Amplitudo – kompanija koja podržava obrazovanje u Crnoj Gori | British Council\nJelena Janković, menadžerka za proizvode u kompaniji Amplitudo, dijeli svoju priču o tome kako je nacionalno takmičenje u Crnoj Gori inspirisalo njenu kompaniju da bliže sarađuje sa djecom školskog uzrasta i njihovim nastavnicima i pomogne im da na pravi način prezentuju svoje projekte i nauče nove vještine neophodne za 21. vijek. Amplitudo je softverska kompanija, koja proizvodi mobilne aplikacije ali koja takođe radi na dizajnu i marketingu.\n"Prije svega, nemamo dovoljno riječi pohvale za inicijativu “Škole za 21. vijek”. Projekat koji pogađa najbitnije aktivnosti za najmlađe koje nisu u CG toliko razvijene (rad na razvoju kritičkog mišljenja, razvoj logike itd). Pored toga, način implementacije kroz korišćenje mikro:bit-a je odličan iz prostog razloga što motiviše djecu da budu kreativna i rade na realnim projektima.\nSamo nacionalno takmičenje je organizovano na visokom nivou - od praćenja agende, do promovisanja cilja projekta. Atmosfera na takmičenju je nevjerovatna. Kad se nađete u prostoriji sa 50-ak djece koji su napravili inovativne projekte a nisu imali prethodno iskustvo/znanje, i koji pokazuju jaku želju/takmičarski duh, jednostavno postanete zahvalni na ovakvim projektima i poveća vam se želja da nastavite rad na edukaciji djece.\nVidjeli smo neke sjajne projekte ali i pristupe rješavanju praktičnih problema. Npr. djeca iz osnovne škole su napravila "Automatsko zvono" u školama jer škole i dalje funkcionišu po principu da se jedan/dva učenika izdvoje kao dežurni i da zvone prije početka ili na kraju svakog časa. Samo razmišljanje da je to praktični problem koji može da se automatizuje je nevjerovatno jer su u pitanju djeca 6/7/8. razred osnovne škole. To nam ukazuje da imamo potencijalne buduće preduzetnike koji će da budu veoma kreativni i inovativni u svom budućem radu, kaže uz osmijeh.\nO kompaniji Amplitudo\nNaša kompanija se bavi razvojem softvera i mobilnih aplikacija. Pored ove osnovne djelatnosti mi radimo i dizajn i marketing, kako za svoje potrebe, tako i za spoljne klijente. Strategija kompanije je da pravimo inovativne proizvode koji rješavaju praktične probleme i te proizvode pretvaramo u startup-ove. Shodno tome u našem timu pored dizajnera, programera imamo i zanimanja kao što su Product owner ili Scrum mastere, slično, kao i startup tim koji nas prezentuje na raznim takmičenjima i rade na razvoju startup projekata.\nNaša kompanija takođe sprovodi besplatu Akademiju za nastavnike gdje mentorišemo kandidate na polju kodiranja. Svi nastavnici su pozvani da se pridruže kako bi mogli to znanje dalje da prenesu na učenike i same projekte s obzirom na to da jedan dio projekta jeste kodiranje u mikro:bit-u.\nKako trenutno doprinose obrazovnom sektoru?\nVažnost saradnje realnog sektora sa obrazovnim sektorom prepoznali su još prije dvije godine i zbog toga su osnovali Amplitudo akademiju. Jelena o tome kaže:\n"Trenutno postoji jaz između formalnog znanja i potreba na tržištu (studenti nisu spremni za praktični rad). Na osnovu toga mi pružamo obuke koje ih osposobljavaju za rad na realnim projektima kako bi njihovi rezultati poslije obuke bili gotovi projekti i njihova pozicija na tržištu rada bolja.\nS obzirom na to da radimo trenutno sa studentima, u zadnjih pola godine smo se aktivirali u radu sa mlađim generacijama (srednje i osnovne škole) kroz razne radionice. Cilj nam je da im proširimo svijest o mogućnostima koje im pruža IT, i uopšte šta sve mogu da rade i kako da dođu do toga. Najveći problem učenika srednjih škola je što ne znaju šta mogu da rade i kako da dođu do toga (koji fakultet, koja praktična znanja, vještine im trebaju), pa mi u saradnji sa školama kroz set radionica radimo na prevazilaženju tog problema. Sa osnovnim školama smo do sada radili kreativne radionice – dizajn i kodiranje. Pravimo igrice u tehnologijama koje su lake za korišćenje kako bi ih na zanimljiv način animirali i motivisali za učenje novih vještina, ili naši dizajneri crtaju sa njima i prikazuju im kako se u stvarnosti pravi npr bilbord ili mobilna aplikacija- a rezultat bude primjer bilborda njihove škole/razreda. Što se tiče samog projekta "Škole za 21. vijek" mi smo raspoloženi da pomognemo i aktiviramo se koliko god možemo."\nKroz učestvovanje u žiriju na trećem nacionalnom talmičenju u kodiranju u organizaciji British Council-a, Jelena kaže da su uvidjeli da djeca imaju najveći problem oko prezentovanja i samih prezentacija pa su ponudili da pobjednicima pruže pomoć u unapređenju njihovih projekata za regionalno takmičenje. Takođe, vodili su računa da im objasne na koji način se ideje kasnije mogu komercijalizovati.\n"Do sada smo radili sa školama "21. maj" i "Vladimir Nazor". Školi "21. maj" smo pomogli u smislu pisanja same prijave, pravljenja prezentacije, predstavljanja projekta (rad na prezentacijskim vještinama sa učenicima), i spojili smo ih sa kompanijom Open box iz Podgorice, koja će da im donira novi prototip koji će biti izrađen kroz 3D štampač. Ovo je bilo važno jer su za prvobitni prototip koristili loše materijale, jer nisu imali sredstava. Pored toga, radili smo sa njima na proširenju projekta pa sada pored mogućnosti sabiranja uz pomoć mikro:bit-a, djeca sa posebnim potrebama će moci da uče/prepoznaju različite boje i oblike (trougao, krug, kocka).\nSa školom "Vladimir Nazor" smo tek počeli da radimo i dogovor je da pomognemo oko prezentacije i predstavljanja projekta (tzv. pitching). Njihov prototip je razrađeniji jer predstavlja projekat cijele škole, učestvovali su profesori, roditelji i djeca. Sa njima smo radili na potencijalnim pitanjima koje će dobiti od žirija, potencijalnim širenjem projekta ili čak preusmjerenja projekta. Napravili su prihvatilište za ptice da se zaštite od zime u divljini. S obzirom na to da su prvi komentari pomoćnog žirija da možda mogu narušavati postojeće stanište u šumama, naš predlog je bio da se preorijentišu i da budu za urbane sredine. Kućice mogu da budu dekorativne i na taj način da motivišu korisnike/vlasnike kuća da ih koriste, ili potencijalno da budu za druge životinje jer oni imaju na umu pse. Njihova škola je dosta detaljno razradila kod, pa je naša pomoć bila u daljoj razradi ideje i prezentaciji/dizajnu.\nNemamo dovoljno riječi pohvale za inicijativu “Škole za 21. vijek”. Projekat koji pogađa najbitnije aktivnosti za najmlađe koje nisu u CG toliko razvijene (rad na razvoju kritičkog mišljenja, razvoj logike itd). Pored toga, način implementacije kroz korišćenje mikro:bit-a je odličan iz prostog razloga što motiviše djecu da budu kreativna i rade na realnim projektima.


Dodik ponovo prijeti da će se BiH raspasti | Kriza vlasti u BiH | Al Jazeera Balkans\nEntitetski parlament raspravlja o 'neustavnoj transformaciji dejtonske strukture Bosne i Hercegovine i uticaju na položaj i prava RS-a'.\nVideo of Posebna sjednica NSRS-a: Rasprava o prenesenim nadležnostima\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine iz reda srpskog naroda Milorad Dodik ustvrdio je u ponedjeljak kako je država u čijem je vrhu vlasti "na nepovratnom putu raspada", a parlament bh. entiteta Republika Srpska pozvao da poduzme sve mjere kako bi se taj entitet "ojačao kao država, koja ima pravo na svoju samostalnost".\n"Današnja Bosna i Hercegovina je na nepovratnom putu raspada", kazao je on, govoreći više od sata na sjednici Narodne skupštine RS-a, sazvanoj na zahtjev vladajuće većine kako bi se na njoj raspravljalo o točki dnevnog reda koja je dobila naziv "Neustavna transformacija dejtonske strukture Bosne i Hercegovine".\nRasprava, koja je, kako konstatira Hina, na kraju poslužila samo za unutarnje političke obračune, Dodiku je dobro došla da istupi kao uvodničar i razmatra političko-povijesna pitanja s temeljnom nakanom promicanja RS-a kao države.\nDodik tvrdi kako su sve slabosti današnje Bosne i Hercegovine rezultat intervencije predstavnika međunarodne zajednice i promjena Dejtonskog sporazuma.\nIsto tako, tvrdi kako RS i Srbi u Bosni i Hercegovini ništa nisu dobili reformama provedenim u godinama nakon Daytona, čiji je cilj bio jačati državnost Bosne i Hercegovine.\nPrema njegovim riječima, od toga bolje nisu živjeli ni Hrvati ni Bošnjaci nego samo stranci, koji su nametali reforme, a sve je to učinjeno, tvrdi Dodik, samo kako bi Bošnjaci u miru dobili ono što nisu uspjeli ostvariti u ratu.\n'Ne odustati od državnosti i samostalnosti'\nBosnu i Hercegovinu ponovno je označio kao "državnu zajednicu", uz konstataciju kako ona može biti samo ono što se dogovore dva entiteta, dok je RS nazvao "državom srpskog naroda i ostalih koji u njoj žive", ignorirajući činjenicu kako Ustav RS-a govori o entitetu unutar Bosne i Hercegovine, u kojemu su ravnopravni konstitutivni narodi Srbi, Hrvati i Bošnjaci.\n"Nemamo pravo odustati od naše državnosti i samostalnosti", kazao je Dodik.\nPozvao je zastupnike u entitetskom parlamentu da izglasaju zaključak kojim će biti odbačene sve dosadašnje odluke visokih predstavnika međunarodne zajednice i okončano razdoblje "bespravnih bonskih ovlaštenja", koje visokim predstavnicima daju mogućnost nametanja zakona i smjene izabranih dužnosnika.\nNaveo je potrebu da se RS-u vrati pravo na vojsku, carine i obavještajnu agenciju te da se ishodi ukidanje Suda i Tužiteljstva Bosne i Hercegovine s obrazloženjem da državna pravosudna tijela progone tvrtke u tom entitetu, pa one stoga ne mogu uspješno poslovati, zbog čega je i entitetsko gospodarstvo u lošem stanju.\n"Došlo je vrijeme da se o tome raspravlja i odlučuje i da se u predstojećem periodu osigura vraćanje na dejtonsko uređenje Bosne i Hercegovine", rekao je Dodik.\nIako je još od 2017. pod sankcijama američke administracije, Dodik jedinu svijetlu točku u međunarodnoj zajednici, uz Rusiju, vidi u sadašnjem predsjedniku SAD-a Donaldu Trumpu, jer smatra kako baš on ima razumijevanja za politiku koju vodi RS.\nPozvao se pritom na njegovu izjavu kako "ozbiljni lideri trebaju voditi računa samo o interesima svog naroda".\nŠarović: Gomila laži i paušalnih ocjena\nU raspravi koja je uslijedila predsjednik Srpske demokratske stranke (SDS) Mirko Šarović, koji je i ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovine, Dodiku je poručio kako je on već 14 godina na vlasti, a nijednom riječju nije priznao svoj dio odgovornosti za stanje koje smatra problematičnim.\nOptužio je Dodika da "ne želi zajednički stav u Republici Srpskoj, što se vidi i iz materijala za posebnu sjednicu Narodne skupštine", koji je nazvao "gomilom laži i paušalnih ocjena".\n"To je polazna platforma za obračun sa političkim protivnicima te da posluži za pranje grešaka Saveza nezavisnih socijaldemokrata (SNSD) i njihovih partnera", rekao je Šarović.\nPrema njegovim riječima, "SNSD je glavni učesnik ili saučesnik u prenosu nadležnosti s entiteta na nivo Bosne i Hercegovine".\nPodsjetio je da su, kad je njega ranije smijenio visoki predstavnik, iz SNSD-a govorili da je kriv, kao i kad je otišao u zatvor.\n"Moramo da imamo iste kriterije i odnose te ja smatram da sankcije prema vama nisu u redu", rekao je Šarović.\nBorenović: Sve je to krajnje licemjerno\nI predsjednik Partije demokratskog progresa (PDP) Branislav Borenović uputio je kritike skupštinskom dokumentu u kojem se "etiketiraju SNSD-ovi politički protivnici".\n"I pozivate nas na jedinstvo? To je krajnje licemjerno", kazao je Borenović.\n"Iz Republike Srpske ljudi odlaze, a mi pričamo o stvarima koje nas odvlače od realnog života", dodao je.\nNaveo je i kako je "mnogo bolje bilo da se priča o realnoj slici u Republici Srpskoj, iz koje ljudi bježe i ne vjeruju u njene institucije".\nNa dnevnom redu entitetskog parlamenta samo je "Informacija o neustavnoj transformaciji dejtonske strukture Bosne i Hercegovine i uticaju na položaj i prava Republike Srpske".


Korona virus: Pandemija odnela još 37 života u Srbiji, u Italiji raste broj zahteva za vakcinaciju | Luftika\nPrema poslednjim zvaničnim podacima, u Srbiji je u poslednja 24 sata zaraženo još 5.255 ljudi, a preminulo 37 ljudi.\nUvođenje kovid propusnica u Sloveniji udvostručilo je broj onih koji žele da se vakcinišu. Tako je tokom prošle nedelje vakcinisano više od 25.000 građana, dok je taj broj samo nedelju dana ranije bio duplo manji


Razgovor o životu sa astrobiologom, prof. D. Gajićem\nDatum kreiranja: ponedeljak, 26 avgust 2019 00:05\nPre deset i malo više dana, povodom pitanja čitaoca, pisali smo o vanzemaljskom životu i pokušali da odgovorimo: ima li ili ne takvog života i ako ga ima kada ćemo to zasigurno znati. Tema je jako interesantna i važna, čak i za one koji o vanzemaljskom životu ne razmišljaju jer izučavajući takav život mi dolazimo do znanja nekih ključnih činjenica o ovom našem životu.\nDakle, zbog važnosti teme zamolio sam za razgovor profesora Dragana Gajića koji predaje astro-nauke, pa tako i astrobiologiju, na niškom Prirodno-matematičkom fakultetu. Profesor Gajić je važan učesnik Astronomskog kampa „Letenka“ na kome smo uspostavili prijateljske veze te se nemojte iznenaditi ako u ovom tekstu koji sledi primetite da se jedan drugom obraćamo sa ti.\nDragan Gajić: Nemamo nikakve dokaze da postoje vanzemaljske civilizacije. Pojavile su se neke naznake pre nekoliko godina da oko jedne zvezde postoji nešto poput Dajsonove sfere*, ali sve je ostalo na tome i mi ni danas nemamo pouzdane dokaze za tako nešto. Pre neki dan sam čitao da su primećeni neki neobični signali iz svemira, ali nemamo potvrde da se radi o signalima koji bi bili posledica delovanja neke civilizacije.\nMi povremeno zapažamo periodične procese koji se dešavaju u svemiru, samo to nisu pouzdani dokazi postojanja civilizacija, jer ti procesi mogu poticati od recimo erupcija na zvezdamai slično.\n(Fotografija: prof. dr Dragan Gajić)\n*Dajsonova sfera je sistem satelita koji orbitiraju oko zvezde i zapravo je sasvim okružuju. Mogućnost postojanja ove sfere je predložio Friman Dajson pa otuda i ime, a radi se o strukturi koja je rezultat velike i trajne potrebe tehnološki napredne civilizacije da što više koristi energiju matične zvezde. (Iz članka Da li je to otkrivena veštačka megastruktura u svemiru?)\nS druge strane, činjenica je da su terestričke* planete i planetarni sistemi oko zvdezda sličnih Soncu uglavnom stariji od našeg. Naime, novozelandski astrobiolog Čarls Lajnviver je u radu objavljenom u časopisu Icarus 2001. godine, polazeći od argumenata koji se odnose na astrofizičku nukleosintezu i kosmološke hipoteze, pokazao da su u Galaksiji zvezde slične Suncu prosečne starosti 6.4 milijardi godina, i da je oko 75% zemljolikih planeta starije od Zemlje za oko 1.8 milijardi godina. U skladu sa kopernikanskim principom osrednjosti, to znači da bi na bilo kojoj od tih planeta biosfera (samim tim i civilizacija) za toliko bila starija od zemaljske. Naša civilizacija je u epohi antropocena, što se odlikuje izraženim delovanjem čoveka na sve Zemljine sfere (atmosferu, hidrosferu, litosferu i biosferu). Logično je da je uticaj tih “starijih” civilizacija na matične planete još izraženiji, i mi bi smo to morali da uočimo i na velikim rastojanjima. A to se ne dešava. Koji je razlog?\nMožda su one izumrle? Civilizacije imaju određeni vek trajanja. Sebastijan fon Herner govori o krahu kosmičkih civilizacija kada su na najvišem nivou razvoja (“kosmički katastrofizam”). Do toga može doći zbog različitih uzroka, što smanjuje mogućnost istovremenog postojanja kosmičkih civilizacija. Ako ih sada nema, moguće je da su one postojale pa u međuvremenu nestale.\n*Od laninskog Terra = Zemlja. Astronomi ovaj izraz koriste za čvrste, stenovite planete.\nNestanak civilizacije nije ništa neobično ni na našoj planeti. Poznato je da su nestale neke civilizacije koje su za svoje vreme bile izuzetno razvijene, na primer egipatska u davno vreme, ili kasnije majanska, koja je po nekim svojim dostignućima bila vrlo napredna, pogotovo kada se radilo o kalendaru. Daleko od toga da je taj njihov kalendar bio savršen, ali oni su živeli pod torturom kalendara i pratili su zbivanja u svemiru po njemu i po tome su bili dosta napredni (mada nisu znali za točak). Međutim ta civilizacija je nestala!\nDakle, moguće je da su neke kosmičke civilizacije izumrle. Kad pogledate šta mi radimo sopstvenoj planeti i šta radimo jedni drugima, uopšte nije isključeno da i naša civilizacija nestane.\nMi imamo problem što su signalu vanzemaljske civilizacije potrebne hiljade, pa i stotine hiljada godina da dođe do nas, pa onda mi treba da ga protumačimo, pa da odgovorimo, pa dok naš odgovor stigne do te druge civilizacije proteknu i stotine hiljada godina. Za to vreme i naša i vanzemaljska civilizacija mogu da nestanu.\nTo je jedan aspekt priče. Drugi je zaista ozbiljno pitanje: da li uopšte postoje bilo kakvi oblici života u svemiru?\nAko pođemo od toga da planeta Zemlja i naš Sunčev sistem nisu ništa specijalno u Kosmosu, onda bi bilo logično da život na Zemlji nije unikatan, već da na ovakvim ili sličnim planetama postoje ovakvi ili slični oblici života, a koji se zasnivaju na možda nešto malo drugačijoj hemiji nego što je naša. Dakle ako tako razmišljamo sasvim je sigurno da život postoji i na drugim mestima.\nAli i ma i drukčijih razmišljanja. Po hipotezi „Retka zemlja“* verovatnoća da na nekom mestu nastane život abiogenim** putem je izuzetno mala. Zapravo ta verovatnoća je toliko mala da je sasvim zanemarljiva. Ako se dobro sećam, verovatnoća za takav nastanak aminokiselina je jedan prema 10 na 130! Ali, prisustvo aminokiselina ne znači nužno i postojanje života. Dakle, verovatnoća da će mešanjem talasa u moru i svih tih minerala i hemikalija koje su rastvorene u vodi da se formira život je izuzetno mala. Ipak, u toj hipotezi se zanemaruje da je broj molekula minerala u okeanu ogroman i da takvo „mešanje“ može da traje stotinama miliona godina, pre nego što se formiraju prve ciglice života. Onda i proizlazi da verovatnoća postojanja vanzemaljskog života i nije baš toliko mala. Znači mogućnost za nastanak abiogenog života veća je od one o kojoj se govori u Retkoj Zemlji.\n* Knjiga Rare Earth: Why Complex Life Is Uncommon in the Universe Peter Ward and, Donald E. Brownlee, sugariše da je kompleksan život gotovo nemoguć u našoj galaksiji, tj. da verovatno postoji samo jedan, ovaj naš.\n** Abiogeneza je prirodni proces postanka prvog života iz nežive materije\nInače, treba istaći da hemije za formiranje života u svemiru ne mogu drastično da se razlikuju od naše, zato što postoje objektivni uslovi za nastanak bilo kakvog oblika života, bilo gde u svemiru. Ti uslovi su prosto diktirani fizičkom realnošću, tj. oni su astrobiološki determinisani fizičkim zakonima kojima se povinuje materija. To mora,najpre, da bude tečna sredina, koja omogućava veću pokretljivost molekula i čestica. Mora da postoji dovoljna koncentracija čestica da bi se one sudarale i zbližavale kako bi počele da deluju međumolekulske sile, itd. Ta sredina mora da bude bazirana na elementima koji mogu da grade velike lance. Sam pojam života nije baš jasno definisan, ali život kao takav podrazumeva složenost molekula. Ne možemo očekivati da će život biti sastavljen samo od jednog elementa, ugljenika ili silicijuma, itd. Funkcionisanje života podrazumeva i složenost njegove strukture. Postoji i čitav niz drugih preduslova, koji istovremeno moraju da budu zadovoljeni, da bi se život formirao (i opstao) na bilo kom mestu u svemiru.\nZnači, logično bi bilo da života u Kosmosu ima, ne samo na Zemlji. Kad ćemo ga otkriti? Pa otkrićemo ga verovatno direktnim putem, ali ne tako skoro. Mislim na odlazak čoveka izvan Sunčevog sistema. Takva putovanja bi trajala strahovito dugo i podrazumevala bi ili stanje hibernacije posade, ili izgradnju brodova koji bi potpuno podržavali živote većeg broja ljudi, tokom velikog broja generacija. To bi bili sistemi u kojima bi se civilizacija obnavljala: živela, radila i rađala. Ali, mislim da su takva putovanja, sa postojećimstanjem medicine i ostalih dostignuća u bliskoj budućnosti malo verovatna. Već i sadašnja istraživanja ukazuju na opasnost od kosmičke bolesti izazvane delovanjem bestežinskog stanja na čoveka pošto se kalcijum ne taloži u ljudskim kostima, itd. To može da ima i te kako velike implikacije i na kraćimletovima, kao što je npr. let do Marsa. Činjenica je da bi let do Marsa danas trajao najmanje šest meseci. Šest meseci boravka u potpunom bestežinskom stanju ima velike nepovoljne posledice na ljudski organizam.\nSvedoci smo da kada kosmonaute, kada se vrate sa Međunarodne svemirske stanice, strpaju u invalidska kolica, nakon čega slede medicinki pregledi, analize i tretmani. S obzirom na maločas iskazanu konstataciju o kosmičkoj bolesti, moglo bi da se desi da kosmonautima, nakon povratka iz bestežinskog stanja, pucaju kosti „iz čistog mira“. I to nije jedini problem. Kosmonauti u bestežinskom stanju imaju probleme i sa bubrezima, funkcionisanjem srca, oči im postaju „buljave“, itd. Ljudski organizam jednostavno nije prilagođen za bestežinsko stanje.\nMi smo prilagođeni uslovima života na ovoj planeti, sa određenom gravitacijom, zaštitom koju pruža putem ozonski sloj, određena gustina i sastav atmosfere, prisutna magnetosfera, itd. Genetski smo prilagođeni svemu tome i svaka promena takvih uslova za nas može da bude pogibeljna.\nNaravno, u budućnosti će neki problemi, npr. problem odsustva gravitacije, verovatno biti rešeni, stvaranjem zamene gravitacije centrifugalnom silom, koja bi se stvarala rotacijom broda (poput onog iz Odiseje*), ali sada, u ovom veku mogućnosti za tako nešto su vrlo male i ja ne uopšte ne delim optimizam Ilona Maska o naseljavanju Marsa sa milion ljudi u narednihnekoliko decenija.\n(*Profesor misli na film Odiseja 2001)\nKad smo kod Marsa, evo sinoć sam pročitao da postoji ideja da se na Marsu izvrši nuklearna eksplozija, koja bi izazvala rast temperature, što bi dovelo do otapanja polarnih kapa, stvaranje tekuće vode na površini, itd. Pritom se previđa važna stvar. Čak da se Mars na ovaj način i teraformira, posle izvesnog vremena on bi opet izgubio svoju atmosferu i novoformirani okean, koji bi nastao topljenjem polarnih i permafrosta, jer jednostavno, Marsova gravitacija je takva da on ne može da zadrži bogatiju i topliju atmosferu, a time ni tečnu vodu na svojoj površini. Nismo mi zabadava „Zlatokosa“* planeta pa imamo odgovarajuću gravitaciju, koja zadržava atmosferu itd.\n* Po bajci Zlatokosa i tri medveda najbolje je ono što nije ni veliko, ni malo, ni vruće ni hladno itd. nego ono između tih krajnosti.\nJa sam skeptik po pitanju značajnog prisustva života u svemiru i njegovog otkrića, ali s druge strane…. Mi možemo da naslutimo da li na nekoj planeti postoji život ukoliko otkrijemo biopotpise, biosignature, kao što je na primer metan... Metan ne nastaje samo kao produkt bioloških aktivnosti. On može da nastane i na druge načine (primer serpentizacije, procesa hemijske promene minerala u kori planete uz prisustvo toplote). Ali, ukoliko bismo u atmosferi neke planete uočili stalne (ili malo promenljive, sezonski varijajabilne) koncentracije kiseonika i metana, koji se u stalnim reakcijama uslovno rečeno poništavaju, gradeći vodu i ugljen disoksid, a metan se u fotohemijskim reakcijama razgrađuje na druga jedinjenja (fomaldehid i matanol), itd. znači, onda bi to moglo da znači da tamo postoje nekakvi procesi koji ih stalno stvaraju i nadograđuju. Na Zemlji su ti procesi posledice delovanja bioloških organizama.\nPa čak ukoliko se u atmosferi uoči samo slobodan kiseonik i to bi isto tako bio jedan od indikatora koji ukazuje na postojanje života, pošto se kiseonik kao reaktivan gas vrlo brzo vezuje za površinu koju oksidiše. Ako, dakle, postoji kiseonik u atmosferi, to znači da ga nešto obnavlja. Pri ovome treba voditi računa o još jednoj činjenici. Život na Zemlji je „prirodna anomalija“, jer bi bilo logično da je kiseonik, kao izuzetno reaktivan, u stvari jako otrovan.\nAli, takva je bila situacija u istoriji Zemlje: zelene alge su oslobađale kiseonik, a ostali organizmi su počeli da se takvom stanju prilagođavaju. Kiseonik je izuzetno reaktivan i kad isečeš jabuku ili bananu one potamne za par minuta, što je posledica reakcije sa kisonikom. I Ali, organizmi ne samo da su se prilagodili postojanju kiseonika u atmosferi, nego su počeli i da ga koriste. On je postao deo njihovog metabolizma.\nMeđutim, nisam siguran da u svemiru evolucija ima isti put, koji bi vodio tome da je kiseonik neophodan za žive organizme. Ali, ugljenik je sigurno neophodan s obzirom na njegovo svojstvo da može da gradi bočne veze i brojna jedinjenja.\nDakle, da se vratim na započetu temu: što se tiče naših direktnih odlazaka (mislim na putovanja ljudske posade) na druga svemirska tela, gde bi smo mogli da istražujemo i da otkrivamo organizme, ja izražavam skepticizam, bar kada su decenije u pitanju. Ali s obzirom na razvoj veštačke inteligencije, takva istraživanja će efikasnije raditi roboti nego što to mi radimo. Njihovo delovanje će biti sporo, ali efikasno - i bez ljudskih žrtava, bez rizika za opstanak ljudi na tim kosmičkim telima.\n- Dobro, ali to znači da nije neophodan odlazak čoveka na drugo mesto da bismo utvrdili da tamo postoji život. Sem toga zar ne postoje neki potpuno pouzdani indikatori za egzistenciju vanzemaljskog života? Na kraju krajeva možda nam neko pošalje signal.\nPa dobro, ja sam rekao svoj mišljenje, a to što ti kažeš je sasvim legitimno, ali kad govorimo o signalima, oni moraju da drastično odstupaju od Gausove raspodele šumova u Kosmosu. To mora da bude nešto poput onog Wow stignala* koji je bio zabaležen, mada mi ni do danas ne znamo da li ga je emitovala neka civilizacija, jer se on nikad više nije ponovio, pa čak ne znamo ni odakle je.\n- Možda je to bio samo vapaj civilizacije na izdisaju pa je zato poslat smo jedan 😃\nMožda! Tu može da se radi o različitim kognitivnim sklopovima pa je pitanje da li ćemo mi uspeti da protumačimo signal i hoćemo li znati „šta je pisac hteo da kaže“.\n-Dobro, ali u načelu postoji i takva mogućnost, je l tako? Nama ona sada nije dostupna, ali ko zna šta će biti za 100 godina, možda ćemo tada moći da je razlučimo.\nPa možda. Ono što je meni značajno - mislim da smo o tome pričali na Letenki – to je da su misije odlaska na Mesec, intenziviranje projekta prema Marsu, itd. opet ušli u sferu političke trke između SAD, Evrope, Kine, u poslednje vreme i Rusije. Ja očekujem da projekti tipa Artemis budu delotvorni ukoliko budu međunarodni. Setite se poruke iz Odiseje dva: „Svi ovi svetovi su vaši – osim Evrope… koristete ih u miru“ (All these worlds are yours, except Europa. Attempt no landing there. Use them together. Use them in peace), itd. Poruka je vrlo interesantna. Ukoliko želimo da se napravi veliki prodor u svemiru i u svemirskim istraživanjima moraćemo, mislim na čovečanstvo, moraćemo da se ujedinimo. Ti separatni projekti po meni nisu dobri, jer imam utisak da su oni u funkciji nekakvih kosmičkih ratova i prestiža u Kosmosu, iako u kosmičkom pravu postoje klauzule koje govore da su tela svemira opšta dobra. Samo mislim da to kosmičko pravo, koje je usvojeno i verifikovano, malo ko prihvata kao takvo.\nDakle tek onda kada to bude zajednički cilj čitave planete, onda će ta istraživanja biti mnogo delotvornija i mnogo toga više ćemo saznati pre svega na planu očuvanja naše civilizacije. Ta zaštita od kosmičkih katastrofa tipa udara asteroida, pokušaja zaštite klime itd. to će nas učiniti civilizacijom tipa jedan i, kasnije, civilizacije tipa dva, o čemu je govorio Kardašev.\n- Znači, da rezimiramo: velika je verovatnoća da van Zemlje postoji život i to civilizovan, a ako ne takav, onda bar na nivou najjednostavnijih organizama.\nPa jeste, samo pazi, mi to možemo da ustanovimo eventualno u Sunčnevom sistemu i to relativno lako. Mnogo je veći problem kako to utvrditi kod ekstrasolarnih planeta. Jer je mogućnost uz korišćenje sadašnje tehnologije, sadašnje tehnike itd., mogućnost za utvrđivanje biosignatura npr. na planetama koje su udaljene od nas više svetlosnih godina, zanemarljivo mala. Mi još uvek nemamo tehničke mogućnosti da tako nešto uradimo\n- Dobro, na kraju da ipak preciziramo koliko je to moguće: kada ćemo znati ima li života van Zemlje. Nauka i tehnologija se razvijaju ubrzanom stopom, možda će nam taj razvoj omogućiti da dobijemo odgovor na ovo večno pitanje.\nJa mislim kada je Sunčev sistem u pitanju da ćemo to znati relativno brzo. Za koju godinu ćemo znati da li postoje npr. mikroorganizmi na Marsu. Nešto ćemo saznavati čak i sa tim misijama prema Evropi - što je pitanje decenija. Ali za istraživanja koja su vezana za vansolarne planete i detekciju života na njima u pitanju su verovatno vekovi. To je moje mišljenje, neka moja procena. Nisam siguran da li sam u pravu i prilično pesimistično gledam na to, ali to bi bile neke moje procene. Imam utisak da zbog samoreklamerstva i obezbeđivanja finansiranja i Nasa u tome preteruje, lansirajući ekskluzivne novosti (pogotovo kada je Mars u pitanju), a o Masku i ostalima da i ne pričam. Tu se preteruje, kao da ne znamo gde živimo i koji su trenutni potencijali naše civilizacije, koja uglavnom radi protiv sebe..\n0 #1 Kiss 02-09-2019 20:37


"Vlačić" i "Ljekobilje" na sajmu poljoprivrede u Novom Sadu | Trebinje Live\n"Vlačić" i "Ljekobilje" na sajmu poljoprivrede u Novom Sadu\nPrivredna komora Republike Srpske, u saradnji sa Spoljnotrgovinskom komorom BiH, organizuje nastup privrednika iz BiH na 80. međunarodnom sajmu poljoprivrede u Novom Sadu od danas do 24. maja.\n"Na zajedničkom štandu od 60 metara kvadratnih, devet kompanija iz Republike Srpske predstaviće se sa uzorcima, dok će više od 20 privrednih društava biti predstavljeno kataloški", najavljeno je iz Privredne komore Republike Srpske.\nPutem uzoraka biće predstavljene kompanije "Beladona" Veliko Blaško-Laktaši, "LJekobilje" Trebinje, "Adria MM" doo Banjaluka, "Eko-Bel" doo Trn-Laktaši, "Vitaminka" ad Banjaluka, "Vlačić" Trebinje, "Vitinka" ad Kozluk, "BMB Delta" Jablanica-Gradiška i "Prijedorčanka" ad Prijedor.\nU saopštenju se navodi da će otvaranje sajma biti upriličeno u 10.00 časova, a trebalo bi da ga otvori predsjednik Srbije Tomislav Nikolić.\nNovosadski sajam ove godine obilježava 90 godina postojanja.\nU okviru sajma u srijedu, 22. maja, biće održani i međunarodni poslovni susreti "AgroB2B@NSFair", čiji je cilj da dodatno pomognu domaćim firmama da lakše i brže dođu do inostranih partnera u okviru sajma.\nMeđunarodne poslovne susrete Novosadski sajam organizuje u saradnji sa Privrednom komorom Vojvodine i Evropskom mrežom preduzetništva u Srbiji - Privrednom komorom Srbije i Univerzitetom u Novom Sadu.\nOvogodišnji sajam okupiće najznačajnije pojedince, udruženja i kompanije iz oblasti poljoprivrede i povezanih grana, koji će predstaviti proizvode i usluge iz više od 50 zemalja svijeta, a zemlja partner je Hrvatska.\nMeđunarodni poljoprivredni sajam u Novom Sadu najveći je agrobiznis događaj u Srbiji i regionu i jedan je od pet vodećih sajmova u Evropi i 10 u svijetu, prema podacima iz trgovinskog izvještaja "Eichberg Ag Trade Show Report" iz 2010. godine.


Frilenseri, porez i protesti: Zašto u Srbiji protestuju zbog nameta - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Frilenseri, porez i protesti: Zašto u Srbiji protestuju zbog nameta\n36Piše: BBC News na srpskom 15. januara 2021. 10.25\n„Moje radni vek je dug, ali radni staž je kratak“ – ovako problem sa plaćanjem poreza opisuje Katarina Stanojević iz Gruže, jedna od frilensera koji će 16. januara protestovati ispred Skupštine Srbije u Beogradu.\nOdgovor je stigao pet godina pošto je počela da radi – obavezna je da plati porez za proteklih pet godina, uz kamatu.\nOna kaže da taj novac nema. A porez se mora plaćati – saglasni su i frilenseri i država.\nA predsednik Udruženja radnika na internetu Miran Pogačar kaže da zahtevaju „obustavu poreske kontrole fizičkih lica i početak pregovora o regulisanju našeg statusa, kao i razgovore tome kako da se reši problem naplate poreze i doprinosa za pet godina u unazad“.\nFizička lica o kojima Pogačar govori su frilenseri – ljudi koji nisu u radnom odnosu, a prihode ostvaruju poslujući na internetu, radeći za, često više, inostranih poslodavaca.\n„U roku od 15 dana od primanja rešenja, dužan sam da platim šest miliona dinara – to je suma koja je desetostruko veća od mojih mesečnih primanja“, kaže Vladimir Ilić iz Petrovca na Mlavi.\nI danas zakon ne prepoznaje termin frilenser, već ove ljude definiše kao „fizička lica, rezidente republike Srbije koji prihode ostaruju u/iz drugih država“.\n„Kad kažemo frilenser, odmah vidimo da nešto nije u redu, čim nemamo domaći termin za to“, kaže Mario Reljanović, profesor na Institutu za uporedno pravo.\n„Kada sam počela da radim, išla sam da se informišem u Poreskoj upravi, pitali su me šta je to frilenser“\nKatarina je od 2015. radila kao predavačica engleskog jezika za inostranu firmu – bila je plaćena dva dolara po času koji traje 25 minuta.\nBroj časova i visina naknade zavisili su od potražnje – nekada je mesečno zarađivala 50, nekada 350 dolara.\nNije se vodila kao zaposlena iako je potpisala ugovor – strana kompanija za koju je radila nema predstavništvo u Srbiji, a zakoni koji definišu radni status i plaćanje doprinosa i poreza imaju teritorijalno važenje.\n„Kada sam počela da radim, išla sam da se informišem u Poreskoj upravi i rekla sam da sam frilenser“, priča Katarina.\n„Rekla sam da sam slobodnjak, a on mi je rekao da nema šifru za moju delatnost i da porez mogu da počnem da plaćam tek kada mi primanja budu dovoljno visoka“, kaže.\n„Za svaki primljeni iznos iz inostranstva dužni ste da platite porez osim ako se ne radi o pomoći“, jasan je Stefan Bogdanović, Katarinin advokat.\n„Ceo problem utvrđivanja poreza ovim ljudima nastao je zbog nerazumevanja zakona“, kaže Bogdanović.\nZavisi koji zakon – formula za računanje poreza frilensera nije jednostavna.\n„Postoje razni mehanizmi da se smanji poresko opterećenje, a naročito je logično da se ne stavljaju u isti koš koš oni koji zarađuju 300 dolara mesečno i oni koji zarađuju 15 hiljada mesečno“, kaže profesor Reljanović.\n„Uplate se računaju kao deo osnovice penzijskog osiguranja da se sutra, kada i ako ostvare jedan od uslova za penziju, visina penzije uveća na osnovu iznosa koji se uplaćivali“, kaže Adkat Bogdanović.\n„Nemaju ograničeno radno vreme, minimalnu zaradu, ne mogu da se udružuju u sindikat, kolektivno nastupaju, pregovaraju“, kaže Reljanović.\n„Nemate prava da godinu dana primate naknadu kao nezaposleno lice“, kaže advokat Bogdanović.\n„U radnom odnosu, jedan deo ovog doprinosa plaća poslodavac, a jedan zaposleni. Zašto frilenseri plaćaju ceo iznos?“, pita.\n„Mi želimo da plaćamo porez, ali kada bude u razumnim okvirima, od 10 do 14 odsto, kao što je u okolnim državama“, kaže Pogačar, predsednik ovog udruženja.\n„Zatezna kamata ima kazneni karakter i jezivo je visoka – frilenser koji pet godina nije plaćao porez sada treba da plati oko 80 odsto onoga što je zaradio“, kaže profesor Reljanović.\n„Poreska uprava mi je od 2016. do 2019. obračunala plaćanje i zdravstvenog osiguranja, iako po članu 16. Zakona o zdravstvenom osiguranju nemam obavezu plaćanja zdravstvenog osiguranja“, kaže Vladimir, koji boluje od multiple skleroze.\n„Čini mi se da se rešenja donose automatski – bez obzira na razliku između ljudi, računaju se svi doprinosi iako ta osoba možda već plaća neke troškove“, kaže Reljanović.\nAdvokat Bogdanović kaže i da je Poreska uprava napravila grešku – nije upozorila frilensere.\n„Banke su dužne da u roku od 30 dana od dana prijema bilo kakve devizne uplate o tome obaveste Poresku upravu“\n„Ali je i Poreska uprava bila dužna da na kraju svake godine obavesti frilensere o dugovanjima, a ne retroatkivno za pet godina“, kaže Bogdanović.\n„Teško je zamisliti zašto Poreska uprava nema kalkulator za obračun poreza za frilensere na sajtu“, kaže.\nDodatne informacije mogu se dobiti telefonom: 011-33-10-111 ili 0700-700-007, ili na šalterima „Vaš poreznik“ u filijalama Poreske uprave.\n„Ako ne računamo izjave preko medija“, kaže.\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da ne misli da su protesti „rešenje za bilo šta“, ali i da je apelovao na Vladu Srbije da prihvati razgovor sa frilenserima.\n„Možete da upadate u skupštinu, da rušite institucije i sajtove, nema problema ali za to sledi krivična odgovornost. Da ne platite porez, to ne može, porez ima da se plati“, rekao je Vučić.\n„Ne želimo da izlazimo na ulicu zbog korone, ali to nije želja već moranje“, kaže Miran Pogačar.\n15. januara 2021. u 11.16\nPravi problem je taj što deo naših frilensera radi najgore plaćene poslove na netu, one koje inače rade Indijci ili Vijetnamci, pa tako i prihoduju sa svega 100-500 Evra mesečno, a žele da od toga žive. To može u Vijetnamu, gde ako zaradite 200 Evra pa platite 100 za poreze i doprinose i dalje ste ok. Svaki koji ne zaradi bar 600-1000 Evra na netu mesečno je realno u problemu, i ne može se ni smatrati zaposlenim licem ako to prima povremeno. Frilenseri da razmisle šta u budućnosti – ili da se doškoluju za bolje poslove i bolja primanja, ili da nađu drugi pravi posao a ovo ostave za dodatne prihode (što i jesu) pa na njih plate poreze i doprinose kao za honorare. Naši frilenseri bi najradije da država i dalje žmuri, ili da im naplati samo 10 % (a toga nema nigde, u Rumuniji je kumulativno 32% min) ali da ostatak privrede i dalje plaća po 50-60% nameta. Ne može to tako.\n15. januara 2021. u 12.42\nMa da sve si u pravu…. Drzava im nije obezbedila posao nego se ljudi sami snasli i onda daj da ih oderemo. Sta sad oni treba da krpe rupe u propaloj drzavi, da placaju fontane, kaldrme, spomenike…. Niko ti nije kriv sto se ti nisi snasao kao i oni sedi za komp. pa radi i zaradjuj ili, sedi u kamion pa takodje radi i zaradjuj. Ne da kukas kad drugi zarade posteno! Vama neradnicima je uvek milije da i drugi nemaju kad vi nemate.\nI vozac kamiona placa 50-60%, osim ako ne prima u kesu na ruke 🙂\nPoenta je sledeca, ne moze radnik na trafici da prima 36000 neto, t.j. da poslodavac placa 58.000 bruto za njega, a da frilenser primi 58.000 iz inostranstva a plati tih famoznih 10 % (5.800)\nDruze molim te se bar malo informisi pre nego sto bilo sta pises. U makedoniji su porezi 10% pa ne znam sto i mi ne bi mogli da imamo isti porez. Moze kako mi hocemo ako se izborimo. Ukoliko i vama preduzetnicima ne odgovara toliki porez zasto ne izadjete na ulicu kao i mi? Ili pustite da vas Vucic jebe svakodnevno i nastavite tako da zivite.\n16. januara 2021. u 13.58\nSve se može uz razgovor Što ga odmah devize bez veze?Razgovarate i dogovorite se.Ima ljudi sa malim prihodima ali nemojte mi reći da onaj Baka svinče vozi auto od 300000 evra a zarađuje 200 evra.Jbg ni to nije ok.Sedite pričajte i dogovor će te naći.\nFake news detector kaže:\nNetacno. Porez i doprinosi u BiH su 14%, porez i doprinosi u Severnoj Makedoniji su 10%.\nNetacno. U BiH je na snazi privremena mera (privremena / ne trajno resenje) da se na svaku uplatu placa odmah, u roku od 1 dana 10 % porez i 4 % RFZO. U medjuvremenu se radi na trajnom zakonskom resenju koje izgleda ovako: Porez progresivni 10-20%, PIO 18% i RFZO 10-13%.\nKako nema nigde? Raspitaj se bolje pre nego sto nesto izjavis. U makedoniji je npr 10%. 2023 ce taj porez u toj zemlji biti 0%, jer njihova vlada razume znacaj te grane. Srbija je klasicna reketaska zemlja. U svim jacim evropskim drzavama postoji neoporeziva godisnja zarada. U Austriji i Nemackoj je oko 9000e. Treba uvesti progresivnu stopu poreza i neoporezivi deo povecati makar na iznos minimalca. Uz sve to drzava mora da tim ljudima da i neka prava a ne da od njih zeli samo novac.\nSlažem se a što je problem razgovarati?Nemačka kažeš 9000e ok to bi moglo ovde biti koliko je minimalac x 12.Mislim da je logično.\nJovan Dzostar kaže:\n15. januara 2021. u 13.40\nAmerika je prva u svetu po broju frilensera. I ne, nisu kao „dodatni prihodi“ vec kao uredjena vrsta poslovanja. Toliko.\nCeo ovaj komentar smisla i logike – 0.\nNiko ovima koji protestuju, a manjina su velika u odnosu na celokupan frilens u Srbiji, ne brani da se registruju kao njihove kolege preduzetnici – preduzetnik sa samooporezivanjem, mesecna plata (moze i minimalac) a na kraju godine samo porez na preostali deo prihoda.\nDa li si ti procitao CEO clanak? 80 % su porez + doprinosi + kamata ? Osamdeset – slovima!!!! Da li je to humano uzeti nekome 80 % zarade, bez obzira na to da li je zaradio 50 e ili 5000 e? Kamata za STA? Za njihov propust o neobavestavanju i neukazivanju na poresku obavezu?? I dobro… plati freelancer sve to i da vidimo sta dobija zauzvrat??? NISTA !!!\n1. Penziono osiguranje – nema\n2. Zdravstveno osiguranje – nema\n3. Pravo na trudnicko i porodiljsko odsustvo – nema\n3. Pravo na bolovanje – nema\n3. Pravo na placeni odmor – nema\n4. Pravo na zagarantovanu minimalnu zaradu – nema\n5. Pravo da poslodavac placa jedan deo doprinosa – nema (vec sve placa sam)\n6. Obezbedjena sredstva za rad -nema\n7. Pravo na novcanu naknadu nakod dobijanja otkaza – nema\nSta ti jos nije jasno????\nOtvorite preduzetnicki status za konsultantske online usluge u APRu i u PU, uz status samooporezivanja uz platu, mesecno si isplacujte minimalac i na njega porez i doprinose a na kraju godine samo porez na preostali deo. Ide staz, ide zdravstveno, ide porodiljsko… problem resen\nNema potrebe za svađom Ja bi one što zarađuju u ceni minimalac oslobodio a svi ostali ipak uz stepenasti porez , mislim da je fer.Što nekom glavu seći?Ali sedne se i dogovori to je najlakše i najbezbolnije.\n15. januara 2021. u 14.29\nEvo bas necu da platim. Ne podizem novac nego stedim. Jednostavno odem na kosovo ili u makedoniju. A moje pare vi privrednici nasi necete da vidite vise ni dinar, a ostavljao sam poprilicno. Odjavio sam 2 mts broja i njihov internet, sad cu sve drzavi u kontra i nasim gradjanima. Ja cu lako da se spakujem i da odem gde je porez nizi i sa cifrom koju zaradjujem da zivim kao car, isto kao i do sad. A vama nista necu dati, eto pukni 🙂 Sto da ne odem u makedoniju zivim 6 meseci i onda umesto sto bih dao drzavi pola da radim ovde vratim se 6 meseci i ne radim nista :)? Cao pozz, puknite i neka vas deru, tek ce da vas deru, i bas mi je drago zbog toga.\nPa sta se ceka,to se zove ODGOVORNOST.Ti si ocigledno Sijuks.\n16. januara 2021. u 14.05\nIdi što pre i nemoj da se vraćam.Šta ćeš nam\n16. januara 2021. u 15.55\nTako je Dule idi! Jedva čekaju da dođeš.\nI ja isto se selim odavde sve je vec isplanirano. Odricem se drzavljastva prvom prilikom.\n19. januara 2021. u 07.31\nBolje da odes u Monako, onda se ne bi ljutili u Srbiji, tad bi zacutali.\n15. januara 2021. u 12.32\nPrvo pravilo demokratije je pogazeno a to je svalo svoju gresku mora da plati.Drzava je pogresila i treba da otpise taj porez.Nadalje treba da kaze koliki je porez pa ce ljudi videti da li im se isplati ili ne pa ce raditi ili ne.Kada otvarate neku radnju ili delatnost znate koje su vam obaveze i prema tome odlucujete da li cete raditi.Ako zakon propisuje da se retroaktivno moze naplatiti porez isto tako precizira da poreznik mora svake godine da dobije resenje, jer ako nemate resenje sta da se plati.Inace samo na zahtev NBSrbije banke dostavljaju te podatke.\nSvaka cast na komentaru. Najzad neko sa razumnim predlogom a ne samo sa kuknjavom kako je nepravedno oporezovati nekoga ko zaradjuje na netu. I po mom misljenju treba drzava da frilenserima sada da izbor: ili legalizacija uz placanje poreza i doprinosa (prema vazecem sistemu, ili uz nesto ublazene uslove po uzoru na region) i oprostaj dugova, ili prestanak sa radom.\nsve bi to bilo lepo, samo sto se u ovom slucaju ne donosi resenje, vec je obveznik duzan da sam obracuna i podnese poresku prijavu – tzv. samooporezivanje\nmarsi marsi kaže:\n15. januara 2021. u 13.28\nskrenuo bih paznju na vasu racunicu da je visina poreza 55%, sto je tacno za sve buduce prihode. ali je daleko od realnosti za prethodne prihode koje drzava hoce da naplati 6 godina unazad.\nna svakih 1000 prihoda, 550 je iznos poreza koji treba da se plati unazad. da bi neko zaradio tih 550 za placanje poreza, on prvo mora da zaradi 1222 da bi mu posle placanja 55% poreza ostalo 550.\ntako da za placanje poreza unazad na 1000 prihoda, mora da se zaradi 1222, sto nije 55% nego 122% poreza u realnosti.\n15. januara 2021. u 19.37\nPotpuno tacno. Najveci propust PU je bio taj sto je te ljude godinama drzala u zabludi da resenja nikada nece doci. Ti ljudi su u medjuvremenu stekli utisak da to sto primaju iz inostranstva jeste njihova neto plata. Kod nas, zbog relikta komunizma, mnogi cak i ne razumeju koncept bruto plate isplacene radniku – u fazonu, „kakve ja veze s tim imam, to neka se onaj koji mi je uplatio bakce“\nZaustavite hajku na ove ljude. Svi započeti procesi se moraju odmah obustaviti, dok se ne vidi kakav dogovor će biti postignut.\nPredsednik Vučić je uvideo da je poreska napravila grešku i pozvao je na pregovore. Siguran sam da će on pronaći rešenje koje će odgovarati i frilenserima i državi. Frilenseri su u pravu, a predsednik će im izaći u susret.\n15. januara 2021. u 15.03\nNi sada se ne može platiti porez odlaskom u poresku službu jer niko od službenika na šalteru ne zna kako platiti ni koliko, tako da i dalje problem postoji a država šalje rešenja ako se ne plati!!!\n15. januara 2021. u 19.34\nNetacno, cak vam je i komentar kontradiktoran. Kazete da nije moguce platiti jer ne znaju, a onda ti isti sto ne znaju salju resenja? Nece biti.\nZnaju oni dobro, samo je nepovoljno resenje po frilensere, u tome je problem. Treba naci kompromisno resenje za buducnost.\n16. januara 2021. u 11.30\nNecu da platim jedan jedini dinar. Da hranim drzavne parazite i botove? Srbija mi nije bila ni maceha, kamoli majka. Mrs!!!\nDrzava treba da resi problem kaže:\n17. januara 2021. u 13.25\nAko ti se ne svidjaju botovi izadji na izbore a ne da pola Srbije ne glasa a trazi promene.\nPorez mora da se plati i sve da se regulise. Problem je od 2015. do 2020. godine jer u poreskoj nisi mogao da platis porez posto kazu idi kuci ne mozemo da te kategorisemo i popunimo formular. Nije fer da se sada to naplacuje sa kamatom kao i doprinose na koje nisi imao pravo lecenja ili ne ulazi u staz. Takve stvari ne mogu da se rade. Treba uvesti kvote da onih koji zaradjuju 2000 i vise eura placaju 20% porez, oni ispod manji a oni do 500 0% poreza itd.. Sve lepo definisati da ljudi znaju sta i kako duguju i da bude fer i drzavi i radnicima. A ne da pretis 6 godina unazad nekim 80% od zarade koje ni Bog otac ne moze da naplati.\nDedino iskustvo kaže:\n15. januara 2021. u 16.25\nOdeš u bilo koju zemlju i Kirija je uvek manja nego Porez ovaj u Srbiji koji se predlaže.I imaćeš vladavinu prava,Nikada kod nas za života niko nije bio priznat u svom mestu akamoli u državi.A kada umre onda ga svojataju.Domovina se nosi u srcu,a ne življenjem u njoj.\nMi smo poznati po proterivanju pametnih,a ne po dovodjenju pametnih\n15. januara 2021. u 19.50\nZamolio bih Vas za kontakt na stanodavce u Becu, Pragu, Budimpesti ili Sofiji koji traze 200 Evra kirije za stan. Zahvaljujem\n16. januara 2021. u 00.31\nLjudi, ovaj „Ivan Maliciozni“ je bot, ostavio je gomilu komentara na n1 portalu, verovatno i na 021 i Novoj S. Ono sto je drugacije je ta perfidnost, definitivno nije obican bot, ali bot svakako jeste. Sto je i vise nego indikativno da morate kako znate i umete da zbijete redove, morate sa citavim porodicama na protest i na pritisak jer se vlast ocigledno nameracila sve da vam uzme.\n16. januara 2021. u 21.26\nSvi samostalni preduzetnici po toj formuli placaju poreze I doprinose….I u vreme Milosevica,Djindjica,Kostunice,Tadica….svima na vlasti su se dopadale te formule…Zato I toliko interesovanje za zaposlenje u drzavnoj upravi…\nLjudi, sta cemo sa nama koji su na brodovima. Gulila sam godinama, pocela od 800eur plate, i sad nakon 5 godina dogurala do 3000. I sad vi ozbiljno hocete da mi uzmete pola?? Pa nigde na svetu se rad na brodu ne porezuje ovako. Smeju mi se kolege kako je cudna ta zelja Srbija. Prvo vi uredite zakon za raadnike na moru kako prilici i kako je svugde i ja cu vam prva platiti. Ove nebuloze sa 50% na moju platu sa kruzera zaboravite. Ovaj posao je spsao puno mladih o bede i siromastva. Vi cete nas potpuno ugasiti.\n16. januara 2021. u 16.24\nKulturne matrice determinišu ponašanje ljudi. Malobrojni narodi ne mogu preživeti u formi depotskog društva – jer se ti sistemi hrane ljudskom energijom (malo ljudi malo i energije – nedovoljno da se civilizovano živi). Nema se od koga „ubirati“ porez. Eto na red su došli fliranseli i gasarbajteri (na 1000 evra porez 400 evra). Despotski sistemi mogu da opstaju tamo gde su narodi brojni, eto na primer Kina, Iran, Sverna Koreja….


Автор темы Xopyzo\nKalemegdanska 1878000 Banja Luka+387 51 462 146 Fax:+387 51 463 143office @unitedwomenbl.org11. Maja2022.HomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni зеркало CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktNovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILAAdd CommentOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILA Obavještavaju se privredni subjektikoji se bave predmetnom djelatnošću da imamo namjeru...NovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI pogonskog motornog gorivaAdd CommentNovostiPonovljeni poziv za podnošenje projektnih prijedloga organizacijacivilnog društva u BiH koje provode aktivnosti u oblastisprečavanja i suzbijanja rodno zasnovanog nasiljaAdd CommentNovostiKampanja “Zaposlenjem prekidamo začarani krug nasilja”Add CommentNovostiProjekcija dokumentarnog filma „Danijela“Add CommentNovostiNovostiPOZIV ZA PODNOŠENJE PROJEKTNIH PRIJEDLOGA ORGANIZACIJA ČLANICASIGURNE MREŽE BOSNE I HERCEGOVINE17.Februara 2022.NovostiJavni poziv10.Februara 2022.NovostiSaopštenje za javnost – Svaki minut je važan!21.Januara 2022.NovostiJavni poziv5. Januara2022.NovostiEdukacija za senzibilisan pristup pružaoca usluga podrške ženama idjeci žrtvama nasilja29.Decembra 2021.NovostiPregled aktivnosti, april-septembar, 202115.Decembra 2021.NovostiJavni poziv3.Decembra 2021.NovostiZajednički kalendar aktivnosti za kampanju 16 Dana aktivizma protivrodnog nasilja u BIH za 2021. godinu24.Novembra 2021.NovostiUnapređenje podrške rehabilitaciji i renitegraciji žena koje supreživjele nasilje19.Novembra 2021.Video NovostiNovosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017.Add CommentVideo NovostiPogledaj sve...Novosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017. Novosti • VideoMedijske aktivnosti u okviru 16 dana aktivizma5.Decembra 2017.VideoPoložaj žene u društvu, Fondacija “Udružene žene” Banja Luka uemisiji “U fokusu” na javnom servisu RTRS1.Novembra 2017. VideoPROTOKOL5. Oktobra2015. VideoSigurna Kuca4. Oktobra2015. VideoPotpisujem20. Aprila2015.Drugi o namaNemam nikakvih sugestija za unapreñenje rada Fondacije Udruženežene jer iskreno mislim da rade fantastičan posao, da su izuzetnohrabre kao kolektiv i da su učinile jako puno na poboljšanjupoložaja žena u BiH, puno više od mnogih političarki / žena narukovodećim pozicijama.DIJANA PEJIĆ


JUDZKS učestvovala u obilježavanju Dana Kantona 2017. – JUDZKS\nTokom manifestacije Dani Kantona 2017. godine, koja je održana u periodu od 03. do 09. maja 2017. godine, učešće su uzeli mnogi uposlenici JU Dom zdravlja Kantona Sarajevo, koji su održali predavanja o aktuelnim temama u osnovnim školama, mjesnim zajednicama, centrima za zdravo starenje i Domu Bjelave. Zdravstveni profesionalci JUDZKS su se vrlo rado odazvali pozivu da aktivno učestvuju u obilježavanju Dana Kantona i da održe predavanja, na svim lokalitetima širom Kantona Sarajevo. Mnoga predavanja bila su veoma dobro prihvaćena, sa velikom posjećenošću i aktivnim učešćem prisutnih, posebice u osnovnim školama. Ispod pogledajte slike sa održanih predavanja, a program učešća JUDZKS, sa temama predavanja i imenima predavača možete naći ovdje.


Novootvoreni klub za starija lica ,,Olga Ćulić” u Železniku - Beograd24\nNovootvoreni klub za starija lica ,,Olga Ćulić” u Železniku\nAutor Marina Popović\t Postavljeno Mar 10, 2020\nSrđan Kolarić: Opština Čukarica nastavlja da radi zajedno sa Gradom i Republikom, kako bi kvalitet života sugrađana svakog dana bio sve bolji.\nNa inicijativu sugrađana, svečano je otvoren Dnevni centar i klub za starija lica u Železniku koji je poneo ime po ,,Olga Ćulić” umetnici, aktivistkinji i jednoj od osnivača seniorskog ansambla sa Čukarice.\nNa svečanom otvaranju prisustvovali su zamenik gradonačelnika Goran Vesić, načelnica Gradske uprave Sandra Pantelić, sekretar za socijalnu zaštitu Nataša Stanisavljević i predsednik opštine Čukarica Srđan Kolarić.\n,,Ovo je trideseti kluv za seniore u Beogradu. U poslednjih šest godina otvoreno je deset novih klubova. Klubovi u glavnom gradu okupljaju bez malo deset hiljada starijih sugrađana. Noovotvoreni klub nalazi se u Starom Železniku i otvoren je na inicijativu starijih sugrađana, u saradnji sa Opštinom Čukarica i zahvaljujući naporima Sekretarijata za socijalnu zaštitu.\nOvo je bila prilika da pokažemo šta sve radimo kada je reč o najugroženijim grupama stanovništva, a to su najmlađi i najstariji,- najmlađi, zato što o njima treba brinuti i najstariji, jer smo im zahvalni za sve šta su uradili za naš grad.Grad Beograd u toj oblasti vodi izuzetno odgovornu politiku.”- naveo je Vesić.\nPredsednik Gradske opštine Čukarica Srđan Kolarić, izrazio je očekivanje da će klub okupljati brojne korisnike, te da će u njemu biti organizovana druženja, poetske, književne,muzičke večeri, izložbe i sl. I zahvali se čelnicima Grada Beograda što podjednako vode računa o svim delovima Beograda i poručio da Opština Čukarica nastavlja da radi zajedno sa Gradom i Republikom, kako bi kvalitet života sugrađana svakog dana bio sve bolji.\nCentar za starijeKlub za starije na ČukariciSrđan Kolarić\nKako izgleda Airport city nakon vesti o zaraženom od korone: Ljudi se šale, nema panike, a ni maski


Njegov sutrašnji govor u Kongresu mogao bi odrediti raspoloženje na tržištima za ostatak ljeta, a investitori naročito čekaju na dalje smjernice Feda u vezi sa ukidanjem monetarnih podsticaja, prenosi agencija AP.\nFed trenutno troši 85 milijardi dolara mjesečno za otkup državnih obveznica, s ciljem podsticanja rasta najveće svjetske ekonomije.\nU Evropi, vodeći indeks Londonske berze FTSE 100 oslabio je danas za 0,5 odsto na 6.556,35 poena, njemački DAX za 0,4 odsto na 8.201,05 poena, a francuski CAC 40 za 0,7 odsto na 3.851,03 poena.\nNa Volstritu, industrijski indeks Dau Džons oslabio je za 0,3 odsto na 15.439,11 poena, dok je širi S&P 500 pao za 0,5 odsto na 1.674,37 poena.\nNa valutnim berzama, evro je potonuo za 0,6 odsto na 1,3143 dolara, dok je dolar oslabio za 0,5 odsto na 99,35 jena.\nAzijske berze su, međutim, zabilježile mješovite rezultate, pri čemu je južnokorejski indeks Kospi oslabio za 0,5 odsto na 1.866,36 poena, hongkonški Hang Seng ostao na stabilnih 21.312,38 poena, a kineski Šangaj porastao za 0,3 odsto na 2.065,72 poena. Tanjug\nTagovi: akcijeben bernankifedpadtrzite


Zarić predsednik hiperbaričara\nMiodrag - Mile Zarić izabran je juče za predsednika svetske Asocijacije hiperbarične medicine na kongresu te asocijacije koji se održava u Buenos Airesu.\nMiodrag - Mile Zarić\nDoneta je odluka i da se svetski skup hiperbarične medicine održi u Beogradu 2017.\n- Centar za hiperbaričnu medicinu u Beogradu već godinama, po ocenama svetskih stručnjaka, veoma visoko se kotira na međunarodnoj lestvici ove mlade medicinske grane. Tome nije doprineo samo visok kvalitet usluga naših zdravstvenih radnika u Centru već i činjenica da godinama na Medicinskom fakultetu u Beogradu mi školujemo lekare koji se bave hiperbaričnom medicinom - kaže Zarić.\nAsocijacija hiperbarične medicine


JEZIVI STARI SRPSKI OBIČAJ Djevojku (29) koja je neki dan poginula u nesreći sahranjuju u vjenčanici\nIrena Zlatković (29) i Veljko Radisavljević (33), koji su nastradali u saobraćajnoj nesreći u Crnoj Gori, trebaju biti sahranjeni u utorak jedno pored drugog na groblju u Velikoj Plani.\nTijela mladih sinoć su stigla u rodni grad, a poginula djevojka, po želji porodice, treba biti sahranjena u vjenčanici.\nPodsjetimo, mladi par nastradao je u subotu na putu između plaža Trsteno i Ploče u Crnoj Gori, kada su se sudarili s «golfom» mojkovačkih registracija.\nTUGA U BUDVI: Poginuli mladić i djevojka. Uprkos dolasku Hitne pomoći povrede bile preteške\nNadežda Zlatković, Irenina mama, izjavila je za Kurir sljedeće:\n- Verovatno je to sudbina bila da dobiju grobna mesta jedno pored drugog. Iz komunalnog preduzeća su nas pitali da li bi nam smetalo ako bi Veljko bio sahranjen u zasebnoj grobnici, ali pored Irene, a mi smo se složili sa time. Neka budu i na nebu, kao i na zemlji, zajedno - navodi potresena Nadežda.\nOna dodaje da su Irena i Veljko bili mjesec dana u vezi, ali da je ta ljubav bila veoma jaka.\n- Imali su planove, ali život je nepredvidiv, ovo je težak i bolan način kraja života za nas. Razmišljala sam o mojoj Ireni i odlučila da je ne sahranimo u haljini, već u venčanici kakvu je ona želela, a koju nam je vlasnica prodavnice poklonila. Mi smo joj dali simboličnu sumu novca – zaključuje majka mlade studentkinje.\nOBIČAJI. Od smrti do sahrane treba da prođe 24 sata i za to vrijeme umrlog, ako je u kući, čuva porodica. Staro vjerovanje kod Srba je i da Bog ne prima kod sebe one koje nisu vjenčani u zemaljskom životu.\nZato je bilo neophodno da se svim nevjenčanim umrlim na ruku stavi prsten – kao znak da su oni bili, makar prividno, vjenčani na zemlji.\nNerijetko se u Srbiji preminule mlade djevojke koje su bile neudane sahranjuju u vjenčanicama.\n>>>>> LAKU NOĆ, TATA, I ĆAO MAMITA: Posljednje poruke Irene koja je stradala u stravičnoj nesreći u Budvi\nŠOK U SELU VRANE: Žena sa čitulje na čiju su sahranu došli sa svijećama, pojavila se živa i zdrava!?\nHOROR NA SAHRANI U ZAGREBU: "Majka je ispala iz lijesa. Blatnjava i mokra je ležala na cesti"


Vesti online / Vesti / Hronika / Policija oduzela 40.000 boksova cigareta\nMUP Srbije oduzeo je u prethodnom periodu više od 40.000 boksova različitih cigareta, vrednih oko 43 miliona dinara.\nOduzet duvan u vrednosti od 43 miliona dinara (Foto: Ilustracija)\nKako se navodi u saopštenju ministarstva, rezanog duvana i duvana u listu oduzeto je više od 13 tona u vrednosti od oko 10 miliona dinara. Ukupna vrednost oduzete robe (cigareta, rezanog duvana i duvana u listu) iznosi 52.969.119 dinara.\nNadležnim tužilaštvima podnete su 163 krivične prijave, dok je nadležnim organima za prekršaje podneto 27 prekršajnih prijava. Krivičnim prijavama obuhvaćeno je\n193 osoba zbog sumnje da su izvršili 222 krivična dela.\nHRONIKA Zaplenjeno 5.700 boksova cigareta\nHRONIKA Vranje: Zaplenjeno oko 5.000 paklica cigareta\nSreda 17.09.2014. 14:52\nGDE I KADA je to što je zaplenjeno i UNIŠTENO ? NIGDE I NIKADA . VLAST OTIMA DA BI ONA TO POSLE PRODALA . TAKO JE I SA DROGOM . HAPSE SE I OTIMA SE ONIMA KOJI NE PLATE REKET VLASTIMA . BRUKA .


Vesić: Sistem civilne zaštite jedan od stubova bezbednosti građanki i građana - Beogradski Portal\nVesić: Sistem civilne zaštite jedan od stubova bezbednosti građanki i građana\nU ime Grada Beograda, svim ljudima koji čine sistem civilne zaštite želim da čestitam Međunarodni dan civilne zaštite. Želim da vam zahvalim na poslu koji obavljate, jer to ne može da radi neko ko „nema srce” i neko ko nema želju da se žrtvuje za zajednicu, rekao je zamenik gradonačelnika Goran Vesić obraćajući se prisutnima na obeležavanju Međunarodnog dana civilne zaštite ispred Starog dvora.\nDogađaju su prisustvovali pomoćnik gradonačelnika Andreja Mladenović, član Gradskog veća Slobodan Šolević, kao i sekretar za poslove odbrane, vanrednih situacija, komunikacije i koordinaciju odnosa sa građanima Darko Glavaš.\nVesić je okupljenim pripadnicima organa civilne zaštite poručio da radeći svoj posao nastave da spasavaju mnoge živote i da smanjuju troškove sprečavanjem materijalne štete.\n– Grad Beograd čvrsto stoji iza svojih vatrogasaca, Sektora za vanredne situacije MUP-a Srbije, dobrovoljnih vatrogasnih društava, ali i Crvenog krsta, jer svi zajedno čine celinu, pomažu ljudima, što i jeste suština njihovog posla. Samo najveći ljudi su sposobni da pomažu drugima u nevolji i drago mi je što smo se danas okupili ispred Starog dvora. Grad je pripremio poklone za svih 49 dobrovoljnih vatrogasnih društava sa teritorije Beograda, a za tu namenu odvojeno je pet miliona dinara. Ove godine smo izdvojili i 10 miliona dinara kao pomoć programima dobrovoljnih vatrogasnih društava. Grad će im najverovatnije pomoći i oko nabavke standardizovanih uniformi koje treba da pruže odgovarajuću zaštitu. Tu smo da vam pružimo svaku vrstu pomoći zato što ste vi uvek tu kada je pomoć potrebna Sektoru za vanredne situacije i zato što zajedno radite na povećanju bezbednosti naših građanki i građana – rekao je Vesić.\nPrema njegovim rečima, veoma je važno da imamo razvijen sistem civilne zaštite budući da živimo u nestabilnim vremenima.\n– Veoma je bitan rad na preventivi, naročito kada su požari u pitanju. Sistem civilne zaštite je nakon osamdesetih godina doživeo urušavanje zajedno sa čitavom političkom situacijom u ratnim vremenima. Sada je situacija u zemlji i gradu drugačija jer obnavljamo sistem civilne zaštite. Shodno imenu, taj sistem počiva na civilnoj zaštiti, organizaciji građana i njihovoj obuci kako bi mogli da pomognu u teškim situacijama. U međuvremenu je promenjena vojna obuka. Sada postoji manji broj ljudi koji je prošao bilo kakvu obuku, a koja je preduslov da se bolje savladaju veštine potrebne za rad u sistemu civilne zaštite. Nažalost, dolaze takva vremena da će angažovanje civilne zaštite biti sve veće. U našoj zemlji se dešavaju prirodne nepogode, poput poplava 2014. godine, a i požari su nažalost veoma česti. Ulaganje u civilnu zaštitu predstavlja određenu vrstu garancije da ćemo moći da spasavamo živote. Naravno, redovne policijske snage i pripadnici Komunalne milicije rade svoj posao, ali u vanrednim situacijama to nije dovoljno i tada stupa na scenu civilna zaštita. Pandemija sa kojom živimo bezmalo dve godine je još jedan dokaz da živimo u nestabilnim vremenima i jasno je da postoji potreba za vanrednim angažovanjem ljudi. Posao koji rade ljudi u okviru civilne zaštite ne može da se plati novcem, jer želja da se pomogne ljudima u nevolji ne može da se stekne ili nauči, već to u čoveku postoji ili ne – dodao je Vesić.\nNačelnik Uprave za vanredne situacije Grada Beograda Milan Vasović prisutnima je čestitao Međunarodni dan civilne zaštite.\n– Sektor za vanredne situacije intenzivno radi na osposobljavanju i vraćanju ugleda civilne zaštite. Na teritoriji Republike Srbije oformljeno je 111 specijalizovanih jedinica civilne zaštite, oko 3.000 pripadnika je završilo osnovnu obuku, a imamo i specijalizovane jedinice civilne zaštite za spasavanje iz ruševina, na vodi i pod vodom, kao i za pružanje prve pomoći – rekao je Vasović.\nNakon pokaznih vežbi, u Starom dvoru uručene su zahvalnice i pokloni pojedincima, preduzećima i udruženjima koji su dali veliki doprinos u akcijama proisteklim iz različitih vanrednih situacija u Beogradu.


Podela Kosova jedna od tema pregovora – Nadlanu.com\nPodela Kosova jedna od tema pregovora\nBEOGRAD, 27. aprila 2011. (Beta) - Šef pregovaračkog tima Beograda Borislav Stefanović rekao je u sredu da se tim Beograda u razgovorima sa Prištinom "drži Ustava i skupštinskih rezolucija" i da ni na koji način ne priznaje nezavisnost Kosova.\nOdgovarajući na pitanje poslanice Srpske radikalne stranke Vjerice Radete ko je ovlastio tim da može da pregovara o podeli Kosova, Stefanović je u parlamentu rekao da je podela Kosova samo jedna od tema o kojoj je Beograd spreman da razgovara i da skupštinska rezolucija o Kosovu daje dovoljno prostora za to.\n"Kada kažemo da smo spremni o svemu da se dogovaramo, to ne znači da smo spremni da se dogovaramo o stvarima koje krše naš Ustav", kazao je Stefanović. On je rekao da su pregovori "takvi da ne narušavaju interes ali da daju potpuno nov pristup i da Beograd zato ima podršku medjunarodne zajednice".\nStefanović je rekao da je pregovarački tim Beograda ovlašćen za pregovore od strane Vlade Srbije, kako bi se rešili konkretni problemi građana.


299 RSD - 6.599 RSD\nKategorije: Dečja kozmetika clear\nMakazice za nokte namenjene bebama, napravljene od nerđajućeg čelika, imaju zakrivljena sečiva sa tupim vrhom, čime je omogućena maksimalna bezbednost u toku korišćenja U pakovanju se nalazi i uložak za makazice, koji obezbeđuje higijensku zaštitu oštrica kada makazice nisu u upotrebi Preporučuje se da bebi sečete noktiće kada miruje, prst po prst, držeći makazice između palca i kažiprsta Dostupno u više boja\nSet za higijenu sadrži makazice, grickalicu i turpiju fino oblikovane za precizno i bezbedno skraćivanje dečijih noktiju Pribor je namenjen bebama Makazice za nokte namenjene bebama, napravljene od nerđajućeg čelika, imaju zakrivljena sečiva sa tupim vrhom, čime je omogućena maksimalna bezbednost u toku korišćenja Veličina grickalice prilagođena je malim noktićima, a ujedno i za lako rukovanje od strane odrasle osobe Nežna turpijica za male bebine noktiće Napomena: Prilikom poručivanja navesti željenu boju turpije\nSilikonska četkica za zube za pranje prvih zubića. Preporučuje se korišćenje čak i bebama koje nemaju zubiće radi održavanja higijene Četkica je specijalno dizajnirana da može da dopre i do najnepristupačnijih mesta Lako se održava\nSilikonska četkica za zube (naprstak) za pranje prvih zubića. Preporučuje se korišćenje čak i bebama koje nemaju zubiće radi održavanja higijene Četkica je specijalno dizajnirana da može da dopre i do najnepristupačnijih mesta Lako se održava Napomena: u pakovanju se nalazi jedan naprstak\nCANPOL TRAKA ZA KUPANJE- ZASTITA ZA OCI OD VODE 2/540\nKoristeći Canpolov štitnik za kupanje svako kupanje će biti uspešno Štitnik za kupanje vam omogućava da nesmetano perete kosu vaše bebe bez razmišljanja da će šampon upasti u njihove oči Lagan za održavanje\nCANPOL BABY SUNDJER ZA KUPANJE 43/103\nCanpol baby četvrtasti sunđer za kupanje sa blagom krpicom koja se nalazi preko njega Sunđer natopiti vodom ili blagim rastvorom sapunice ili šampona za nežno čišćenje bebine kože Napomena: Prilikom poručivanja navesti željenu boju\nKoristeći Canpolov štitnik za kupanje, svako kupanje će biti uspešno Štitnik od pene vam omogućava da nesmetano perete kosu vaše bebe bez razmišljanja da će joj šampon upasti u oči Lagan za održavanje\nBABYJEM ANATOMSKA PODLOGA ZA KADICU BLUE\nSvi Potrebni proizvodi za negu bebe nalaze se u jednom setu Četkica za zube - omogućava vam da nežnim dodirom izmasirate desni ili prve zubiće Vaše bebe Kompletan set za negu noktiju - makazice sa zaobljenim vrhom, grickalica i tri male turpije Češalj i četka za negu kose - češalj sa oblim završecima i mekana četka za kosu Toplomer za merenje temperature Pumpica za nos\nBABYJEM ANATOMSKA PODLOGA ZA KADICU SIVA\nNESESER/SET ZA NEGU BEBA - BLUE\nBABYJEM SET ZA KUPANJE 5 DELOVA GREY (kadica, podloga, sundjer, bokal, kofica)\nSet za kupanje bebe od 5 delova je proizvod dizajniran da kupanje i bebi i roditeljima učini što prijatnijim. Set sadrži: 1 x Kadica za kupanje 1 x Sunđer za kupanje 1 x Bokal za kupanje 1 x Kofica za kupanje 1 x Podloga za kadicu\nBABYJEM SET ZA KUPANJE 5 DELOVA PINK (kadica, podloga, sundjer, bokal, kofica)\nBABYJEM SET ZA KUPANJE 5 DELOVA BLUE (kadica, podloga, sundjer, bokal, kofica)


Ocene za korisnika Vukan Agro Apoteka\nMerošina Član od: 17.12.2016 Ocenite\nUNIOR 550/3 PR makaze za orezivanje jednoručne\ndoslo do sitne greske prilikom slanja\nali je greska ispravljena sto je za svaku pohvalu. Zadovoljan sam\nSvaka cast za prodavca, sve maksimalno ispostovano,10+++++\nProfesionalnost na nivou. Sve preporuke za prodavca\nFELCO 600 ručna testera za orezivanje preklopna\nIsporuka za 1 dan, proizvod izgledom i kvalitetom odgovara svim opisima, profesionalni odnos prema mušteriji.\nUNIOR 220/3PH ključ imbus kombinovani set\nPAPILON 83406 makaze za grane dvoručne\nMakaze za orezivanje Felco Lowe Kuker Falket Kunde\npreporuka za saradnju, brzo, tacno, sve kao je dogovoreno.\nDI MARTINO lopata za sneg 30cm


Usvojen plan rada na obnovi Hilandara u 2019. - Studio B\nUsvojen plan rada na obnovi Hilandara u 2019. Tanjug\nDruštvoDrustvo Pocetna 19. 02. 2019. 14:34:49\nNa sednici Komisije za Hilandar, kojom je predsedavao ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević, održanoj u prostorijama Ministarstva, usvojeni su izveštaj o izvršenim radovima u 2018. godini i plan radova za 2019. godinu, čime su usaglašeni okviri za dalji nastavak obnove najznačajnijeg srpskog manastira.\nKomisija je konstatovala da su završeni kompletni restauratorsko-konzervatorski radovi na Belom konaku i da je objekat stavljen u funkciju, da su u skladu sa planom izvedeni radovi na krovnoj konstrukciji Trpezarije sa kuhinjom, kao i da su započeti pripremni radovi na Dohiji i Igumenariji sa paraklisom.\nČlanovi Komisije su se složili da je u skladu sa predviđenom dinamikom Pokrajinski zavod za zaštitu spomenika kulture Petovaradin sproveo konzervatorsko-restauratorske radove na tronu Bogorodice Trojeručice.\nMinistarstvo kulture i informisanja je za nastavak radova na obnovi manastira Hilandar za 2019. godinu izdvojilo 80 miliona dinara.\nPlanom rada u 2019. godini predviđeni su nastavak radova na rekonstrukciji Trpezarije sa kuhinjom, kao i nastavak pripremnih radova na Dohiji i Igumenariji sa paraklisom koji podrazumevaju ojačanje, osiguranje i demontažu delova koji su skloni padu kako bi se pristupilo konzervatorskim radovima na tom objektu.\nSednici su, pored ministra Vukosavljevića, prisustvovali članovi Komisije: pomoćnik ministra za kulturno nasleđe i zamenik predsednika Danijela Vanušić, prof. dr Vladeta Janković, episkop žički G. Justin, akademik Dimitrije Stefanović, prof. dr Zoran Rakić sa Filozofskog fakulteta u Beogradu, direktor Pokrajinskog zavoda za zaštitu spomenika kulture Petrovaradin Zoran Vapa, direktor Zadužbine Svetog manastira Hilandara Milivoj Ranđić, Vladimir Trijić iz Narodne biblioteka Srbije, arhitekta prof. dr Mirko Kovačević, arhitekta Dragoljub Todorović, slikar Vladimir Bulajić iz Republičkog zavoda za zaštitu spomenika kulture Beograd i Svetislav Nikolić, docent Fakulteta primenjenih umetnosti Univerziteta umetnosti u Beogradu.


PC Press » PC #62 | Fuzija filma, čipa i Interneta\nPC #62 > Aktuelno\nFuzija filma, čipa i Interneta\nBienalni sajam Photokina u Kelnu je na svoju pedesetogodišnjicu zabeležio rekordan broj izlagača, posetilaca i noviteta. Nije bilo nekih spektakularnih promocija, ali smo zapazili zanimljive (klasične i digitalne) foto-aparate, kamkordere, plazma ekrane...\nPC #62 | Esad Jakupović\nPhotokina 2000, ovogodišnji „Svetski sajam oslikavanja“, kako bi se mogao prevesti „podnaslov“ World’s Fair For Imaging, prikazao je najnovija dostignuća s područja konvencionalne i digitalne fotografije, profesionalnih rešenja za snimanje, generisanje i prezentaciju slika, novine s područja proizvodnih tehnika filma, videa i televizije, kao i najnovije trendove u profesionalnim audio-vizuelnim komunikacijama. Uprkos ovom „zvučnom“ opisu, izložba je ove godine bila manja od prethodne.\nIako su 1663 izlagača iz 45 država prikazali mnoštvo noviteta, među kojima je i tridesetak novih digitalnih foto-aparata, nije bilo prodora koji bi nosili epitet „revolucionarni“. S ovom ocenom se verovatno ne bi složio predsednik (na sajmu veoma aktivnog) nemačkog Udruženja fotografske industrije Friedrich Hujer, koji kaže da Photokina 2000 predstavlja „uspešan početak nove ere fotografije, s mnoštvom tehničkih rešenja za potpuno novu tržišnu dinamiku“. Bilo kako bilo, svaki od oko 162,000 posetilaca iz 144 zemlje sveta je na oko 200,000 kvadratnih metara izložbenog prostora mogao da nađe barem nekoliko novina kojima bi se zadivio: moćne digitalne foto-aparate, bolje CCD senzore, kvalitetnije objektive, savršeniju video opremu, bolji softver, osetljivije filmove, kvalitetnije materijale...\nSajam je pratio čitav niz kongresa i simpozijuma o razvoju medicinske i naučne fotografije, digitalnoj tehnici, štampanju velikih formata, tehnologijama foto-dorade i mini-laboratorijama, prezentacionim tehnologijama itd. Održano je i preko 100 izložbi, medijskih događaja i video i multimedijskih prezentacija na sajmištu i raznim mestima u gradu.\nU četiri celine\nSajam je organizovan u dvanaest dvorana odnosno nešto manje hala, pošto dve hale imaju dve odnosno tri dvorane. Izložba je bila podeljena u četiri tematske celine, od kojih je najveća posvećena potrošačkoj opremi (Consumer Photo – Video – Imaging), dok su segmenti koji su se bavili profesionalnom opremom (Professional Photo & Imaging), foto-doradom (Photofinishing) i medijima (Professional Media) bili približno jednaki.\nPotrošačkim segmentom sajma dominirali su digitalni foto-aparati, digitalne periferije, inovacije na području analogne fotografije u vidu SLR (Single Lens Reflex) aparata s autofokusnim sistemom visokih performansi, APS aparata s filmovima visoke rezolucije, a zanimljivi su bili i hibridni sistemi poput APS aparata s digitalnim displejom i kamkorderi. Profesionalni segment sajma „zaposeli“ su aparati za panoramsko snimanje, izvanredni foto-štampači, štampači za velike formate, novi ploteri, senzori (Kodak i američka firma Faveon su, nezavisno jedni od drugog, predstavili čip s čak 16 megapiksela), te razne kombinacije čipova i filmova.\nU Picture Park korisničkom centru bio je prikazan radni tok (workflow) od snimanja do štampanja, u teoriji i praksi. U segmentu foto-dorade dominirala su digitalna rešenja za mini-laboratorije, dok su segment profesionalnih medija ispunjavali DDP projektori velikih formata, plazma ekrani, projekcioni zidovi i novi sistemi za video editovanje.\n„Tvrđava“ klasične foto-tehnike Leica prikazala je svoj prvi digitalni foto-aparat Digilux 4.3, za koji bi se moglo reći da je „preobučeni“ Fujifilm 4700Z s poboljšanim objektivom. Olympus je, nakon svetske promocije u Parizu o kojoj smo pisali pre dva meseca, prikazao trenutno najjači digitalni foto-aparat iz potrošačke klase Camedia E-10, s četiri megapiksela i rezolucijom 2240×1680 tačaka, kao i aparat Camedia E-100RS, koji omogućuje snimanje 15 fotografija u sekundi, s tim što svaka fotografija ima po 1.5 Mp. Ricoh je predstavio digitalni foto-aparat RDC-i 700 s organizatorom, modemom i pristupom Internetu zasnovanom na 3.5“ ekranu osetljivom na dodir.\nFujifilm je prikazao foto-aparat FinePix 40i sa MP3 plejerom, novi FinePix 4900 Zoom sa 2.4 Mp CCD, koji snima i video sekvence duge do 160 sekundi, kao i novi profesionalni S1 Pro čiji CCD senzor sadrži 6.1 Mp što je postignuto inovativnim rasporedom u obliku saća. Canon je predstavio dugo čekani PowerShot G1 (3.34 Mp) opremljen obrtnim ekranom kao i novi model EOS-D30 opremljen jeftinijim CMOS čipom s 3.25 Mp. Kyocera je izložila Contax N Digital s odličnim Carl Zeiss objektivom, a najavila je i CCD senzor sa šest miliona piksela. HP je predstavio digitalni aparat C-912 s ogledalsko-refleksnim tražilom i Pentax-ovim objektivima. HP i Pentax su prikazali i zajednički razvijeni EI-2000, a najavili su CCD senzor sa 6 Mp, koji bi omogućio „digitalcima“ da budu isplativiji od profesionalnih aparata zasnovanih na filmu.\nNa štandovima najvećih\nKodak, koji je imao najveći izložbeni prostor, predstavio je između ostalog model EZ 200 s rezolucijom od svega 640×480 piksela, internom karticom od 4 MB, USB priključkom i brzinom od pet slika u sekundi, koji ujedno predstavlja i Web kameru, a košta samo 299 DEM. Nikon je prikazao novi Coolpix 800 od 2.1 megapiksela – rezolucija je 1760×1680 tačaka, a uz kameru dobijate CompactFlash karticu od 6.5 MB. Sony se pohvalio inovativnim foto-aparatom Mavica MVC-CD1000 koji, za razliku od dosadašnjih Mavica aparata, umesto 1.44 disketa koristi CD-R prečnika 8 cm. Tu se može upisati do 160 slika rezolucije 1600×1200 tačaka. Na Sony-jevom štandu mogao je da se vidi i novi DSC-P1, s elektronikom i CCD senzorom kao kod S70.\nNajveću pažnju posetilaca ipak su privukli novi Olympus-ovi modeli Camedia E-10 i E-100RS, prvi zbog CCD senzora od četiri megapiksela, a drugi zbog izvanredne brzine od petnaest slika u sekundi, dragocene kod snimanja događaja poput ulaska fudbalske lopte u mrežu.\nPredstavljeno je i mnogo inovacija na području klasične foto-tehnike. Minolta je predstavila klasični foto-aparat Dynax 7 sa dosad najbržim autofokusom. Canon foto-aparat EOS 30 namenjen početnicima, kao i profesionalne objektive sa sistemima za odstranjivanje posledica drmanja (Image Stabilyzer).\nPlazma ekrani kao standard\nNa Photokini je prikazano više video-kamera zasnovanih na raznim digitalnim tehnologijama. Predstavljene su i (prilično skupe) CompactFlash kartice kapaciteta od 256 MB i SmartMedia od 64 MB, kao i njihova „konkurencija“ – IBM-ova disk jedinica MicroDrive od 1 GB i SanDisk-ov PC Card dodatak od 1.2 GB. Na štandovima vodećih proizvođača bila je izložena paleta ink-jet i dye sublimation štampača, kao što je najnoviji Epson-ov model rezolucije 2880 dpi. NEC i Sharp su nastupili sa prvim projektorima zasnovanim na DLP tehnologiji firme Texas Instruments.\nPlus je prikazao projektor jedva veći od notebook-a i težak dva kilograma, koji obezbeđuje 1000 ANSI lumena. Eiki, Sanyo i druge firme predstavili su rešenja prenosnih modela sa 1500 do 5000 lumena zasnovana na dominantnim tehnologijama LCD i D-ILA. Prikazani su i projektori sa preko 10,000 lumena, pogodni za velike konferencije. Dok plazma-ekrani dijagonale 50 inča postaju standard, pojavili su se i displeji od 60 inča (152 cm), na kojima se slika može posmatrati i na dnevnoj svetlosti, pa čak i na suncu.\nDve godine do sledećeg Photokina sajma predstavljaju prilično dugo vreme za dinamični digitalni svet, pa bismo do tada mogli biti svedoci postepenog odumiranja klasičnih foto-aparata koji koriste film. Teško je, ipak, biti siguran u tako nešto, ako se zna da je, prema relevantnim procenama, u periodu od 1997. do 1999. godine u svetu prodato čak 72.5 miliona foto-aparata, od čega svega 5.5 miliona digitalnih. Ne treba zaboraviti ni to da je u istom periodu prodato 3.3 milijarde filmova, kao i 300 miliona foto-aparata za jednokratnu upotrebu. Zato mnogi vide blisku budućnost fotografije u spoju srebra i silicijuma, odnosno konvergenciji klasičnog filma, čipa i Interneta.


BEOGRAD Ko i gde | Opština Novi Beograd\nO Novom Beograd\nOpština Novi Beograd formirana je 30. maja 1952. godine pod nazivom Narodni odbor opštine Novi Beograd. Opština je preuzela poslove i teritoriju tada ukinutog narodnog odbora X rejona i imala je oko 8.000 stanovnika. Bežanija, kao posebna opština šireg područja grada, pripojena je 1955. godine. Međutim, prvi istorijski tragovi o naseljavanju teritorije današnjeg Novog Beograda datiraju iz vremena turske vladavine. U Kruševskom pomeniku iz 1713. godine zabeleženo je da je selo Bežanija imalo 32 porodična domaćinstva.\nU proleće 1948. godine, na močvarnom i peskovitom tlu, počela je izgradnja današnjeg Novog Beograda.\nNa mestu gde se Sava, najveća reka Balkanskog poluostrva, uliva u Dunav, najveću evropsku reku, prostire se opština Novi Beograd na površini od 4 096 ha, na nadmorskoj visini između 72 i 110 metara. Najniža tačka nalazi se na Ušću a najviša na Bežanijskoj kosi.\nNa teritoriji opštine izgrađeno je oko dve stotine solitera i oko šest stotina velikih objekata. U Novom Beogradu se nalazi 18 osnovnih i jedna specijalizovana osnovna škola sa 17 000 đaka, 5 sredljih škola sa oko 5 000 učenika, 2 više škole, Fakultet dramskih umetnosti i Megatrend univerzitet. Tu je i najveći univerzitetski grad na Balkanu - Studentski grad, sa oko 4 400 stanara sa privremenim boravkom. Predškolska ustanova "11. april", u 33 savremena objekta, obezbeđuje smeštaj i vaspitno-obrazovne, preventivne zdravstvene i socijalne programe za oko 7 000 najmlađih Novobeograđana.\nMeđu reprezentativnim objektima kulture Novog Beograda su Muzej savremene umetnosti, Sava Centar, Istorijski arhiv grada Beograda, Dom kulture Studentski grad i Bilbioteka "Vuk Karadžić" sa više ogranaka, Blok Gallery.\nDan opštine je 11.april, a slava Pokrov Presvete Bogorodice - 14. oktobar.\nBulevar Mihajla Pupina 167 - +381 11 310-6700\nUslužni servis za dostavu dokumenata na kućnu adresu - +381 11 310-6777\nGovorni automat\t310-6800\nAleksandar Šapić, predsednik GO - +381 11 310-6780, 310-6781\nZoran Stamenković, sekretar SO - +381 11 3310-6784\n- e-mail: info.novibeograd.rs\nOpštinski uslužni centar Novi Beograd, Blok 70, Jurija Gagarina 81 - +381 11 216-9148\nNačelnik Odeljenja za imovinsko pravne i stambene poslove - +381 11 310-6871\nNačelnik Odeljenja za društvene delatnosti - +381 11 310-6882\nNačelnik Odeljenja za opštu upravu - +381 11 310-6725\nNačelnik Odeljenja za budžet i finansije - +381 11 310-6812\nNačelnik Odeljenja za građevinske i komunalne poslove i investiciono projektovanje - +381 11 310-6833\nNačelnik Odeljenja za inspekcijske poslove - +381 11 310-6896\nŠef Službe za zajedničke poslove - +381 11 310-6889\nŠef Odseka građevinske inspekcije - +381 11 310-6732\nŠef Odseka komunalne inspekcije - +381 11 310-6872\nŠef Odseka za izvršenje - +381 11 310-6732\nŠef Službe za skupštinske i normativne poslove,\nŠef Službe mesnih zajednica Ljiljana Rodić - +381 11 310-6803\nČetvrti opštinski sud, Bulevar Mihaila Pupina 16 - +381 11 319-0207\nGradski sudija za prekršaje Odeljenje Novi Beograd - +381 11 311-5066\nGradski centar za socijalni rad, Tošin bunar 148 - +381 11 319-1809\nJP "Poslovni prostor", Jurija Gagarina 221 - +381 11 318-6262\nCentar za socijalni rad, Tošin bunar 148 - +381 11 319-0191\nOUP Novi Beograd, Bulevar Mihajla Pupina 165 - +381 11 300-8140\nVojska Jugoslavije, Vojni odsek, Bulevar Mihajla Pupina 167 - +381 11 310-6744\nRepublički zavod za tržište rada - Odsek Goce Delčeva 42 - +381 11 269-6095\nOdeljenje javnih prihoda, Bulevar Mihaila Pupina 167 - +381 11 310-6836\nNacionalna služba za zapošljavanje - Služba Goce Delčeva 42 - +381 11 260-6790\nDom zdravlja "Novi Beograd", Goce Delčeva 30 - +381 11 222-2100\nOgranak Doma Zdravlja, Nehruova 53 - +381 11 209-5200\nOgranak DZ, Omladinskih brigada 104 - +381 11 209-5400\nKućno lečenje u stanu, Nehruova 53 - +381 11 209-5222\nBežanijska kosa, Dr Teodora Borockog 15 - +381 11 318-5386\nLedine, Rumska 5 - +381 11 227-7675\nBežanijska kosa, Teodora Borockog 5 - +381 11 318-5385\nSava Centar, Milentija Popovića 9 - +381 11 220-6020\nEnergoprojekt, Bulevar Mihajla Pupina 6 - +381 11 310-1936\nStaro sajmište, Zemunski put bb - +381 11 213-3505\nBlok 28, Španskih boraca 42 - +381 11 214-4625\nBeogradske elektrane, Savski nasip 11 - +381 11 209-3504\nVIP, Đorđa Stanojevića 12 - +381 11 228-3387\nInstitut za zdravstvenu zaštitu majke i deteta Srbije, Radoja Dakića 6-8 - +381 11 310-8108\nKBC "Bežanijska Kosa", Bežanijska kosa bb - +381 11 301-0777\nVojno medicinski centar, Bulevar Arsenija Čarnojevića 48 - +381 11 311-6010\nKlinika Anlave, Majora Branka Vukosavljevića 114 - +381 11 317-5929\nDZ "Dr Ristic", Narodnih heroja 38 - +381 11 269-3287\nDZ "Jedro", Jurija Gagarina 14 - +381 11 715-0715\nDZ "Euromedik", Gandijeva 122g - +381 11 227-6324\n“11. APRIL”, Narodnih heroja 12a - +381 11 260-3042\n"Bajka", Tošin bunar 134a - +381 11 260-1941\n"Balončići", Rumska 2 - +381 11 227-7144\n"Bambi", Zemunska 3b - +381 11 216-5441\n"Biser", Omladinskih brigada 106 - +381 11 215-2673\n"Čarolija", Bulevar Zorana Đinđića 123 - +381 11 312-0099\n"Čigra", Bulevar umetnosti 25 - +381 11 213-5506\n"Čuperak", Bulevar Mihajla Pupina 45 - +381 11 213-8835\n"Đurđevak", Jurija Gagarina 221 - +381 11 616-0472\n"Izvorčić", Bulevar Mihaila Pupina 175 - +381 11 269-0406\n"Istok", Jurija Gagarina 168 - +381 11 216-0911\n"Lane”", Bulevar Arsenija Čarnojevića 143 - +381 11 214-3956\n"Lastavica", Bulevar Milutina Milankovića 186 - +381 11 614-6126\n"Leptirić", Milentija Popovića 34 - +381 11 213-3013\n"Ljubičica", Vojvođanska 72 - +381 11 627-9064\n"Maja", Gramšijeva 2a - +381 11 269-8501\n"Maslačak", Otona Župančiča 39 - +381 11 260-5955\n"Naša radost", Bulevar Zorana Đinđića 114 - +381 11 260-1568\n"Neven", Narodnih heroja 12a - +381 11 260-3766\n"Pčelica", Proleterske solidarnosti 75 - +381 11 613-2026\n"Petlić", Studentska 2 - +381 11 269-1995\n"Poletarac", Narodnih heroja 19a - +381 11 311-1457\n"Slavuj", Bulevar umetnosti 31 - +381 11 213-1943\n"Srećko", Pariske komune 31-33 - +381 11 260-4250\n"Srna", Omladinskih brigada 136 - +381 11 615-1091\n"Sunce", Nehruova 126 - +381 11 627-7208\n"Suncokret", Palmira Toljatija 26a - +381 11 269-2891\n"Šećerko", Pariske komune 33a - +381 11 267-4276\n"Švrća", Jurija Gagarina 160 - +381 11 215-5394\n"Švrća", Jurija Gagarina 152 - +381 11 215-1634\n"Švrća", Jurija Gagarina 170 - +381 11 215-8622\n"Švrća", Jurija Gagarina 178 - +381 11 215-6647\n"Švrća", Gandijeva 49 - +381 11 227-7064\n"Vesna", Bulevar Zorana Đinđića 42 - +381 11 311-5435\n“"Vrabac", Danila Lekića Španca 2 - +381 11 228-0047\n"Zeka”", Bulevar Zorana Đinđića 55 - +381 11 214-1783\n"Zvezdana prašina", Nede Spasojević 14 - +381 11 228-0640\n"Zvončići", Jurija Gagarina 215 - +381 11 615-5879\n"20. oktobar", Omladinskih brigada 138 - +381 11 615-6059\n"Borislav Pekić", Danila Lekića Španca 27 - +381 11 318-2484\n"Branko Radičević", Jurija Gagarina 195 - +381 11 215-8638\n"Đuro Strugar", Milutina Milankovića 148 - +381 11 614-0414\n"Dragan Lukić", Nede Spasojević 6 - +381 11 228-1765\n"Duško Radović", Bulevar Zorana Đinđića 112 - +381 11 260-1786\n"Ivan Gundulić", Narodnih heroja 12 - +381 11 260-3296\n"Jovan Dučić", Milentija Popovića 12a - +381 11 214-2537\n"Jovan Sterija Popović", Vojvođanska 61 - +381 11 227-7172\n"Kralj Aleksandar I", Aleksinačkih rudara 22 - +381 11 260-8047\n"Laza Kostić", Milentija Popovića 72 - +381 11 713-0656\n"Marko Orešković", Otona Župančiča 30 - +381 11 319-2033\n"Milan Rakić", Vojvođanska 62 - +381 11 227-8574\n"Mladost", Gandijeva 99 - +381 11 317-7652\n"Nadežda Petrović", Luja Adamiča 4 - +381 11 260-4794\n"Novi Beograd", SŠ, Narodnih heroja 12 - +381 11 301-7492\n"Radoje Domanović", Bulevar umetnosti 31a - +381 11 312-1324\n"Ratko Mitrović", Omladinskih brigada 58 - +381 11 214-3965\n"Kneginje Milice", Jurija Gagarina 78 - +381 11 615-8031\n"Vlada Obradović Kameni", Dobanovačka 2 - +381 11 215-5476\nGrafička škola, Otona Župančiča 19 - +381 11 269-3657\nIX gimnazija "Mihajlo Petrović Alas", Goce Delčeva 41 - +381 11 319-3352\nPolitehnika, škola za nove tehnologije Bulevar Zorana Đinđića 152a - +381 11 319-3641\nSrednja turistička škola, Otona Župančiča 4 - +381 11 260-7286\nTehnička škola "Novi Beograd", Omladinskih brigada 25 - +381 11 216-3532\nX gimnazija "Mihajlo Pupin", Antifašističke borbe 1a - +381 11 311-4142\n"Kosta Cukić", Jurija Gagarina 81 - +381 11 228-8918\n"Vuk KaradŽiĆ", Bulevar Zorana Đinđića 152a - +381 11 269-7427\nDečje odeljenje "Vuk Karadžić", Narodnih heroja 30/2 - +381 11 269-7921\n"Fontana", Pariske komune 13 - +381 11 269-3636\n"Marija Ilič Agapova", Narodnih heroja 42 - +381 11 213-8064\n“"Vasko Popo”", Bulevar Zorana Đinđića 44 - +381 11 311-8925\n"Sava", Jurija Gagarina 221 - +381 11 216-4878\n"Vladan Desnica", Milutina Milankovića 34 - +381 11 213-6256\n"Bežanija", Pere Segedinca 13 - +381 11 216-8897\n"Pero Slijepčević", Jurija Gagarina 96 - +381 11 177-6482\n"Meša Selimović", Jurija Gagarina 81 - +381 11 216-4882\nBlok Gallery, Jurija Gagarina 221 - +381 11 215-1675\nGalerija Studentskog grada, Bulevar Zorana Đinđića 179 - +381 11 269-1442\nGakerija SKC, Bulevar Zorana Đinđića 152a - +381 11 260-9527


Proizvodnja u Kragujevcu startuje 3. septembra - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Proizvodnja u Kragujevcu startuje 3. septembra\nZavršen kolektivni godišnji odmor u svim Fijatovim fabrikama širom sveta\nProizvodnja u Kragujevcu startuje 3. septembra\nU svim fabrikama grupacije Fijat Krajsler automobili (FCA) danas (ponedeljak) je, nakon tradicionalnog tronedeljenog koilektivnog godišnjeg odmora, nastavljena proizvodnja vozila, osim u Kragujevcu i Torinu, gde su zaposleni na jednogodišnjem plaćenom odsutvu, zbog priprema fabike”Mirajfori” za proizvodnju elektromobila koja treba da startuje početkom naredne godine.\n0Piše: Zoran Radovanović 19. avgusta 2019. 17.10\nRadnici u Fijatovoj fabrici u Kragujevcu, koja ne radi još od sredine jula, na posao treba da se vrate tek 3. septembra.\nKolektivni godišnji odmor juče je završren i u kompaniji Fijat Krajsler automobili Srbija, a zaposleni u toj fabrici od danas su na novom plaćenom odsustvu, tokom kojeg primaju po 65 odsto od redovne plate, i koje, prema ranijoj informaciji fabričkog menadžmenta, treba da traje do 3. seprembra.\nU septembru će, kako doznajemo, biti devet radnih dana, tokom kojih će sa proizvidnih i montažnih traka da siđe oko 4.000 novih gotovih vozila.\nFijat, Kragujevac, odmor, Radnici\nGeneralni štrajk u Fijat plastiku odložen, počeće kada FCA nastavi proizvodnju 500L\nU Fijat Plastiku od utorka štrajkovi i protesti


Legendarni bjeloruski fudbaler se vratio iz penzije\nČuveni bjeloruski fudbaler Aleksandar Hleb vratio se iz penzije u 41. godini i zaigraće za bahreinski Al Kalidi.\nŠampion Evrope s Barselonom, nakon što je u martu prošle godine odlučio da završio karijeru sada se vratio na fudbalski teren i to je potpisao ugovor sa ekipm Al Kalidi iz Bahreina, koja je izborila plasman u prvu ligu te države.\nHleb je u karijeri igrao u dresu Dinama, BATE Borisova, Štutgarta, Arsenala, Barselone, Birmingema, Volfsburga, Krila Sovjetova, Konje, Genčlerbirlija i Isloča gdje je prvi put završio karijeru. Pored Lige šampiona s Barselonom je osvojio prvenstvo i Kup, s Arsenalom i Birmingemom Liga kup, sa Štutgartom Intertoto kup, a pet puta je bio i šampion Bjelorusije.\nPrethodni članakDan kada je Novica Veličković završio karijeru\nNaredni članakMaša Janković za MeridianSportBH: “Tek sada postajem svjesna da sam šampionka Evrope”


Kup: Sonik Puntamika brani Jazine pred Križevcima | Crosarka.com\nKup: Sonik Puntamika brani Jazine pred Križevcima\nObjavljeno: 08.12.2012 10:31\nDanas će se u legendarnim Jazinama od 16:30 odigrati utakmica prvoga kruga drugog dijela Kupa Krešimira Ćosića, u kojoj će drugoligaš Sonik Puntamika ugostiti prvoligaša Križevce.\nPrilika je ovo vodećoj momčad A2 lige Jug da ispita svoju vrijednost protiv objektivno jačeg sastava gostiju iz Križevaca. Iako su prije nekoliko tjedana ostali bez svojeg najboljeg igrača Mate Mrve, Puntamičani u svom rosteru imaju materijala za krenuti u boj s prvoligašem.\nU reketu su Jurica Dražović i Mladen Gligora, igrači sa solidnim prvoligaškim i međunarodnim iskustvom, Teo Petani niz je godina organizirao napade Sonika, a prošlu sezonu proveo je u šibenskom Jollyu, a tu je i niz vrlo dobih drugoligaških igrača, kao što su Mate Anđelić, Josip Bulić i Niko Marin, te daroviti juniori David Škara i Marko Zagorac.\nDomaći teren, dobra forma, koja uz neporaženost u prvenstvu veže i pobjede u Kupu nad vrlo dobrim ekipama Šibenika i Stoje, te poznata fanatičnost koja krasi momčad Sonika, svakako su njihovi najjači aduti u ovoj utakmici.\nIzjavu uoči utakmice s Križevcima dao nam je pomoćni trener Puntamičana Josip Plantak: ‘ ‘Igramo sa Križevcima koji su prvoligaši i samim time i favoriti u ovoj utakmici. U ovoj utakmici naši igrači i stručni stožer nemaju nikakav pritisak pobjede, već samo da odigramo maksimalno borbeno. Ovo je veliki izazov da vidimo gdje smo s obzirom na prvoligaške ekipe i samim tim ćemo morati odigrati s više koncentracije nego što nam je potrebno u drugoligaškim utakmicama. Nedostaju nam Toni Longin zbog ozljede skočnog zgloba i Domagoj Tuta zbog bolesti”.\nKriževčani u ovu utakmicu ulaze kao blagi favoriti, a razlog tomu su svakako jača imena u njihovom sastavu, kao što su iskusni Ivan Grgat ili Amerikanac Patrick Rembert. Prednost bi trebala biti i pod obručima, gdje osim Grgata minutažu dijele Cvjetković i Maslić na petici, te Zadranin Zrnić i mladi Krstanović na četvorci. Trener Marin Zirdum trenutno nema problema s ozljedama svojih igrača, a niz od tri uzastopna prvenstvena poraza prekinut je u prošlom kolu, kada su svladali košarkaše Đure Đakovića ubačajem Grgata u posljednjoj sekundi produžetka.\n”U svezi Kup utakmice protiv Sonika, naša momčad je kompletna i pokušat ćemo pobijediti i plasirati se u drugi krug. Ekipa Sonika je kvalitetna ekipa koju respektiramo, a doma su u svojim Jazinama još neugodniji. Igrače kao Gligora, Dražović , Petani, Škara sigurno nisu za podcjenjivanje. Mi smo dobro trenirali i puni smo samopouzdanja nakon pobjede nad Đuro Đakovićem, mada nam je drugi dio prvenstva važniji i počeli smo sa pripremama za taj dio”, izjavio je za naš portal sportski direktor Žabaca Dražen Jendriš.\nZa kraj napomenimo da pobjednik ovog susreta ide na noge vodećoj prvoligaškoj ekipi, Kvarneru 2010, a pobjednik toga dvoboja u četvrtfinalu će igrati protiv Zadra.


Trideset godina uspješnog rada TE “Gacko” | ENERGETIKArs.com\nNalazite se na Home » Termoenergija » Trideset godina uspješnog rada TE “Gacko”\nTrideset godina uspješnog rada TE “Gacko”\nObjavljeno: 12:48, 20. Marta 2013.\nGACKO, Termoelektrana /TE/ “Gacko” sutra navršava trideset godina uspješnog rada, u toku kojeg je proizvela blizu 31.000 gigavat-časova električne energije za 146.600 časova rada, potvrdio je rukovodilac Termoelektrane Maksim Skoko.\n“Najbolje proizvodne rezultate tokom svog postojanja TE `Gacko` ostvarila je 2011. godine kada je proizvela više od 1.600 gigavat-časova električne energije, te 2006, 2008. i 2010. godine sa godišnjim proizvodnjama većim od 1.500 gigavat-časova”, istakao je Skoko.


Zenica Online » 2017 » November » 21\nRock and roll igranke u Zenici\nPiše, Kolekcionar 52, Ibro Emić Prihvatili građani ono što im je ponuđeno, omladina toga vremena, malo onih rođenih u ratu, malo onih poslije rata. Zahvaljujući ,,Kosmaju 48, ili RR Niš Slavica, ili ponekom Filipsu, ali i otvaranju granica za robu sa Zapada, počelo...\nSličica dana: Vic dana: Žena se vozi svojoj kući negdje u sjevernoj Arizoni kada ugleda Indijanku kako stopira. Zaustavlja se i žena ulazi. Dok neobavezno pričaju, Indijanka svako malo baca pogled na vrećicu na sjedištu, pa joj žena reče: – Ako se pitaš šta je u vrećici,...


Politika Autor:Tanjug15. dec. 202016:16\nNa Zapadnom Balkanu 82,5 odsto građana podržava učlanjenje svojih zemalja u Evropsku uniju, a u Srbiji je broj pristalica članstva u Uniji visokih 64,1 odsto, rezultat je istraživanja koje je sprovela Savetodavna grupa za javnu politiku Balkan u Evropi.\nSkoro 40 odsto ispitanih u regionu pozitivno vidi ulogu Evropske unije u političkim reformama, dok isti procenat podržava ulogu Brisela u procesu ekonomskih reformi u zemljama u regionu.\nGotovo dvostruko manji je broj onih koji ulogu EU negativno ocenjuju, odnosno 22,8 odsto smatra da je ulogu EU u političkim reformama negativna ili uglavnom negativna, a 21,4 odsto ulogu Brisela u reformama u privredi vide kao negativnu.\nMeđutim istraživanje pokazuje da nije mali procenat ispitanika koji nisu zadovoljni napretkom svoje zemlje u procesu evropskih integracija.\nKako je navedeno u istraživanju, 17,6 odsto ispitanih u Srbiji i 17,7 odsto ispitanih u Crnoj Gori, koje se navode kao zemlje predvodnice u procesu evropskih integracija, smatraju da je glavni razlog nezadovoljstva Unijom sporost procesa pridruživanja.\nS druge strane, 11,7 odsto ispitanika u Srbiji i 9,4 odsto ispitanika u Severnoj Makedoniji se žali zbog stalnog umnožavanja zahteva od strane Evropske unije, te izražavaju zabrinutost „da nas EU ne želi“.\nNa pitanje da li će se učlanjenje u EU dogoditi u narednih pet, deset, dvadeset godina ili nikada, najveći procenat, njih 32,7 odsto u Srbiji smatra da do učlanjenje nikada neće doći.\nU BiH to misli 28,1 odsto ispitanih, 25,7 odsto u Severnoj Makedoniji i jedna petina, odnosno 20,9 odsto u Albaniji.\nPo ovom pitanju najveći optimizam su pokazali građani Crne Gore i tzv. Kosova, gde 52, odnosno 48 odsto ispitanika veruje da će postati deo Evropske unije u narednih pet godina.\nIstraživanje je sprovedeno u oktobru ove godine na uzorku od minimum 1.000 ispitanika starijih od 18 godina u Srbiji, BiH, Crnoj Gori, Albaniji, Severnoj Makedoniji, kao i na KiM.\nProces istraživanja je sproveden putem telefonskog razgovora i onlajn intervjua.


Milica Todorović: Kovačevići su super momci! Foto – Balkan Life\nMilica Todorović: Kovačevići su super momci! Foto\nAutor Dragan 19. aprila 2014., 00:00 1.6k pregleda 150 glasova\nPopularnu pevačicu Milicu Todorović nedavno smo sreli na jednoj proslavi “Grand produkcije”. Pošto smo ranije dobili informaciju da je ona nedavno počela da pohađa časove klavira, proverili smo da li je ta informacija tačna.\n– Krenula sam na časove klavira da bih se podsetila. Svirala sam klavir u srednjoj muzičkoj školi, ali sam dosta toga zaboravila. Kupila sam klavir i sada sviruckam po ceo dan za svoju dušu! – rekla je Milica za „Pulsonline“.\nPošto pojedine njene kolege koje znaju da sviraju čak i sami nastupaju bez muzičara, zanimalo nas je da li i Milica želi da krene tim stopama i da na svojim tezgama uzima ceo honorar, odnosno i da svira i da peva.\n– Na časove sam krenula isključivo zbog sebe jer je lepo da se čovek kroz život stalno nadograđuje. Nemam nameru da otimam hleb muzičarima i poručujem im da nema razloga da strahuju zbog mene – objasnila je poznata Kruševljanka.\nNa pomenutu proslavu na kojoj smo je sreli, Milica je došla s kolegom, pop pevačem Sašom Kovačevićem sa čijim rođenim bratom Radetom jer ranije bila u vezi. Todorovićeva tvrdi da je ostala u prijateljskim odnosima s Kovačevićima i posle raskida s Radetom.\n– Što se tiče Kovačevića, ja sam sa njima u super odnosima kao što ste mogli i da primetite. Čujemo se stalno i oni su super momci i puno ih cenim. Saša je uvek bio tu za mene šta god da mi je trebalo! – izjavila je Milica na kraju našeg razgovora.\nPrethodni članak Aca Lukas: Samo da mi deca ne budu homoseksualci!\nNaredni članak Nedeljni horoskop od 20. do 27. aprila!\nNedeljni horoskop od 20. do 27. aprila!