https://forum.uzice.net Odštampaj stranicu - Koliko košta članstvo u mreži\nWWW.UZICE.NET - Užičani, hajde da se družimo => Wireless Užice - Užice bez žice => Temu započeo: Pedja 13.08.2006. 15:35:30\nNaslov: Koliko košta članstvo u mreži\nPoruka od: Pedja 13.08.2006. 15:35:30


Radio Boom93 :: Multimedia :: Sweex torbe\nNaslovna | Zabava | Multimedia | Sweex torbe\nSweex je kompanija koja do skoro nije videla sebe u proizvodnji torbi i ranaca za notebook-ove, ali usred velike prodaje prenosivih računara promenila je svoj stav, na radost vlasnika mobilnjaka.\nEkipa radija Boom93 do nedavno takođe nije imala baš čestu priliku da se druži sa torba i rančevima bilo kakvog tipa, pa nam je bilo pravo zadovoljstvo da ugostimo dve Sweex-ove torbe. Prva nosi oznaku SA026 i namenjena je vlasnicima laptopova do veličine od 15.4 inča. Elegantno je dizajnirana ii ma nekoliko pregrada koje odvajaju mesta za notebook i prateću opremu. Može se nositi preko ramena, ali i ruci jer ima rukohvat na sebi. Mi smo je probali sa nekoliko vrsta računara i procenili smo da najbolje ležu modeli pomenute dijagonale i težine do 2.5 kilograma, jer onda ne opterećuju previše ruku i rame. Cena koju ima SA026 je veoma povoljna zbog koje smo potpuno sigurni da će se lepo prodavati.\nCena (sa PDV-om): 2.200,00 dinara\nOvo je još jedna zanimljiva torba skockana na isti kalup kao i prethodno opisana. Nešto je drugačijeg oblika i malo je kvalitetnije izrade. Takođe je namenjena notebook-ovima dijagonale 15.4 inča i napravljena je od materijala koji ne propuštaju vodu. Pogodna je kako za nošenje preko ramena, tako i za ruku. Lako se održava i ima veliki broj pregrada, tako da možete poneti sve što je neophodno za vašeg ljubimca. Cena joj je nešta veća, ali i zaštita koju nudi je daleko bolja, pa kome treba dobra torba i često putuje, onda je naša preporuka da razmisli upravo o Notebook Bag SA046 Andes modelu.\nCena (sa PDV-om): 3.300,00 dinara


Narodni heroj - Sergej Mašera iz Gorice ( Slovenija ) | Yu NoStAlGiJa |\nNarodni heroj – Sergej Mašera\niz Gorice ( Slovenija )\nSergej Mašera je bio poručnik bojnog broda druge klase Jugoslovenske vojske, koji je tokom Aprilskog rata 1941. godine, zajedno sa svojim saborcem Milanom Spasićem, potopio razarač „Zagreb” da ne bi pao u ruke Italijanima. Sergej Mašera i Spasić, koji su u ovoj akciji poginuli i posthumno su 1973. godine proglašeni za narodne heroje Jugoslavije.\nRođen je 11. maja 1912. godine u Gorici. Posle Prvog svetskog rata, njegova porodica je izbegla iz Italije i nastanila se u Ljubljani. Nakon završene osnovne i srednje škole, 1929. godine, Sergej se upisao u Sedmu klasu Pomorske vojne akademije u Dubrovniku. Diplomirao je i stekao čin poručnika korvete, 1932. godine, kao peti u rangu.\nU trenutku izbijanja Aprilskog rata, 1941. godine, Mašera se, u činu poručnika bojnog broda druge klase, nalazio na mestu prvog artiljerijskog oficira na razaraču Zagreb u Boki kotorskoj. Zajedno sa njim, službovao je i Milan Spasić, njegov drug iz klase. Razarač Zagreb je prvog dana rata, 6. aprila, bio izložen napadima neprijateljske avijacije, ali je pretrpeo samo neznatna oštećenja. Novi veći napad na Boku kotorsku i brodove u njoj izvršen je 13. aprila, ali ponovo bez posledica. Iako je ostala netaknuta, zbog razvoja situacije na kopnu, flota je sve više gubila borbenu gotovost, pogotovo kada je brodovima naređeno da se maskiraju, a posade iskrcaju na kopno.\nVest o primirju dospela je u Boku kotorsku 15. aprila, a saopštena je i svim komandantima brodova, uz upozorenje da se zabranjuje uništenje brodova i otvaranje vatre na neprijateljske avione. Dana 17. aprila, kada je stigla vest o kapitulaciji Vojske Kraljevine Jugoslavije i kada su Italijani počeli da ulaze u Boku kotorsku, posadama je naređeno da se brodovi napuste.\nOficire Sergeja Mašeru i Milana Spasića, bolno je pogodio brzi slom Jugoslavije i fašistička okupacija. Ne videći mogućnost da se borba nastavi, odlučili su da svoj brod unište i poginu na njemu. Razarač Zagreb je prvo napustila posada, zatim mlađi oficiri, a oko 14 časova uz brod je pristigao motorni čamac da preveze komandanta, prvog oficira, poručnike Spasića i Mašeru i jednog artiljeriskog narednika. Međutim, prema dogovoru, Spasić i Mašera su odbili da uđu u čamac i saopštili komandantu da će pripaliti štapine koji su vodili do municionih komora. Stavljen pred svršen čin, komandant se sa ostalima brzo udaljio. Nekoliko minuta kasnije eksplodirala je prva, a potom i druga municiona komora, a brod je raznet u komade, nestao s površine zajedno s oficirima koji su ga digli u vazduh. Sergej Mašera i Spasić su poslednji put viđeni kako pozdravljaju zastavu neposredno pre eksplozije.\nTelo Sergeja Mašere, je nestalo u eksploziji, dok su telo Milana Spasića sutradan pronašli ribari. Na spomeniku na vojničkom groblju u Savini, kraj Herceg Novog, gde je sahranjen Milan Spasić, uklesano je i ime Sergeja Mašere.\nOvaj hrabri čin dvojice jugoslovenskih oficira, izazvao je veliku pažnji britanskih medija, koji su dosta pisali o ovom događaju. Ukazom Vlade Kraljevine Jugoslavije u egzilu od 27. januara 1942. godine, Mašera je posthuno odlikovan Ordenom Karađorđeve zvezde sa mačevima četvrtog reda zajedno sa Milanom Spasićem. Iste godine u okviru jedne britanske kasarne na Malti postavljena je spomen-ploča posvećena Sergeju Mašeri i Milanu Spasiću. Britanski publicista je 1944. godine u svojoj knjizi „Mornarice u egzilu“ (engl. Navies in Exile), posebno istakao podvig Mašere i Spasića. Godine 1968. Francuzi su o ovom događaju snimili film pod nazivom „Plamen nad Jadranom“ (franc. Flammes sur l’Adriatique), za koji je scenario napisao Meša Selimović.\nPovodom tridesetogodišnjice Jugoslovenske ratne mornarice, predsednik SFR Jugoslavije Josip Broz Tito je 10. septembra 1973. godine doneo Ukaz o proglašenju Sergeja Mašere i Milana Spasića za narodne heroje. U gradskom parku, u Tivtu, nalazi se spomenik ovoj dvojici hrabrih mornaričkih oficira, a u Beogradskom naselju Žarkovo, nalazi se ulica poručnika Spasića i Mašere. Od 1967. godine Pomorski muzej u Piranu nosi njegovo ime.\nPrevious articleNarodni heroj – Anton Okrogar Nestl iz Zagorja ob Savi ( Slovenija )\nNext articleTreca dalmatinska brigada u Bici na Sutjesci + (FOTO)\nJure Galić Veliki – Narodni heroj iz Ljubuskog ( BiH )\nMrtvim drugovima – Karel Destovnik Kajuh


Novi anti-korona savet francuskih lekara: Ne razgovarajte u javnom prevozu\nSvet Autor:Anadolija23. jan. 202115:091 komentar\nFrancuski lekari imaju novi savet za usporavanje širenja koronavirusa - da građani prestanu da razgovaraju u javnom prevozu, prenosi Anadolija.\nFrancuska lekarska akademija objavila je u petak smernice u kojima se kaže da bi ljudi trebalo da „izbegavaju da razgovaraju ili telefoniraju“ u podzemnim železnicama, autobusima ili na bilo kojem drugom mestu u javnosti gde socijalno distanciranje nije moguće.\nMaske su obavezne od maja, međutim, putnici ih često skidaju da bi razgovarali telefonom.\nDrugi francuski stručnjaci pozivaju na dramatičnije mere – posebno na treće zaključavanje.\nFrancuske bolnice sada imaju više pacijenata s kovidom nego u oktobru, kada je predsednik Emanuel Makron uveo drugo zaključavanje. Pacijenti zaraženi koronavirusom zauzimaju više od polovine kreveta za intenzivnu negu u zemlji.\nBroj inficiranih koronavirusom u Francuskoj ovog meseca postepeno raste, i to više od 20.000 dnevno. Francuska trenutno ima najduži policijski čas u Evropi, od 18 do šest sati ujutru, a restorani i turistička mesta zatvoreni su od oktobra.\nVlada je do sada nastojala da izbegne potpuno novo zaključavanje. U subotu se u Francuskoj očekuju protesti zbog otkaza koji su usledili nakon uvođenja mera protiv koronavirusa.


kris kris\t 15.05.2021. 13:27h\n"Moja administracija je posvećena tome da ljudi u SAD dobiju kvalitetno, pristupačno zdravstveno osiguranje, uključujući i osobe koje nisu američki državljani", rekao je Bajden nakon što je povukao odluku, preneo je BBC.\nBajden je ukinuo i odluku koja se odnosila na sudsko gonjenje i kažnjavanje vandala koji oštete spomenike, a koju je Tramp doneo prošle godine tokom nereda kada su rušene statue posle smrti Afroamerikanca Džordža Flojda koga je usmrtio policajac.\nTrampova odluka je došla nakon što su demonstranti rušili statue posvećene oficirima Konfederacije u građanskom ratu SAD.\nMeđu uredbama koje su povučene je i ona koja se tiče podizanja bisti pojedinim američkim istorijskim ličnostima koje je izabrao Tramp.\nBajden je, između ostaslih, ukinuo i uredbu koja je bila usmerena ka "cenzurisanju" društvenih mreža.\nHARISOVA ISPALILA BAJDENA: Potpresednica SAD dobila važan zadatak koga nikako da se prihvati VIDEO\nBRAZIL, TIGAR: Bivši špijun regrutovao fatalne ženske da zavedu Trampove saradnike, a razlog je potpuno bizaran!\nDOK TRAJE RAT HAMASA I IZRAELA OGLASIO SE I TRAMP PORUKOM: Dok sam ja vladao tamo je bio MIR, a sad kad je stigao Bajden....\nDžo BajdenDonald Trampukidanje uredbiSAD\nNATO ĆE PROZVATI KINU ZA: Širenje nuklearnog arsenala, zbog tajnog proces modernizacije vojske i vojne saradnja sa Rusijom!\nPONEKAD MALO UMREŠ, PA NASTAVIŠ KAO DA NIŠTA NIJE BILO: Marina Tucaković podelila citat, svi pričaju o njenim MOĆNIM REČIMA\nĐOKOVIĆ POČINJE PRIPREME ZA VIMBLDON: Evo gde će Novak brusiti formu za odbranu titule\nO NOVAKU I DEČAKU CEO SVET PRIČA POSLE ROLAN GAROSA: Đoković sada otkrio ko je mališan i zašto mu je poklonio reket! VIDEO 178\t23.4k\nOVO NISTE VIDELI U PRENOSU: Neverovatno je šta je Novak uradio posle finala! Reakcija dečaka će se pamtiti ceo život! VIDEO 114\t11.3k\nUPOZORENJE RHMZ, STIŽE NEVREME! Meteoropate spremite se za vas je ovo NAJGORI PERIOD!


Nastavljeno suđenje bankaru koji je od klijenata ukrao 240.000 evra: I svog druga ojadio za 50.000 - Telegraf.rs\n04/12/19 | 14:04 ≫ 16:52\nNastavljeno suđenje bankaru koji je od klijenata ukrao 240.000 evra: I svog druga ojadio za 50.000\nAleksandar Arsenijević tvrdi da nema nikakvu imovinu i da ne može da vrati novac\nSaslušanjem Marka Prokića, jednog od rukovodilaca poznate srpske banke i klijenata kojima je ukraden novac, danas je pred Višim sudom u Nišu nastavljeno suđenje Aleksandru Arsenijeviću (35) bivšem šefu za odnose sa strankama ove finansijske institucije optuženom za proneveru 240.000 evra.\nArsenijević je optužen za zloupotrebu službenog položaja odgovornog lica i falsifikovanje službene isprave, jer je od 18. juna 2014. godine do 9.11.2016. godine nezakonito prisvojio 196.560 evra i 5.345.392 dinara. Njemu se na dušu stavlja da je klijentima sa računa skidao novac falsifikujući njihove potpise i izdavao čekove na njihovo ime koje koje unovčavao za gotovinu.\nDa nečasni bankar nije imao nimalo skrupula pokazalo je svedočenje Srećka Mladenovića, Arsenijevićevog druga iz detinjstva kojem je sa računa nestalo 50.000 evra.\n- Poznajemo se od detinjstva, jer njegov deda živi pored moje kuće. Pre pet, šest godina uložio sam 50.000 evra na štednju, ali u drugu filijalu banke. Na Aleksandrovo insistiranje, prebacio sam novac u filijalu u kojoj on radi, nisam ništa sumnjao, pa znamo se tolike godine. Da sam ostao bez novca saznao sam kada su me pozvali direktor filijale i generalni menadžer banke. Kazali su mi da je Arsenijević falsifikovao moj potpis i podigao novac sa računa. Pokazali su mi priznanice o podizanju para, odmah sam video da to nije moj potpis - kazao je Mladenović.\nArsenijević je slatkorečivošću i ljubaznošću umeo da obrlati stranke, pa su mu ljudi koji su mu poveravali novac bezrezervno verovali što je potvrdio Dragan\nStojanović kome je uzeo pet hiljada evra.\n- Aleksandra sam upoznao kada sam upisivao akcije Telekoma, na mene je ostavio izuzetno dobar utisak. Radio sam sve što mi je rekao, čak sam potpisao i blanko naloge za podizanje novca koje je on iskoristio da podigne moj novac. Imao sam veliko poverenje u njega, da mi je potražio na zajam ne tih pet hiljada evra, već celu otpremninu koju sam dobio iz firme, ja bih mu dao. Uvek je bio korektan, ne znam šta mu se desilo, ne razumem zaista. Bio sam zaprepašćen kada sam od blagajnice čuo da mog novca nema – kazao je Stojanović.\n- Međutim, kada je Arsenijevićev branilac Zoran Mitić optužio Stojanovića da lažno svedoči, te da je on a ne Arsenijević podigao novac s obzirom na to da je na nalogu Stojanovićev potpis, pokradeni čovek je burno reagovao.\n- To mi je hvala za to što sam bio fer prema njemu. Postoje snimci nadzornih kamera koji će pokazati da tada nisam bio u banci te da je on iskoristio blanko priznanice koje sam na njegov nagovor potpisao – povikao je Stojanović.\nBranislav Krstić, takođe jedan od oštećenih klijenata banke, kazao je da je odmah primetio da je njegov potpis falsifikovan.\n- Čim sam video potpis na četiri priznanice na osnovu kojih je podignuto mojih 15.350 evra, znao sam da sam pokraden. Imam specifičan potpis koji nije lako falsifikovati. Radio sam 40 godina u inostranstvu, to mi je bila ušteđevina koju mi je on uzeo. Tog Arsenijevića ne poznajem, možda sam ga nekad video kada sam odlazio u banku da ulažem i podižem novac. Meni je najvažnije da mi je banka nadoknadila štetu, nemam više ništa oko toga da kažem – rekao je Krstić.\nMarko Prokić, direktor mreže filijala banke posvedočio je da je Arsenijević priznao proneveru.\n- Direktor niške filijale me je obavestio da je došlo do pronevere, urađena je interna revizija, ja sam došao iz Beograda dok je trajala istraga u banci koja je potvrdila sumnju da je nestajao novac sa računa klijenata. Aleksandar je priznao da je uzeo novac, bio sam prisutan i kada je kazao da će ga vratiti ali je nadoknadio samo manji deo proneverenog iznosa - kazao je Prokić.\nArsenijević je na prvom glavnom pretresu izjavio da se ne oseća krivim, iako je priznao da je novac uzeo. Odbio je da govori o detaljima pronevere, a umesto njega o navodima optužbe se izjašnjavao njegov advokat.\n- Novac nije prisvojio moj branjenik već drugo lice čiji identitet meni nije poznat, a koje je njemu i njegovoj porodici pretilo. U prilog tome postoje dokazi u vidu telefonskih listinga koji potvrđuju stalnu komunikaciju između njih, čije pribavljanje tražim. Osim što je za njega podizao novac, moj klijent je uzimao kredite, a novac je njemu predavao što se takođe može utvrditi iz bankarskih listinga. Čak je plaćao rate kredita koje je ta osoba podizala. Mene optuženi nije obavestio o identitetu tog lica, on će u svojoj odbrani kazati ko je on, a ja tražim da se ta osoba sasluša. Takođe, tražim da se obavi veštačenje uračunljivosti mog branjenika kako bi se utvrdilo da li je bio sposoban da shvati značaj svojih radnji - rekao je tada Mitić.\nOsim Arsenijeviću, sudi se i njegovom prijatelju Zoranu Stojkoviću koga tužilaštvo tereti da mu je pomogao da izvrši krivično delo, jer mu je omogućio da koristi\nnjegov dinarski račun tako što je na njega Arsenijević uplatio 350.000 dinara, pa je na osnovu lažnog isplatnog naloga podigao 235.000 dinara a ostatkom sume častio pomagača.\nNjegov branilac, Gordana Nožica, tvrdi da Stojković nije imao nikakve veze sa proneverom. Zbog toga je danas upitala Prokića da li je kada je priznao proneveru pomenuo da je imao pomagača. Prokić je odgovorio da Arsenijević nije pominjao da ima sačesnika. Suđenje će biti nastavljeno saslušanjem svedoka, takođe oštećenih klijenata, a do nastavka sledećeg glavnog pretresa tužilaštvo treba da se izjasni i o predlogu Arsenijevićevog branioca da mu se uradi neuropsihijatrijsko veštačenje.\nInteresantno je da se u vreme kada je pljačka otkrivena Aleksandar bezbrižno provodio na letovanju. Utvrđeni manjak tada je iznosio samo 40.000 evra, a tokom dve godine, koliko je istraga trajala, ustanovljeno je da je krađa šestostruko veća.\nOvo je druga velika pljačka u Nišu koju su poslednjih godina izvršili bankari. Miloš Krivokapić, blagajnik AIK banke priznao je da je potrošio 560.000 evra sa računa klijenata, dobio je tri godine zatvora, a pare nije vratio, jer je tvrdio da nikakvu imovinu nema. I Arsenijević je pred sudom kazao da osim automobila, takođe ne poseduje ništa drugo. I jedan i drugi branili su se sa slobode.\nVideo: Zbog trgovine uticajem uhapšen i zaposleni u Ministarstvu rada\nDa li ćemo odustati od prodaje Komercijalne: Treba li nam državna banka i zašto ne?\nDojče banka ukida 18.000 radnih mesta, taj posao umesto njih obavljaće roboti\nMilionske odštete za nepropisno otpušteno osoblje Kliničkog centra Srbije\nProvalili u 9 manastira i ukrali milion dinara: Kragujevačka policija je kod njih našla dva dokaza\n5. decembar 2019 | 09:20\nKako je ovaj sa 35 god.rukovodilac ili sta vec, jedne filijale? Ustvari, s obzirom da pljacke pocinju od 2011.on je pre 30 to bio? Kako? Za ovo sto je uradio, banka nek odgovara, vrati ljudima novac pa neka se banka tuzi sa njim tj.onaj koga je zaposlio\n4. decembar 2019 | 19:40\nOvaj pokrao i najboljeg ortaka.Nista mu nije sveto.Hijena.\nDa je imao nameru da vraca podigao bi kredit a ne ovako .


Konferencija - Primenjena zaštita i njeni trendovi Zlatibor, Zlatibor -…\n(uključuje materijal Конференције, troškove kafe pauza, koktel i zajedničku večeru)\n12.000 dinara za učesnike\n10.000 za autore\nZajednički prevoz iz Novog Sada će biti organizovan ukoliko se prijavi dovoljan broj putnika. Smeštaj se može rezervisati preko hotelske službe prodaje. Cene u hotelu Palisad na Zlatiboru su za učesnike Konferencije sa popustom.


elitne jedinice vojske\n– Sramna presuda Elfeti Veseli po kojoj je za najmonstruozniji zločin osuđena minimalnom kaznom, a njen pretpostavljeni Sakib Halilović oslobođen, posljednji je dokaz pristrasnosti Suda BiH i kap koja je prelila čašu i potpuno urušila pravni sistem BiH – navodi se u saopštenju, prenosi Srna.\nUdruženja “Vukovi sa Drine”, “Beli vukovi”, “Garda” Šekovići, “Panteri”, “Veterani Petog odreda” Doboj, “Mando” Ugljevik, “Sokolovi” Lopare i “Peša” Brčko ocjenjuju da se Sud BiH još jednom dokazao da sudi samo Srbima.\n– Činjenica je da je Sud BiH sudio samo Srbima po komandnoj odgovornosti, a ta praksa nije primjenjivana na Bošnjake – ističe se u saopštenju.\nGalić: Postupanje prema migrantima u skladu sa humanitarnim pravom\tVišković od Svjetske banke očekuje podršku za projekte u RS


Položaj Srbije u slučaju nove svetske krize: Manevarski prostor koji stremi nuli - Biznis i Finansije\nHome\tTekstoviB&F Plus\tPoložaj Srbije u slučaju nove svetske krize: Manevarski prostor koji stremi nuli\nSa uništenom i opljačkanom domaćom industrijom bez potencijala za zdrav izvoz, nerazvijenom berzom i izrazito bankocentričnim finansijskim sistemom koji, uz to, usled ogromne prevage stranih banaka čini nacionalnu ekonomiju veoma ranjivom na spoljne šokove, Srbija ima zanemarljiv manevarski prostor da odgovarajuće odreaguje na eventualnu novu svetsku krizu, upozorava Đorđe Đukić, profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu.\nNajave u medijima o izbijanju nove svetske krize, u kojima se mogući „okidači“ gotovo svakodnevno smenjuju i čini se da taj spisak nema kraja, pomalo nalikuje Ezopovoj basni „Dečak i vuk“. Proizvoljne povike na vuka koji svaki čas menja ćošak iza kojeg vreba globalnu ekonomiju, zamagljuju u široj javnosti manje vidljive ali duboke geopolitičke i ekonomske poremećaje koji upozoravaju da bi taj famozni vuk zaista mogao da se pojavi.\nDrugim rečima, oni koji se ozbiljno i odgovorno bave ekonomskim istraživanjima znaju da je nemoguće predvideti šta može biti neposredan povod za izbijanje nove svetske krize. Ali upravo takva istraživanja ukazuju na dugotrajnije anomalije na tržištu, koje odudaraju od normalnih privrednih ciklusa i signaliziraju da svet ponovo naginje ka velikim ekonomskim potresima, kaže Đorđe Đukić, profesor Ekonomskog fakulteta u Beogradu povodom rezultata sopstvenih istraživanja u nedavno objavljenoj knjizi o posledicama prethodne i mogućim generatorima naredne krize. On ističe nekoliko ključnih indikatora „koji su empirijski verifikovani, dokazani i proverljivi“.\nPrvi je sve manja razlika u prinosima kod dugoročnih i kratkoročnih državnih hartija od vrednosti u industrijskim zemljama, zbog nekonvencionalnih monetarnih mera koje su sprovođene kao odgovor na prethodnu krizu. „Ta razlika se smanjuje do nivoa da jednog trenutka može doći čak do izjednačavanja, što samo po sebi govori da tržišni akteri negativno percipiraju budući tok događaja“, objašnjava Đukić i dodaje da na to banke reaguju rigoroznijom kreditnom politikom, što utiče na usporavanje privredne aktivnosti. „Štaviše, nakon izbijanja trgovinskog rata između SAD i Kine, krajem maja ove godine prinos na američke državne obveznice sa rokom dospeća od tri meseca je iznosio 2,36% i bio veći nego kod obveznica sa rokom dospeća od 10 godine, sa prinosom od 2,24%“.\nĐukič ističe kao indikativan i primer evrozone, gde zbog nastavka politike negativnih kamatnih stopa sve veći broj obveznica donosi negativan prinos. Odluka da se podsticaj privrednom rastu nakon prethodne krize usredsredi na monetarno-kreditne mere, svedoči o nemoći da se rešavaju problemi druge prirode, u fiskalnoj politici, u strukturi tržišta rada, u pogledu efekata globalizacije… „Pri tome, ne sme se izgubiti iz vida da je to samo kupovina vremena i da će cenu negativnih kamatnih stopa platiti – i već je plaćaju – štediše. Dugoročno, to ne može ostati bez posledica“, uveren je Đukić, „jer svako seljenje štednje u neproduktivne investicije – kupovina zlata i drugih plemenitih metala, nekretnina, sve ono što se zove ubacivanje keša u trezore banaka ili posebnih institucija, samo govori koliki je stepen neizvesnosti među tržišnim akterima. Toliko gomilanje gotovine predstavlja još jedno potencijalno žarište za izbijanje krize“.\nU isto vreme, najveće korporacije i banke nastavljaju da kupuju svoje akcije, posebno one s druge strane okeana. Nakon što su prethodne godine kompanije u SAD koristile za kupovinu sopstvenih akcija gotovinu proisteklu iz rastućih prihoda po osnovu nižih poreza koje je uvela Trampova administracija, one to nastavljaju da intenzivno čine i ove godine, što govori da na taj način pokušavaju da spreče potencijalno veći pad cena akcija i delom preduprede izbijanje krize. Đukić skreće pažnju i na nagli rast tržišta korporativnih obveznica u industrijskim zemljama tokom prethodne decenije, pri čemu su emitenti uglavnom kompanije sa niskim rejtingom. U situaciji geopolitičkih šokova i usporavanja privrednog rasta u ovoj godini, naš sagovornik ocenjuje kao realnu pretnju da takve kompanije neće moći da servisiraju svoje obaveze prema investitorima, „koji su bežeći od obveznica s niskim prinosom uložili u takve, rizične obveznice“.\n„Bermudski trougao“ trgovinskog rata\nOno što će imati suštinski i dugoročan uticaj na celokupnu geopolitičku i ekonomsku situaciju – i što će se po Đukićevim rečima u velikoj meri odraziti i na Srbiju – jesu sve zaoštreniji odnosi između SAD i Kine, te prelivanje posledica trgovinskog rata na evropsku ekonomiju.\nUkoliko Kina odluči da kao odgovor na američke carine koje su do sada uvedene na kinesku robu, kao i na poteze kojima se eliminiše konkurencija kineskih kompanija njihovim stavljanjem na „crnu listu“ kao u slučaju tehnološkog giganta Huaveja – počne da prodaje američke obveznice, „to će direktno duvati u leđa Trampovim nastojanjima da oslabi dolar, kako bi povećao izvoz i eliminisao spoljnotrgovinski deficit sa Kinom“. Druga, vrlo verovatna posledica takve reakcije Kine bi bila odluka SAD da zaoštri mere koje se odnose na zaštitu intelektualne svojine, a što bi se u velikoj meri odrazilo na kineske kompanije koje su na različite načine koristile rezultate američkih istraživanja, ne plaćajući autorska prava.\nU takvoj situaciji, nastavlja Đukić, za očekivati je da će se Kina okrenuti povećanju izvoza u Evropu, a da će EU dodatno pojačati već prisutne protekcionističke mere kako bi se zaštitila od kineske konkurencije. S druge strane, Evropa je ranjivija na eventualnu novu krizu nego Sjedinjene Države, koje su nakon prethodne krize nadomestile usporenu kreditnu aktivnost banaka izvorima finansiranja na berzi. „To je suptilni mehanizam da se zdravo tkivo jača. Spremnost tržišta kapitala, koje nosi oko 70% realnog biznisa u SAD, da odreaguje na zahteve kompanija, je glavni razlog što je Amerika smanjila stopu nezaposlenosti i ima daleko manji pad produktivnosti nego što je to slučaj u Evropi“.\nOsim toga, dodaje Đukić, američke banke nemaju problema s kapitalom. „One mnogo spremnije dočekuju eventualne buduće udare nego evropske banke, zbog rigoroznosti američke centralne banke koja ih kontroliše da li imaju dovoljno kapitala u slučaju crnog scenarija. Taj scenario postavlja FED, a ne uprave samih banaka koje ne znaju koji će biti parametri tog crnog scenarija. Za razliku od FED-a, koji ne krije da su naučili gorku lekciju iz prethodne krize, nemam utisak da je tako i u Evropi“.\nZabrinjavajuće usporavanje nemačke privrede, recesija italijanske privrede koja predstavlja treću ekonomiju u evrozoni, te nizak ukupan rast realnog BDP-a evrozone od svega 1,8% u celoj 2018. godini i rast od 1,2% za 2019. koji je prognozirala Evropska komisija, takođe su indikatori moguće krize. Đukić napominje da je ovakav model monetarne unije, koju čine ekonomski vrlo heterogene zemlje po svim parametrima – od stanja javnih finansija, preko radne i poreske discipline, do odnosa prema korupciji – izuzetno ranjiv i neodrživ na duži rok.\nObezvlašćen javni interes\nKako bi se to buduće, još oštrije sučeljavanje interesa SAD, Kine i EU u situaciji kada globalna ekonomija već boluje od ozbiljnih simptoma nove krize, moglo odraziti na Srbiju? Ukoliko se dosadašnji scenario nastavi, dobra vest je da bi slabljenjem dolara bio umanjen teret javnog duga koji je još velikim delom nominovan u dolarima, ali tu se spisak potencijalno dobrih vesti za Srbiju uglavnom i završava.\nSa zaoštravanjem protekcionističke politike EU prema kineskim kompanijama, uvećavaće se i pritisak na našu zemlju zbog sve značajnijeg udela kineskih investicija u srpskoj ekonomiji. S druge strane, dalje usporavanje rasta u evrozoni usloviće Srbiju da traži prostor u domaćim investicijama i potrošnji, „ne zato što je to najsrećnije rešenje, već zato što nemamo drugog izbora. Umesto da smo razvijali izvozni sektor, mi smo pljačkaškom privatizacijom toliko uništili domaću industriju da sve sadašnje priče o reindustrijalizaciji u najmanju ruku deluju kao teški cinizam, jer se ovakva privreda više ne može reindustrijalizovati. To su mogle Poljska, Češka, Slovačka, koje nisu uništile sopstvenu industriju. Samo kada imate zdrav priliv deviza po osnovu izvoza roba, a uz njih i usluga, onda možete imati i ekonomiju koja će lakše izdržati buduće udare“, kategoričan je Đukić.\nUz to, domaća privreda je gotovo u potpunosti zavisna od finansijske podrške banaka, koje su u ogromnoj većini u stranom vlasništvu.\n„Neoliberalni ekonomisti su insistrirali da se četiri najveće državne banke ugase, ne razmatrajući uopšte mogućnost da se bar pokuša da se neka od njih ozdravi. Zahvaljujući takvim ’stručnjacima’, dozvolili smo nekontrolisan ulazak stranih banaka i sada imamo ogromnu ranjivost domaće ekonomije na globalne šokove. Ovo što govorim nema nikakve veze sa odbranom starog sistema, niti sa podelama ’za i protiv’ stranih kompanija – to je zamena teza – već sa pitanjem javnog interesa i pripreme nacionalne ekonomije da se odupre budućim šokovima i eventualnoj svetskoj krizi“, ističe Đukić i navodi primer Poljske.\n„Tamošnja centralna banka je imala dugu javnu raspravu pre nego što je donela odluku da smanji udeo stranog kapitala u domaćoj bankarskoj industriji ispod 50%, učeći na primeru globalne finansijske krize i procenjujući koliko je domaća ekonomija ranjiva ako imate jako visok procenat stranog kapitala. Oni su to učinili, očigledno anticipirajući budući tok događaja i na osnovu ozbiljnih analiza“.\nNasuprot tome, centralna banka u Srbiji se bavi posledicama prethodne krize i rešavanjem problema nenaplativih kredita. „Zašto centralna banka treba da pravi strategiju kako će banke rešiti problem nenaplativih kredita, kome to služi? Ako se dobro kontrolišu banke, eksterno i interno, i ustanovljava da li kapitalom akcionari pokrivaju rizike – čemu onda ta strategija? Ukoliko se kontrolom ustanovi da neka banka ima loše plasmane, centralna banka može da naloži da akcionari dokapitalzuju banku, a ako to ne učine biće joj oduzeta dozvola za rad“.\nS druge strane, pomodna i svemoguća teza o „nevidljivoj ruci tržišta“ nijednoj vladi u Srbiji nije bila toliko bliska kada je reč o razvoju berze, osim u onom delu koji je trebalo da posluži interesu „tajkuna“. Cela regulativa je kreirana tako, kaže Đukić, „da berza posluži u jednom trenutku njihovim interesima da vrlo jeftino, preko manipulisanih cena, preuzmu određene kompanije, ali ne zbog strateškog ineteresa da se one unaprede, već da se za malo novca kupi atraktivna lokacija ili prostor“.\nS obzirom da je berza, time, duboko iskompromitovana, sada je teško vratiti njenu suštinsku funkciju – da podstakne rast zdravih domaćih kompanija. „Berza je važna jer omogućava da imate kvalitetne igrače iz finansijskog i nefinansijskog sektora koji su tu ne zato što im stalno treba kapital, nego da mogu da ga pribave ako im on u jednom trenutku zatreba za investicije. Pre svega, da se ponudi opcija da domaći investitori, uključujući i fizička lica, kupe te akcije i da to imamo kao vid štednje gde se mirimo sa nižim prinosom, ali stabilnim na dugi rok“. Ovako, dodaje Đukić, u situaciji izuzetno bankocentričnog tržišta i u uslovima ekstremno niskih kamata na štednju, ulagači nemaju kvalitenu alternativu, pa ili ulaze u kupovinu zlata i nekretnina, ili svoj kapital ulažu van Srbije.\nZbog svih pomenutih okolnosti, manevarski prostor Srbije da na odgovarajući način odreaguje na eventualnu buduću krizu – stremi nuli. Ključni uzroci za to što smo uopšte došli u takvu situaciju su, ističe Đukić, stalna prevaga privatnog nad javnim interesom, nedostatak javne odgovornosti, manjak profesionalnog ingeriteta i vladavina osrednjosti. To je, dodaje, i mnogo bitniji razlog zašto nam najkvalitetniji mladi ljudi odlaze iz zemlje, nego želja da se samo zaradi više.\nČlanak je objavljen u godišnjoj ediciji Finansije TOP 2018/19 časopisa “Biznis & Finansije”


Samir Avdić: Tjerali su me da svjedočim protiv Orića, Tužilaštvo BiH bez komentara - Klix.ba\nSamir Avdić: Tjerali su me da svjedočim protiv Orića, Tužilaštvo BiH bez komentara\n30.12.2015. u 19:12\nSamir Avdić nedavno je u bh. medijima izjavio da je fizički maltretiran i nezakonito pritvoren u Srbiji kako bi svjedočio u slučaju protiv Nasera Orića. Iako je direktno prozvao i Tužilaštvo BiH iz ove institucije nemaju komentar na ove navode.\nAleksandar Vučić, premijer Srbije, nakon hapšenja Nasera Orića i zahtjeva da bude izručen Srbiji, izjavio je da postoje živi svjedoci koji tvrde da su prisustvovali zločinima koje je činio Orić.\nVučić je jasno rekao da se radi o Samiru Avdiću, koji je, prema najavama, trebao biti svjedok u slučaju koji se protiv Orića vodi pred Tužilaštvom BiH.\nSamir Avdić je u najmanju ruku, kontroverzna ličnost.\nIz vremena dok je sarađivao sa srbijanskim Tužilaštvom, Avdića se nastojalo diskreditirati kao psihički oboljelu osobu.\nNo, do pravog zaokreta došlo je prije nekoliko sedmica kada je Avdić iznio tvrdnju da su ga sigurnosne službe Srbije uhapsile u Bosni i Hercegovini, prevezle ga u Srbiju i pet godina držale u pritvoru, kako bi ga natjerale da svjedoči protiv Nasera Orića.\nPrema Avdićevim izjavama, Tužilaštvo Srbije, uključujući Vladimira Vukčevića, tužioca za ratne zločine Republike Srbije, Nebojša Ovanović, tužilac Okružnog tužilaštva u Bijeljini, te tužioci iz Tužilaštva Bosne i Hercegovine, učestvovali su na isti način i istoj pripremi još nekoliko svjedoka, kako bi iznosili laži o Oriću.\nIz Tužilaštva BiH nisu željeli komentarisati da li su u proteklom periodu ostvarivali bilo kakve kontakte sa Samirom Avdićem kao i da li je Avdić svjedok u bilo kojem postupku koje vodi ovo Tužilaštvo.\nIz Tužilaštva BiH nisu željeli komentarisati ni navode Avdića da su tužioci Tužilaštva BiH učestvovali u nelegalnom ispitivanju Avdića i tjeranju da svjedoči protiv Orića.\nOptužbe Samira Avdića nisu željeli komentarisati ni u srbijanskom Tužilaštvu za ratne zločine.\nTužilaštvo BiH Naser Orić hapšenje Aleksandar Vučić\n22.04.2019. u 16:52


Akademija "Radionica" u decembru nastavlja sa seminarima i edukacijom mladih frizera | Extra.ba 2\nU švicarskom Cirihu se priprema velika proslava Dana državnosti - Koncertom Amela Ćurića i Eldina Huseinbegovića, te monodramom „Sve je do nas“ obilježava se 25. novembar\nNastavlja se estradni rat Jelene Karleuše i Bube Korelija - "SVA VRATA U SRBIJI DA MU ZATVORIM JEDNOM SLIKOM"\nISPOVIJEST ANE SEVIĆ O DRAMI KROZ KOJU PROLAZI - Ovo je istina o Darku, njegovoj porodici i stravičnom udesu!\nGlumac Idris Elba je najseksipilniji muškarac na svijetu\nDnevni horoskop za 17. novembar: Blizanci, bićete skloni donošenju pogrešnih odluka - loš period pred vama!\nNISTE IH NI SVJESNI: Ovo su TAJNE moći svakog horoskopskog znaka, a POGLEDAJTE koje su vaše!\nDnevni horoskop za 16. novembar: Ribe, na polju emocija nije baš sve kao što ste željeli - čeka vas burna rasprava!\nOva 3 horoskopska znaka će pronaći pravu ljubav još do kraja godine!\nKo i zašto IZBJEGAVA seks!?\nCentimetri su ipak bitni: Ovakvi muškarci su dokazano bolji u krevetu\nNISU SAMO SELFIJI I OGLEDANJE: Ovo su jasni znaci da se zabavljaš sa NARCISOM!\nAkademija “Radionica” u decembru nastavlja sa seminarima i edukacijom mladih frizera\nFrizerska akademija „Radionica“ jednog od najboljih bh. frizera Elvira Bajrića već 11 godina uspješno djeluje u BiH, organizirajući edukativne seminare i workshop-ove za sve mlade frizere. Akademija je po tom konceptu jedinstvena u našoj zemlji, a do sada je imala priliku ugostiti brojne profesionalce i internacionalne frizere, koji su naše mlade učili najnovijim tehnikama šišanja, farbanja, te im omogućili da se upoznaju sa aktuelnim trendovima u svim segmentima frizerskog rada.\n„Radionica“ će u subotu, 2. decembra ugostiti još jedno poznato ime- Stevu Pavlovića iz Slovenije, internacionalnog frizera koji će u Vogošći održati Look& Learn, te Workshop seminar šišanja kose. Učesnici će dobiti i uvid u posljednje trendove Stevine kolekcije i London Salon Internationala.\n– Frizeri će moći vidjeti nove tehnike i sekcije šišanja, boje koje su u trendu i dobiti podrobnije informacije. Ono što ne budu mogli vidjeti na djelu, moći će saznati u razgovoru sa Stevom. Pojedinci koji budu zainteresirani moći će sa njim šišati svoje modele. Nedavno smo u „Radionici“, tačnije 12. novembra imali Berber seminar, gdje su učesnici učili o šišanju, brijanju, njezi brade i lica, tako da se trudimo da privučemo i edukujemo što više mladih iz ove struke iz cijele BiH, regiona, ali i svijeta- kaže Elvir Bajrić, te dodaje da će njegova „Radionica“ u narednom periodu organizirati i seminare Mister X-a, Predraga Mikija Panjkovića i drugih eminentnih frizerskih imena iz regiona.\nStevo Pavlović je, inače, jedini frizer sa naših prostora koji je nastupio na Alternative Hair Showu, poznatoj svetskoj frizerskoj manifestaciji, na kojoj se svojim avangardnim prezentacijama predstavljaju neki od najboljih frizera u svijetu. Ovaj frizerski spektakl ima humanitarni karakter, a dobrotvorno udruženje Alternative Hair do danas je prikupilo više od 9,5 miliona funti za istraživanje leukemije kod djece. Svake godine dio događaja je i kreativni tim „Tigija“, čiji je Elvir Bajrić licencirani edukator od 2002. godine.\nSljedeći članak 1.međunarodni festival rakija Tuzla 2017: Počela predaja uzoraka za ocijenjivanje\nPrethodni članak Frizeri iz BiH oduševili na Balkanskom festivalu kose\nDnevni horoskop za 17. novembar: Blizanci, bićete skloni donošenju pogrešnih odluka – loš period pred vama!\nRECEPCIONERKA OTKRIVA GADOSTI: Hotel u kom radim je oaza za preljube, svingere i PERVERZIJE…\nDnevni horoskop za 16. novembar: Ribe, na polju emocija nije baš sve kao što ste željeli – čeka vas burna rasprava!


Savjetnik Milorada Dodika otkriva šta se našlo " na stolu" ispred Gabriela Escobara: Ukoliko ne dođe do dogovora, RS bi formirala svoju Vojsku, a on nije zaprijetio!\nSavjetnik Milorada Dodika otkriva šta se našlo ” na stolu” ispred Gabriela Escobara: Ukoliko ne dođe do dogovora, RS bi formirala svoju Vojsku, a on nije zaprijetio!\nEscobar je, kaže Kovačević, upoznat o postupcima koje RS planira da uradi u narednom periodu kako bi zaštitila ustavnu poziciju i vratila ono što joj po Ustavu pripada.\nSavjetnik člana Predsjedništva Bosne i Hercegovine Milorada Dodika, Radovan Kovačević kazao je da su pred RS-om značajni dani i “da je ovo povijesni period u kojem RS ima jasnu, nedvosmilenu namjeru da se bori za svoju poziciju, ustavni položaj i da vrati nadležnosti koje joj po Ustavu pripadaju”.\nRezimirajući značaj sastanka zamjenika pomoćnika državnog tajnika SAD-a Gabriela Eskobarom sa članom Predsjedništva BiH Miloradom Dodikom u Sarajevu, Kovačević je naglasio da je stav RS nepromijenjen i da ostaje pri tome da se stvari u BiH mogu rješavati samo unutarnjim dijalogom, “dok predstavnici bošnjačkog naroda, poput Albanaca na Kosovu očekuju da neko drugi sa strane riješi njihove probleme i ispuni očekivanja”.\nOn je ponovio da je Dodik na sastanku sa Escobarom rekao da će RS poštovati Ustav Bosne i Hercegovine, ali da ne može pristati na faktičko stanje koje je postignuto pravnim nasiljem visokih predstavnika i njihovih grubih intervencija u politički sustav u Bosni i Hercegovini.\nKovačević je dodao i da “RS neće više tolerirati ni pravno nasilje Ustavnog suda BiH koji sa troje stranih sudaca i dvojicom sudaca Bošnjaka konstantno preglasava Srbe i Hrvate”.\n-Ono što je mogao čuti je nepokolebljiv stav Republike Srpske, Ustav ćemo poštovati ali ne i prihvatiti faktičko stanje u BiH postignuto pravnim nasiljem visokih predstavnika, naveo je Kovačević.\n-Dodik je rekao da će RS povući suglasnost koju je nekada, pod velikim pritiskom, dala za formiranje Oružanih snaga BiH, ali i da je spreman da dozvoli jedan vremenski period za razgovore u pokušaju da se dođe do rješenja koje bi moglo biti prihvatljivo za sve. Ukoliko ne bi došlo do dogovora, RS bi formirala svoju Vojsku. O svim drugi stvarima, fiskalnom sustavu i pravosuđu, ići ćemo u Narodnu skupštinu i veoma jasno završiti procedure, rekao je Kovačević za Sputnjik.\nOn je naveo da nema govora o razumijevanju Escobara za sve stavove RS, ali je činjenica da su oni potpuno pogrešno bili informirani te da se poslije jasno izrečenih stavova Milorada Dodika, situacija se polako mijenja.\nPrema njegovim riječima, Escobar na sastanku sa Dodikom nije prijetio sankcijama, nego je fokus stavio na ekonomske inicijative i mir u regiji.\nEscobar, kaže Kovačević, nije nastupio ni sa kakvom grubošću, a priča o sankcijama koja je pratila njegove javne nastupe nije se našla na stolu.


SportDC - Vesti - Premijer liga BiH - Sarajevo pokleklo u Vrapčićima: Pobjeda Veleža u derbiju kola!\nČetvrtak, 06.05.2021 01:06\n12.04.2021 A. Đulović\nPosljednja utakmica 25. kola Premijer lige BiH odigrana je u mostarskim Vrapčićima. U duelu koji je po tradiciji nosio epitet derbija Bosne i Hercegovine, sastali su se stari rivali Velež i Sarajevo. No, ovoga puta epitet derbija nije ležao samo u dugogodišnjoj tradiciji međusobnih duela ova dva kluba. Ekipa Veleža koja je u borbi za mjesta koja vode na EVRO-scenu ugostila je lidera tabele, pa je ova utakmica bez sumnje okarakterisana kao derbi kola. Rođeni su nakon prošlog kola i prosuta dva boda u posljednjim sekundama protiv Olimpika, morali na svom terenu da jure pobjedu, dok je Sarajevo vrebalo šansu za novu pobjedu i učvršćivanje na prvom mjestu.\nTrener domaćih Feđa Dudić počeo je meč u očekivanom sastavu i ustaljenom Veležovom sistemu 4-2-3-1, dok je Vinko Marinović u prvu postavu uvrstio i Handžića i Mešanovića, dva napadača koji obično nisu bili zajedno na terenu jer su konkurisali za istu poziciju u samom vrhu napada. Formacijski je tako ekipa Sarajeva bila posložena u sistem 4-4-1-1.\nVeć u 9. minutu odlična prilika za Velež. Mostarci su napravili pritisak na zadnju liniju Sarajeva, stoper gostiju Miličević je prisiljen na loše dodavanje pa lopta dolazi do Vehabovića, koji iz odlične pozicije, sa ruba šesnaesterca šutira malo pored stative. Samir Radovac je u 14. min. izborio prekršaj za Velež iz dobre pozicije. Šutirao je Vehabović jako dobro, a Kovačević je fantastičnom paradom poslao loptu u korner. Nakon kornera još jedna prilika za Velež, šutira Hasanović, ali lopta odlazi malo iznad prečke. Velikom pritisku domaćih svjedoče i čak tri žuta kartona za Sarajevo do 17. minute. Prva prilika za goste došla je tek u 30. min. Milanović je iz slobodnog udarca sa 30-ak metara od gola lijepo centrirao u peterac gdje se nalazio potpuno sam Dupovac, ali kapiten Sarajeva nije uspio najbolje da zahvati loptu glavom, pa je ona otišla pored gola. Minut kasnije lijepo je iz daljine šutirao Mešanović, no i njegov šut je išao izvan okvira gola. Terenska inicijativa domaćih konačno je urodila plodom u 40. minutu. "Akademac" i bivši igrač FK Sarajeva Nemanja Anđušić napravio je jedan lijep dribling na 18 metara od gola, šutirao, a u pokušaju da je izblokira, Miličević je skrenuo loptu, koja tako vara Kovačevića i završava u mreži. Velež je sasvim zasluženo poveo sa 1-0. Do kraja poluvremena nije bilo uzbuđenja, pa se s tim rezultatom otišlo na odmor.\nU drugom pluvremena uloge su obrnute - Sarajevo pravi pritisak i kontroliše igru, dok se Velež najviše fokusira na odbranu. Golman Veleža Bogdanović bio je jako zaposlen u prvih 5 minuta nastavka. Intervenisao je nekoliko puta iako nije bilo veće opasnosti za Veležov gol. U 56. minuti još jedan dobar šut Vehabovića iz slobodnog udarca, a ovoga puta Kovačević sigurno hvata tu loptu. Sarajevo je imalo veći posjed lopte, ali nisu kreirali ozbiljnije prilike, pa je Marinović pokušao da nešto promjeni na tom planu uvođenjem kreativca Sušića u 57. minuti. Devet minuta kasnije, ništa ozbiljnije se nije dešavalo na terenu, a u ekipi Sarajeva je umjesto zadnjeg veznog Adukora ušao napadač Velkoski, pa je slijedila potpuna inicijativa bordo tima. Prva velika prilika za Sarajevo došla je u 68. min, igrač Sarajeva koji je trenutno u najboljoj formi u svojoj ekipi, Matias Fanimo, odapeo je jedan "projektil", koji iz samih rašlji brani Bogdanović. Sjajna prilika za Sarajevo i u 71. min, kada je Oremuš centrirao sa desne strane, a glavom pored gola šutira Mešanović. Velež je "odgovorio" 4 minute kasnije, kada je šutirao ponovno Hasanović, ali i ovo je otišlo pored gola. U nastavku pritisak gostima donosi veliki proj prekida, prvenstveno kornera, ali bez izglednijih šansi za gol. Danas sjajni Bogdanović je gospodario svojim šenaestercom, i bez problema kupio sve pokušaje ubačaja igrača Sarajeva. Potvrdio je to i u 89. minutu kada je Sušić iskosa šutirao sa desetak metara u bliži ugao. Veležov golman je ponovno bio siguran i bez problema uhvatio loptu. Isti ishod i u drugom minutu sudijske nadoknade. Velkoski je šutirao slabo sa 10-ak metara, pravo u ruke Bogdanovića. Do kraja i pored velikih napora gostiju, i 6 minuta nadoknade, nije bilo promjene rezultata.\nVelež je stigao do pobjede zahvaljujući odlično odigranom prvom poluvremenu, koje su uspjeli krunisati pogotkom. Velika inicijativa Sarajeva u drugom dijelu utakmice, ponovno je otkrila nejveću boljku ekipe sa Koševa u proljetnom dijelu prvenstva, a to je realizacija. Lider Premijer lige u ovoj godini jednostavno teško kreira velike prilike i ne postiže dovoljan broj golova. U takvim uslovima, te kada imate motivisanu i kvalitetnu ekipu protiv sebe, što je svakako danas bio Velež, teško je očekivati pozitivan rezultat.\nFK Velež Mostar - FK Sarajevo 1-0 (1-0) (Miličević 40' AG)\nVelež: Bogdanović - Ovčina, Cheshmedziev, Zeljković, Ferreyra - Hasanović, Radovac - Anđušić, Brandao, Vehabović - Georgijević.\nŽuti kartoni: Hasanović 29', Ovčina 94'.\nSarajevo: Kovačević - Miličević, Dupovac, Oremuš, Pidro - Adukor, Pejović, Milanović, Fanimo - Mešanović, Handžić.\nŽuti kartoni: Handžić 12', Oremuš 14', Adukor 17', Dupovac 56', Pejović 75'.\nPremijer liga BiH Muškarci m:tel Premijer liga BiH Velež Sarajevo Bosna i Hercegovina Hercegovačko-neretvanski kanton Mostar\nNavijači Želje uzeli transparent pristalica Sarajeva\nSarajevo traži trijumf protiv Želje\nŽeljo odbio Sarajevo\nSarajevo bod u Mostaru\nNakon ovjere premireligaškog statusa, Bosna ide po...\nOdlično izdanje rukometaša BiH, ali Njemačka ipak prejaka\nHiljade navijača ispred Old Traforda: Glejzeri odlazite!\nJedna riječ o suđenju\nVlado Jagodić: Neka se upitaju svi zašto igrači plaču u svlačionici?


Priprema za izlozbu. (-za pocetnike-)\nNaslov: Priprema za izlozbu. (-za pocetnike-) Čet Avg 09, 2007 6:49 pm\nNeki su poceli samo kao posmatraci, neko slucajno a neko namerno - znaci odlazili su na izlozbe kao posetioci. Tu su videli rase koje su izlagane, posmatrali razne nacine izlaganja (u zavisnosti od rase) - videli mnogo razlicitosti u rasama, nacinima izlaganja, ponasanju pasa, ponasanju vlasnika i jos mnogo drugih lepih a nazalost i ruznih stvari. Tu se posetiocu ukaze prilika i da upozna neke od izlagaca, da postavi par pitanja o rasi ... pa neretko nakon toga taj posetilac (posmatrac) i sam dodje na ideju da kupi izlozbeni primerak psa i sam pocne da izlaze.\nIma onih koji su na svoju prvu izlozbu otisli upravo kao izlagaci - pa tako 'na bojnom polju' upoznaju sve ono sto bi trebalo da poznaju da bi mogli da kazu da su 'izlagac' - u stvari tek kada tako dodju u ring - shvate kako nista ne znaju i koliko u svemu tome ima 'sve ima svoje zasto i zato'.\nDa biste mogli da idete na izlozbu kao IZLAGACH - treba da imate psa (pse) sa rodovnikom, potvrdom da je pas zdrav i da u neku ruku budete upoznati sa osnovnim pravilima izlaganja.\nPriprema psa za izlozbu :\nU ring cete uvoditi psa, znaci vas pas treba da bude naviknut na povodac i ogrlicu, da ide uz vas, da ne skida ogrlicu, da se ne trza. Psa na povodac i ogrlicu ucite takodje od malena - stavljate mu ogrlicu, verovatno ce na pocetku biti valjanja, cheshanja, pokusaja da se skine to strano telo s vrata, no vremenom ce shtenac da se navikne na to. Nemojte drzati stalno ogrlicu na vratu vaseg psa (ukoliko bas nije neophodno), posebno metalnu, jer ona cesto osteti dlaku - ako bas treba da drzite ogrlicu, uzmite neku ogrlicu od prirodnog materijala, mekanu.\nSa povodcem je slicno, kad se pas navikne na ogrlicu, jednostavno uzmete kraci kanap i vezete psu oko vrata da on to onako sam nosi/vuche po stanu (dvoristu). Na pocetku ce ga sve to iritirati, hvatace to uze, vuci ga tamo amo, no brzo ce to prestati da ga iritira i to ce prihvatiti kao normalno.\nTek onda mozete da predjete na pocetnu vezbu vodjenja na povodcu. Te vezbe na pocetku izvodite u zatvorenom prostoru uz nesto hrane ili igracku kao mamac - nemojte da se natezete sa psom, da ga stavite u situaciju da trza ili slicno, jednostavno psa namamite da ide gde vi hocete, uz lepe reci i naravno pohvalu kada to uradi. Nemojte ocekivati da ce pas odmah da ide pored vas kao da je godinama vezbao, za sve to treba vremena, strpljenja i mnogooooooooo ljubavi.\n*Pregled zubala - sudija ce pod obavezno pregledati zubalo vasem psu, nebitno u kojem razredu bio prijavljen. To treba da ucite psa od malena, lagano, sve po malo.\nRadite to lagano, mazite psa, pa prvo ga ucite da mu samo dirate njusku i pomalo dizete usnice, da pogledate zube sa strane. Kada pas prestane da reaguje, tj kada vidite da takav pristup pas prihvata kao normalan, krenite dalje - a to je da mu prvo podignete usnice s prednje strane kako biste videli prednji deo zubala i zagriz - a onda podizite usne dalje, malkice okrecuci glavu psa u stranu radi boljeg pregleda (ne previse). Kada vidite da je pas i taj deo savladao tako da to prihvata kao normalno, lagano mu otvorite vilicu, s dva prsta lagano pritisnite jezik, da bi sudija mogao da vidi unutrasnjost zubala. Dobro pazite da psu prilikom navikavanja na pregled zubala ne pritisnete nosnice, pa da ne moze da dishe - ako mu pritisnete nosnice, pas ce se otimati makar i vec bio naviknut na pregled zubala.\nOBAVEZNO nakon toga pomilujte psa i kazite mu par finih reci, tj pohvalite ga.\nPre pregleda zubala u ringu - psu naredite da sedne, a vi zakoracite preko psa (tj 'najashite') i tako pokazujte zubalo psu ili tako drzite psa dok sudija sam pregleda zubalo. Tako cete najlakse da kontroliste psa da ne dodje do neke nezeljene situacije (ujedanja, otimanja, skidanja ogrlice i slicno), jer ne zaboravite da svaka agresivnost psa prema coveku ili coveka prema psu dobija disfalifikaciju - bar je tako na svakoj iole normalnoj izlozbi.\nOvo 'najahivanje' je dobra metoda za vece rase, dok sa malim rasama treba da upotrebimo ruke,tj da drzimo psa rukom na stalku (ako se pas izlaze na stalku) ili na podijumu.\n*Pregled testisa - to je isto nesto sto muski predstavnici treba da prodju ukoliko se pojave u ringu. Na taj dodir takodje treba da naviknete psa ranije, slicno kao kod pregleda zubala, znaci polako milujete psa od vrata preko trbuha i slabina do zadnjeg dela, blago predjete rukom preko testisa i spustate ruku niz slabinu. To je nesto sto ne smete da radite brzo, grubo, i neocekivano, jer vecina muzjaka ce onda da reaguje burno. Kada sudija zatrazi da pregleda testise psa, jednom rukom drizte psa za povodac-ogrlicu, da drugom ispod stomaka. Neke sudije traze da psa podignete na zadnje noge i tako pregledaju testise, no to je moguce samo kod kratkodlakih primeraka, ali svaki iole ozbiljan sudija ce traziti da rukom pregleda testise, jer je nedostatak testisa mana za diskvalifikaciju.\nTo je takodje nesto sto psa treba da ucite od malena. Da se ne trza na dodir, jednostavno da navikne da mu se nista ruzno nece dogoditi ako ga dodirujete. Vremenom, zamolite nekoga od ukucana ili prijatelja da to cini, tako ce pas da navikne da ne reaguje burno na tudje dodire. Ukoliko vasa rasa spada u rase koje imaju jak zastitnicki, cuvarski nagon, nemojte da vaseg psa dira neko bez vaseg prisustva.\nNeka pas navikne na prisustvo drugih pasa - to takodje treba da radite mnogo pre nego sto se pojavite na izlozbi. Zamolite prijatelje koji imaju pse da se nadjete na nekom neutralnom terenu, ali morate biti oprezni da psa - posebno dok je jos stene, ne pustate sa drugim dominantim rasama, to moze da dovede do toga da drugi (obicno) veci pas preplasi vaseg stenca i da mu ta trauma ostane dugo u secanju, sto ce se svakako pokazati na izlozbi gde ce biti veliki broj pasa. Najbolje vam je da nadjete neko stene iste ili priblizne dobi, po mogucnosti suprotnog pola, ili ako je pas stariji, da to bude neka mirna rasa, navikao da se stenci igraju s njim.\nAli ako je vas pas takvog temparamenta da uvijek obraca paznju na druge pse, jednostavno se potrudite da mu paznju skrenete na nesto drugo, na vas, na vodica, na igracku, ..... Ali,kao resenje mozete i da koristite kavez za psa dok cekate vas red na sudjenje.\n*Pas treba da stane u stav kako bi sudija bio u stanju da oceni vaseg psa. U zavisnosti koju rasu izlazete, treba da ste upoznati s tim na koji nacin se radi prezetacija vase rase. Neke rase se postavljaju same u stav - znaci slobodan, obicno uz neki predmet kao marker, neke rase se postavljaju tako da ih vodic postavi i onda tako stoje, neke rase postavi vodic i drzi (glavu, bradu, rep ...),a neke rase se postavljaju na stalke (male rase).\nNemojte da se iznenadite ako vas pas na svojoj prvoj izlozbi bude van sebe, ne bude hteo da stane, ne dozvoli pregled zubala i slicno - cak i ako je sve to s vama pre izlozbe (kod kuce) radio besprekorno. Sve je to za njega novo, i nemojte da budete ljuti na svog psa, umirite ga, neka oseti da ima vasu podrsku- verovatno ce na sledecoj izlozbi biti bolje, dok se malo navikne i shvati da to nije nista strano ni strasno.\n-Pas za izlozbu treba da bude uredan i cist.\nZnaci, pas se na izlozbi treba pokazati u punom svetlu. Ukoliko je vas pas kradkodlaki, iscetkajte ga, obrisite krpom neka se svaki mishic ocrtava. Ukoliko imate psa koji ima podlaku, ischetkajte poddlaku, a dlaku ocheshljate cheshagijom, pa cetkom i na kraju sredite krpom. Ukoliko imate psa kojeg treba trimovati, firizirati, treba da ste upoznati s nacinom na koji se to radi, i pripremiti psa pre izlozbe. Stalak za sredjivanje, i rekviziti koji idu uz to (fenovi za sushenje, mashinice, trimeri, cesljevi, vikleri, razni spray-ovi i slicno su neizostavni deo pribora vlasnika tih vrsta pasa)\n--Prijavljivanje psa za izlozbu :\nPrijaviti psa za izlozbu treba obaviti u roku koji je dat, da bi organizator upisao ime vaseg psa u katalog koji se obicno stampa nekoliko dana pred izlozbu.\nPrijavu mozete da pronadjete kod nekog od odgajivaca, u kinoloskom drustvu, na nekoj od izlozbi, u novinama, na internetu.\ndanas su ostali svi ti nacini prijavljivanja s tim sto je dodat jos jedan, vrlo efikasan nacin prijavljivanja - a to je internet.\n-velicinu (mali, srednji, veliki)\n-ime i adresu odgajivaca\n--Priprema za polazak na izlozbu :\nRodovnik, radnu knjizicu i zdravstveni karton nemojte da zaboravite kada krecete na izlozbu.\nOstalo sto obavezno ide uz psa je njegova posuda za vodu, kavez (ako ga imate,a dobro bi bilo da ga nabavite jer cete tako lakse da kontrolisete psa a ujedno i da sprecite pristup nepoznatim licima i drugim psima ka vasem psu), nesto hrane, cebe, i poneka igracka da bi pas imao na sta da obraca paznju. Vi mozete da ponesete za sebe stolicu na rasklapanje da mozete da sednete (jer na vecini nasih izlozbi tako nesto nije obezbedjeno), i ukoliko znate da na tom terenu nema hladovine, da ponesete suncobran - lakse cete podnositi vremenske (ne)pogode i vi i vas pas.\nDovoljna kolicina vode za psa i vas se podrazumeva - iako na vecini izlozbi ima osiguran pristup tekucoj vodi.\nOrganizujte se tako da vam ostane dovoljno vremena za putovanje, nekoliko usputnih stajanja (ako je izlozba par casova voznje ili duze), imajte na umu vreme koje ce vam trebati da pronadjete parking, da izvedete psa da se olaksha pre ulaska u izlozbeni prostor i vreme koje ce vam trebati da uzmete izlagacku prijavu (ukoliko organizator nije prijavu vec raspodelio po ringovima), da utvrdite gde je vas izlagacki ring, da pronadjete mesto gde cete se smestiti i napokon - mesto da se smestite. Obicno uz pomagaca, to sve ide lakse. Ukoliko imate psa koga treba sredjivati -fenirati-viklerati pre izlozbe (dugodlake rase pasa) - razlog vise da dodjete ranije da biste pronasli odgovoarajuce mesto jer vam je potreban prikljucak struje.\nZnaci - mislite na vrijeme !\nKada se smestite, raspitajte se u ringu kada je na redu za sudjenje vasa rasa (na nekim izlozbama je to napisano na ogalsnoj tabli pored ringa, ako se sudija drzi redosleda).\nIzlagacki broj stavite na vidno mesto na majici ili rukavu.\n--Ulazak u ring :\nSam ulazak u ring ce uslediti nakon sto vas sudija (ili sekretar ringa, stazista u ringu) prozove po kataloskom broju.\nSvaki sudija koji postuje kinoloski sudijski bon ton - ce vas pozdraviti i pre pocetka ocenjivanja psa vam pruziti ruku i upitati vas koliko je star pas.\nSledi pregled zubala, testisa, stavljanje psa u stav, hodanje/trcanje u krug, paralelno ili kako vec to sudija zahteva i pisanje ocenske liste.\nSve vreme dok ste u ringu, trudite se da budete sto mirniji i sto prisebniji jer i pas osjeti vasu nervozu cak i ako se svim silama potrudite da je drzite u sebi. Ako ima vise pasa u vasem razredu, dok sudija ostalim psima pregleda zubala i testise, vi vaseg psa postavite u hlad (ako je izlozba na otvorenom), budite pored njega, i podrzavajte ga tiho mu tepajuci (da mu date samopozudanje, posebno ako mu je to prva izlozba).\nNeretko nam se desi da smo nezadovoljni sudijskom ocenom, ali i mi treba da postujemo izlagacki bon ton i da se sudiji zahvalimo. Ako nismo zadovoljni sudjenjem i mislimo da smo osteceni, obicno ima zalbena komisija, ali obicno zalbena komisija ima samo na papiru, a u praksi ne, pa je onda najbolje resenje da jednostavno vise ne izlazete psa kod sudije kod kojeg niste zaodovljni sudjenjem. To je nabezbolniji nacin za vas kao izlagaca/odgajivaca da bojkotujete ne fer sudjenje na izlozbi.\n~ text kopiran,ali i malo izmenjen sa http://www.balkankinology.net ~


Informisanje - Page 313 of 321 - Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare | Fond za humanitarno pravo/Humanitarian Law Center/Fondi për të Drejtën Humanitare\nFond za humanitarno pravo (FHP) najoštrije protestuje zbog naopravdanog odlaganja suđenja Flori Brovini i njenog daljeg zadržavanja u pritvoru. Na današnjem pretresu nisu se pojavili predsednik Sudskog veća, sudija Marina Milanović i član veća, sudija Dragoljub Zdravković, oboje sa Kosova. Branioci Flore Brovine zatražili su njihove izuzeće zbog opstrukcije rada sudskih organa i pristrasnosti.\nSuđenje Brovini 12. okotobra\nSuđenje albanskoj lekarki i pesnikinji Flori Brovini održaće se 12. oktobra pred Okružnim sudom u Nišu.\nBrovina je prvobitnom presudom tog suda u decembru prošle godine osuđena na 12 godina zatvora zbog udruživanja radi neprijateljske delatnosti u vezi sa krivičnim delom terorizma.\nRepresija prema političkim neistomišljenicima u Srbiji\nVlasti u Srbiji i SR Jugoslaviji pojačale su, posle raspisivanja predsedničkih i saveznih izbora, nasilno ponašanje prema političkim neistomišljenicima ugrožavajući osnovna prava i slobode građana. Izborna kampanja u Srbiji odvija se u uslovima svakodnevnog hapšenja aktivista Otpora, nevladinih organizacija i članova opozicionih partija.\nFond za humanitarno pravo smatra da u ovom trenutku u Srbiji nema uslova da se kosovskim Albancima, Ljuanu i Bekimu Mazreku, optuženim za najteže zločine protiv civila, sudi na pošten način. Oni su proglašeni krivim za zločin u Klečki još u avgustu 1998. godine, kada su bili primorani da pred kamerama RTS-a izjave da su učestvovali u otmici, ubijanju i spaljivanju tela orahovačkih Srba i silovanju devojčice.\nFond za humanitarno pravo uputio je zahtev načelniku Odeljenja za kontrolu zakonitosti u radu SUP-a Beograd Miroslavu Miloševiću da u što kraćem roku istraži incident u kojem je policajac Dragoslav Krsmanović maltretirao Rehada Ilijazija (1984) samo zato što je po nacionalnosti Goranac.\nAlbancima iz “Uroševačke grupe” dostavljena presuda tek nakon dve i po godine od izricanja\nČetvorici Albanaca iz “Uroševačke grupe” sud je dostavio presude za terorizam čak dve i po godine nakon izricanja pred Okružnim sudom u Prištini. Takvim postupanjem, sud je uskratio pravo na odbranu okrivljenima koji se nalaze u nezakonitom pritvoru od juna 1998. godine. Njihovi branioci, među kojima i advokati Fonda za humanitarno pravo, tek sada mogu da podnesu žalbu na presudu Vrhovnom sudu Srbije.\nNataša Kandić je rođena 1946. godine. Diplomirala je sociologiju 1972. godine. Zajedno sa Srđom Popovićem, Ivanom Jankovićem, Vesnom Pešić i Svetlanom Slapšak 1990. objavljuje knjigu “Kosovski čvor” u kojoj na istraživački i dokumentovan način pokazuju da su navodi zvanične srpske politike o ugroženosti Srba na Kosovu neosnovani. Inicijator je mnogih antiratnih akcija. Osnivač je i izvršni direktor Fonda za humanitarno pravo. Nagrade: Human Rights Watch (1993), US and EU Democracy and Civil Society (1998), Martin Ennals (1999), Komitet pravnika za ljudska prava (1999), NED Democracy (2000), Geuzepenning (2000), Roger E. Joseph (2000).


Radovanovo pravo lice | Izbor iz štampe | DW | 31.07.2008\nTema broj jedan nemačke štampe je privremena pobeda pušača u malim barovima, izručenje Karadžića u Hag i cenzura interneta u Kini za strane novinare.\nIdentitet iza kojeg se godinama skrivao Radovan Karadžić - Dragan David Dabić\nNakon tužbe koju su vlasnici barova u Nemačkoj – ili tačnije „kafanica na ćošku“ uputili Saveznom Ustavnom sudu – juče je izrečena presuda prema kojoj je zabrana pušenja u Baden Virtembergu i Berlinu – protivustavna.\nZaštiti pušače i nepušače od pasivnog pušenja\nSudije su došle do zaključka da je zabrana pušenja nezakonita, jer je povredila ustavom garantovanu slobodu poslovanja. Komentator Frankfurter Algemajne Cajtunga, međutim, smatra da je reč o prolaznoj pobedi. Ova presuda ne znači trijumf za pušače. To je pobeda vlasnika malih lokala. Sudije Ustavnog suda su izričući ovu presudu pre svega imali na umu zaštitu pušača i nepušača od pasivnog pušenja. Savezne zemlje u svom zakonodavstvu do kraja 2009. moraju postaviti nova pravila.\nKako bi zaštitili opstanak malih gostionica, sudije su pribegle izuzetku od zabrane pušenja. Prema novim odredbama pušenje će biti dozvoljeno u barovima koji su manji od 75 metara kvadratnih i ne poseduju odvojenu prostoriju u kojoj bi se moglo pušiti. U ove lokale zabranjen je ulaz mlađima od 18 godina.\nMOK kineski uhapšenik\nKina nije održala obećanje dato Međunarodnom olimpijskom komitetu, jer cenzuriše pristup internetu stranim novinarima.\nU Zidojče cajtungu čitamo „Međunarodni olimpijski komitet prihvata kinesku cenzuru interneta.“ Frankfurter Algemajne Cajtungu piše: „Kada je predsednik Olimpijskog komiteta Žak Roage sredinom jula najavio da internet u Kini više neće biti cenzurisan, Žil Maten se samo nasmejao. To što je Međunarodni Olimpijski komitet prihvatio da strani novinari budu izuzeti od cenzure, za holandskog evropskog parlamentarca bilo je potpuno neprihvatljivo. “Olimpijski komitet je tako i sam postao kineski uhapšenik.“\nPre tri nedelje Maten je bio u Kini i kontaktirao jednog od boraca za građanska prava koji se bori protiv side, dok kineska vlada tvrdi da side u Kini nema. Već nakon prve razmene mejlova, tog čoveka su pozvali i rekli mu da se ne sme sresti sa mnom“, objašnjava Maten. Bilo je jasno kao na dlanu, da se poruke kontrolišu.“ Strani novinari koji su stigli u Kinu, u pres centru su konstatovali da je pristup brojnim stranicama interneta blokiran. Između ostalih Amnesti internešenel, Dojče Vele, i dnevni listovi iz Hongkonga i Tajvana su nedosptupni. Kina svoju cenzuru brani tako što ukazuje na to da i druge zemlje ne dozvoljavaju pristup „nezdravim sadržajima“ na internetu. Činjenica je da i u Nemačkoj blokiraju određene sadržaje. Ako na primer u pretraživaču Gugl ukucate ime poznatog neonaciste Garija Lauka, susrešćete se sa objašnjenjem: „Iz pravnih razloga ova stranica je otklonjena“.\nOkončana beogradska balada\nŠpigel u onlajn izdanju donosi snimke sletanja helikoptera i konvoj specijalnih vozila prilikom dolaska Radovana Karadžića u Hag, kao i snimke nasilja na beogradskim ulicama uoči izručenja.\nBulevarski Bild uz naslov „Najzad je pokazao svoje pravo lice“ piše da Karadžić nije hteo sa bradom pred sudije. Na najnovijim fotografijama obrijani Karadžić se osmehuje i deluje opušteno. Gotovo svi nemački listovi izveštavaju o izručenju bivšeg predsednika Republike Srpske Radovana Karadžića, koji je u sredu ujutru specijalnim avionom iz Beograda stigao u pritvorsku jedinicu Haškog suda u Sheveningenu.\nZidojče Cajtung na prvoj strani beleži: „Time je balada u Beogradu okončala pokušaje Karadžićevih advokata da odlože izručivanje. Pošto najavljena žalba nije blagovremeno stigla, Ministarstvo pravde u Beogradu dozvolilo je izručenje Karadžića, koji u četvrtak prvi put treba da se pojavi pred sudom i izjasni o krivici po 11 tačaka optužnice, između ostalog i za genocid.\nTrajni link https://p.dw.com/p/EngL


Reforma sistema socijalne i dječje zaštite | UNDP u Crnoj Gori\nReforma sistema socijalne i dječje zaštite: Unapređenje socijalne inkluzije\nRadionica za proizvodnju suvenira u okviru socijalnih servisa za osobe sa invaliditetom u Nikšiću. Foto: UNDP Crna Gora/MEDIABOX, Miloš Vujović\nJačanje socijalne inkluzije marginalizovanih grupa u crnogorskom društvu je prepoznato kao jedan od prioriteta na evropskom putu zemlje. Da bi podržao ove napore, UNDP se udružio sa različitim vladinim ministarstvima i organima, lokalnim vlastima, međunarodnim organizacijama i organizacijama civilnog društva da bi razvili zajednički projekat „Unapređenje socijalne inkluzije“.\nOpšti cilj – ranjivim, socijalno isključenim grupama olakšati pristup sveobuhvatnim, inkluzivnim i održivim servisima u okviru njihovih porodica i lokalnih zajednica.\nPoseban cilj – Izgraditi i ojačati institucionalne mehanizme i kapacitete koji će omogućiti razvoj socijalnih servisa u okviru lokalne zajednice koji odgovaraju na potrebe marginalizovanih grupa doprinoseći njihovoj socijalnoj inkluziji i kvalitetu života.\nGlavna dostignuća projekta mogu se svrstati u 4 kategorije:\n1. Izgradnja kapaciteta na centralnom nivou za planiranje, delegiranje i upravljanje decentralizacijom socijalnih servisa:\n- Sprovedena procjena potreba postojećih socijalnih servisa u tri pilot opštine (Bar, Nikšić, Bijelo Polje), mapiranje socijalnih usluga u cijeloj zemlji, kao i institucionalna, pravna i organizaciona analiza u svrhu formiranja novog mehanizma razvoja socijalnih servisa u lokalnoj zajednici. Pružen je doprinos procesu stvaranja novog Zakona o socijalnoj i dječjoj zaštiti i odgovarajućih podzakonskih akata i nacrta strukture novog odjeljenja za razvoj socijalnih servisa u okviru Ministarstva rada i socijalnog staranja;\n2. Decentralizacija i unapređenje novih i postojećih socijalnih servisa:\n- Procedure i kriterijumi finansijske podrške pružaocima servisa definisane su i pretvorene u „pilot“ projekte u 9 opština (sprovedena 3 restriktivna konkursa za finansijsku podršku socijalnim servisima u okviru lokalnih zajednica u ukupnom iznosu od 746,717 eura: u prvom krugu je podržano 12 socijalnih servisa u 3 pilot opštine, 17 socijalnih servisa u 6 pilot opština u drugom krugu, kao i 23 socijalna servisa u 9 pilot opština u trećem krugu; Prva faza podrške socijalnim servisima zabilježila je 781 korisnika 12 socijalnih servisa, u drugoj fazi je zabilježeno 1,452 korisnika 17 socijalnih servisa, dok je u trećoj fazi zabilježeno 1,953 korisnika 23 socijalna servisa. Takođe, mapiranje socijalnih servisa u Crnoj Gori zabilježilo je 8,539 korisnika, od kojih je 17% korisnika usluga predviđenih ovih projektom; 60 osoba je zaposleno preko podržanih socijalnih servisa, od kojih su 14 osobe sa invaliditetom. Razvijen je i internet portal po mjeri korisnika za razmjenu iskustava među pružaocima servisa, praktičnih znanja, najboljih praksi i smjernica za uspostavljanje servisa.\n3. Izgradnja kapaciteta pružalaca socijalnih servisa na lokalnom nivou:\n- Organizovani treninzi za aktere na lokalnom nivou u oblasti planiranja, projektovanja, pružanja i održivosti socijalnih servisa (organizovano 19 radionica/seminara sa 415 učesnika); Organizovane obuke u oblasti komunikacija za pružaoce socijalnih servisa u 9 opština i sprovedena 51 individualna konsultacija sa njima; Organizovana studijska posjeta Srbiji za 24 predstavnika pružalaca socijalnih servisa, Centra za socijalni rad, lokalne samouprave i Zajednice opština; Organizovana prva regionalna konferencija „Starenje i starost – Kvalitet života“ za 133 učesnika; Organizovane 3 nacionalne konferencije za više od 120 učesnika na temu decentralizacije i nacrta lokalnog plana za razvoj socijalnih servisa.\n4. Lokalni plan za razvoj socijalnih servisa:\n- Zajedno sa Zajednicom opština napravljen je, i distribuiran svim opštinama, Priručnik za jedinstvene procedure za izradu, donošenje i sprovođenje lokalnih planova za razvoj socijalnih servisa; Podržana je izrada opštinskih lokalnih planova za razvoj socijalnih servisa u 15 opština (lokalni parlament je usvojio 6 planova; proces planiranja je u toku u 9 opština).\nEU (IPA 2010)\nDecembar 2013 € 436,929\nTel. +382 20 22 85 44\nMinistarstvo rada i socijalnog staranja, Ministarstvo prosvjete, UNICEF, Opštine, Centar za socijalni rad, lokalni Zavodi za zapošljavanje, lokalne Organizacije Crvenog krsta, lokalne javne institucije, organizacije civilnog društva\nNalazi i preporuke za razvoj socijalnih servisa u lokalnoj zajednici 2011. godine\nENG rezime (359.7 kB)\nMNE rezime (368.0 kB)\nCjelokupan izvještaj MNE (936.5 kB)


Rusija započela serijsku proizvodnju PVO sistema S-500 | Forum Krstarice\n26.04.2022. u 10:15 - Rusija započela serijsku proizvodnju PVO sistema S-500\nRusija započela serijsku proizvodnju najnovijeg PVO sistema S-500, poznatijeg kao "Prometej."\n"Započela je serijska proizvodnja najnovijeg PVO sistema S-500", izjavio je Jan Novikov, generalni direktor koncerna za vazdušno-kosmičku odbranu Almaz-Antej.\nOn je za vojni časopis "National Defence" rekao da je proizvodnja S-500 organizovana korišćenjem najnovijih i najmodernijih dostignuća domaće nauke i tehnike.\n"Borbene mogućnosti tog sistema prevazilaze mogućnosti ranije kreiranih protivvazdušno-raketnih sistema. S-500 će postati osnova ruskog vazdušno-kosmičkog odbrambenog sistema i da će ga isporučiti vojsci u predviđenom roku," rekao je Novikov za pomenuti magazin.\nSAD, Velika Britanija i Australija su u septembru 2021. godine potpisale sporazum o vojno-tehničkoj saradnji, poznatiji kao "AUKUS". Prvi cilj ovog sporazuma je pomoć Australiji u nabavci podmornica koje će nositi nuklearnu raketu kao i zajedničko razvijanje hipersoničnih raketa. Prema navodima vojnih stručnjaka, "Prometej" poseduje tehnologiju potrebnu za presretanje i obaranje hipersoničnih raketa!\nŠta je PVO sistem S-500 i kolika je njegova moć?\nS-500 Prometej je ruski raketni anti-balistički sistem zemlja-vazduh, namenjen da zameni postojeći raketni sistem A-135 koji je "podrška" sistemu S-400. Vrlo je sličan američkom terminalskom odbrambenom sistemu. "Prometej" je dizajniran za presretanje i uništavanje interkontinentalnih balističkih raketa, hipersoničnih krstarećih raketa i letelica, za protivvazdušnu odbranu kao i za zaustavljanje aviona. Radijus uništenja ciljeva mu je oko 600 kilometara.\nPoslednja izmena od moderatora: 26.04.2022.\n26.04.2022. u 10:36 - Rusija započela serijsku proizvodnju PVO sistema S-500\nnije zapad za dzabe isprovocirao rusiju sada\ni sada nemaju puno sansi ali da su sacekali jos malo , za 2 god rusija bi imala vise s500 kao i neke nove avione\nsu-57 i ms-21\n26.04.2022. u 10:42 - Rusija započela serijsku proizvodnju PVO sistema S-500\npametan uči na tudjim greškama, budala na svojim.\nako ne nauče na ovim greškama u Ukrajini onda su stvarno idioti\n26.04.2022. u 11:08 - Rusija započela serijsku proizvodnju PVO sistema S-500\nJel smo kaparisali neki primerak?\nReactions: Ateista1 i Cosmopolite\n26.04.2022. u 11:33 - Rusija započela serijsku proizvodnju PVO sistema S-500\nKako ne , oni prvi modeli stizu kod nas prvo.\n26.04.2022. u 14:46 - Rusija započela serijsku proizvodnju PVO sistema S-500\nS-600 i S-700 2023/2024\n26.04.2022. u 14:50 - Rusija započela serijsku proizvodnju PVO sistema S-500\nZnači da očekujemo upgrade od naredne godine...\n26.04.2022. u 14:52 - Rusija započela serijsku proizvodnju PVO sistema S-500\nZirkon = S 600, avantgarde = S 700\nS 550 je vec u produciji\n27.04.2022. u 00:44 - Rusija započela serijsku proizvodnju PVO sistema S-500\nAko cemo da verujemo u tvoje vizije ...\nDo sada nismo videli da tako brzo izbacuju revizije sto nam ukazuje da ti smatras da je rusko orudje smece.\nPazi ona Armata je jos uvek u test fazi ...\nA da ne govorimo o njihovom prvom nevidljivom za radar avionu ... su-57\nTo sve kao in service a u nekoj test fazi godinama ... lol\n27.04.2022. u 01:29 - Rusija započela serijsku proizvodnju PVO sistema S-500\nTo će biti kao Terminator\n27.04.2022. u 18:18 - Rusija započela serijsku proizvodnju PVO sistema S-500\nosim covid sam sve do sada pogodijo\nS 1000 mozda za 10 godina\n27.04.2022. u 18:20 - Rusija započela serijsku proizvodnju PVO sistema S-500\nCommi bice nesto za par mjeseci\nneki govore da je CH, Georgia, D, i Poljska na metu\nPoljska mozda i vojno na metu


MisimoviA�: Ne vjerujem da A�emo uskoro dobiti selektora! | BHFudbal.ba\nMisimoviA�: Ne vjerujem da A�emo uskoro dobiti selektora!\nObjavljeno : 02-11-2017 16:14h Objavio: Redakcija BHFudbal.ba\n“PriA?amo, konsultujemo se… Usaglasit A�emo stav. Ne A?urimo. Imamo viA?e od dva kandidata za nasljednika Mehmeda BaA?dareviA�a, rekao je za Anadolu Agency Zvjezdan MisimoviA�, A?lan Komisije N/FS BiH za imenovanje selektora “A” reprezentacije Bosne i Hercegovine.\n“Ne vjerujem da A�emo uskoro dobiti selektora”, rekao je popularni ‘Miske’.\nSavjetnik IO NSBiH za sportska pitanja naglasio je da je u stalnom kontaktu s ostalim A?lanovima komisije Ivicom Osimom, DuA?kom BajeviA�em i Seadom Kajtazom te “da ne A?ure, jer posao A?ele obaviti bez i najmanje greA?ke”.\n“PriA?amo, konsultujemo se. Usaglasit A�emo stav. Pregovaramo s trenerima. Ne mogu sada o njihovim imenima”, istakao je Zvjezdan MisimoviA�.\nRanije je potvrA�eno da je komisija obavila razgovore s Amarom Osimom, nekadaA?njim trofejnim trenerom FK A?eljezniA?ar i Mehom Kodrom, uspjeA?nim A?efom struA?nog A?taba A?vicarskog Servettea i bivA?im slavnim napadaA?em Barcelone. Osim i Kodro slove i za najozbiljnije kandidate za upraA?njenu selektorsku fotelju nacionalnog tima Bosne i Hercegovine.\n“Nije korektno da sada priA?am s kim smo i kada razgovarali. PriA?amo o uslovima, treneri nam govore kako planiraju raditi, a mi na sastancima istiA?emo da je cilj selektora plasman na EURO 2020, te da mora biti autoritet i zavesti red u svlaA?ionici, A?to se ispostavilo kao problem u proteklom periodu. Mnogo faktora treba se poklopiti i utjecat A�e na odluku komisije, tj. prijedlog kojeg A�emo na usvajanje dostaviti IO NSBiH”.\nNa pitanje da li ostaju samo dva kandidata, Osim i Kodro, Miske je odgovorio: “NeA�u da govorim o imenima, nije uredu u ovom momentu, niti bilo koga da favorizujem. Imat A�emo viA?e od dva potencijalna kandidata za selektora. Vidjet A�emo i da li A�emo predloA?iti jedno ili dva imena A?lanovima IzvrA?nog odbora, koji A�e potom odluA?ivati o novom selektoru”.\nObzirom da je juA?e komisiji istekao prvobitni rok za dostavu prijedloga, jasno je da MisimoviA�, Osim senior, Kajtaz i BajeviA� posao nisu obavili na vrijeme. “A�ta znaA?i na vrijeme? Nigdje nam se ne A?uri. Prijateljske utakmice su tek u martu iduA�e godine i imamo vremena da izaberemo pravog A?ovjeka. Da ne pogrijeA?imo. Rekao sam veA�, ne vjerujem da A�emo uskoro dobiti selektora”, priA?ao je MisimoviA�, koji je konstatovao da A�e se komisija, ipak, truditi da A?to prije dostavi prijedlog “fudbalskoj vladi”.\nSjednica IO N/FS BiH na kojoj bi trebao biti izabran BaA?dareviA�ev nasljednik prvobitno je bila zakazana za 10. novembra, ali prema posljednjim informacijama prolongirana je za 16. dan u tekuA�em mjesecu. S novim selektorom N/FS BiH potpisat A�e dvogodiA?nji ugovor, na osnovu kojeg neA�e imati veA�u mjeseA?nu platu od BaA?dareviA�eve, koja je iznosila 30.000 KM.\nPrema utvrA�enim kriterijima komisije, kako je za AA potvrdio i MisimoviA�, prioritetni zadatak selektora BiH bit A�e plasman na Evropsko prvenstvo 2020. godine, kroz Ligu nacija, novo takmiA?enje koje starta u septembru 2018. ili kvalifikacije, A?ije A�e se prvo kolo igrati u martu 2019. godine.\nTagovi: Reprezentacija BiH Zvjezdan MisimoviA�


Hoće li stranci preuzeti 17.000 hektara u Beogradu - 09.08.2018, Sputnik Srbija\nNema više odlaganja, Poljoprivredna korporacija Beograd (PKB) i definitivno ide na prodaju. Da tu nema uzmicanja bilo je, uostalom, jasno kada nam je MMF pod... 09.08.2018, Sputnik Srbija\n19:49 09.08.2018 (Osveženo: 20:00 09.08.2018)\nPo MMF spisku obaveza za Srbiju, avgust je rezervisan za raspisivanje tendera za privatizaciju PKB-a. I evo ga. Ministarstvo privrede objavilo je tender za prodaju imovine PKB sa početnom cenom od 104,5 miliona evra. Rok za prijavu ističe 10. septembra ove godine, a pravo učešća imaju pravna lica koja se pretežno bave poljoprivredom i trgovinom poljoprivrednih proizvoda.\nUslov je i to da su zainteresovani kupci samostalno ili na konsolidovanom nivou ostvarili prihod od najmanje 400 miliona evra u poslednjoj poslovnoj godini.\nProdaje se ne samo imovina PKB već i zavisna društva Ekolab, Institut PKB Agroekonomik i Veterinarska stanica PKB, ali i 16.785 hektara zemljišta u opštinama Palilula, Surčin i Zrenjanin.\nNekada ponos i dika velike Jugoslavije, osnovan 1945. godine, kombinat je bio jedna od vodećih kompanija u zemlji u oblasti primarne biljno-stočarske proizvodnje. Sada je jedini preostali u rukama države, a loše privatizacije prethodnih, koji su od giganata postali propale firme, nameću pitanje kakva će sudbina zadesiti PKB sa skoro 2.000 zaposlenih i oko 23.000 hektara zemlje. O kolikom posedu je reč jasno je kada se on uporedi sa urbanom površinom Beograda, koja iznosi oko 36.000 hektara.\nZbog njegovog značaja, Institut ekonomskih nauka je prošle godine, povodom još jedne najave privatizacije PKB organizovao okrugli sto na tu temu, o čemu su raspravljali ekonomisti, agroekonomisti, profesori Poljoprivrednog fakulteta, ekonomski demografi, sindikalci, sociolozi, zaključivši da je klasična privatizacija loš izbor.\nPredsedavajući tog skupa, analitičar Instituta Božo Drašković danas sa žaljenjem konstatuje da naši kreatori ekonomske politike nisu skloni da se oslanjaju na rezultate istraživanja i na stavove naših ljudi od nauke, već vrlo često donose odluke oslanjajući se na mišljenja stranih konsultanata, onih iz Svetske banke, MMF-a.\n„Mi smo objavili knjigu sa tog skupa, gde je više autora iz različitih uglova nedvosmisleno ukazalo na pogrešnu politiku rasprodaje prirodnih resursa. Poljoprivredno zemljište je prirodni resurs. Prirodni resurs ne može da se prodaje čak ni po Ustavu Srbije“, naglasio je Drašković za Sputnjik.\nPoenta je, kaže, da ne treba posmatrati poljoprivredno zemljište samo kao kapital već kao prirodni resurs koji se ne možete nadoknaditi. Za njega je neverovatno da takva firma s prirodnim resursom kakav je 17.000 hektara zemljišta u neposrednoj okolini Beograda, ne može ekonomski da se koristi.\n„Ako je tačan podatak da je početna cena 104 miliona evra, matematika je prosta. Ako se uzme prosečna tržišna cena jednog hektara poljoprivrednog zemljišta, onda je njegova vrednost oko 160 miliona evra. Ako je 300 evra po hektaru zakupnina, koliko je prosečna kada država daje u zakup poljoprivredno zemljište, onda je to oko pet miliona evra godišnje. Mnogo pametnije je čak i iznajmljivati to zemljište, davati ga u rentu, nego ga prodavati nekome kao firmu“, izračunao je ovaj ekonomista.\nNa pitanje da li je od klasične privatizacije za PKB bilo bolje rešenje da se nađe strateški partner uz većinski paket u rukama države, Drašković odgovara da je najbolja formula za PKB bila da se uvede jedan odgovaran domaći menadžment koji bi zadržao firmu u mešovitom vlasništvu, sa dominantnom pozicijom vlasništva države, sa odgovornim menadžmenotom koji bi bio nagrađivan zavisno od profita koji ostvari. I to je sasvim moguće, dodaje on.\nAnalitičar Instituta ekonomskih nauka uz to dodaje da uslov koji zahteva da potencijalni kupac ostvari prihod od 400 miliona evra u prethodnoj godini može da bude diskriminišući jer će isključiti ponuđače iz Srbije koji ne ostvaruju toliki prihod.\n„Korak po korak, imaćemo proces preuzimanja poljoprivrede, odnosno davanja prirodnih resursa, poljoprivrednog zemljišta u Srbiji u ruke stranaca, odnosno velikih multinacionalnih kompanija, bilo da su kineske, arapske, američke, nemačke, čije god. To je naprosto jako loša stvar. Mi i dalje imamo na delu ekonomsku politiku opijenu neoliberalnim modelom koji zapravo ne funkcioniše nigde u svetu, i to najbolje pokazuju SAD sa Trampovom ekonomskom politikom izolacionalizma“, istakao je Drašković. On napominje da se na slučaju američkog uvođenja carina i kvota Kini i nekim drugim zemljama očito vidi kako se političkim polugama poništava taj ideal tržišne ekonomije.\n„Ako zastupaš tržišnu poziciju, onda bi pustio slobodno tržište, što nikada nije bilo u svetu, niti će biti. Svaka zemlja mora da vodi računa o svojim nacionalnim interesima i da ograničava tuđe uticaje na svom prostoru na ključnim resursima. To je nešto što je sasvim normalno sve dok postoje države. Kada ne budu postojale države, videćemo šta će biti“, zaključio je Drašković.


Arheolozi kod Kostolca otkrili brodove koji potiču iz prvog ...\nučitano za: 0.0078 sek.\n• Srpski tim arheologa je u blizini Kostolca, sedam metara ispod nivoa reke, pronašao nekoliko plovila iz različitih istorijskih perioda. Za neka od njih smatra se da su ostaci iz vremena pre naše ere, a ima i onih iz perioda između 15. i 17. veka.


BESPLATNOM PROJEKCIJOM FILMA "STELA" SA HRISTINOM POPOVIĆ U GLAVNOJ ULOZI POČINJE 16. KIDS FEST - Etar\nBESPLATNOM PROJEKCIJOM FILMA “STELA” SA HRISTINOM POPOVIĆ U GLAVNOJ ULOZI POČINJE 16. KIDS FEST (VIDEO)\nBESPLATNOM projekcijom filma “Stela” reditelja Stojana Vujičića u sredu, 16. decembra, u bioskopu Kombank Dvorana počeće ovogodišnji dečiji filmski festival KIDS FEST, ukazujući na srećan početak još jednog izdanja festivala.\nPrepoznat od strane brojnih međunarodnih filmskih festivala po vizuelnom stilu i radu, ali i temama vezanim za porodične vrednosti i decu, ovaj put prema kazivanju reditelja Vujičića, iskazan je možda jedan od najvećih konflikta našeg modernog vremena – međusobno neprihvatanje i nerazumevanje, posebno u porodičnim odnosima.U ostalim ulogama našli su se: Toni Mihajlovski, Dejan Lilić, Petar Manić, Simeon Moni Damevski.


Pedijatrija Opšte bolnice dobila savremeni inkubator -\nPedijatrija Opšte bolnice dobila savremeni inkubator\nAutor eVršac 23 januara, 2020\nKomercijalna banka i Fond B92, u prisustvu Gradonačelnice Vršca Dragane Mitrović i ministra Zorana Đorševića, a u okviru akcije opremanja porodilišta u Srbiji “Zajedno za bebe”, donirali su inkubator Odeljenju pedijatrije sa neonatologijom Opšte bolnice u Vršcu.\nVrednost ovog stacionarnog inkubatora je oko 835 hiljada dinara i ovo je 18. donacija po redu od početka akcije.\nU ime Grada Vršca zahvaljujem se donatorima na ovom poklonu, novom inkubatoru. Grad Vršac, odnosno, Opšta bolnica ovde osim pacijenata sa naše teritorije zbrinjava i porodilje iz susednih opština Bela Crkva, Plandište i Alibunar, te će, u tom smislu, ova donacija pomoći kako pacijentima iz Vršca, tako i iz susednih opština, rekla je gradonačelnica i navela da će se u budućnosti unaprediti položaj pacijenata u Opštoj bolnici Vršac.\nInkubator je primio direktor Opšte bolnice u Vršcu dr Ivan Ivanović, koji je ovom prilikom naglasio veliki značaj ove donacije za bolnicu, Grad Vršac i sva okolna mesta. Načelnik Službe pedijatrije sa neonatologijom dr Dragan Nackov, takođe je zahvalio na donaciji i istakao da se ovom donacijom najmodernijeg inkubatora dobija mogućnost da se na najkvalitetniji i najefikasniji način leče najmlađi pacijenti, posebno novorođenčad sa žuticom.\nAkcija “Zajedno za bebe” pokrenuta je u junu 2014. godine, kao posebna akcija u okviru kampanje “Bitka za porodilišta” Fonda B92.\nNovi Centar za socijalni rad gradi se pored Gerontološkog centra\nLovačka fešta u Alibunaru – Lov na banatsku lisicu


Solak pojasnio: Ko ide u šatore na granici? | BL!N Magazin\nSolak pojasnio: Ko ide u šatore na granici?\nHronika 21.03.20, 20:31h\nU skladu sa Odlukom Predsjedništva BiH i naređenjem Ministarstva odbrane BiH, Oružane snage BiH su prije dva dana krenule sa uspostavljanjem šatorskih naselja sa krevetima na osam graničnih prijelaza i to GP Izačić, GP Bijača, GP Brod, GP Gradiška, GP Rača, GP Šepak, GP Vardište i GP Klobuk\nDirektor Federalne uprave civilne zaštite Fahridin Solak pojasnio je večeras ko će sve ići u šatore na graničnim prelazima prilikom ulaska u Bosnu i Hercegovinu. Kako je kazao, šatori su postavljani za strance, a bh. državljani koji se vraćaju kući idu u izolaciju u svojim domovima.\nNaveo je da su šatori pripremljeni samo za strance, a da domaći putnici idu u izolaciju u svoju kuću. Na upit da li u šatore idu svi koji ulaze u našu zemlju, Solak je ponovio da to nije slučaj.\n"Samo za strance, a domaći idu u svoju kuću i svoju izolaciju. Imam prijateljicu koja čeka supruga sa djetetom da dođe. Pripremljena mu je posebna kuća gdje će biti u izolaciji. Automatski će biti dovezen tu. Kolege iz Uprave za inspekcijske poslove rade ogroman posao, veoma važan posao", naveo je Solak za Face TV.\n"Nema nijedan putnik stranac, a da nije ušao u taj šator. Mi nemamo stranaca da ulaze", kazao je Solak.\nKako je kazao, građani koji dođu, sa granice idu u svoju zonu izolacije\n"Idu tamo gdje trebaju", naveo je.\nU skladu sa Odlukom Predsjedništva BiH i naređenjem Ministarstva odbrane BiH, Oružane snage BiH su prije dva dana krenule sa uspostavljanjem šatorskih naselja sa krevetima na osam graničnih prijelaza i to GP Izačić, GP Bijača, GP Brod, GP Gradiška, GP Rača, GP Šepak, GP Vardište i GP Klobuk.\n#KORONA VIRUS #BiH #karantin #granica #šatori #stranci #fahrudin solak


NEK' RĐAJU U MIRU! - Megadeth i etika rata | Филоблог - Блог Филозофског факултета у Нишу\n 30. децембар 2020.  Филозофија\n1802 речи, ~9 минута читања\nAleksandar Rajčić Student 4. godine na Departmanu za filozofiju\nRust in Peace / Aleksa Skočajić\nUvreženo mišljenje je da za muziku nema mesta u filozofiji - osim u estetici, no i tu se ona posmatra samo kao jedan od predmeta estetskog istraživanja. Izgleda da sve što nije u pisanom obliku - u formi akademskih radova ili, u ekstremnijem slučaju, književnog dela, bila to proza ili, još ekstremnije, poezija - ne može se smatrati pogodnim za filozofsko razmatranje. Ali zar to nije isuviše usko gledište? Razvijanjem tehnologije i tehnike otvorili su nam se novi horizonti za širenje i deljenje informacija – više nismo ograničeni na mrtvu reč na papiru. Iskoristiti nove medije predstavlja napredak u ljudskom delanju, a stoga i u samoj filozofiji. Da muzika može biti medijum za izražavanje filozofskih stavova već predstavlja jedan neortodoksan stav; da to važi za hevi metal muziku je gotovo suluda pomisao! Ali samo zato što zvuči suludo, ne znači da nije moguće.\nRust in Peace, koji je ove godine proslavio trideset godina od objavljivanja, četvrti je album treš metal benda Megadeth i po mišljenju mnogih kritičara i fanova - njihov magnum opus. Pored majstorske muzikalnosti, album odlikuju žustri vokali frontmena Dejva Mastejna i oštra tematika koja se, između ostalog, bavi kontraverznim temama brutalnosti rata i nuklearnog naoružanja u pesmama Take No Prisoners i Rust in Peace... Polaris. Obe ove teme tiču se značajnih etičkih pitanja koja su došla u žižu filozofskog interesovanja nakon Drugog svetskog rata.\n„U ljubavi i ratu, kažu, dopušteno sve je“(Love and war, they say all is fair) je stih iz pesme Take no Prisoners, a ujedno parafraza poznate izreke, koju Majkl Volzer koristi na početku svoje knjige „Pravedni i nepravedni ratovi“, jer ona na najbolji način ilustruje teoriju političkog realizma – teoriju koja se napada i u njegovoj knjizi, ali i u ovoj pesmi. Politički realizam se zasniva na makijavelističkoj tradiciji i maksimi da cilj opravdava sredstvo. Za moralnost nema mesta u realističkom pogledu na svet, a tendencija da se zauzme pragmatička pozicija u politici (i ujedno u ratu) samo ohrabruje postupanje u skladu sa realizmom jer se time uklanja potreba za moralne „prepreke“ ostvarivanju nacionalnih interesa.\nPacifizam se javlja kao teorija u kontrastu ne direktno sa realizmom, već sa njegovim načelima u sferi sukoba. Dok za realistu rat u ime ostvarivanja interesa ne bi predstavljao nikakav problem, pacifista bi to žustro bojkotovao. Pacifista je protiv svake vrste sukoba, što je intuitivno pozicija koju je teško prihvatiti: pitanje samoodbrane ostaje nerešeno, a ono bi sa sobom povuklo i pitanje samoodbrane kao validnog razloga za upuštanje u rat. I pored ideala koje pacifizam zagovara, to ipak ne predstavlja prepreku realistima za kršenje moralnih načela. Ako do rata dodje, ma koji povod bio u pitanju, ekstremni realista neće imati nikakve rezerve da se koristi bilo kojim sredstvima za koje smatra da su mu potrebna. Upravo se o toj pojavi govori u pesmi Take No Prisoners dok se kroz tekst opisuju različiti užasi koje se dešavaju na bojnom polju i iza kulisa,\nU pokušaju da nađu alternativu kako etičkoj neosetljivosti realizma, tako i apsolutizm pacifizma, autori poput već pomenutog Majkla Vozera i Džefa Mekmena, razvili su treću poziciju, daleko manje ekstremnu od prethodne dve, koja pruža intuitivno znatno prihvatljivije odgovore na etička pitanja vezana za rat i oružane sukobe. Teorija pravednog rata je pokušaj da se odrede neke konvencije koje bi važile tokom sukoba tako da taj sukob može biti moralno opravdan. Precizno određenje svih dozvoljenih postupaka i finih detalja te konvencije nije moguće ovde detaljno izvesti, ali su pružani uopšteni zahtevi koji se moraju ispuniti.\nDva dela teorije pravednog rata su jus ad bellum i jus in bello. Jus ad bellum je pojam koji određuje moralno dozvoljene uslove za objavljivanje rata i ulaženje u ratni sukob. Ti uslovi mogu varirati od odbrane države, što je gotovo svuda prihvaćeno od strane teoretičara kao opravdano, do oružanih intervencija kako bi se branila ljudska prava u inostranstvu ili čak pružao otpor nepravednom agresoru; ipak ne slažu se svi oko toga da je nešto više od nacionalne samoodbrane dozvoljeno koristiti kao povod za rat i to je još uvek pitanje bez jasno definisanog odgovora. Jus in bello, sa druge strane, predstavlja grupaciju tri zahteva koji se moraju ispoštovati od strane zaraćenih u toku samog sukoba. Ti zahtevi nisu međusobno isključivi i ne posmatraju se odvojeno, a ako se barem jedan od njih prekrši, akt se smatra neopravdanim.\nSam naslov pesme Take no prisoners predstavlja naređenje „Bez zarobljenika!“ – što znači da treba pobiti sve neprijateljske vojnike, čak i one koji su istakli belu zastavu. Već se tu krše sva tri zahteva koje jus in bello nalaže. Prvi je zahtev minimalne sile koji nalaže da se za postizanje nekog (ratnog) cilja ne sme upotrebiti više sile nego što je za njegovo ostvarenje stvarno potrebno. U pravednom ratu usmrćivanje svih neprijatelja nikad nije cilj i teži se ka tome da broj žrtava bude sveden na minimum. S tim u vezi, drugi zahtev – zahtev proporcionalnosti – nalaže da u ratu loše posledice ne smeju prevladati dobre posledice. Ubistvo se smatra lošom posledicom i analogno tome očuvanje života se smatra dobrom posledicom; ubistvo svih koje se zahteva ovom naredbom pomera skalu na stranu prevlađivanja loših posledica. Poslednji je zahtev za diskriminacijom koji nalaže da se sila primenjuje isključivo na legitime mete napada. U prostoj formulaciji ovog zahteva leži i njegova problematičnost, jer jasno razlikovati legitimne i nelegitimne mete u sred sukoba postaje gotovo nemoguće. Čak i kada se teoretiše o tome dolazi do neslaganja oko toga ko je validna meta za primenu sile a ko nije. Pa ipak, kada se intuitivno gleda, namerno napasti i naneti štetu onima koji ne učestvuju u samom sukobu kao vojna lica smatra se, bez izuzetaka, kršenjem ovog zahteva. Takođe, neprihvatanje predaje i ubijanje poraženih ili onih koji odustaju od sukoba, kao što naređenje govori, već eliminiše svaku mogućnost diskriminisanja. Stihovi „Niko nije znao šta će se tu desiti/ niko o tome nije govorio, nikoga nije bilo ni briga“ („No one knew what would happen there / No one spoke, no one even cared”), prikazuju apatiju i nezainteresovanost za posledice koje primena nedozvoljenih činova u ratu izaziva, pa čak i nameru da se takvi događaji zataškaju.\nRust in Peace... Polaris je poslednja pesma sa albuma; simbolično, moglo bi se reći, jer se bavi temom nuklearnog naoružanja i opasnosti koje ono predstavlja za život na planeti kao kraj čovečanstva u apokaliptičnom scenariju: „Istrebljenje / ljudske vrste/ voli Polaris“ („Eradication of / Earth's population/ loves Polaris“), gde je Polaris ime nuklearne glave, iz čije je perspektive tekst i napisan. Koncept nuklearne apokalipse već je dugo bio prisutan u muzici kao znak upozorenja na katastrofu koja bi usledila ako dodje do nuklearnog rata, pre svega između SAD-a i SSSR-a. Obe strane su u drugoj polovini dvadesetog veka nastojale da uvećaju svoj uticaj na svetskoj političkoj sceni, a kako su i jedna i druga bile naoružane masivnim nuklearnim arsenalom, nijedna od njih nije bila voljna da rizikuje svoj opstanak upuštanjem u otvoreni rat. Nuklearno oružje je dobilo ulogu zastrašivača dok su tenzije rasle. Moralnost upotrebe nuklearnog oružja predstavlja veliki etički problem. Direktna upotreba se s jedne strane može braniti time što se naglašava smanjen broj vojnika koji su u direktnom kontaktu sa neprijateljem na bojnom polju i efikasnost u pogledu utrošenih resursa; s druge strane se može napasti time što se ističe nediskriminatorna priroda nuklearnog napada na nedužne civile, odnosno javljanje kolateralne štete koja se mora izbeći u najvećoj mogućoj meri ako se uzme u obzir zahtev proporcionalnosti.. U pesmi je prisutan arogantan ton kojim Polaris govori; ovim se postiže efekat humanizovanja projektila, ali sa ciljem da se ukaže na nehumanost ljudi koji stoje nad dugmetom za lansiranje: „Spremna da se okomim na pritisak dugmeta/ sistem po meri vojnih proždrljivaca“ („Ready to pounce at the touch of a button / My system's locked in for military gluttons“) – Polaris je na kraju krajeva samo oružje i nakon lansiranja će rđati kao i sve ostale ispaljene rakete dok poslednji tragovi života nestaju.\nIako Dejv Mastejn u svojim pesmama zagovara antiratnu politiku i podseća nas na užasne posledice ratnih razaranja, na osnovu stavova koje iznosi u svojim memoarima, reklo bi se da on ipak nije pacifista i da su njegovi stavovi bliži poziciji koju zastupaju teoretičari pravednog rata. U knjizi naslovljenoj jednostavno „Mastejn“, čitamo da se ovaj muzuičar slaže sa upotrebom sile u samoodbrani, ali i da je „bio podržavalac, ako već ne i obožavalac, predsednika Džordža Buša Mlađeg“, zato što je cenio njegovu reakciju nakon 11. septembra i slagao se sa američkom intervencijom u Iraku.. Tu naravno ostaje nerešeno pitanje opravdanja same intervencije u Iraku, i da li je ona zaista bila neophodna i pravedna (već pominjani Majkl Volzer, smatra da nije). Bilo bi preterano ambiciozno donositi zaključke o Mastejnovim stavovima na osnovu samo dve pesme, ali intenzitet sa kojim on postavlja značajna etička pitanja ne može se ignorisati. Obratiti pažnju na ova pitanja je od ključnog značaja, ne samo za fanove Megadeth-ove muzike, već i za svakog ko bi želeo da proširi svoja shvatanja, bilo o uticaju rata na ljude, bilo o iznošenju svoje misli pred širokom publikom. Koristeći različite medije naš glas možemo poslati daleko.\n O čemu svedoči sve već broj izdanja poput Metallica and Philosophy i Black Sabbath and Philosophy\n Megadeth, Take no Prisoners\n “Rat je svet za sebe, u kome je sam život na kocki, u kojem je čovekova priroda svedena na svoj elementarni oblik, u kojem preovlađuju sopstveni interes i nužnost. Ovde muškarci i žene čine ono što moraju da bi spasli sebe i svoju zajednicu, i tu nema mesta moralu i pravu. Nter arma silent leges: u vreme rata zakon ćuti. Ponekad se ovo ćutanje proteže i na druge oblike kompetitivnih aktivnosti, kao u popularnoj izreci: ’U ratu i ljubavi je sve dopušteno.’ To znači da sve može da prođe – bilo kakva vrsta obmane u ljubavi, bilo koja vrsta nasilja u ratu. Ne možemo ni da hvalimo ni da kudimo, nema se šta reći.“, Majkl Volzer, Pravedni i nepravedni ratovi (Beograd, Službeni glasnik, 2010), str 1.\n Kako piše Mekmen u tekstu “Rat i mir” – ova pesma “pruža odbranu upotrebe nasilja u ratu, koja se poklapa sa zdravorazumskim opravdanjem upotrebe nasilja od strane pojedinaca i, možda još podesnije, sa zdravorazumskim opravdanjem upotrebe nasilja od strane države u odrbani unutrađnjih prava“, Uvod u etiku, uredio Piter Singer, (Sremski Karlovci: Izdavačka knjižarnica Zprana Stojanovića, 2004), str- 552\n Megadeth, Rust in Peace... Polaris\n Više o ovome kod Mekmena, Uvod u etiku, str. 561-564.\n Mustaine, Layden, Mustaine: A Heavy Metal Memoir\n filozofija , ETIKA , TEORIJA PRAVEDNOG RATA , REALIZAM , PACIFIZAM , MAJKL VOLZER , DŽEF MEKMEN , DEJV MASTEJN , HEVI METAL , MEGADETH , TREŠ METAL ,