( sa kojom je proveo poslednja četiri meseca u Parizu i niz burnih godina u Los Anđelesu – kao pevač Dorsa, boem i pesnik) i Morison su sami u stanu (negde posle ponoći, u subotu 3. jula 1971. godine). Džim se oseća veoma loše i nekoliko puta povraća obilno krvareći... Pamela je zabrinuta za njegovo loše stanje, ali nije uznemirena. Džim je uverava da mu je dobro i odlazi da se kupa. Pamela u međuvremenu zaspi. U pet ujutru se budi, vidi da Džima nema u krevetu, odlazi u kupatilo i nalazi ga u kadi, sa rukama oklemebešenim sa strane, zavaljene glave, rasutih kovrdža, a na licu mu titra dečački osmeh. Pamela misli da Džim izvodi neku morbidnu šalu, a onda zove lekara. Prekasno...\nBilo je razloga da se posumnja u ovu priču. Nije izvršena autopsija; nije bilo policijskog izveštaja... Kružile su mnoge priče.\nParižani tvrde da je umro od heroina. To nije verovatno; Džim se užasno bojao igle. Ako se ufiksao, onda mu je to bio prvi put jer ga je ranije samo ušmrkavao. S druge strane, nađen je mrtav u kadi, a to je prvo mesto gde pokušavaju da se ožive žrtve overdouza. Neki tvrde (pre svih tadašnji menadžer Džimovog omiljenog pariskog kluba – „Rock and roll circus“ – Sem Bernet) da je Morison te kobne noći stigao oko jedan sat po ponoći u klub, sa još dvojicom dilera droge, kupio heroin i uzeo overdozu u toaletu. Onda su ga izneli na sporedna vrata (da bi se pre svega izbegao ogroman skandal i nepotreban publicitet za lokal), odvezli ga u stan i ubacili u kadu... Dvadesetak godina nakon Morisonove smrti oglasio se i Alan Ronej, jedan od ključnih „svedoka“, bliski Džimov prijatelj i fotograf (sa kojim je provodio veći deo svojih pariskih dana), čovek koji je prvi prijavio Morisonovu smrt, nakon što je stigao u stan na Pamelin uspaničen poziv, pozvao lekara i dao policiji podatke o Džimu kao običnom američkom turisti, pod njegovim rođenim imenom – Douglas Morrison, sa namerom da se izbegne mogući senzacionalistički haos medija, a potom i organizovao Džimov „tajni“ pogreb na groblju Pjer Lašez – dana 7. jula 1971. oko pola devet ujutro (kojem su prisustvovali samo još Pamela, menadžer Dorsa Bil Sidons, prijateljica Agnes Varda i sekretarica Robin Vertl), sa tvrdnjom da je Džim preminuo od heroina nakon što je poslednja tri dana života proveo sa Pamelom fiksajući se pomenutim narkotikom.\nOstale glasine o Morisonovoj smrti su priča za sebe – od nagađanja o samoubistvu ili prirodnoj smrti, pa sve do „proverenih“ teorija zavere po kojima je Džim Morison ubijen (odstranjen kao jedan od glavnih antisistemskih, državnih neprijatelja tadašnje Amerike, zaglibljene u haosu rata u Vijetnamu i građanskog bunta unutar zemlje) sa namerom da se obezglavi i diskredituje omladinski kontrakulturni pokret koji je tokom šezdesetih do temelja uzdrmao slobodarsku Ameriku.\nI mada je zvanični lekarski izveštaj tvrdio da je fatalnog 3. jula 1971. godine oko pet časova izjutra zauvek prestalo da kuca (od posledica infarkta) veliko i hrabro srce Džima Morisona, istina, ona večna, govori nam da je beskompromisni i suviše opasni (da bi dugo trajao) Džim umro od samouništenja. Priča koja sledi prisećanje je na Morisonove poslednje, pariske dane (mesece), pokušaj rasvetljavanja njegovog manje poznatog perioda života i uzroka smrti, tajne koju je verovatno zauvek odneo sobom u grob, večno počivalište znamenitog pariskog groblja slavnih – počivalište jednog Balzaka, Prusta, Šopena ili Edit Pjaf...\nPrvi put sam otkrio smrt... Majka, otac, baba, deda i ja smo se vozili kroz pustinju u zoru. Kamion sa Indijancima je udario u kola ili tako nešto. Bilo je Indijanaca razbacanih po putu, krvareći do smrti. Ja sam bio samo dete, tako da sam ostao samo u kolima, dok su otac i deda otišli da provere to. Nisam video ništa... Sve što sam primetio je bila čudna crvena boja i ljudi koji leže unaokolo, ali sam znao da se nešto desilo, zato što sam mogao da ukapiram vibracije ljudi oko mene i odjednom sam osetio da ni oni ne znaju više šta se dogodilo nego što sam ja znao. To je bio prvi put da sam osetio strah... i osetio sam u tom trenutku da su se duše tih Indijanaca, možda jednog ili dvojice, kretale unaokolo i da su sletele u moju dušu, a ja sam bio poput sunđera, spreman da sedim tamo i upijam... (Džim Morison)\nNakon što je posle problematičnog koncerta Dorsa u Majamiju (mart 1969) protiv Džima Morisona podignuta optužnica u kojoj je pisalo da je Džim „razvratno i lascivno pokazao svoj penis, stavio ruke na njega i trljao ga, a potom simulirao čin masturbacije na sebi i oralne kopulacije na drugima“, prethodno se obrativši publici uvredljivim rečima ,,vi ste gomila jebanih idiota čija su lica gurnuta u govna ovog sveta“, nakon što je 30. oktobra 1970. zvanično osuđen na maksimalnu, višemesečnu zatvorsku kaznu, nakon poslednjeg živog nastupa sa Dorsima 12. decembra 1970. u Nju Orlinsu (na kojem ga je, po svedočenju prisutnih, napustio njegov nesvakidašnji duh usred svirke) i snimanja poslednjeg (po mnogima najboljeg) albuma Dorsa – „L.A. Woman“ (tokom zime 1970/71) na kojem je Los Anđeles opevao kao bolestan i otuđen grad noći (spreman da ga konačno napusti zauvek) i na kojem je otpevao svoje najbolje blues komade – „Been down so long“, „Cars hiss by my window“ ili „Crawling king snake“, uz svoj zloslutni opraštaj – „Riders on the storm“, Džim Morison alias Mojo Risin’ – „Jahač oluje“ vidno umoran i razočaran burnim i preteranim življenjem na ivici (između opasnih krajnosti natopljenih alkoholom i narkoticima) odlučuje da na „trenutak“ napusti sve i preseli se sa Pamelom u Pariz – grad svetlosti, umetnosti, boemštine i neiscrpne umetničke inspiracije. Godine provedene iznad provalije i na ivici opasne oštrice jednog vrtoglavog vremena (u periodu od leta 1965 – kada su se Dorsi okupili, sve do kraja snimanja poslednjeg albuma, pomenutog „L.A. Woman“, februara 1971), nizovi incidenata prožetih nervnim slomovima i brojnim hapšenjima Džima Morisona na sceni, propraćenih uhođenjem Morisona kao jednog od opasnih predvodnika omladinskog pokreta otpora i bunta protiv rata u Vijetnamu i samog Sistema, ostavile su trajne posledice na Džimovo zdravlje, duh i mogućnost da se istim tempom i načinom nastavi dalje. Preteško breme i želja za promenom bili su dovoljno jaki argumenti za Morisonovu želju za novom, radikalnom odlukom i transformacijom. Robovsko i ponizno ispunjavanje tuđih želja, viđenja i ugovora moralo je biti po svaku cenu prekinuto. Isprazni život rock and roll stara, opterećen brojnim hapšenjima, praćenjem, zabranama, pretnjama i konačnom osudom zbog incidenta u Majamiju (koja je uglavnom onemogućila dalji rad benda, pored Džimovog nervnog sloma i opšte iscrpljenosti), doveli su krajem šezdesetih Džima do stanja sartrovske mučnine i želje za totalnom promenom.\nPariz se činio kao prirodan izbor – grad umetnosti, romantike i boemštine u kojem su mnogi slavni Amerikanci (Fitzgerald, Miller, Hemingway...) pronašli svoju novu inspiraciju i preko potrebni, izgubljeni mir. Pišući osvrt na to čudesno, prelomno (ništa više, nakon kobne 1971. godine, nije bilo isto, nažalost do današnjih dana onemogućivši bilo kakav ozbiljniji buntovni pokret) i uzavrelo vreme jednog „revolucionarnog proleća“ na um mi pada jedna zlokobna, mračna koincidencija. Tačno deset godina pre nego što će smrt „pronaći“ Džima Morisona u Parizu – početkom jula 1971. godine, u istom tom Parizu (početkom jula 1961. godine) život će okončati (samoubistvom) jedan od najvećih američkih pisaca – Ernest Hemingvej. Čudni su putevi Gospodnji.\nDžim Morison je nakon burnih godina provedenih u Los Anđelesu (tokom druge polovine šezdesetih) verovao da je Pariz mesto gde može biti ono što zapravo jeste, a ne da ga ljudi progone i prave cirkus od njegovog života, teraju da bude ono što nije. Tokom boravka u Parizu ovu tvrdnju izneo je prijateljima: „ Muka mi je od svega. Ljudi o meni misle kao o rokenrol zvezdi, a ja neću da imam ništa s tim. Ne mogu da podnesem više. Bio bih srećan kada me ljudi ne bi prepoznavali. Šta oni misle, ko je Džim Morison?“. Pre nego što je 11. marta 1971. godine stigao u Pariz (Pamela je otputovala pre njega – 14. februara 1971, radi pripreme terena, zakupivši sobu u hotelu Žorž V, koji je Džima podsećao „ na plišanu javnu kuću“), Džim se dugo i ludo opraštao od prijatelja i „grada noći“, a u časopisu „Krim“ dao je svoju „završnu reč“:\nU Parizu je hteo da piše. Želeo je da napiše impresionističku autobiografiju, dug esej o suđenju u Majamiju. Kada je stigao, u Parizu se još uvek osećala ficdžeraldovsko-hemingvejska boemsko-umetnička atmosfera. Uprkos Pamelinim kasnijim tvrdnjama da je Džim tada prestao da pije i da je njihov boravak u Parizu bio prava idila gde je sve dekadentno nestalo (Pamela je tada pričala da Džim ne pije, da piše novu poeziju, knjigu o suđenju u Majamiju, da su posećivali operu i simfonijske koncerte, da su živeli kao mledenci i slagali se kao nikad ranije), Džim je sa zadovojstvom otkrio dva tradicionalna tipa francuskih kafana: bistro i kafe, i nastavio s nesmanjenom žestinom da pije i trasira put svojoj „laganoj kapitulaciji“ – put ka smrti kao „jedinom prijatelju“...\n... Ovo je kraj, divni prijatelju,\nKod „kuće“ u Parizu, u Žoržu V (gde su proveli nedelju dana) ili u stanu na Desnoj obali (u koji se useljavaju 18. marta 1971. na adresi Rue Beautreillis 17, treći sprat), u početku je bilo mirno. Veći deo vremena provodili su u svom sunčanom, velikom stanu u ulici L Mare, u staroj, decentnoj četvrti kraj trga Bastilje. Stanovali su zajedno sa prijateljima; Džim je spremao doručak, po celo prepodne pisao ili proučavao relikvije iz prošlosti u želji da u njima pronađe novi smisao... Išao je u duge šetnje pariskim ulicama (anoniman, kao običan američki turista, ostavivši za sobom jedan buran i haotičan period LA života), uživao u posetama slavnim mestima, u poseti Luvru što je bio dug mladalačkom interesovanju za slikarstvo... Obrijao je bradu, malo smršao, promenio stil oblačenja (svukavši kožu) i pokušao da iznova pronađe novog i pravog Džima Morisona – umetnika i poetu, „Artura Remboa u kožnoj jakni“ (kako je jednom prilikom opisao sebe).\nDžimova višegodišnja prijateljica, Francuskinja, filmska rediteljica Agnes Varda, priseća se Morisona iz tog perioda: „Nije puno pričao, nije izgovarao suvišne reči. Nije voleo brbljivce... I mi smo ga poštovali, njegovu najveću želju, kada je došao u Pariz hteo je da ostane inkognito, kao neko ko je samo hteo da piše svoje pesme“. Međutim, neobuzdani „ jahač oluje“ teško je zaboravljao stare rokerske i boemske navike. Jedne večeri (3. aprila 1971. godine) u malom klubu kraj Bulevara Sen Žermen, u Astrokeu, sreo je neke momke – Amerikance. Svirali su gitaru. I nisu ga poznali, sve dok jedan od njih nije stidljivo upitao: „Uh... uh... da li vi pevate? U nekoj grupi?“. I Džim je rekao ko je. Cele noći su pili. Džim je pevao „Crawling king snake“. Pušio je neprekidno, glas mu je bio težak i promukao. U to vreme je po prvi put po dolasku u Pariz morao da poseti lekara usred sve bolnijih i češćih problema sa kašljem, astmom i sekretom punim krvi. U zoru su ostali samo Džim i jedan momak. Krenuli su da traže Pamelu i našli je kod prijateljice. I dok su devojke spavale, Džim je praznio bife. Prvo je pio votku, pa rum, pa sve ostalo. Za doručak Pamela je poručila špagete i čašu mleka. „Nećeš više da piješ? Je l’ da nećeš, Džim?“. Molila je...\nPet dana kasnije iznajmili su kola i obišli Orlean, Tur, Limož i Tuluz, a zatim preko Andore otišli u Madrid, obišli čuveni Prado. Nastavili su put Granade – Džima je fascinirala srednjovekovna, mavarska Alhambra. Divno su se slagali, pili, jeli, provodili, snimali kamerom. Stigli su na kraju i do Maroka (Kazablanka, Marakeš...), a potom se vratili (3. maja) nazad – u Pariz. Dana 4. maja 1971. Džim i Pam se na neko vreme sele u čuveni L’Hotel, ekskluzivno mesto u kome su odsedale rok zvezde – mesto od ugleda, bivša rezidencija slavnog pisca Oskara Vajlda. Tu ponovo počinju da kruže čuvene priče o Džimu Morisonu i njegovim čudesnim i ekscentričnim ispadima... Jednog jutra neobuzdani Džim pada sa prozora na drugom spratu na krov automobila, brzo ustaje, čisti jaknu i odlazi na piće – kao da se ništa nije desilo... Bilo je to u petak, 7. maja 1971. godine... Džim odlazi u svoj omiljeni pariski „whiskey bar“ – „Rock and roll circus“, mesto dionizijskog opijanja i isterivanja demona koji su ga do smrti pratili i progonili... Bio je to prestižni noćni klub Pariza, niz podzemnih pećina, bučan, sa dobrim bendom i ozvučenjem, skup... U proleće 1971. bio je tržište heroina. Džim nastavlja da pije, počinje da pravi gužvu, nered i biva izbačen. Pokušava nasilno ponovo da uđe, ali ne uspeva. Bliži se jutro – on poziva taksi, ali ni to mu ne uspeva. Tek uz pomoć jednog francuskog studenta, Žila, uspeva da se smesti u jedan taksi. Ali, dok taksi prelazi preko Sene, Džim mu naređuje da stane; hteo je da pliva. Dva francuska policajca, u prohladno praskozorje prolazila su kraj njih. „Jebene svinje“, pljunuo je Džim. I povikao za njima: „Jebene svinje!“. Na sreću, policajci su samo produžili. Žil je potom silom ugurao Džima u taksi i oko četiri sata ujutro odveo ga do prijatelja – Erve Milera, umetničkog urednika rok magazina „Best“.\nDžim se mrtav-pijan dobauljao do Milerovog kreveta i odspavao do podneva... Sutradan, kada se probudio iz „mrtvih“, pozvao je Milera i njegovu devojku Ivon na ručak. Otišli su do bara „Alexander“, jednog od omiljenih Džimovih mesta za „dolivanje goriva“... Omiljenja Džimova mesta, pored Cirkusa i Aleksandra, bili su „Cafe de Flore“ i egzistencijalistički „Les Deux Maggots“... Džim se ponovo napija, pravi haos i uznemirava goste za susednim stolovima – Miler ga nekako ponovo odvodi do svog stana na još jedno trežnjenje i noćenje. Tek sutradan, Džim se vraća sluđenoj Pameli u „njihov“ stan... Džim potom poziva Milera: „U potrazi sam za bioskopom ovde u Parizu, gde bi mogao prikazati svoje filmove. Imam tri filma sa sobom – „Fiest of friends“, „Highway“ i dokumentarac o koncertu Dorsa. Bio je to deo Džimove američke umetničke zaostavštine koju je poneo u Pariz u potrazi za novom inspiracijom i misijom – umetničkom i životnom. Sa sobom je uvek nosio i plastičnu vrećicu u kojoj su bile njegove poetske zabeleške, skice, ideje... Pisao je svakodnevno i tražio izlaz iz kreativne i životne krize u koju je zapao usled „preteranog“ življenja na ivici samouništenja... U telefonskom razgovoru sa Erve Milerom on spominje i želju da kupi neku staru crkvu na jugu Francuske, gde je želeo da se trajnije nastani i pronađe preko potrebni, izgubljeni mir i sklad. Spominje na kraju i želju koja još uvek tinja u njemu, uprkos svemu, da nastavi rad sa Dorsima, bez obzira što se osećao previše star i premoren za ulogu rok pevača...\nNekoliko dana kasnije, nakon još jedne bure, Džim i Pam se vraćaju u stari stan – na adresu Rue Beautreillis 17, svoje poslednje prebivalište. Odlučuju da odu na nekoliko dana iz Pariza – idilična destinacija ovaj put je Korzika. Tamo provode narednih deset dana.\nPo povratku u Pariz Džim radi na nacrtu za rok operu, jednom od njegovih davnašnjih snova – još iz vremena provedenog u boemskoj meki uzburkane Amerike šezdesetih, Venice west. Istovremeno, Džim intenzivno radi na novoj poeziji, uglavnom u svom poslednjem utočištu – stanu kraj trga Bastilje i jednom od omiljenih kafića kraj Place de Vosges, mestu gde se još uvek osećao duh velikog francuskog pisca i pesnika Viktora Igoa, mestu Džimovog poslednjeg pokušaja ovozemaljskog smirenja i životne radosti... Bili su to poslednji dani Džima Morisona, bilo je to vreme poslednje bitke sa demonima prošlosti i zle sudbe koja ga je neprestano pratila u njegovim namerama i uzletima ka neslućenim poetskim visinama... „Krik leptira“ se naslućivao, bio je uvek tu negde, nadomak želje, ali...\nTokom juna meseca Morison je nekoliko puta kontaktirao sa L.A.-om – brojnim prijateljima i „Elektra rekordsom“, njegovom matičnom izdavačkom muzičkom kućom. Bio je više nego zadovoljan uspehom i kvalitetom albuma „L.A. Woman“ – ostvarenjem njegovih davnašnjih snova o pravom i čistom blues albumu. Blues je bio njegova bit, osnova postojanja, nadahnuća, stvaralaštva i snova... Blues je bio kraj svih njegovih planova, želje da se na kraju svega samo ugoji, ne radi ništa, peva blues i jednostavno... samo postoji! Jednostavna želja koju nažalost nikad nije uspeo da ostvari, ispunjavajući uglavnom tuđe želje, snove, prohteve i sve ono što su smatrali „najboljim“ za njega samog... Jedina uteha, pored muzike, bilo je ostvarenje nekih od poetskih snova i objavljivanje Džimove poezije – zbirka se zvala „Gospodari i nova bića“, i donela je na svetlost dana Džimove remboovske beleške o vizijama i filmu, kao i njegovu impresivnu liriku bola, smrti, erotike i zloslutne, apokaliptične simbolike... Kada je prvi put objavljena, aprila 1970, Džim je (po sećanjima bit pesnika Meklura) bio vidno potrešen i srećan, rekavši sa suzama u očima: „Prvi put me nisu zajebali“...\n... O veliki stvoritelju bića\ni naše živote dovedemo do savršenstva ...\nMorisonovi ovozemaljski dani su neumitno isticali, ostavljajući samo mnoštvo pitanja, sete, neispunjenih snova i čudesnih simbola...\nI pre nego što je „stravična gošća“ stigla, Morison će se po poslednji put čuti sa nizom značajnih ljudi – prijatelja, pesnikom beat generacije Majklom Meklurom, koji ga je istinski cenio, pomagao i hrabrio kao velikog poetu jedne prilično nesretne generacije na razmeđu dveju epoha i svetova, zatim fotografom i jednim od najvernijih prijatelja, još iz jedinjstva – Frenkom Lišandroom (planirali su da se nađu u Parizu krajem jula te godine), Erve Milerom (koji će mu nakon smrti posvetiti značajnu knjigu – „Jim Morrison: Au dela de la Doors“), sa kojim će se poslednji put videti 11. juna i otići pogledati pozorišnu predstavu Boba Vilsona i napokon, poslednji put sa jednim od Dorsa – bubnjarem Džonom Densmorom, sa kojim će popričati 14. juna o njihovom poslednjem albumu i budućim planovima, snovima, vizijama nekog sveta koji je postojao, uglavnom, u njihovim pesmama i Džimovoj poeziji...\nSredinom juna iscrpljeni, depresivni i poprilično usamljeni Džim Morison (malo ko je u to vreme govorio engleski u Parizu, a svet književnosti mnogo je više podrazumevao usamljenost, odsustvo one vrste uzbuđenja i adrenalina na koje je razuzdani Džim bio navikao radeći sa Dorsima i pevajući „apsolutno uživo“) po drugi put odlazi lekaru jer ponovo, još žešće i bolnije iskašljava krv... Lekar ga još jednom savetuje da prestane sa pićem i cigaretama (koje je prosto gutao, bez mere i želje za prestankom) i prepusuje mu lekove protiv uznapredovale astme (za koje će se ispostaviti da su bili fatalni po Džima – u kombinaciji sa alkoholom kojeg je ostavljao, verovatno, samo dok je spavao...). Pored sve češćih i intenzivnijih napada kašlja (sa sve obilnijim krvarenjem, pospešenim čirevima na želucu), telo Džima Morisona lagano je posustajalo pred naletima alkohola, nikotina i narkotika i postajalo sve naduvenije. Vremenom Džimu je usred zdravstvenih komplikacija opadala koncentracija za bilo kakav rad, pre svega njegovo pesničko stvaralaštvo.\nIz privatnih pisama koje je Džim slao poznanicima vidi se da njegovo izgnanstvo u Pariz nije baš bilo onako mirno i harmonično kako je to Pamela kasnije opisivala. Džim je duboko u sebi osećao da je došao do samog kraja života. Bio je umoran od svega, sve više dezorijentisan i depresivan, nije uspevao da pronađe nit nekadašnjeg nadahnuća, mira i kreativnosti, traume zbog hapšenja, presude iz Majamija, raskida sa porodicom i svađa sa Pamelom sve više su ga pritiskale i vodile u sve dublji ponor natopljen alkoholom i narkoticima, astma je vremenom planula, a telo omlitavelo, oslabilo i počelo sve više da gubi bitku sa pošasti Džimovih boemskih, autodestruktivih poroka. Zagađen pariski vazduh i specifičan, bodlerovski spleen (tog sivog, oblačnog i depresivnog juna 1971) uradili su ostalo... Prilikom jedne od mnogobrojnih šetnji i sve češćih besciljnih tumaranja ulicama Pariza, Džim je jednom od nepoznatih ljudi (jedinom prijatelju?) saopštio želju da bi želeo da bude sahranjen na groblju Pjer Lašez – počivalištu velikih umetnika. Budućnost je bila sve neizvesnija, a kraj, kao i u pesmi, uvek blizu. Uprkos zabrani lekara, krajem juna Morison počinje još žešće da pije, „lečeći“ nesnosne depresije.\nDana 28. juna 1971. godine sa prijateljem Alenom Ronejem i Pamelom, Džim odlazi na kraći izlet u mestašce severno od Pariza – Saint-Leu-d’Esserent i tu nastaju njegove poslednje fotografije – u Hotel de L’Oise. Pod nazivom „Džimova poslednja šetnja“ Ronej pravi fotografije dvoje mladih ljudi vidno iscrpljenih porocima i nekim neobjašnjivih duhom autodestrukcije koji će ih oboje (u naredne tri godine) odvesti u smrt. Vidno otekao od alkohola Džim se osmehuje skorom susretu sa „jedinim prijateljem“ i noći u kojoj će do kraja „probati“ smrt. Prvog jula, u Parizu „sprženom“ žegom, Morison pokušava da ne pije i da piše – dugo sedi za radnim stolom, traži inspiraciju, ali... Ništa se ne dešava. Satima stoji pred ogledalom, posmatra i očajno traži odgovor – bez uspeha. Stigao je do trenutka u kojem niko i ništa nisu mogli da ga razvedre. Ni drugog jula situacija nije ništa bolja, osim što je obilno zalivena alkoholom kao antidepresivom. Džim (bez Pamele) i Alan Ronej sami večeraju u restoranu „Rue St. Antoine“ – u tišini i zloslutnoj atmosferi nesnosne beznadežnosti. Po sećanju Roneja, „lice Džima Morisona te večeri izgledalo je kao maska smrti“.\nŠta se zapravo desilo u narednih, poslednjih nekoliko sati Džima Morisona, ostalo je, verovatno, zauvek obavijeno velom kontradiktornih izjava – od zvanične priče ništa manje konfuzne Pamele (heroinskog ovisnika, koja će okončati život overdouzom 1974. godine, u životnoj dobi kao i Džim (1946 -1974), izveštaja lekara bez autopsije, odsustva policijskog izveštaja, ćutanja prisutnih – pre svega Roneja i Agnes Varde i činjenice da gotovo niko nije video (mimo službenih lica) telo Džima Morisona.\nNajverovatniji uzrok smrti Džima Morisona bio je opasan koktel lekova protiv astme i obilne količine alkohola. Mala doza pomenutog leka u kombinaciji sa alkoholom dovoljno je toksična da bi imala smrtonosni efekat na inače iznureno Džimovo telo. Fatalna kombinacija dovela je tokom noći do obilnog iskašaljavanja krvi, a neki od krvnih ugrušaka (delom i kao posledica pada sa sprata hotela i povrede grudnog koša i abdomena) blokirali su srčanu arteriju i doveli do srčanog udara – smrti Džima Morisona.\nDa li je fatalni koktel lekova i alkohola te noći bio dodatno začinjen heroinom (postoji dosta indicija i „svedoka“), nikad sa sigurnošću nećemo doznati. Treći jul 1971. godine u svakom slučaju je označio konačni kraj Morisonovog višegodišnjeg putovanja i lagane kapitulacije (kako je on to poetski voleo da naziva), kraj noći u kojoj je konačno pronašao smrt – „The End“ opevan u njegovoj najznačajnijoj, zloslutnoj, autobiografskoj poemi... Bila je to noć u kojoj je potonuo u VELIKI SAN. Da li je pre toga uspeo da čuje KRIK LEPTIRA ostaće tajna, skrivena između naslaga poezije ovozemaljskog pakla i bluesa nebesa na kojima sada počiva. Bio je, poput fatalnog koktela koji ga je dokrajčio na stazi samouništenja, prejaka doza za ovozemaljski život i svet koji ga nije prihvatio onakvog kakav je zapravo bio – kao senzibilnog pesnika, romantičnu i iskrenu dušu, dovoljno hrabrog čoveka za sve ono što drugi mogu samo da sanjaju i, eventualno, potajno žele.\nAko je ikada postojao čovek koji je bio spreman, sposoban i voljan da umre, bio je to Džim. Njegovo telo bilo je staro, a njegova iskrena i hipersenzibilna duša veoma umorna. Njegovo beskrajno opijanje, samouništavanje i lagana kapitulacija odveli su ga prerano pod okrilje „jedinog prijatelja“, odveli su ga pod okrilje smrti – zauvek slobodnog, buntovnog, hrabrog, samosvesnog i poetski nesputanog „na kraju noći“... Tragajući za njenim uzrokom mogao bih jedino stići do kalibra metaforičkog oružja kojim je Džim sam sebi pucao u glavu. Namesto toga, pokušaću samo srcem pronaći svu lepotu „kraja“ skrivenu u Džimovim besmrtnim i jedinstvenim stihovima...\n... Pa, đavolski dugo sam bio daun\ni pusti me na slobodu? ...\n... Devojko, moraš voleti svoga čoveka.\nsvet zavisi od tebe, a život je beskrajan ...\n... Smrt stvara anđele od nas\nglatka poput gavranovih kandži ...\nPočivaj u miru, Džim...


Opuštajući savremeni dom u Melburnu - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nZahtevi vlasnika savremenih domova često nisu ukalupljeni.\nKada vidimo da jedan dom predstavlja spoj starog i novog, najčešće je u pitanju neka klasična rezidencija koja je nedavno obnovljena kako bi se uklopila sa modernim životnim stilom vlasnika. Ali, to nije slučaj kuće koju ćemo vam predstaviti danas. Po mnogo čemu drugačija od sličnih domova, ova kuća je istinsko blago među nekretninama.\nNapravljena po meri Steffen Welsch Architects studija, kuća je dizajnirana za par koji je želeo jedan od onih bezvremenskih domova. Međutim, nikako nisu mogli da se domognu neke stare kuće, kako bi ovu zamisao sproveli u delo. Da savremena gradnja zaista može sve da stvori, dokaz je moderna-stara kuća, funkcionalna i vrlo privlačna u kojoj tri dvorišta i pet životnih prostora neprestano komuniciraju. Njihova fuzija pravi privlačan vizuelni uticaj.\nUlična fasada pokušava da se uklopi sa klasičnom privlačnošću kraja u kom se kuća nalazi. Siva i drvena spoljašnjost istvremeno odražavaju modernost i tradicionalni stil. Ova tema se proširuje i na unutrašnji prostor. Dnevni boravak je dosta prozračan i svetao, a zajedno sa trpezarijom i kuhinjom čini prostor kojim dominira drvo, koji se suptilno preliva u prekrasno zeleno dvorište.\nSa druge strane dvorišta nalaze se spavaće sobe, tako da gotovo da stičete utisak da ste na nekom odmoru u trpskim krajevima. Moderan dekor u kombinaciji sa elementima s polovine prošlog veka, daje prostoru šarmantnost i vrhunski iskaz. Metalna rasveta pretvara ovu rezidenciju u novo-staro zdanje kroz koje se proteže dodir istorije, iako u osnovi istorije zapravo i nema.\nsavremeni dom u melburnu |\nstara nova kuca |\ntradicija i moderan dizaj |


RTS :: Protest novinara ispred Vlade Srbije\nDruštvo Protest novinara ispred Vlade Srbije\nProtest novinara ispred Vlade Srbije\nponedeljak, 11. jan 2016, 20:16 -> 20:21\nU Beogradu se ispred Vlade Srbije okupilo oko 300 ljudi na protestu "Novinari ne kleče/predsedniče vlade, ko je ministar odbrane" i zatražilo smenu ministra odbrane Bratislava Gašića zbog seksističke uvrede upućene novinarki B92.\nNa ulaz u Vlade Srbije postavljen je plakat sa siluetom novinarke iznad koga piše "jedna novinarka", a novinari su nosili papire na kojima je pisalo "Folow me" i "Novinari ne kleče".\nProtest novinara je i večeras kao i prethodni put održan u nekoliko gradova u Srbiji.\n(ponedeljak, 11. jan 2016, 21:12)\nbio sam medju prvima za smenu ali\nPosle ovih degutantnih protesta koji nemaju nikakve veze sa novinarstvom sada sam za to da se ne smeni jer ovo sada vise lici na jedan LINČ nego na pravdu i demokratiju. Uzas kolege novinari, UŽAS!\n(ponedeljak, 11. jan 2016, 21:06)\nda poprave utisak\ndanasnja konferencija za stampu im je ispala bruka i sramota,pa daj brze bolje ispred vlade,i uvek isti broj i ista lica,neznam,pocinjem da sumljam u sve sto rade....da nije iskreno.


Narod i Pravda: Nećemo iznevjeriti heroje odbrane Sarajeva i BiH, naša je obaveza odbraniti istinu – Narod i Pravda\nNarod i Pravda: Nećemo iznevjeriti heroje odbrane Sarajeva i BiH, naša je obaveza odbraniti istinu\nNarod i Pravda: Nećemo iznevjeriti heroje odbrane Sarajeva i…\nNakon što je Tužilaštvo Bosne i Hercegovine zvanično potvrdilo da je podignuta optužnica protiv političkog vrha Republike Bosne i Hercegovine i vojnog vrha Armije RBiH i MUP-a RBiH, iz Naroda i Pravde ističu kako je ovo nova montirana optužnica sa ciljem izjednačavanja žrtve i agresora.\n„Tužilaštvo Bosne i Hercegovine nastavlja sa podizanjem montiranih optužnica koje imaju za cilj isključivo diskreditaciju političkog i vojnog vrha Republike Bosne i Hercegovine, njene armije i policije koje su časno i hrabro stale u odbranu zemlje i naroda. Nažalost, kroz niz sudskih procesa pokazalo se da cilj Tužilaštva BiH nije istina već čista politička manipulacija. Samo nekoliko dana nakon što je propala montirana optužnica protiv heroja odbrane Sarajeva Dragana Vikića, Tužilaštvo BiH podiže novu optužnicu iako je više puta sa različitih instanci potvrđeno da nema osnova za podizanje optužnice“, navodi se u reakciji Naroda i Pravde.\nIz Naroda i Pravde podsjećaju da je Tužilaštvo Međunarodnog krivičnog suda za bivšu Jugoslaviju odbacilo predmet „Dobrovoljačka“, što je učinilo i samo Tužilaštvo BiH još 2012. Oba tužilaštva su, kroz temeljitu istragu utvrdila da nema osnova za podizanje optužnice.\n„Postavlja se pitanje za čije interese i sa kojim krajnjim ciljem Tužilaštvo BiH pobija odluku Tužilaštva u Hagu, ali i vlastitu odluku od prije deset godina?! Ovo doživljavamo kao atak ne samo na pojedince, već i na cjelokupnu istinu o agresiji i odbrani Sarajeva i Bosne i Hercegovine. Izjednačavanje agrsora i žrtve i to u vrijeme najvećih ataka na integritet i suverenitet Bosne i Hercegovine praćeni stalnim upadima lidera susjednih zemalja u BiH i nemuštih reakcije međunarodne zajednice“, dodaju iz Naroda i Pravde.\nPred nama kao društvu je zadatak da još jednom istrajemo, a ovaj put zadatak je istrajati u odbrani istine i razotkrivanju montirane optužnice, poručuju iz Naroda i pravde.\n„Naša obaveza kao društva je ne samo da pomognemo optuženicima, već da pomognemo da se sudski utvrdi neosporna istina. Mi se istine ne bojimo, znamo šta je ovaj grad proživio tokom višemjesečne opsade kao što znamo da niko od snajperista koji su mjesecima ubijali Sarajlije nikada nije odgovarao iako su nedavno objavljeni i video snimci na kojima se jasno vidi ko puca po sarajevskim civilima. Kao što se nismo sustezali da pomognemo našim drugim herojima da odbrane sebe, svoje ime i časnu borbu, nećemo se sustezati ni ovaj put. To je naša obaveza i možemo ponosno poručiti da tu obavezu nećemo iznevjeriti niti ćemo heroje odbrane grada ostaviti na cjedilu“, stoji na kraju saopćenja Naroda i Pravde.\nSvjedočimo teroru korumpirane manjine nad većinom i vlastitom državom\nMirsad Pindžo (NiP) traži informaciju o stanju u preduzećima namjenske industrije\nOdržan treći modul Političke akademije…


AQUATONALE BEAUTY ACADEMY | Kozmeticka skola u Beogradu, Skola za kozmetiku, Škola za estetiku, Škola za kozmetologiju, Viša kozmetička škola, Fakultet za kozmetiku, Fakultet za kozmetologiju, Škola za spa menadžere | Seminari, edukacija, obuka | Solunska 8-10 Beograd | 011info.com\nAdresa: Solunska 8-10\nTelefon: 065/3238-002, 063/7770-512, 011/2920-035\nškola za kozmetologiju, estetiku i estetske prirodne nauke\nUpis za 2016/17. je počeo.\nViše informacija možete pogledati na http://aquatonale.rs/\nŠkola ima tradiciju od 23 godine uspešnog rada.\nProgram Akademije: je usklađen sa svim regulativama EU i CIDESCO propisima o organizovanju kozmetičkih škola.\nSvi predmeti su iz oblasti kozmetologije protkani sa neophodnim znanjima iz medicine, biologije, hemije i drugih oblasti, koja omogućavaju lakše savlađivanje struke. Nastava se sastoji iz teorijske i praktične nastave, s tim što nakon bloka teorijske nastave sledi blok praktične nastave.\nVežbanja u Akademiji: Kao Akademija svetskog renomea vežbanja u školi se izvode sa četiri različita brenda i to sa četiri vrhunske francuske kozmetičke kuće što je u skladu sa CIDESCO propisima:\nVežbe studenata se odvijaju u 3 moderno opremljene vežbaonice Akademije. Studenti aktivno učestvuju u vežbanjima od prvog dana. Vežbanja nisu samo kozmetički salon gde se pasivno posmatra tok rada.\nMetodologija rada: Specijalno razradjena metodologija izučavanja pojedinih oblasti je visoko priznata u svetu i prihvaćena je od strane mnogih univerziteta i škola iste struke.\nSaradnja sa CIDESCO Italija: Akademija ima saradnju sa CIDESCO sekcija Italija o razmeni studenata, gostovanju predavača, mogućnosti pohađanja kurseva u Italiji, Master studija sa CIDESCO sertifikatima.\nU junu 2014. godine Aquatonale Beauty Academy je potpisala Ugovor sa CIDESCO Italija o kulturnoj i naučnoj saradnji, razmeni studenata i profesora i zajedničkom unapređenju i poboljšanju kvaliteta nastave u oblastima Kozmetologija i Spa&Wellness.\nStudenti Akademije Aquatonale moći će da odlaze na usavršavanje u poznate škole u Italiji, a italijanski studenti će dolaziti na usavršavanje u Akademiju Aquatonale.\nTakođe predavanja iz pojedinih predmete držaće gostujući profesori CIDESCO Italija.\nMi imamo tradiciju od 23 godine\nStudente koji su završili kod nas imamo po čitavom svetu, a do sada iz naše škole je izašlo preko 600 diplomiranih kozmetologa i kozmetičara.\nNaša diploma je visoko priznata u svetu. Naši studenti rade u poznatim beauty centrima i spa centrima u svetu i kod nas. Imaju vodeća i dobro plaćena mesta na cruise-ship brodovima poznatih kompanija.\nMnogi naši diplomirani kozmetičari i kozmetolozi imaju svoje poznate i uspešne kozmetičke salone, beauty centre i spa centre.\nSvi oni koji su završili kod nas imaju našu punu podršku u otvaranju svojih salona i centara, kao i podršku u pronalaženju posla.\nUpis za 2015. god je počeo na odseke:\n• Kozmetika (jednogodišnje i trogodišnje obrazovanje)\n• Spa&Wellness (jednogodišnje i dvogodišnje obrazovanje)\n• Predaja potrebnih dokumenata:\n- Diploma srednje skole (fk i original)\n- Izvod i MKR (fk i original)\n- FK lične karte\n• Intervju – razgovor sa budućim studentima\nRazgovor možete zakazati na jedan od telefona:\n+381 65 32 38 002 – svakog radnog dana od 10 – 18\n+381 11 29 20035 – ponedeljak i utorak od 14 – 19\nRazgovori se održavaju sredom u zakazanom terminu. Tokom razgovora možete dobiti sve potrebne informacije o školi, školovanju i diplomama.\nTel:+381 65 32 38 002, +381 11 29 20035\nFax: +381 11 26 39 021\nPored redovne nastave Aquatonale Beauty Academy organizuje i kurseve:\n• Masaža tela\n• Duboko-tkivna masaža tela sa strechungom\n• Estetska i antiage masaža lica\n• Specijalni tretmani lica\n• Masaža kristalima\n• I druge\nAkademiju vodi Dr Vera Zec osnivač, direktor i profesor Akademije.\nDr Vera Zec je stekla mnoga međunarodna priznanja i brojne nagrade u svetu:\nDobitnik Internacionalne zlatne plakete za Spa, Wellness I thalassotherapiju, Seoul 2005\nDr Vera Zec je organizator i predavač mnogih naučnih kongresa u Beogradu.\nGlavni organizatori Kongresa:\nDr V.Zec i Dr A.Bovero\nDrugi Srpsko Italijanski Kongres Kozmetike BEAUTY&SPA održaće se 7. i 8. marta 2015. u hali 2 Beogradskog sajma, u okviru Sajma kozmetike DODIR PARIZA.\nAquatonale Beauty Academy i CIDESCO Italija


Dr Radmila Zec: Organizovani skrining u cilju smanjenja smrtnosti žena od raka grlića materice! - Pirot Plus Online\n21. januar 2020. 10:15 Društvo Pirot Plus Online\nSrbiја se i dаljе nаlаzi u grupi еvrоpskih zеmаljа sа nајvišim stоpаmа оbоlеvаnjа оd rаkа grlićа mаtеricе, nа pеtоm je mеstu u Еvrоpi, pоslе Lаtviје, Bоsnе i Hеrcеgоvinе, Еstоniје i Mоldаviје. Tакоđе, nаšа zеmljа sе i pо umirаnju nаlаzi nа pеtоm mеstu u Еvrоpi, pоslе Rumuniје, Mоldаviје, Bugаrsке i Litvаniје.\nU Pirotskom okrugu, u Dispanzeru za žene skrining program raka grlića materice sprovodi se od 2014. godine. Ciklus traje tri godine, tako da je ova 2020. godina, prva godina trećeg ciklusa pregleda, kaže dr Radmila Zec, epidemiolog Zavoda za javno zdravlje Pirot.\nPrema podacima iz Populacionog registra za rak, u Pirotskom okugu u 2017. godini registrovano je 11 novoobolelih žena, dok je 1 umrla, u 2016. 16 novoobolelih, umrle 3, u 2015. godini registrovano je 12 novoobolelih žena, a umrla je 1 žena, ( u 2014.g. obolelo je 9 žena, u 2013. obolelo je 7), što je evidentno smanjenje u odnosu na 2012. godinu kada je obolelo 16, a umrlo 5 žena.\nDoktorka je saopštila rezultate organizovanog skrininga u 2019. godini\nJedna od mera prevencije je imunizacija protiv humanog papiloma virusa, ali ne isključuje potrebu za obavljanjem preventivnih pregleda budući da postojeće vakcine ne štite od svih tipova HPV.\nCentar za prevenciju Doma Zdravlja Pirot obeležava Evropsku nedelju prevencije raka grlića materice svake godine nizom aktivnosti, sve u cilju podizanja svesti naših žena o ovoj opakoj bolesti.\nOve godine u okviru akcije koja će se održati u sredu 22. januara u Centru za prevenciju sa početkom od 11,30h do13h, gde će se pored redovnih aktivnosti kao što su merenje krvnog pritiska,nivoa šećera u krvi, određivanje BMI, skrining za kvs,skrining za depresiju,skrining za dijabetes, anketni upitnik za ishranu, održati i predavanje i biće prikazan edukativni film ”Prevencija raka grlića materice”, podela edukativno-promotivnog materijala I pružanje saveta u toku akcije.


"Republika" - Reprodukovanje duhovne bede\n»Republikina« tribina u Kragujevcu\nReprodukovanje duhovne bede\nZasto u Srbiji, uprkos tolikom siromastvu, nema izrazitijeg socijalnog bunta\nU sredu, 20. maja, posle otvaranja Republikine izlozbe, u Kragujevcu je vodjena rasprava o temi »Beda i bunt«. Izbor ove teme nije bio slucajan - tih dana ispred Gradske skupstine odrzavani su svakodnevni protesti radnika Namenske, a grupa od oko 60 oruzara strajkovala je gladju, zahtevajuci zaostale tromesecne plate. Medjutim, Republikina tribina nije se ogranicila samo na lokalne dogadjaje, vec je nastojala i da odgovori na pitanje: zasto u Srbiji i pored tolike bede i siromastva nema nekog izrazitijeg socijalnog bunta?\nIstaknuta socijalna radnica Vesna Pajevic, inace potpredsednica gradske vlade, smatra da nemamo nikakvog sindikalnog udruzivanja, pa prema tome ni sposobnost da se zajednicki branimo od bede. Ljudi se zadovoljavaju sa onih 120 zlehudih dinara sto primaju na kasi preduzeca, nemaju volje da se odupru zlu zbog cega cemo u bedu da tonemo sve dublje. »Svakoga jutra«, kaze Vesna Pajevic, »oko 45 000 ljudi, racunajuci one koji su bez posla ili su na prinudnom, ne ide u svoja preduzeca. Medjutim, oni nisu osetili potrebu da se pridruze oruzarima koji protestuju pred Gradskom skupstinom. Zato sam i skeptik da ce kod nas brzo doci do bunta«. U Kragujevcu je, prema podacima iz 1996, nacionalni dohodak samo 302 dolara po stanovniku, ali se to krije.\nRadnici, pretezno kvalifikovani majstori, montaznog preduzeca »Romanija« vec cetvrtu godinu su bez plate i posla, ali uprkos tome nema ih na mestima gde se protestuje. Sindikalni rukovodilac u tom preduzecu Toma Radivojevic objasnjava da se radnici snalaze kako znaju i umeju i »da nemaju motiva za bunt«. Pokusavali su preko republickog i granskog sindikata, pa nista. S druge strane, u gradu nema nikakvih investicija. Medju radnicima preovladjuje beznadje i osecanje napustenosti. Ali, ovo nije slucaj samo sa »Romanijom«. »Otkako pamtim«, kaze Radivojevic, »radnicka klasa je danas najugrozenija. Nije sporno da nesto treba uciniti na objedinjavanju radnickih napora, ali sta i kako? Evo, cak i radnici iz raznih 'Zastavinih' fabrika ne mogu da se dogovore medju sobom«. Podstaknut podatkom Vesne Pajevic da su mnogi radnici spali na bednih 120 dinara mesecno, glumac Ljubivoje Tadic primecuje da su u Narodnom pozoristu u Beogradu pali cak i na 60 dinara. Degradacija se ogleda i po mnogo cemu drugom - nedavno su glumci Narodnog pozorista, prilikom gostovanja u Becu, nocili u prihvatilistu Crvenog krsta! Dok tako nasa najuglednija pozorisna kuca tavori u ponizavajucim uslovima, Ministarstvo kulture priprema novi zakon o pozoristu, koji ce isto tako biti represivan, kao i ovaj o univerzitetu.\nUzroci radnicke pasivnosti tumaceni su na razne nacine. Sinisa Dimovic kaze da iz iskustva zna da se radnici plase. »Oni s razlogom strahuju«, kaze on, »da mogu odmah biti izbaceni s posla. S druge strane, nezavisni sindikati i gradska vlast nisu u mogucnosti da ih zastite i tu se krug zatvara«. Objasnjavajuci zasto se ne odvazuju na bunt, Jelena Stankovic tvrdi da najveci deo radnika zivi od onoga sto dobije sa sela. To sto zarade u »Zastavi« samo je dodatak, a uz to ide im i socijalno osiguranje. Osim toga, vlada velika sebicnost, pa se radnici bune samo kada su licno pogodjeni.\nRaspravu u Kragujevcu odlikovalo je nastojanje da se sto dublje pronikne u pravo stanje radnicke klase danas. Profesor Gordana Mitic naglasava da je »moralna i duhovna beda ta koja otezava da se ljudi pokrenu na bunt«. Materijalne mogucnosti se mogu brzo obnoviti, ali savladavanje duhovne i moralne bede ce potrajati. Ona se ogleda i u cinjenici da se u raznim »Zastavinim« sektorima cesto strajkuje, ali se radnici ne pridruzuju jedni drugima. Tako se pada sve nize. »Doci cemo u situaciju da radnici strajkuju i za sto dinara.«\nIma li dna ovom nasem materijalnom siromasenju? Odgovarajuci na ovo pitanje, Nebojsa Popov istice da je to mogucno samo ako se ovlada duhovnom bedom. Bez toga nema ni merila gde se nalazi to dno prema kojem se ide. Pocetak naseg duhovnog zarusavanja Popov vidi u tome »sto smo bili korumpirani jos u proslom, socijalistickom rezimu. Kada je pre godinu i po dana osvojena lokalna vlast za mnoge je, kao najvaznije, bilo pitanje kako podeliti taj mali plen i ko ce komandovati. Svesno se islo na razbijanje koalicije Zajedno i ekspresno obnavljanje monarhije, mada su raniji dogovori bili drugaciji. Sve su to stvari koje reprodukuju bedu«. Ukazujuci na opasnost da duhovna beda dovodi do fasizma, Popov nas izlaz vidi i u ovome: »Treba nam neki novi oblik prosvecivanja gradjana«.\nIzlozba »Republike« u osam gradova\nIzlozba povodom desetogodisnjice Republike, »Skriveni delovi istorije« obisla je za nepuna dva meseca vec osam gradova u Srbiji i Crnoj Gori. Posle Beograda, gde je otvorena 1. aprila ove godine, izlozba je priredjena i u Zrenjaninu, Arilju, Uzicu, Nisu, Kraljevu, Kragujevcu i Podgorici. Uskoro ce izlozba biti priredjena i u drugim gradovima Srbije i Crne Gore, a i u nekim gradovima Bosne i Hercegovine.\nU vecini ovih gradova, posle otvaranja izlozbe, na inicijativu Republike vodjene su javne rasprave o aktuelnim drustvenim i politickim temama - kakvo je danasnje stanje gradjanskog pokreta, a zatim i o temi »Beda i bunt«. U ovim su raspravama ucestvovali istaknuti pojedinci raznih profesija. Ne samo izlozba, nego i razgovori svuda su izazvali znatno interesovanje gradjana i svuda je isticano da je ovo jos jedan novi vid sirenja medjusobnih komunikacija i snazenja alternativne javnosti.


Gay-Serbia.com | NKOTB pevač potvrđuje “gej sam”\nNKOTB pevač potvrđuje “gej sam”\npinknews.co.uk · SAD · Dodato: 07. FEB 2011\nJonathan Knight je izjavio da nije želeo da istrazuje svoju seksualnost\nPop zvezda benda New Kids on the Block, Jonathan Knight, je potvrdio da je gej. Knighta je "izdala" pop zvezda devedesetih, Tiffany, zatim je dodala "da njega niko nikad nije razotkrio, sem nje." Tiffany je izjavila u jednom zabavnom tv programu, da se nekada zabavljala sa jednim "tihim i stidljivim dečkom" iz benda New Kids on the Block, a zatim je dodala: "Kasnije je on postao gej."\nTiffany je kritikovana što je pričala o drugima, ali je Knight izjavio: "Nikad me niko nije razotrio, već sam ja to sam uradio! To se desilo pre dvadeset godina."\nPišući na delu vebsajta benda, koji je rezervisan samo za njegove članove, Knight je napisao:\n"Nikada nisam pomislio da ću morati da sve to učinim ponovo javno, samo zato što se bend ponovo okupio! Živeo sam svoj život veoma otvoreno i nikada nisam krio činjenicu da sam gej". Knight je još dodao da nije želeo da javno koristi svoje seksualno opredeljenje. Bend bi trebalo da ovog leta krene na zajedničku turneju sa još jednim dečačkim bendom devedesetih Backstreet Boys.\nDa, u pravu si "Cacak". I ja sebe ubrajam u vrlo uspesne i magistar sam nauka. Pa neka kazu - jesmo li mi stvarno bolesni?...\nbeograd · 13.02.2011, 15:37\nLepo napisan komentar.... a kad "pogledas" malo bolje i zagrebes tu patinu...vidis da nas ima, kako kazu istrazivanja, oko 11% od populacije.... recite da sam bolestan, nastran....sta god, ali sam i uspesan, ako kazem da sam doktor tehnickih nauka.... pa moze li to bolesnik sebi da priusti???\nCacak, Srbija · 11.02.2011, 15:18\nMoglo se od pocetka to znati, ali ne samo za njega - ko ume da gleda i "cita izmedju redova"... Ali, pa sta onda?.. zar je to nesto o cemu treba da se danas nasiroko raspreda?.. Boze moj, pa svi smo mi samo od krvi i mesa.. i emocija... I dobro je da se na to danas sve vise gleda kao na nesto posebno, poseban dar koji samo ljudi velikog duha, opsteg obrazovanja i posebne maste mogu da imaju, ili bar razumeju...\nrastkobg · Belgrade, Serbia · 07.02.2011, 7:23


Vesti online / Vesti / Hronika / Toma Fila o ubistvu pevačice: Ubicu će pronaći samo pod jednim uslovom!\nU svojoj advokatskoj profesiji radio je na oko 1.000 slučajeva teških ubistva, i “svaki je bio za sebe specifičan”. On tvrdi da se u 99 odsto slučajeva ovakav zločin rešava za 24 sata ili eventualno 48 sati, i da je sve preko toga težak i mukotrpan rad, prenosi Alo!\n- Po mom mišljenju, policija jedino u šta može sada da se uzda jeste da neko u vezi sa ovim slučajem progovori. To može da bude za dva, tri meseca, a može i da bude i za nekoliko godina. Sećam se jednog slučaja da je čovek u u zatvoru na samrti, nakon 15 godina, rekao ko je bio naručilac svirepog zločina koji je on izvršio - priseća se advokat.\nIz iskustva iz svoje dugodišnje karijere na teškim i monstruoznim zločinima može da kaže da postoje slučajevi koji po načinu izvršenja i podsećaju na Jelenino ubistvo, ali nema identičnog.\n- Mislim da je sada policiji teško da reši ovaj slučaj. Prošlo je mnogo dana, a prva 24 sata su bila najbitnija. Kako u to vreme nije rešeno, sada ostaje da se mukotrno skupljaju dokazi, ali i da se čeka trenutak kada će neko upućen u zločin o tome i progovoriti - dodaje Fila.\nNesrećna Jelena Marjanović nestala je 2. aprila ove godine, a nađena je mrtva sledećeg dana na nasipu u naselju Crvenka u Borči.\n* Nemci specijalnom metodom rešavaju ubistvo Jelene Marjanović?\n* Premijer tvrdi: Policija zna ko je ubio Jelenu!\nHRONIKA Prijatelj ubijene pevačice: Jelenu je ubio neko moćan ko ometa istragu!\nESTRADA VIDEO: Objavljen potresan snimak ubijene pevačice\nHRONIKA Vihor na slobodi, policija ponovo češlja mesto zločina\nPetak 20.05.2016. 14:56


Predsjednik Nigerije demantirao glasine o svojoj smrti | Nigerija | Al Jazeera Balkans\nPredsjednik Nigerije demantirao glasine o svojoj smrti\nVeć nekoliko mjeseci kruže tvrdnje da je Muhammadu Buhari umro i da ga mijenja dvojnik iz Sudana.\nBuhari će na izborima u februaru pokušati osvojiti novi predsjednički mandatReuters\nNigerijski predsjednik Muhammadu Buhari demantirao je tvrdnje o svojoj smrti i da ga je zamijenio dvojnik, što je glasina koja već mjesecima kruži društvenim mrežama.\n"Ovo sam pravi ja, uvjeravam vas. Uskoro ću proslaviti 76. rođendan i nastavit ću ići snažno", poručio je on Nigerijcima tokom konferencije u Poljskoj.\n"Mnogi su se nadali da sam umro kada sam bio bolestan", dodao je Buhari.\nPet mjeseci liječio se u Velikoj Britaniji\nBuhari je rekao da su oni koji su širili te glasine "neznalice i bezbožnici".\nNigerijski čelnik, koji će na izborima u februaru sljedeće godine nastojati izboriti novi predsjednički mandat, prošle godine proveo je pet mjeseci u Velikoj Britaniji, gdje se liječio od nepoznate bolesti.\nPrema jednoj od teorija koje se šire društvenim mrežama, ali i od njegovih političkih protivnika, Buharija je zamijenio dvojnik iz Sudana po imenu "Jubril".\nMada nisu ponuđeni nikakvi dokazi, videosnimci koji šire tu tvrdnju na YouTubeu i Facebooku dosad su pregledani stotine hiljada puta.\nNapad bandita na selo u Nigeriji: 45 mrtvih\nLondon: Nigerija traži opljačkanu imovinu\nNigerijska vojska napreduje u Maiduguriju


Niko neće u čobane, a plata 400 € - Grocka Info\nNaslovna Vesti Društvo Niko neće u čobane, a plata 400 €\nNiko neće u čobane, a plata 400 €\nNa Pešteru nude platu od 400 evra, stan i hranu, ali od čobana ni traga ni glasa. Mladi radije konobarišu za 150 evra u Novom Pazaru, pišu Novosti.\nNema zainteresovanih ni u Crnoj Gori, Albaniji, Bugarskoj, Rumuniji…\nDok na biroima rada u Sjenici, Tutinu i Novom Pazaru hiljade mladih ljudi čeka posao, farmeri na Pešteru “”ni za kakve pare“, ne mogu da pronađu pastira – dok čobane traže po Albaniji, Bugarskoj i Rumuniji, stoku čuvaju deca i starci.\nStado Ifeta Destanovića iz Leskove na Pešteru broji 60 rasnih krava, 250 ovaca i više od 300 jagnjadi… Ovaj uspešni stočar odmah bi mogao da udvostruči svoj stočni fond samo kad bi pronašao bar dvojicu-trojicu čobana koje bi dobro platio.\n“Spreman sam da čobaninu obezbedim platu od 300-400 evra, da ga osiguram i obezbedim mu stan i hranu… Kome god sam ponudio ovaj posao odmah me je odbio, neki su mi se još i zamerili što im nudim da čuvaju ovce, misle da je to ponižavajući posao. Pokušavao sam da dovedem čobane iz Albanije, Crne Gore, Rumunije ili Bugarske, ali nije išlo”, žali se Ifet i naglašava da posao čobanina nije težak i da može da se obavlja “uz tranzistor i novine“.\n“Evo, moj sin Mirfan ima samo 12 godina, a čuva 60 krava, druga deca čuvaju ovce… “\n“Uz stado su i kad idu u školu, jer nemamo drugog izbora. Neretko, čobani su i starci od 80 i više godina, mladih je sve manje. Zbog toga nam se smanjuje i stočni fond i ceo kraj stagnira, a mogli bismo da budemo “mala Australija“ i da zdravom hranom iz netaknute prirode snabdevamo Evropu”,žali se ovaj uzorni domaćin.\nDirektor novoformirane Zemljoradničke zadruge “Pešterska visoravan“, sa sedištem u Karajukića Bunarima, Sead Bajramović, kaže da njegova porodična farma u obližnjem selu Dolići broji 500 ovaca i više od stotinu goveda.\n“U farmu ulažemo novac koji smo zaradili baveći se građevinom u Rusiji, cilj nam je bar 5.000 ovaca i najmanje 1.000 krava. Pašnjaka, hvala bogu, imamo dovoljno, objekte nije teško izgraditi, imamo i dovoljno novca za nabavku novih grla, ali je radnike-čobane, bez kojih nema pravog pešterskog stočarstva, ma koliko da im ponudite platu, nemoguće naći. Mladi ljudi radije se odlučuju da u Novom Pazaru konobarišu za 150 evra nego da čuvaju ovce za trostruko veću platu “, naglašava Bajramović.\nPrethodni tekstŠOKANTNO: ” Mrtva ” devojčica ( 3 ) probudila se u sanduku na sopstvenom pokopu (VIDEO)\nSledeći tekstPogledajte ko je čovek koji je izmislio sprej za slobodne udarce i – postao milioner! (FOTO)


Predstavljena knjiga "Ratni zločini nad Srbima u Hrvatskoj (1991-1995) i na Kosovu i Metohiji (1998-2004)"\nSVIREPA STRADANJA SRBA\nU beogradskom Medija centru predstavljena je knjiga „Ratni zločini nad Srbima u Hrvatskoj (1991-1995) i na Kosovu i Metohiji (1998-2004)“, kao svedočanstvo okrutnih zločina nad srpskim narodom.\nKnjiga „Ratni zločini nad Srbima u Hrvatskoj (1991-1995) i na Kosovu i Metohiji (1998-2004)“ u izdanju Korodinacije srpskih udruženja porodica nestalih, ubijenih i poginulih lica sa prostora bivše Jugoslavije, objavljena je ove godine i predstavljena je u Medija centru u Beogradu.\nPriređivači knjige su Dragan Pjevač i dr Duško Čelić. Na predstavljanju je rečeno da je ona poziv svim nadležnim institucijama da rekonstruišu tragična zbivanja i popišu sve žrtve. Knjiga govori o brutalnim i svirepim stradanjima nedužnih Srba na prostorima Hrvatske i Kosova i Metohije. Sala Medija centra bila je prepuna, a dok su govornici kratko opisivali načine zločinačkih ubijanja Srba, suzu nisu mogli da zadrže ni oni, a još manje članovi porodica stradalih u ratu uprkos činjenici da su se svi našli u šoku od izrečenih podataka i surovosti zločina. Govornici nisu mogli ni da izgovore sve gadosti i zverstva koja su zločinci činili nad Srbima, čak i nad decom i starima, u Hrvatskoj i na Kosovu i Metohiji, već su samo rekli „i da vam ne pričamo“.\nPored priređivača, o knjizi su govorili i istoričar dr Milan Golić i predsednik Komisije za nestala lica RS Veljko Odalović. Knjiga „Ratni zločini nad Srbima u Hrvatskoj (1991-1995) i na Kosovu i Metohiji (1998-2004)“ je prva publikacija koju izdaje Srpska koordinacija. Štampana je u okviru projektnih aktivnosti Srpske koordinacije, koje je finansirala Komisija za nestala lica Vlade Republike Srbije. Napisana je na 335 strana, pojedini zločini su detaljno opisani, a neki i ilustrovani fotografijama. Svi primerci knjige su besplatni.\n„Ova tema ne treba da bude nešto o čemu se priča samo u krugu porodice žrtava. Knjiga treba da postane nezaobilazno štivo o onome što se desilo ljudima na teritoriji Kosova i Hrvatske i da postane važan segment kulture sećanja“, naveo je Golić.\nVeljko Odalović je rekao da je tema o kojoj se piše nešto o čemu treba da se priča i da knjiga predstavlja mehanizam da ljudi shvate širinu i razmeru zločina koji su se desili.\n„Mi moramo da radimo na rasvetljavanju sudbine tih lica. Neka i hrvatska strana govori o zločinima koji su se njima desili, kao i Albanci i ljudi iz Bosne i Hercegovine, i neka se svi zalažu da se oni reše“, izjavio je Odalović.\nPredsednik Koordinacije srpskih udruženja porodica nestalih sa prostora bivše Jugoslavije pravnik dr Duško Čelić rekao je da je ovo samo deo stradanja i skroman doprinos kulturi sećanja, kao i da predstavlja „vapaj“ vlastima i međunarodnoj javnosti i podsetnik da se od odgovornosti i pravde ne može odustati.\n„Knjiga je poziv svim institucijama, istraživačima i državnim organima da sistematski zabeleže i rekonstruišu sva tragična zbivanja i popišu sve žrtve“, istakao je Čelić.\nSlučaj Klečka samo je jedan u moru brutalnih zločina nad Srbima. Ubijali su decu, klali žene, stare i nemoćne. Počelo je s istrebljenjem u Hrvatskoj, BiH, a onda i na Kosovu i Metohiji, rečeno je u Medija centru u Beogradu.\n„Iako postoje brojni dokazi i činjenice, ne možemo da dođemo do pravde. Ad hok Haški tribunal govorio je da će doneti pravdu i pomirenje, niti je doneo pravdu niti pomirenje. Čini se da smo mi sami krivi za sve“, rekao je Odalović. Prema njegovim rečima, širina zločina govori o planiranom scenariju čiji je cilj, bez različitosti o starosnom dobu, bio da žrtve budu Srbi.\n„Zločini su počinjeni nad starcima, decom, ženama, policiji, vojskom… Ubijani su starci od 70, 80 godina. Bilo im je jedino bitno da su srpskog roda. Najveći broj ovakvih zločina desio se za vreme mandata međunarodne zajednice, one, koja je upravo to trebalo da spreči“, ocenio je Odalović.\nNaučni saradnik na Institutu za savremenu istoriju Milan Golić rekao je da način na koji zločini na prostorima ex-Yu vršeni nad Srbima jasno govori da je reč o zločinima koji su bili dozvoljeni.\n„Bili su dozvoljeni, samo zato što je cilj bio jedan – istrebiti Srbe. Ratni zločini 1991. izgledaju kao nešto što država toleriše i stvara se pozornica za državno planirane zločine. „Bljesak“ i „Oluja“ nisu bili incidenti, već politika zločina i etničkog čišćenja. Otvorena je Pandorina kutija zla i radi se na istrebljenju čitave populacije. Čemu su služila ubistva Srba u Vukovaru, Sisku, ubistvo porodice Zec, Medački džep…“, rekao je Golić.\nOn je upitao zašto su se nakon „Oluje“ u Hrvatskoj koja je nazvana vojnom operacijom, desili temeljni zločini.\n„U Hrvatskoj je Srba danas višestruko manje, a sve je to politika hrvatskog režima“, rekao je Golić.\n„Albanske paravojne snage postale su im partneri“, rekao je dr Čelić i dodao da se na Kosovu desio egzodus „genocidnih razmera“ tokom koga je proterano više od 245.000 Srba, a više od 310 naselja je etnički očišćeno, a kao primer zverstva naveo je svedočenje jedne majke iz Bijelog polja kod Peći koja je gledala dok su joj teroristi pred njenim očima silovali bolesnu kćerku i na njene oči je zaklali. Naveo je i slučaj zloglasne „Gnjilanske grupe“.\nPredsednik Upravnog odbora Koordinacija srpskih udruženja porodica nestalih lica sa prostora bivše Jugoslavije, kopriređivač knjige Dragan Pjevač rekao je da je Hrvatska jedina država u EU koja je smanjila udeo manjina sa 22 odsto na sedam odsto u ukupnoj populaciji. Reč je pre svega o egzodusu Srba. Naveo je ubistvo civila u Gospiću, u Hrvatskoj. Prema njegovim rečima, bile su 162 žrtve, od kojih je bilo 130 civila.\n„Upadali su ljudima u kuće i po optužnici ih odvodili, 51 osoba je odvedena i likvidirana na taj način“, rekao je Pjevač.\nKada je reč o smišljenom istrebljenju Srba naveo je i Bjelovar u kome je u vazduh dignuto oko 650 srpskih kuća. Takođe, brutalni zločini nad Srbima počinjeni su i u logorima Kerestinac (Samobor) i Lora. Pjevač je rekao da je u logoru kod Samobora u svakom trenutku bilo između 60 i 100 ljudi, dok je u Lori registrovano više od 1.000 mučenih Srba (kopali su Srbima oči, odsecali im uši i druge organe)\nOdalović je rekao da se istina o ratnim zločinima stalno traži, a kao primer naveo je otkrivanje bunkera s telima Srba na ulasku u Đakovicu.\n„U tom bunkeru su bila i maloletna deca. Bilo je potrebno 20 godina da se ta grobnica otvori“, rekao je Odalović i dodao da će uskoro biti objavljen identitet tih žrtava.\nOn je upitao da li su ubijeni Srbi bili krivi zato što su proizvodili struju za sve, zato što su bili u svojim kućama, zato što su išli da žanju žito ili na zadušnice obilazili grobove svojih najmilijih?\n„Sve su to bili Srbi, a niko nije odgovarao. Zločinci se slobodno šetaju, a nalaze se i u institucijama, kao ministri…“, kazao je Odalović.\n2019-02-21T00:20:38+01:0021 фебруара, 2019|Društvo|


DALI COVID 19 NIJE VIRUS?| Italijani prvi pronašli lijek protiv korone !?\nIzvor/medij: Upoznavanje balkan chat\nMEĐUNARODNI PREOKRET 🔴 ITALIJA !!!!\n* Lek za koronavirus napokon pronađen u Italiji!!!!!\nOvu senzacionalnu vijest za cijeli svijet priredili su talijanski lekari obdukcijom pacijenata, sa uzrokom smrti koju je proizveo Covid-19. “A ipak, prema talijanskim ustanovama i jedinicama intenzivne njege, nikada nisu bili potrebni.”\nOvo je vrsta bakterije … koja, pojačava elektromagnetskim zračenjem novih mreza , izaziva upalu i hipoksiju!!!\nSada ćete morati učiniti sledeće: Uzmite aspirin 100 mg i apronax ili paracetamol. Zašto??? Jer je dokazano da Covid-19 zgušnjava krv, podsticajući razvoj tromboze kod ljudi. Jer krv nije zasićena kiseonikom. Krv se zgušnjava, protok u srcu i plućima usporava, osoba ne može disati i brzo umire!!!\nŠOKANTAN PREOKRET U ITALIJI: Lekari i pravnici tužili vladu: “Bolesnici ubijani intenzivnom negom\nU Italiji su lekari prekršili protokol preporuka SZO i obavili obdukciju leša koji je umro od Covid-19 … Otvorili su telo, ruke, noge i ostale delove tela i shvatili da su se vene proširile i zgrušavale krv, da su sve vene i arterije pune krvnih ugrušaka koji ometaju normalan protok krvi, prevozeći kisik do svih organa, uglavnom do mozga, srca i pluća, a pacijent na kraju umre…\nHITNO: prenijeti ove informacije i odmah ih učiniti javno dostupnim. Kod nas je opštepoznato širenje laži o ovoj pandemiji. Svakog dana naš predsednik kaže da su to podaci i statistika??! Ako on pruži validne istinite podatke radi spašavanja građana, elite i duboka država će mu zapretiti!!!\nI svi će sada shvatiti i razumeti zašto je izdata naredba da se odmah zakopaju tela bez otvaranja, i označiti ih kao visoko zagađujuće. .. U našoj je moći nositi istinu i nadati se da ćemo spasiti mnoge živote ….u budućnosti!\nTo je razlog zašto antibakterijski gel djeluje, i klor-dioksid …\nCijela PANDEMIJSKA PSIHOZA je bila potrebna jer svetska vlada u senci želi vskcinisati i implantirati čip kako bi ubila mase, kontrolirala stanovništvo i smanjila ukupnu svetsku populaciju.\nIpak po nekim strucnim casopisma kao sto je Lancet postoji poveznost izmedju takozvane Citokinske bure koja nastaje u organizmu kako rezultat delovanja virusa i pojave infekcija kao i problema sa koagulacijom krvi .Vise o ovoj infomacii mozete da procitate na sledecem linku\nTekst je na engleskom jeziku i sadrzi dosta strucnih pojmova.Ovaj tekst objavaljen je 27 Aplia 2020\nIstrazivajuci ovu infomaciju pronasli smo jos jedan tekst u Gardijanu u kome Italijanski doktori navode infomacije da postoje poveznosti izmedju virusa Kovid i teskih inflamatornih procesa .\nMi smo preuzeli tekst sa web stranice i objavili smo ga na nasoj stranici ali svako mora da ima svoj licni stav i ubedjenje .


ON BI BIO IDEALAN TRENER ZA ZVEZDU: Intervju s čovekom koji je preporodio uspavanog velikana, a o crveno-belima ima jasan stav! - Smedia\nON BI BIO IDEALAN TRENER ZA ZVEZDU: Intervju s čovekom koji je preporodio uspavanog velikana, a o crveno-belima ima jasan stav!\n15.05.2017 | 11:50\n15.05.2017 | 12:00\nPosle odličnih rezultata, osvajanja Kupa i uzdizanja tima od 12. do 2. pozicije iza Žiline, gospodin Vukomanović se rado odazvao pozivu Telegrafa za priču o trenerskim karakteristikama, filozofiji, planovima, promeni kursa od Sarajeva do Bratislave zbog stvari koje nažalost nemaju veze sa sportom, ali i analizi kadrovske situacije u Crvenoj zvezdi,...


Kako uštedjeti gotovo 100 KM godišnje koristeći internet i smartfon | Banjaluka.net\nKako uštedjeti gotovo 100 KM godišnje koristeći internet i smartfon\nUkoliko svojih pet ili šest mjesečnih računa za režije građani plaćaju na jednom mjestu, uglavnom najbližoj poslovnici banke ili pošte, provizija prilikom plaćanja stvara dodatni trošak od oko 10 konvertibilnih maraka.\nU rasponu od 12 mjeseci, taj se trošak penje na značajnih 120 konvertibilnih maraka što predstavlja osjetan udarac na kućni budžet. To je više od jednog cijelog računa za struju u stanu četveročlane porodice.\nZbog činjenice da nove tehnologije pružaju drugačiji pristup rješavanju kućnih finansijskih obaveza, postavlja se pitanje da li one mogu pružiti i drugačiji pristup u plaćanju provizije.\nPristup internetu putem desktopa ili smartphonea odlazak u banku pretvorio je u bespotreban utrošak vremena i novca upravo zbog potrebe banaka da ubrzaju proces transakcija. Brži odnos klijenata i banke jednak je manjem trošku koji se do sada ogledao u plaćanju procesa isporuke sredstava u vidu provizije.\nUkoliko naknada za obavljenih npr. šest transakcija (od čega pet na istu, a jedna na drugu banku) na šalteru banke košta 10,50 konvertibilnih maraka, korištenjem mobilnog bankarstva građanin plaća 80 posto nižu naknadu, odnosno 2,10 konvertibilnih maraka.\nUkoliko se ova računica predstavi na godišnjem nivou, možemo govoriti o uštedi sa 120 KM godišnje na svega 25,20 KM – gotovo 100 konvertibilnih maraka godišnje.\nInternet i mobilno bankarstvo je olakšavajući način poslovanja građana sa bankom jer se obaveze mogu obaviti iz udobnosti svoga doma ili gdje god postoji pristup internetu. Svijet u kojem nema odlaska u poslovnice i čekanja u redovima je doslovno nadohvat ruke ili prsta.\nTakođe, internet i mobilno bankarstvo korisnicima omogućavaju pregled stanja, detalja i prometa po računima, vršenje transakcija na račune fizičkih i pravnih lica, zamjenu valuta, te izmirenje obaveza po kreditu i kreditnim karticama.


Povremene obustave ili ograničenja su na dionicama gdje se izvode radovi - Volim Danilovgrad\nOvog jutra se u većem dijelu zemlje saobraća uz povoljne uslove za vožnju. Savjetuje se oprezna vožnja i poštovanje pravila saobraćaja.\nNa magistralnom putu M-3 Danilovgrad-Podgorica, dionica Komanski most-skretanje za Bandiće u periodu od 22.07.2020. godine do 22.09.2020. godine promijenjen je režim saobraćaja sa dvosmjernog na jednosmjerni, a dolazi do povremenih prekida saobraćaja ne dužih od 15 minuta zbog izvodjenja radova na iskopu materijala.Dana 16.09.2020 godine ,zbog izvodjenja minerskih radova na mag.putu M-3 Danilovgrad-Podgorica doći će do totalne obustave saobraćaja za sve vrste vozila u terminu od 11.00 do 13.00 sati.\nNa regionalnom putu Krstac – Ivanova korita dionica Medjuvršje – Ivanova korita zbog izvodjenja radova na rekonstrukciji puta saobraćaj se obavlja naizmjenično jednom trakom na mjestu izvodjenja radova.Privremeno se za period od 14.09.2020 godine do 18.09.2020 godine zbog izvodjenja radova na izgradnji zavrsnog sloja asfalta u sklopu rekonstrukcije regionalnog puta Krstac-Ivanova korita ,dionica Medjuvršje-Ivanova korita odobrava totalna obustava saobraćaja u terminu od 09.00 do 18.00sati. U preostalom vremenskom periodu saobraćaj će se odvijati jednom trakom naizmjenično uz poštovanje postavljene signalizacije.\nNa magistralnom putu M-3 dionica Šćepan Polje – Plužine od 04.09.2020 do završetka radova na presvlačenju asfaltnog kolovoza, odobrava se promjena režima saobraćaja sa dvosmjernog na jednosmjerni uz poštovanje postavljene saobraćajne signalizacije.\nGranični prelaz Vraćenovići na putnom pravcu Nikšić-Bileća je zatvoren za saobraćaj zbog izvodjenja radova na rekonstrukciji.\nNa putevima u zemlji u protekla 24 sata dogodilo se 12 saobraćajnih nezgoda u kojima su 6 osoba zadobile lake povrede.\nCrnogorska kinoteka: Kako je nekad izgledao Danilovgrad, Kolašin, Andrijevica, Šavnik, Plav\nNovi slučaj obolijevanja u Danilovgradu\nModel nastave podložan promjenama, izrađen “sistem semafora”\nKoncesije za ležište arhitektonsko-građevinskog i tehničko-građevinarskog kamena Maljat dodijeljene su za više danilovgradskih firmi…