ORGA*AM SLUŽI ZA JAČANJE MUŠKOG EGA? Dostizanje vrhunca kod žene im je jako VAŽNO, a evo i ZAŠTO! | Najnovije vesti - Srbija danas\n06.12.2018. • 11:27 Srbija Danas\nSvrha ženskog orgazma mogla bi da bude jačanje muškog ega, barem za neke partnere, sugeriše istraživanje objavljeno u časopisu "The Journal of Sex Research".\nPrema istraživanju, osećaj muškosti kod muškaraca povećava se kad partnerke mogu da dovedu do orgazma. Pokazalo se kako je to delimično tačno za muškarce koji su manje sigurni u svoju muškost.\n- Muškarci tvrde da je ženski orgazam jedno od seksualnih iskustava koja ih najviše zadovoljavaju, kažu autorke studije.\n- Hteli smo da iskoristimo eksperimentalne metode za procenu kako osećaji muškarca o ženskom orgazmu doprinose njihovom seksualnom zadovoljstvu, objasnile su.\nU rezultatima koji nikoga neće šokirati, ispostavilo se da su se muškarci osećali muževnije kada su pomogli partnerkama da postignu orgazam - zbog čega je lažiranje orgazama toliko rasprostranjeno.\nValja naglasiti da je prosečna dob muškarca u studiji bila 25 godina. Za muškarce tih godina puno je verovatnije da su slobodni i više željni da pokažu svoje sek*ualne sposobnosti od starijih muškaraca u stalnim odnosima. Nadalje, studija je istraživala samo muške reakcije na se*s sa ženom, ne i obrnuto, a nije uključila ni istospolne veze.\n- Znači li to da ne treba da se brinemo o ženskom orgazmu? Naravno da ne! Orgazme bi trebalo doživljavati kad su željeni, kao predivan deo ženske seksualnosti, a ne kao nešto što muškarci daju ženama kao primer svog junaštva, zaključile su autorke studije.\nTagovi: seks, seksualni odnosi, orgazam, jačanje muškog ega, važnost ženskog orgazma\nJe li orgazam neka ružna reč, pa pišete orga*am?!


El Cid Campeador Torre Pedrera, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za El Cid Campeador: Datum dolaska :\nEl Cid Campeador - Opis\nhodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Via San Salvador 164, a pozicija mu je zapad za grad Torre Pedrera. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu El Cid Campeador pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Besplatan parking, Klimatizovano. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Povoljan.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: vrt.Ima brzu internet konekciju.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer spoljni bazen. Ukoliko želite da idete na aerodrom, Federico Fellini je udaljen 13 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 27 minuta kolima.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nEl Cid Campeador tip(ovi):\nEl Cid Campeador sadržaji i usluge\nProverite cene i raspoloživost za El Cid Campeador: Datum dolaska :


Elena Kitić prva u regionu snimila vertikalni video | Muzika | BlogS | Radio S\nElena Kitić je pre par dana objavila novu pesmu ''Zabranjujem''. Ovim spotom je prva u regionu koja je snimila vertikalni video.  Ovim singlom, Elena Kitić je ujedno i najavila izlazak albuma. Tačan datum izlaska drugih pesama se još uvek ne zna. Komentari na YT su više nego dobri, gde je njeni fanovi porede sa Senidom. Muziku za ovu pesmu Elena je radila lično, tako da nas ne čudi ono što je napisala na Instagramu:\n"Zabranjujem" , moj licni favorit sa nadolazeceg albuma. Srećna sam što s vama mogu da podelim ovu pesmu I bez straha predstavim zvuk koji mi je najbliži. Ova pesma priča u moje ime dok sam bila odsutna iz javnosti. Nadam se da je vredelo vašeg čekanja.\nElena je postala poznata 2016. godine kada je objavila pesmu Folira, za koju je muzku i tekst radio Jala Brat. Ova pesma je vrlo brzo postala hit na YT, a danas ima preko 32 miliona pregleda. Krajem iste godine Jala Brat i Buba Corelli prave za nju pesmu Ne volim, koja se našla na njihovom albumu. Sledeće godine je objavila singl Zlato za koji je uradila i spot. Godine 2018., Rasta je za Elenu uradio tekst i muziku za pesmu Geto princeza. U aprilu mesecu je objavila pesmu Colombiana, u kojoj je aktivno uestvovala u pisanju teksta. Elena Kitić definitivno pomera granice i pravi muziku koja te pokreće!\nElena Kitić elena zabranjujem


ZDRAVI I SPREMNI ZA NOVA ZNANJA\nSvaki septembar školarcima donosi posebno uzbuđenje. Važno je da prve školske dane dočekaju zdravi i pripremljeni za sve izazove koji ih očekuju.\nPovratak u školske klupe kod dece izaziva dosta različitih emocija. Radost ponovnog susreta sa drugarima, uzbuđenje zbog doživljaja tokom raspusta i mogućnosti da ih podele sa ostalima, strepnja od novih izazova. Posebno osetljivu grupu čine deca koja tek polaze u školu, oni koji napuštaju okrilje učiteljice ili učitelja i prelaze u više razrede i srednjoškolci koji se susreću sa novom školom.\nSvaka od ovih uzrasnih grupa suočava se sa brojnim preprekama koje moraju da savladaju, i svakoj je podjednako komplikovano da sa njima izađe samostalno na kraj. Sve je to sastavni deo odrastanja, a svakom detetu se mora pružiti sva moguća podrška ukoliko nije u stanju da samo reši potencijalno problematičnu situaciju. Sa druge strane, uvek se mora voditi računa o tome da će se dete najlakše osamostaliti ako mu prepustimo deo odgovornosti za rešavanje životnih zadataka. Ukoliko se preterano mešamo i štitimo ga, može se desiti da mu u stvari činimo lošu uslugu. Ponekad je čak i dobro pustiti ga da pogreši i da snosi posledice te greške ukoliko smatramo da je to najbolji način da nauči šta je ispravno. Deca su osobe i moramo ih tako i tretirati, uz puno uvažavanje njihovih želja i mogućnosti. To ne znači da mogu da dobiju sve što požele, već moraju da prihvate i svoj deo odgovornosti, usklađen sa njihovim uzrastom. Takav odnos prema detetu mu omogućava da izraste u ostvarenu osobu svesnu svojih postupaka. Stabilno dete će ostvarivati dobre rezultate u školi, a biće i zdravije i otpornije na eventualne stresne situacije.\nModerni ritam života, koji svakodnevno nameće nove profesionalne obaveze roditeljima, ne ostavlja mnogo prostora i energije za komunikaciju sa najbližima. To sa sobom nosi brojne poteškoće, naročito u periodu puberteta i adolescencije. Potrebno je mnogo strpljenja i takta da biste se izborili sa detetom koje je najčešće i samo zbunjeno i ne zna šta u stvari želi. U tim fazama se pokazuje značaj truda koji ste ulagali u stvaranje međusobnog poverenja od njihovog najranijeg detinjstva. Ukoliko je taj odnos dobro postavljen od početka, moći će da pruži stabilnu osnovu za rešavanje svih pitanja koje odrastanje donosi.\nZdrava osnova za dobar imunitet\nDobro opšte zdravstveno stanje i sposobnost organizma da pruži dobar imuni odgovor često se zanemaruju kada su školske teme u pitanju. Međutim, upravo ovo je jedan od stubova na kojima se zasniva zdravo i uspešno odrastanje. Deca su u kolektivu izložena brojnim mogućnostima da „zakače“ neko od sezonskih oboljenja ili neku od dečijih bolesti. Zdrava i balansirana ishrana, osim što omogućava pravilan rast i razvoj, utiče na poboljšanje imuniteta. U slučajevima kada je to neophodno, moguće je dečji organizam dodatno ojačati pomoću suplemenata, ali je to svakako tema o kojoj se morate konsultovati sa lekarom i farmaceutom.\nRedovni obroci bogati voćem i povrćem su nešto što bi trebalo da bude osnov ishrane svakog deteta. Alternativa u vidu grickalica, industrijskih slatkiša i brze hrane možda jeste jednostavnija za roditelje („evo ti novac, kupi nešto da pojedeš“) i svakako interesantnija za decu („ali svi to jedu za užinu“), ali to ne znači da je to i ispravno. Sve veći broj slučajeva gojaznosti u školskim klupama rečito govori o opasnostima koje ovakava ishrana nosi sa sobom.\nDeca moraju da se igraju na svežem vazduhu\nAlarmantni su i podaci o broju školske dece sa deformitetima kičmenog stuba. Sedenje i nekretanje predstavljaju jedan od glavnih uzročnika mnogih bolesti, stoga je neophodno da kod dece od najranijih dana razvijamo zdrave navike. Igrice na tabletu, sedenje za računarom, gledanje u ekran mobilnog telefona, sve su to aktivnosti bez kojih današnja deca ne mogu da zamisle svoj dan. Međutim, to ne sme da bude jedino čime se bave. Ne možemo ih isključiti od vršnjaka ali im možemo ograničiti vreme koje provode u društvu teholoških pomagala.\nBavljenje sportom donosi brojne dobre stvari za razvoj deteta, jača i njegovo telo i njegov duh. Čak i ako nismo u mogućnosti da ga vodimo na treninge, sigurno možemo da organizujemo sopstveno vreme tako da bar sat vremena dnevno provedemo sa detetom u parku. Trčanje i skakanje na otvorenom, udisanje svežeg vazduha i radost druženja sa drugom decom nešto su što bi moralo da bude deo srećnog detinjstva. Uz to, ovakve aktivnosti donose mnogostruku korist imunom sistemu deteta.\nDeca su sklona tome da rade ono što Vi radite a ne ono što Vi govorite da bi oni trebalo da urade. Ako Vaša svakodnevna rutina ne uključuje pažnju o ishrani i redovnu fizičku aktivnost, onda je mala verovatnoća da će dete poverovati u Vašu iskrenost kada ga ubeđujete da bi ono trebalo da radi nešto što mu se možda i ne dopada „na prvu loptu“. Iskoristite ovaj septembar da okrenete novi list. Promenite svoje navike u ishrani, potrudite se da budete aktivniji, i veoma brzo ćete videti rezultate. Najbolji pokazatelj toga da li ste sve uradili kako treba biće jesenji i zimski meseci i Vaša otpornost u sezoni prehlada. Vaša deca neće propuštati nastavu, a Vi nećete izostajati sa posla da biste ih negovali. Zvuči primamljivo, zar ne? Sve što treba da uradite je da se malo potrudite i da živite zdravije. Želimo Vam puno uspeha u tome.


By Milos Mitrovic / Објављено на: March 22, 2019\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić izjavila je da je bombardovanje SR Jugoslavije bilo greška drugih, a ne građana “koji su usred Evrope na kraju 20. veka bili žrtve onih sa kojima su se u dva svetska rata borili”.\n“Za našu zajedničku budućnost bilo bi dobro da i oni budu toga svesni, da budu svesni greške agresije nad nedužnim stanovništvom”, rekla je Brnabićeva otvarajući konferenciju “Bombardovanje SR Jugoslavije 20 godina posle”.\n“Ali Srbija mora da pokuša da oprosti, jer je jedini put da ostvarimo sve naše potencijale, a ja verujem da ih imamo mnogo, da se okrenemo budućnosti, partnerstvu i saradnji”, rekla je premijerka, prenosi Radio-televizija Srbije.\nUčesnici konferencije izneli su prognoze da će odnosi na međunarodnoj sceni “nastaviti da se redefinišu i da svet ulazi u period okončanja zapadne prevlasti”.\nKrga, koji je 1999. godine bio šef vojnoobaveštajne službe, a potom i načelnik Generalštaba, rekao je da se “činilo sve” da do sukoba sa Albancima i konflikta sa NATO-om ne dođe i da se problemi reše mirnim putem, ali da nisu uspeli.


Urban BUG :: Magazin :: Urban Beatz :: Begbede Wonderbra: Gobac, Kapičić, Marčelo i Dilan Dog u novom spotu benda Vibrator u rikverc!\nPančevački ženski bend Vibrator u rikverc je snimio spot za singl „Begbede Wonderbra“. U pesmi, koja je posveta jednom od najznačajnijih savremenih francuskih pisaca Frederiku Begbedeu, gostuje Davor Gobac, legendarni frontmen benda Psihomodo Pop, a u spotu se pored njega pojavljuju Marko Šelić Marčelo, Stefan Kapičić, ali i Dilan Dog!\nSpot su režirali Milan Todorović(„Mamula“, „Zona mrtvih“) i Vera Sablić. Todorović o saradnji sa bendom kaže: "Vibrator u rikverc je moj omiljeni domaći bend. Mislim da u vremenima kada šund i kič gospodare, ovo što devojke rade zaslužuje maksimalnu podršku i promociju. Mi smo super sarađivali na mom prvom filmu 'Zona mrtvih', za koji su Vibratorke uradile originalnu pesmu - 'Fitilj', a i njihov prvi spot sam režirao, za pesmu "Porno karaoke", koji je sadržao delove iz 'Zone mrtvih', gde su devojke bile zombiji. Kada sam čuo novu pesmu, koja, pored toga što je apsolutno hitična, govori o jednom urbanom zombiju, znao sam da je vreme da ponovo sarađujemo. Mislim da je spot super ispao, veoma je zabavan, a sadrži sve što volim da vidim na filmu - dobre glumce, prelepe devojke i zombije!"\nSingl „Begbede Wonderbra“, drugi po redu sa novog albuma „Stereo jezik“, objavila je krajem septembra prošle godine izdavačka kuća Lampshade media, a sada se može pogledati i atraktivna video interpretacija Milana Todorovića i Vere Sablić.\nU spotu, uz specijalno pojavljivanje Davora Gopca, glume Stefan Kapičić, Marko Šelić Marčelo, Dušan Mladenović, Aleksandar Đorđević Đole i Stevan Aleksić kao Dilan Dog.\n„Begbede Wonderbra“ je ubrzo nakon objavljivanja oktobra prošle godine došao do broja jedan renomirane liste domaćih pesama Diskomer.\nAlbum „Stereo jezik“ će u narednom periodu biti predstavljen publici kroz sukcesivno objavljivanje singlova.\nVibrator u rikverc su: Snežana Popović (vokal), Marija Novaković (gitara), Sofija Jovanović (bas) i Selena Simić (bubnjevi).\nPrethodni singl „Doris“ je nekoliko nedelja bio na prvom mestu Diskomera Radija Studija B, a pesma se našla i na kompilaciji "Girls With Guitars" nezavisne izdavačke kuće Cleopatra Records iz Los Anđelesa na kojoj su predstavljeni bendovi iz celog sveta predvođeni ženama\nVibrator u rikverc Facebook


Operacija glaukoma - Klinika MAJA\nGlaukom predstavlja heterogenu grupu relativno čestih optičkih neuropatija, koje se manifestuju povišenim vrednostima očnog pritiska, progresivnim oštećenjem optičkog nerva, deterioracijom ganglijskih ćelija retine i ispadima u vidnom polju. Glaukom je jedan od vodećih uzroka slepila u svetu. Prema proceni Svetske zdravstvene organizacije 105 miliona ljudi boluje od ove vrste optičke neuropatije, dok je čak 5 miliona ljudi slepo zbog glaukoma.\nGlaukom nastaje zbog povećanog stvaranja očne vodice ili poremecaja u oticanju očne vodice iz oka. Očna vodica je tečnost koja se stvara u samom oku i odlazi iz oka kroz deo koji se naziva komorni ugao.\nSekundarni glaukomi nastaju u sklopu brojnih drugih očnih oboljenja koja mogu dovesti do povećanih vrednosti očnog pritiska: zapaljenja oka, promene na sočivu (prezrele ili nabubrele katarakte), povrede oka, promene na oku uzrokovane dijabetesom, hipertenzijom…\nKongenitalni glaukomi nastaju kao posledica poremećene embriogeneze.\npovišene vrednosti intraokularnog pritiska (više od 20 mmHg);\ngodine starosti (preko 40 godina);\nacentralna debljina rožnjače;\nsistemske bolesti- uključujući dijabetes, migrene i lošu cirkulaciju;\nfaktori spoljšne sredine.\nTakva stanja zahtevaju hitnu medicinsku pomoć! Jako je bitno prepoznati simptome. Ukoliko imate neke od ovih simptoma, odmah se javite Vašem oftalmologu. Ukoliko se odmah ne pristupi lečenju akutnog napada glaukoma može doći do slepila!\nJak bol u oku;\nKrugovi u bojama duge oko izvora svetlosti;\nMerenje debljine rožnjače (pahimetrija), iMerenje debljine neuroretinalnog oboda i sloja retinalnih nervnih vlakana (optička koherentna tomografija – OCT).\nKako se glaukom leči?\nGlaukom je progresivna hronična optička neuropatija koja kada se jednom dijagnostikuje, zahteva doživotno praćenje i lečenje. To podrazumeva korišćenje lekova u vidu kapi, ili ukoliko i pored maksimalne doze lekova ne dolazi do regulisanja bolesti, operativno lečenje ili lečenje laserom.\nLaser intervencija kod glaukoma otvorenog ugla (trabeculoplastica) gde se specijalnim laserom deluje na trabekulum (deo gde protiče očna vodica) i time se poboljšava oticanje očne vodice i smanjuje očni pritisak.\nU novije vreme se sve češće koriste drenažni implanti kao što su Ahmedova valuvla, Express implant …\n– Redovne kontrole kod oftalmologa, u početku na svakih mesec dana, a potom na 3 meseca\n– Pregled vidnog polja na svakih 6 meseci\n– OCT nalaz na svakih godinu dana\nUkoliko koristite dve ili više vrsta kapi, razmak između stavljanja istih bi trebalo da bude od 5 do 10 minuta.


Kategorije – Auto škola TIM\nVojvode Mišića 9, Kragujevac | Kralja Petra I 59, Batočina\n+381 34 366686 Kragujevac | +381 34 6843040 Batočina | +381 66 366 686\nDobrodošli u svet sigurnih vozača\nStarosni uslovi za polaganje AM kategorije: 16 godina, A1: 16 godina, A2: 18 godina, A: 24 godina\nMotorna vozila čija je najveća dozvoljena masa veća od 7.500 kg. Za upis je potrebna lična karta i vozačka dozvola B kategorije ( ne probna vozačka ).\nKategorija B je dozvola za upravljanje putničkim vozilom, tj vozilima čija najveća dozvoljena masa nije veča od 3,5 t i nemaju više od 8 mesta za sedenje ne računajući sedište za vozača.\nSkup vozila čije vučno vozilo spada u kategoriju C, a najveća dozvoljena masa priključnog vozila prelazi 750 kg.Za osposobljavanje je potrebna lična karta, lekarsko uverenje i vozačka dozvola C kategorije\nAko kandidat ne poseduje vozačku dozvolu\nKandidat ima neku od kategorija\nTeorijska obuka 40 časova (30+10)\nKandidat ima neku od kategorija: B1,B,BE,C1,C1E,C,CE,D1,D1E,D,DE, F, M\nTeorijska obuka 7 časova (5+2)\nAko kandidat ima AM kategoriju\nAko kandidat ima B kategoriju\nKandidat ne poseduje vozačku dozvolu\nKandidat ima AM kategoriju\nKandidat ima B kategoriju\nKandidat ima AM ili A1 kategoriju\nKandidat ima A2 ili A kategoriju\nKandidat ima F kategoriju\nKandidat ima M kategoriju\nKandidat ima B1 kategoriju\nTeorijska obuka 40 časova (33+7)\nTeorijska obuka 20 časova (15+5)\nTeorijska obuka 25 časova (20+5)\nU Auto školi sklapate Ugovor kojim je regulisan način obuke i način sprovođenja i organizovanja polaganja ispita. Za sklapanje Ugovora je potrebna lična karta, a za maloletna lica je potrebno i prisustvo jednog od roditelja za potpis Ugovora. Za upis nije potrebno lekarsko uverenje. Ono vam je potrebno je za početak praktične obuke.\nNakon upisa, počinje slušanje teorijske nastave (fond od 40 časova) koja se organizuje u prostorijama Auto škole. Termini nastave se usklađuju prema slobodnom vremenu kandidata i uglavnom se organizuje u 13 temina po 3 casa, 1 terminu od 1 časa. Čas teorijske obuke traje 45 minuta.Nastavu držimo tokom celog dana!!!\nNakon završene teorijske obuke, vrši se prijava teorijskog dela ispita. Prijava se vrši u Auto školi,s obzirom da se radi o dve uplate,1 ka auto školi ,2ka mupu za sve kandidate smo obezbedili platnu instituciju,tako da kompletnu prijavu za polaganje ispita završavate u auto školi. Nakon prijave Auto škola dostavlja spisak kandidata prijavljenih za polaganje, najkasnije 7 radnih dana pre unapred dobijenog termina za polaganje, sem u slučaju većeg broja prijavljenih kandidata, kada nam MUP dodeljuje vanredni termin za polaganje.\nNakon položenog teorijskog dela ispita potrebno je izvaditi lekarsko uverenje za vozača “B” kategorije i tada se započinje sa praktičnom obukom (fond 40 časova). Dnevno je moguće imati najviše dva časa i termini se takođe zakazuju u dogovoru sa kandidatom,tokom celog dana,svakim danom sem nedelje.\nNakon završene praktične obuke dolazi na red prijava polaganja vožnje, pored izvršene uplate takse za polaganje potrebno je priložiti i POTVRDU O POLOŽENOM ISPITU IZ PRVE POMOĆI. Obuku i polaganje ispita iz prve pomoći moguće je obaviti u bilo kojoj fazi od upisa do prijave vožnje.\nNakon položenog praktičnog dela ispita (vožnje) u Auto školi dobijate UVERENJE o položenom vozačkom ispitu (besplatno) i odlazite u Policijsku upravu po svoju DOZVOLU. Stavite na vozilo nalepnicu “P” (dobićete od nas uz Uverenje) i vozite.SVE POTREBNE TAKSE ZA IZDAVANJE PROBNE VOZAČKE DOZVOLE MOŽETE UPLATITI KOD NAS NA LICU MESTA.\nKandidati za vozače “B” kategorije koji već imaju neku od kategorija (AM, M, F, A1, A2, A ili B1) imaju različit (manji) fond časova teorijske i praktične obuke. Detalje pogledajte na stranici CENOVNIK.\nKandidat mora posedovati B kategoriju\nKandidat ima C kategoriju\nVojvode Mišića 9, Kragujevac\nKralja Petra I 59 Batočina\n+381 34 366-686\n+381 34 6843-040\n© 2021 Auto škola TIM. Built using WordPress and the Highlight Theme


Oslobođenje - Ranko Bugarski, lingvist i profesor: Deklaracija nastavlja da živi i stiče nove pristalice\nRanko Bugarski, lingvist i profesor Filološkog fakulteta u Beogradu, član Evropske akademije nauka i umjetnosti i ekspert Savjeta Evrope za regionalne ili manjinske jezike, za Oslobođenje govori o svojoj novoj knjizi “Govorite li zajednički”, posvećenoj Deklaraciji o zajedničkom jeziku\nZijah Sinanović/, Najžešći protivnici Deklaracije su oni koji su osjetili da im ona ugrožava grupne ili lične interese i pokušali to da zamaskiraju brigom za naciju i njen neprikosnoveni jezik\nKnjiga “Govorite li zajednički”, kako stoji u njenom podnaslovu, govori o nastanku i recepciji Deklaracije o zajedničkom jeziku. Nakon što je više od godinu bila predmet osporavanja i polemika, kako danas gledate na rezultate i domete Deklaracije?\n- Uz očekivana osporavanja i polemike, Deklaracija je naišla i na široku podršku. Broj njenih potpisnika iz regiona, dijaspore i dalje širom sveta, premašio je 9.000, a svakako bi bio i znatno veći da je ovaj dokument postavljen na internet i na engleskom jeziku, pored ovog zajedničkog na kome je napisan. Deklaraciju su nedavno potpisali i tako poznati intelektualci kao što su teoretičar jezika i filozof Noam Chomsky, britanski sociolingvist Peter Trudgill i austrijski istoričar, stručnjak za Balkan, Florian Bieber.\nKnjiga "Govorite li zajednički?", objavljena u Biblioteci XX vek\nOvakav odziv pokazuje da je nezadovoljstvo rigidnim nacionalističkim jezičkim i identitetskim politikama u državama našeg regiona naraslo do mere koja opravdava ovakvu jednu inicijativu. Pošto ju je pokrenula grupa javnih ličnosti bez ikakve političke podrške ili izvršne moći, ona ne može računati na neke neposredne mere koje bi zajednički preduzele političke vlasti u ovim državama. Ali može delovati dugoročno, šireći svest govornika zajedničkog jezika, naročito onih iz mlađih generacija, o tome da oni, nasuprot zvaničnoj separatističkoj ideologiji i politici, imaju mnogo više zajedničkog nego što se to službeno prikazuje. Dosadašnje reakcije pokazuju da Deklaracija već deluje u tom pravcu, pa se njen ukupni učinak može oceniti kao pozitivan.\nZbog čega ste smatrali da je važno Deklaraciji posvetiti cijelu knjigu?\n- Regionalne konferencije projekta Jezici i nacionalizmi i Deklaracija koja je od njega potekla jesu vredne inicijative većeg broja posvećenih pojedinaca bez ličnog interesa i s najboljim namerama, u čijem sam ostvarenju stoga i sam učestvovao. Knjigu sam napisao u želji da one ostanu trajno zabeležene u štampanom obliku, u renomiranoj ediciji kakva je Biblioteka XX vek Ivana Čolovića. Istina, mnogo toga u vezi s Deklaracijom može se naći na internetu, ali jedno sintetičko autorsko svedočanstvo ipak je nešto drugo.\nJedna od ozbiljnijih kritika Deklaracije došla je od filozofa i pisca Borisa Budena. Buden Deklaraciju vidi kao rezultat paradoksa apolitičnosti, koju navodno sadrži, i političkog uzroka njenog pisanja, odnosno otpora dugogodišnjoj praksi razdvajanja učenika u školama, pri čemu se jezik (u okviru nacionalne grupe predmeta) koristi kao izgovor. Da li je, po Vašem mišljenju, Deklaracija bila politična i koliko je za Vas i ostale saradnike bilo važno da ona ima taj karakter?\n- Poštujem svako kvalifikovano mišljenje o Deklaraciji, ali lično ne mislim da je pitanje njene političnosti osobito važno. Ona ima neizbežnu političku dimenziju utoliko što se bavi standardnim jezikom, koji je sam po sebi dobrim delom politički određena kategorija, ali po meni nije primarno politički, nego društveni i kulturni dokument. Deklaracija nije motivisana nekim političkim stanovištima ili programima, nego naprosto nizom velikih praktičnih problema izazvanih neadekvatnom jezičkom politikom. Koliko sam mogao da uočim, kao jedan od tridesetak učesnika u njenom sastavljanju, ni velikoj većini drugih nisu bila u središtu pažnje pitanja opšte politike. Druga je stvar što je ona u napadima od strane političara i njima bliskih nacionalno angažovanih lingvista optužena da politizuje jezik (koji, je li, dotada nije bio politizovan!) u neke nečasne svrhe, uperene protiv ovog ili onog jezika i naroda.\nAko Deklaracija jeste politična, što ističe i Snježana Kordić, onda je to u nacionalnim lingvističkim krugovima diskvalificira kao nenaučnu, dok, s druge strane, lijevi intelektualci poput Budena smatraju da ona ne može dovesti do većih promjena jer nije dovoljno politična. Kako Vi gledate na ovaj paradoks, odnosno, da li se unutar ovog dokumenta političnost i naučnost moraju međusobno isključivati da bi on polučio neke značajnije rezultate?\n- Deklaracija je ono što je u datom trenutku mogla saglasno da ponudi veća grupa javnih intelektualaca različitih nacionalnosti, profesija, pa valjda i političkih uverenja, koji ni u kojem drugom smislu ne predstavljaju koherentan kolektiv niti nude nekakvu politički definisanu platformu. Što naravno ne znači da neko drugi, kome je bliži konkretan politički angažman, ne treba da krene u neku širu društvenu akciju sa mogućom jezičkom komponentom. Sama Deklaracija verovatno se može kritikovati po raznim osnovama, ali ne verujem da je za njenu ocenu presudno pitanje mere njene političnosti. A ona nije ni naučni traktat, nego poziv na širu društvenu akciju, pa je važno samo da ne protivreči naučno proverljivim činjenicama. Ukratko, ne vidim tu neki paradoks, niti opreku između političnosti i naučnosti, a insistiranje na tome dobro dolazi kritičarima koji bi vrlo realne praktične probleme o kojima je u ovom apelu reč najradije gurnuli pod najdeblji tepih, kako ne bi ugrožavali njihovu moć i privilegije stečene pod geslom „Divide et impera“.\nDeklaracija je uzbunila nacionalne duhove u sve četiri države čijih se standardnih jezika dotiče. Stekla sam utisak da su napadi na nju sa “nacionalnog fronta” odavali istinsku paniku zbog formiranja kritične mase koja se ne boji javno izaći s očiglednom istinom da govorimo zajednički jezik. Da li je moguće očekivati da stav izrečen u ovom dokumentu postane temelj za dijalog sa nacionalnim lingvističkim krugovima?\n- Delim taj vaš utisak i verujem da bi takav dijalog bio od najveće koristi, ali bar zasad nisam optimist. Žestina napada na Deklaraciju i njene potpisnike, uz skoro potpuno odsustvo spremnosti na mirnu i racionalnu raspravu, ne govori o interesovanju tih krugova za bilo kakav dijalog, naprotiv.\nPicasa/ Poštujem svako kvalifikovano mišljenje o Deklaraciji, ali lično ne mislim da je pitanje njene političnosti osobito važno\nMoraće da prođe neko vreme da se najpre duhovi smire, a potom da se u mirnijoj političkoj i intelektualnoj atmosferi ponešto promeni u glavama sve većeg broja ljudi, kako bi možda sledeća generacija nacionalnih lingvista na svim stranama mogla da preispita nasleđeno stanje, odmeri kakva je jezička politika u opštem interesu (a ne u interesu partikularnih nacionalističkih elita), te složno krene u akciju. To je ona promena svesti o kojoj sam ranije govorio, a koja neće doći preko noći.\nU BiH ovih dana pratimo objavljivanje novog pravopisa bosanskog jezika autora Senahida Halilovića, koji je istovremeno podržao Deklaraciju i istakao potrebu rada na zajedničkim normativnim priručnicima. Kako zamišljate zajednički rad na uklanjanju nacionalističkih jezičkih praksi (kao što su podijeljene škole, lektorsko “prevođenje” u institucijama, titlovanje filmova i slično), ali i na izradi zajedničkih priručnika?\n- Nacionalističke jezičke prakse koje pominjete pripadaju širem domenu društvenog života i mogu se postepeno menjati kako se za to budu sticali uslovi, jer period nacionalističke indoktrinacije traje isuviše dugo, ostavljajući pogubne posledice. Ipak bi se, uz malo čuvene političke volje, ponegde nešto moglo učiniti već sada, uz elastičnije i adekvatnije tumačenje postojeće regulative. Primera radi, ne postoji obaveza da se deci koja pohađaju odvojenu nastavu zabranjuje mešanje i druženje i izvan časova, ponajmanje podizanjem fizičkih prepreka u školskom dvorištu, nego su tu skandaloznu praksu iz vlastitog političkog interesa samovoljno uveli lokalni moćnici. Kako kažem u knjizi, „gvozdena pregrada u dvorištu škole u Travniku nije iskovana u dalekom Ohaju“. Slično važi i za neke druge oblike manipulacije putem jezika, ali bi izrada zajedničkih normativnih priručnika ipak podrazumevala korenitije promene vladajuće politike. Sa stručne strane to je naravno moguće i u tom smislu podržavam predloge profesora Halilovića, čiju podršku Deklaraciji smatram veoma važnom. Čak mi se čini da bi upravo „trojezična“ Bosna i Hercegovina bila najpogodnija polazna tačka za inicijative te vrste, dok je, nažalost, takva saradnja između država - na primer, Srbije i Hrvatske - pri sadašnjem rasporedu političkih snaga čista utopija.\nU knjizi primjećujete kako su aktivnosti oko Deklaracije primjer vaninstitucionalnog djelovanja građana, što je jezička politika “odozdo nagore” za razliku od institucionalne ili “odozgo nadolje”. Možete li dati neke primjere i moguće načine funkcioniranja ovakve, demokratske jezičke politike?\n- Jezička politika i planiranje jezika generalno spadaju u delokrug rada državnih institucija koje svoju delatnost usmeravaju prema građanima (slikovito rečeno, ali u stručnoj literaturi već terminologizovano, „odozgo nadole“). Međutim, kada grupe tih građana nisu zadovoljne stanjem stvari u nekom domenu niti merama koje vlasti eventualno preduzimaju u cilju poboljšanja situacije, one mogu da se samoorganizuju i ponude vlastima svoja viđenja i predloge (što je smer „odozdo nagore“). Najpoznatije inicijative ovog tipa vezane su za manjine u multietničkim i višejezičnim društvima i njihove često ugrožene jezike (npr. slučaj irskog, galicijskog, romskog, u Srbiji naročito bunjevačkog i vlaškog, itd). Specifičnost Deklaracije kao izrazito vaninstitucionalne akcije je u tome što se ona ne odnosi na slabo zaštićene manje jezike, nego upravo na većinski, službeni jezik (ili jezike). To je doista neobično - kao, uostalom, i cela situacija oko našeg zajedničkog jezika. Drugi primer su popularne aktivnosti „odozdo“ na području rodne ravnopravnosti. Pri tome je poželjno da se državne i građanske akcije usklade, kao u slučaju institucije nacionalnih saveta/vijeća nacionalnih manjina u Srbiji ili Hrvatskoj, nadležnih za predlaganje određenih mera državnim organima. U okviru Saveta Evrope ovakvoj saradnji je posvećena Evropska povelja o regionalnim ili manjinskim jezicima, a u obrazovnoj sferi Zajednički evropski referentni okvir za jezike.\nNakon gotovo više od godinu od potpisivanja Deklaracije, šta vidite kao najveći izazov u njenom tumačenju i razumijevanju?\n- Rekao bih da je najveći izazov u drastičnom falsifikovanju njenih motiva i ciljeva, praćenom omalovažavanjem njenih sastavljača i potpisnika, od strane političkih vlasti i/ili „nacionalnog fronta“, kako ga nazvaste - naročito u Hrvatskoj, ali povremeno i u ostale tri države.\nU naslovima dvadesetak reprezentativnih „naših“ gramatika u posljednja tri stoljeća javljaju se nazivi ilirski, ilirički, slavenski, slavjanski, serbski, hrvatski ili srpski, srpskohrvatski, bosanski, hrvatski, srpski i crnogorski\nNajžešći protivnici Deklaracije su oni koji su osetili da im ona ugrožava grupne ili lične interese i pokušali to da zamaskiraju brigom za naciju i njen neprikosnoveni jezik. Tom nasrtaju ipak su se javno i odlučno suprotstavili mnogi ugledni potpisnici u sve četiri sredine. Posle nekog vremena napadi su utihnuli, valjda u očekivanju da cela akcija polako potone u zaborav. Međutim, izgleda da neće biti tako, jer - kako sam već istakao - Deklaracija očito nastavlja da živi, stičući nove i neretko istaknute pristalice. To je kratak dokument, jasan svakome ko ga pročita bez predrasuda i zle volje. Ozbiljno argumentovanog javnog osporavanja njenih postavki bilo je tek u tragovima, a besprizivne javne diskvalifikacije ipak upućuju na neke druge motive.\nU knjizi također navodite da je za jezik ovih prostora postojalo, u toku povijesti njegove standardizacije, bar jedanaest naziva. Koji su to nazivi i zbog čega smo toliko emotivno vezani za njih?\n- Taj podatak iz sopstvenih istraživanja saopštila je prof. Rajka Glušica sa Univerziteta Crne Gore na jednoj od konferencija projekta Jezici i nacionalizmi. Ona je ustanovila da se u naslovima dvadesetak reprezentativnih „naših“ gramatika u poslednja tri stoleća koje je pregledala javljaju nazivi ilirski, ilirički, slavenski, slavjanski, serbski, hrvatski ili srpski, srpskohrvatski, bosanski, hrvatski, srpski i crnogorski. Zvanični naziv jezika nosi znatan simbolički naboj, pa se govornici za njega emotivno vezuju nezavisno od pitanja međusobne razumljivosti različito nazvanih jezika. Epoha nacionalizma u Evropi ustoličila je neopozivo geslo „svakom svoje“, koje podrazumeva da jezik mora nositi nacionalno ime, i u svetlu tog principa - koliko god prevaziđenog - nije od većeg značaja neosporna činjenica da se govornici sva četiri naša danas priznata jezika, uprkos već 25-godišnjem „razlikovnom“ lingvističkom inženjeringu, i dalje bez ikakvih teškoća sporazumevaju na - zajedničkom jeziku.\nUkoliko bi nacionalističke jezičke politike odnijele konačnu pobjedu na ovim prostorima, može li se zamisliti da se četiri standarda toliko udalje jedan od drugog da postanu međusobno nerazumljivi?\n- Mislim da ne može. Ako se to ni u kojoj meri nije moglo postići za četvrt veka, neće moći ni kasnije. Isuviše toga je zajedničko u glasovnoj i gramatičkoj strukturi i opštoj leksici, dakle srži jezika, što ne podleže intervencijama ambicioznih jezičkih planera. O tome svedoči, na primer, skroman učinak glasovnih reformi u bosanskom (glas h) i crnogorskom (glasovi š i ž), koje nisu šire prihvaćene. A na međusobno razumevanje u običnoj, svakodnevnoj komunikaciji kao osnovnoj funkciji svakog jezika ne utiču normalne razlike, ponajviše u specijalnim registrima i terminologijama (administrativnim, naučno-tehničkim ili religijskim), gde je dalje ciljano udaljavanje moguće.


Dobojski Info - FUDBALSKA EUFORIJA U MERIDIANU Prati finale Lige šampiona i osvoji bonuse\nsubota, 26 maj 2018 09:55\nFOTO: Dobojski Info | FUDBALSKA EUFORIJA U MERIDIANU Prati finale Lige šampiona i osvoji bonuse\nReal ili Liverpul, pitanje je sad!\nLiga šampiona, najjače i najprestižnije evropsko, klupsko, fudbalsko takmičenje ulazi u foto-finiš!\nPosljednji fudbalski spektakl pred Svjetsko prvenstvo u Rusiji odigrava se večeras, u 20.45 časova, a na Olimpijskom stadionu u Kijevu snage će odmjeriti španski “Kraljevski klub” i engleski “Redsi”.\nDa li će Real Madrid osvojiti 13. naslov šampiona Evrope ili će se, ipak, Liverpul okititi šestom titulom, pitanje je svih pitanja!\nZato se Meridian potrudio da za najisčekivaniji evropski meč pripremi sjajnu i raznovrsnu ponudu, ali i bonuse za ljubitelje najvažnije sporedne stvari na svijetu.\nPosjeti meridianbet.ba, uvjeri se u najbolju ponudu za meč sezone i osvoji sjajne bonuse!\nKako bi fudbalski spektakl bio još bolji, Meridianbet je odlučio da časti tiket do 40 KM! Za prvi odigran tiket dodajemo ti još toliko na bonus račun! Iskoristi bonus za klađenje na sport na uživo ili standardnom klađenju, na brojeve, virtualne sportove… Opcija je mnogo! Registruj se: https://goo.gl/hpfhMH.\nMeridian ti poklanja 5 % bonusa na svaku uplatu Kliker ili xBon vaučerom.\nTi biraš vrijednost oba bona: 5,10, 20, 50 i 100 KM, uplaćuješ i koristiš bez provizije- iz bilo kojeg dijela BiH! I dobijaš bonus!\nUz Meridian, budi dio fudbalske euforije!\nNe gleda se finale Lige šampiona svaki dan!\nViše iz ove kategorije « SA PAR KLIKOVA DOPUNI SVOJ MERIDIAN KEŠ RAČUN Kliker ili xBon - oba ti donose 5 % bonusa MERIDIAN JE SPREMAN ZA MUNDIJAL: Najbolji specijal o Svjetskom prvenstvu i hiljade načina da zaradite na Mundijalu »


Vojin Mijatović uputio javnu poruku predsjedniku Rusije Vladimiru Putinu: "Zadrži tu seosku varalicu u Moskvi da nam se ne vraća!"\nPosljednje, Vijesti / Milorad Dodik, Vladimir Putin, Vojin Mijatović\n“Putine brate, napravićemo ti najveći spomenik, otpisaćemo ti milione dugova Rafinerije u Brodu (Bosanskom Brodu op.a.), i reci šta još treba samo da zadržiš tu seosku varalicu u Moskvi da nam se ne vraća. Ako ti je stalo do srpskog naroda uradićeš to. Mali korak za tebe, al’ ogroman za srpski narod”, objavio je Mijatović.\nO putu u Moskvu oglasio se i Milorad Dodik.


Kandida lečenje kod žena i muškaraca: saveti stručnjaka | Luftika\nKandidu treba dobro izgladneti\nKandida je gljivica koja se normalno nalazi u digestivnom sistemu čoveka, ali u malom broju. Kandidijaza je skoro uvek posledica infekcije gljivicama koje normalno nastanjuju čovekov organizam i koje se iz određenih razloga, u određenom trenutku, počnu intenzivno razmnožavati. Prekomerno razmnožavanje gljivica sprečavaju bakterije stanovnici normalne flore sluzokože i kože, pa stanja koja remete ravnotežu normalne flore idu u korist kandide, jer tada dolazi do njenog razmnožavanja.\n– Da bi došlo do infekcije, moraju se stvoriti uslovi za njen rast i razmnožavanje. Najčešći uzrok je pad imuniteta kada organizam nije u stanju da održi populaciju kandide na normalnom nivou. Vrlo često je i posledica korišćenja lekova kao što su antibiotici, kortikosteroidi ili imunosupresivi. Nastaje i kod osoba sa oslabljenim imunitetom ili kao posledica određenih bolesti – dijabetesa, Kušingove bolesti, Adisonove bolesti, hipotireoze i drugih. Češće se javlja kod starih, dece i trudnica – kaže doktorka Ana Stanković iz Zavoda za laboratorijsku dijagnostiku „Jugolab“.\nKandidijaza može biti posledica savremenog načina života, odnosno ishrane.\n– Uzrok nekontrolisanog umnožavanja ove gljivice može biti dugogodišnja loša ishrana bazirana na šećeru, kvascu, belom brašnu, industrijskoj hrani, gaziranim napicima, kao i konzumiranje kafe i alkohola. Zapravo, sve ono što slabi naš imuni sistem predstavlja podlogu za razvoj ove uporne infekcije – navodi doktorka Stanković.\nKandidijaza se može javiti na različitim organima, pa su samim tim i simptomi različiti.\nOpšti simptomi su nespecifični i nekarakteristični: umor, nedostatak snage, glavobolja, bolovi u mišićima i zglobovima.\nMlečac ili sor javlja se često kod odojčadi i male dece na sluzokoži usta i jeziku u vidu okruglih, beličastih naslaga koje imaju izgled zgrušalog mleka. Ispod su ranice koje su bolne i otežavaju ishranu dece.\nKandidijaza kože javlja se obično na prstima nogu i ruku ili na stopalima. Javlja se jasno ograničeno crvenilo, beličaste naslage, vlaženje i svrab. Javlja se često i kod gojaznih osoba, na pregibima ili ispod dojki kod žena.\nKandida u crevima je čest uzrok širokog spektra tegoba koje nisu prijatne i utiču na našu svakodnevicu: pojačana nadutost, pojačano stvaranje gasova, proliv, ali i hronični zatvor, podrigivanje, mučnina, bolovi i grčevi u stomaku, žgaravica.\nKod infekcije polnih organa kod žena se javljaju peckanje i svrab, pojačan sekret najčešće bele boje. Kod muškaraca se uglavnom ne javljaju simptomi ili se mogu pojaviti bele naslage.\nRespiratorni simptomi mogu biti: nadražaj na kašalj, suvi kašalj, osećaj knedle i grebanje u grlu, otežano disanje.\nDijagnoza se postavlja mikroskopskim pregledom razmaza materijala uzetog sa zahvaćenog područja, laboratorijskim pretragama, kao i pregledom stolice i to tri uzastopna uzorka.\nU lečenju ove gljivične infekcije, pored upotrebe lekova, kako kaže naša sagovornica, treba promeniti ishranu.\nU terapiji se koriste antimikotici, po antimikogramu.\nPoželjno je iz ishrane izbaciti testa i peciva od belog brašna, gazirana pića, ne koristiti pivski kvasac, mleko, jako kisela jela, izbaciti iz ishrane ili drastično smanjiti čokoladu, torte, kolače, kafu, nikotin i alkohol.\nTreba koristiti integralni hleb i peciva, jogurt i kiselo mleko sa probioticima, prirodne vitamine i minerale koji imaju dovoljno selena i vitamina C.\n– Kandida u crevima najpre treba da se dobro izgladni, to jest treba joj oduzeti omiljenu hranu, a to su šećeri i kvasac. Zatim je uništite prirodnim ili sintetičkim lekovima sa antigljivičnim dejstvom, uz konsultaciju sa svojim lekarom. Organizam ojačajte i alkalizujte, kako biste ubrzali izlečenje i sprečili povratak infekcije, a oštećenu crevnu floru obnovite koristeći zdrave probiotike – savetuje doktorka Ana Stanković iz „Jugolaba“.\nOznakeJugolab - Laboratorija sa najvećim autoritetom | Luftika kandida saveti za zdravlje zdravlje zdravlje zene\nKome je kurkuma lek, a kome je zabranjena?\nTrikovi za savršeno očuvano povrće\nOvako pripremljen krompir ima 100 kalorija i brdo vitamina C\nDa li od alkohola možemo duže da živimo?\nNajčešći vidovi zanemarivanja sopstvenog zdravlja i zašto to činimo\nKo, koje i kada bi trebao da uzima suplemente


Cristiano Ronaldo odbio da igra protiv Italije - SportSport.ba\nHaos u svlačionici Lazija\nNakon poraza od Sassuola\nNakon neočekivanog domaćeg poraza od Sassuola (2:1), igrači Lazija imali su žestoke obračune u svlačionici.\nBodovi odlaze iz Rima: Novi šok za Lazio!\nNovi poraz Nebeskoplavih\nLazio je napravio još jedan kiks i poražen je danas na Olimpicu od Sassuola rezultatom 1:2.\nCristiano Ronaldo odbio da igra protiv Italije\nUtakmica 10. septembra\nPortugalska i zvijezda Juventusa Cristiano Ronaldo neće igrati za svoju reprezentaciju protiv Italije 10. septembra, piše La Gazzetta dello Sport.\nBivša zvijezda Real Madrida navodno je odbila igrati protiv Hrvatske i Italije u nadolazećim utakmicama Lige nacija, takmičenju kroz koje je moguće ostvariti plasman na naredni Euro.\nItalija će se 10. septembra gostovati Portugalu u Lisabonu, ali Ronaldo neće sudjelovati u igri.\nNaime on je odlučio ostati u Torinu kako bi trenirao sa Juventusom i tu odluku je već saopćio nacionalnom Savezu. Sedmicu dana nakon međunarodne stanke, Stara dama će igrati prvu utakmicu u sklopu Lige evropskih prvaka, a Portugalac želi biti 100% fit i spreman, svjestan da je Liga prvaka takmičenje na čije osvajanje u Juventusu čekaju pune 22 godine.\nRonaldo još nije uspio postići svoj prvi službeni gol za novi klub. Utakmice protiv Chieva i Lazio bile su štaviše frustrirajuće za ponajboljeg igrača svijeta svih vremena koji je u Juventus prešao za 112 miliona eura.\nPoznato 29 od 32 učesnika Lige prvaka: Pogledajte šešire uz jednu veliku nepoznanicu!\nKakve nas grupe očekuju?\nRonaldo se pohvalio najljepšim golom sezone, pa komentarom oduševio navijače Juventusa\nOglasio se preko Twittera\nRonaldo dobio nagradu za naljepši gol u prošloj sezoni\n28.08.18. 14:31 1


Dodik ipak posjetio Potočare – Energy Press\nDodik ipak posjetio Potočare\nPredsjednik bh. entiteta Republika Srpska, Milorad Dodik danas je, nakon dva odgađanja, posjetio Srebrenicu i u toku je sastanak s općinskim načelnikom Ćamilom Durakovićem.\nIako iz Dodikovog kabineta nisu najavljene teme susreta, Duraković je za Al Jazeeru potvrdio kako predsjednik RS-a dolazi u pratnji trojice ministara, među kojima je i ministar zadužen za poljoprivredu, privredu i šumarstvo, pa će se vjerojatno, uz političke, govoriti i o gospodarskim temama. Prije sastanka, Dodik je položio cvijeće u Memorijalnom centru u Potočarima na mjestu stradanja više od 8.000 Bošnjaka. Dodik je tom prilikom izjavio kako treba poštovati sve žrtve, ali istinu o Srebrenici treba ispitati i detaljno istražiti. “Nažalost, politika je umiješana u sve događaje, pa i u ovaj u Srebrenici”, kazao je Dodik, a prenio Radio Slobodna Europa.\nNakon posjete Potočarima, u zgradi opštine počeo je sastanak predsjednika Republike sa Durakovićem i predsjednikom Skupštine opštine Milošem Milovanovićem. Sastanku prisustvuju i ministar unutrašnjih poslova Republike Srpske Dragan Lukač, ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Stevo Mirjanić i ministar za prostorno uređenje, građevinarstvo i ekologiju Srebrenka Golić. Duraković je prije sastanka s Dodikom za Al Jazeeru kazao da očekuje da će biti govora i o odluci Vlade Republike Srpske, koja datira još iz 2007. godine, a kojom bi se Srebrenici dodijelio poseban socio-ekonomski tretman. „Svakako da ću imati što reći entitetskom predsjedniku, ali i pokušati usmjeriti sastanak u pozitivnom pravcu u smislu pomoći našem gradu i svim građanima Srebrenice, posebno u promjeni nekih ekonomskih tokova. Tu mislim na razvoj nekih ključnih projekata, kao što su Guber banja, potopljeno zemljište na području Hidroelektrane Peručac, kao i tekućim problemima u nekim od rudnika“, rekao je Duraković. Srebrenica je do rata bila jedna od najrazvijenijih sredina u BiH, a četvrtina od ukupnog broja stanovnika imala je posao, podsjeća Deutche Welle. Danas radi tek petina od ukupnog broja stanovnika, a većina njih ne živi na srebreničkom području.\nOd prirodnih bogatstava, Srebrenica je poznata po rudama olova i cinka sa primjesama srebra i zlata, boksita, te ogromnom šumskom bogatstvu i čistim vodama, podsjeća DW. „Ne bismo da pokazujemo političke mišiće, niti očekujemo da predsjednik Dodik tako nastupi. Ako bude došao u tonu osobe i institucije koja želi pomoći ovom gradu, objeručke ćemo to dočekati i iskoristiti. Ako to bude zbog nekih političkih poteza i ubiranja političkih poena, onda ćemo se tako i postaviti. Svakako se radujem ovom sastanku“, dodao je Duraković. Ovo je prvi put da će se predsjednik bh. entiteta Republika Srpska susresti sa nekim iz lokalne vlasti ove općine iz reda bošnjačkog naroda. Ćamil Duraković je tokom svoga dosadašnjeg mandata uspio procentualno gledano, biti najuspješniji načelnik Općine Srebrenica, sudeći prema otvorenim radnim mjestima u Srebrenici. (Agencije)


Languide - Odjel za informatiku\nLanguide je projekt sufinanciran Erasmus+ programom u okviru Ključne aktivnosti 2, Strateška partnerstva u području visokog obrazovanja.\nTrajanje: 1.9.2019. – 31.8.2022.\nKoordinator projekta: UNIVERZA NA PRIMORSKEM, KOPAR (prof. Neva Čebron)\nMAELARDALENS HOEGSKOLA (ŠVEDSKA)\nUNIVERSITATEA TRANSILVANIA DIN BRASOV (RUMUNJSKA)\nSVEUCILISTE U RIJECI (HRVATSKA)\nUNIVERSIDAD DE CASTILLA – LA MANCHA (ŠPANJOLSKA)\nUsvajanje stranog jezika i višejezičnost važni su elementi jezične politike Europske unije o poznavanju dva jezika uz materinji, a s ciljem promicanja mobilnosti i međukulturološkog razumijevanja.\nFokus Languide projekta je na internacionalizaciji obrazovanja, sve popularnijoj upotrebi digitalnog učenja i podršci individualiziranom pristupu učenju. Cilj projekta je razvoj alata za pospješenje poznavanja jezika i pružanje podrške usvajanju stranog jezika. Projekt promovira internacionalizaciju programa visokog obrazovanja i korištenje suvremenih informatičkih tehnoloških rješenja.\nU projekt je uključeno šest partnera iz pet lingvistički i geografski raznolikih područja Europe, sa specijalizacijama u usvajanju jezika te razvoju softvera.\nU okviru projekta postavit će se zajednička metodologija za pripremu smjernica u učenju stranog jezika s fokusom na jezik struke. Metodologija će činiti temelj izrade jezičnih resursa za tri razine učenja stranog jezika. Na temelju novonastalih jezičnih resursa, izradit će se mobilna aplikacija. U posljednjoj fazi engleski jezični resursi prevest će se na jezike partnera i integrirati u aplikaciju.\nAktivnosti u okviru projekta objavljivat će se na web sjedištu projekta i bit će sažete i u online monografiji zajedno s rezultatima projekta. Stvarni utjecaj projekta ogledat će se u korištenju aplikacije od strane ciljanih grupa (institucije visokog obrazovanja, nastavno i administrativno osoblje, studenti) na lokalnoj, regionalnoj, nacionalnoj i internacionalnoj razini. Dugoročno, rezultat projekta je univerzalna metodologija primjenjiva na različite jezike i polja struke, a materijali, metodologija, aplikacija i monografija će biti besplatno dostupni na web sjedištu projekta.\nSlužbene stranice projekta: http://languide.si/en/project-description


PCVesti - Najprestižnija nagrada za Kaspersky Internet Security 2012\nby newsmasteron 02.08.2012\nAustrijska istraživačka laboratorija AV-Comparatives uradila je u periodu od marta do juna 2012. godine test antivirus programa u kojem je proizvod Kaspersky Internet Security 2012 osvojio jedan od najboljih rezultata. Prema rezultatima testa, rešenje kompanije Kaspersky Lab detektovalo je i blokiralo više od 99 odsto trenutnih pretnji i zbog toga je nagrađeno najprestižnijom nagradom ADVANCED+ rating.\nTest istraživačke laboratorije AV-Comparatives zasnovan je na simuliranju realnih, stvarnih situacija, pri čemu su veoma iscrpno ocenjene sveukupne performanse anti-virus proizvoda, a ne samo pojedinačne komponente. Testiranje je obavljeno ne platformi Windows XP Service Pack3 na kojoj su bile instalirane neke popularne aplikacije koje sajber kriminalci najčešće koriste prilikom napada na ranjive sisteme.\nSvi proizvodi koji su bili obuhvaćeni testom, uključujući i Kaspersky Internet Security 2012, bili su instalirani sa standardnim podešavanjima i mogli su da ažuriraju svoje antivirus baze podataka i da se konektuju na cloud bezbednosne sisteme. Pomoću četiri različita testa simulirani su situacije kao što su posećivanje zaraženih sajtova i preuzimanje fajlova sa štetnim softverom. Eksperti istraživačke laboratorije AV-Comparatives ocenjivali su i koliki je broj uspešno blokiranih pretnji i koliki je broj lažnih uzbuna. Rezultatima testa je pokazano da je Kaspersky Internet Security 2012 neutralizovao 99.4 odsto od više od 2.000 štetnih programa koji su korišćeni. Zbog takvog impresivnog učinka rešenje kompanije Kaspersky Lab se našlo među top 3 i eksperti istraživačke laboratorije AV-Comparatives dodelili su mu najprestižniju nagradu ADVANCED + rating.\n„Uvek nas veoma interesuju rezultati testova koji su obavljani u stvarnim sitacijama. Na taj način proizvod dobija najobjektivniju ocenu, u smislu koliko je stvarno relevantan i koliko su zahtevi korisnika zadovoljeni. Pomoću testa koje je obavila istraživačka laboratorija AV-Comparatives ispitane su mogućnosti da budu blokirane pretnje koje su bile aktivne tokom testiranja, obuhvatajući i one koje su se služile tehnikama inženjeringa socijlnih mreža. Kaspersky Internet Security 2012 ne samo što je pokazao odlične rezultate već je opravdao i svoj uspeh iz druge polovine 2011,” rekao je Oleg Ishanov, šef odseka za istraživanja programa protiv štetnih softver u kompaniji Kaspersky Lab.\nKompletnu verziju testa koji je uradila istraživačka laboratorija AV-Comparatives u prvoj polovini 2012. možete naći na: http://av-comparatives.org/images/docs/avc_prot_2012a_en.pdf\nKompanija Kaspersky Lab je najveći svetski privatni proizvođač sigurnosnih softvera krajnjim korisnicima. Kompanija je rangirana među četiri najbolja svetska proizvođača bezbednosnih rešenja za krajnje korisnike . Tokom svoje petnaestogodišnje istorije, kompanija Kaspersky Lab je ostala inovator u oblasti računarske sigurnosti i pruža efikasna digitalna sigurnosna rešenja za potrošače malih i srednjih preduzeća. Kompanija trenutno posluje u skoro 200 zemalja širom sveta, pružajući zaštitu za preko 300 miliona korisnika širom sveta. Saznajte više na veb sajtu www.kaspersky.com.\nUNAPREĐEN RAD SOS TELEFONA ZA POMOĆ OSOBAMA SA INVALIDITETOM ŽRTVAMA NASILJA I DISKRIMINACIJE U PORODICI\nHTC HD Mini PODRZAVA HTC HD2 ISKUSTVO U KOMPAKTNOM dIZAJNU


Beogradski glas (Beta) – Hotele “Tonanti” i “Fontana” u Vrnjačkoj Banji ispod cene kupili su biznismeni bliski vladajućoj Srpskoj naprednoj stranci, a država im je nakon toga dala i novčanu pomoć od 2,5 miliona evra da ih renoviraju, objavila je Mreža za istraživanje kriminala i korupcije KRIK.\nHotel “Tonanti” je kupio Aleksandar Papić, blizak ministru policije Nebojši Stefanoviću, a “Fontanu” Dragoljub Zbiljić, vlasnik “Južne bačke”. Hoteli su zatim promenili vlasnika, ali su ostali u rukama ljudi povezanih sa SNS-om – Darka Djurovića, sinovca nekadašnjeg direktora “Koridora Srbije” Dmitra Djurovića, i Milana Vlaisavljevića, poslanika te stranke u Skupštini Vojvodine.\nVlasnici tih hotela, Djurović i Vlaisavljević su krajem 2018. i početkom 2019. godine potpisali ugovore sa Ministarstvom privrede koje im je odobrilo oko 2,5 miliona evra za renoviranje hotela. Novac im je dodeljen na osnovu Uredbe o uslovima i načinu privlačenja direktnih investicija, a koja je ranije služila kako bi se subvencionisale uglavnom strane kompanije koje su u Srbiji pokretale proizvodnju.\n“Vlada Srbije, na čelu sa premijekom Anom Brnabić, medjutim, promenila je uredbu u martu prošle godine i omogućila da novac dobijaju i oni koji rekonstruišu ili grade hotele u banjama. Ubrzo nakon toga, vlasnici ‘Tonantija’ i ‘Fontane’ podneli su zahteve da im se odobri pomoć”, otkriva KRIK.\nOznakeKrik Naslovna-centar Naslovna-traka SNS sns aktivnosti


RAT UŽIVO: Husi ispalili dronove i rakete na Saudijsku Arabiju, tvrde da su oborili i avion... – Mreza\nJemenski pobunjenički pokret Husi ispalio je jučer 14 bespilotnih letjelica i osam balističkih projektila na objekte naftne kompanije “Saudi Aramco” i na vojne ciljeve u saudijskim gradovima Damam, Asir i Džazan, izjavio je vojni portparol te grupe.\nSaudijska koalicija je ranije jučer izvršila vazdušne napade na glavni grad Jemena Sanu tvrdeći da je oborila više naoružanih dronova koje su pobunjenici Husi poslali na ciljeve u Saudijskoj Arabiji.Ni “Aramco” ni saudijske vlasti nisu potvrdili ovu informaciju, prenosi Reuters.\nHusi su takođe saopštili kako su oborili izviđački avion saudijske ratne avijacije.\nPortparol Husa rekao je da je u pitanju avion marke “Karayell” turske proizvodnje, piše Reuters, prenosi Tanjug.\nBritanska agencija javila je ranije danas da je koalicija predvođena Saudijskom Arabijom izvršila zračne napade na glavni grad Jemena Sanu tvrdeći da je oborila više naoružanih dronova koje su pobunjenici Husi poslali na ciljeve u Saudijskoj Arabiji.\nDronovi poslati na ‘civilne ciljeve’\nU izvještaju saudijskih državnih medija se navodi da su dronovi poslati na “civilne ciljeve”, ali se ne navode tačne lokacije, a iz američkog konzulata u Džedi, saudijskom gradu na obali Crvenog mora, saopšteno je da postoje sumnje o napadima i detonacijama nadomak Džede i Khamis Mushaita, prenio je Reuters.


U bašti sa Fridom Kalo - FloraDela\nFrida Kalo, čuvena je meksička slikarka i jedna od omiljenih ikona XX veka. Prva pomisao na nju mi je cveće u njenoj kosi skupljenoj u platenice oko glave i spojene obrve, pa tek onda njena umetnost. O Fridi i slikama koje je stvarala već je toliko toga napisano, dok sam ja htela u ovom tekstu da se pozabavim Fridinom vezom sa cvećem. Frida je neizmerno uživala da bude okružena cvećem i inspirisana njime.\nU skladu sa naslovom U bašti sa Fridom Kalo, zamišljam je kako slika u unutrašnjem dvorištu svoje kuće Casa Azul, sedeći sa štafelajem ispred nje, okružena zelenilom i raznobojnim cvećem jarkih boja između staza. Verovatno sa cvetom u kosi i papagajima i majmunima koji se muvaju naokolo.\nDeo fotografije koju je napravio Nikolas Murej sa Fridom u Njujorku 1939.\nTo cveće u njenoj kosi, kako i ja volim da nosim kao cvetne rajfove (i na svom venčanju sam nosila veliki cvetni rajf a la Frida) , govorilo mi je da je postojao poseban odnos Fride i cveća. Kad sam počela da pretražujem na ovu temu, prvo što mi je iskočilo bila je izložba posvećena Fridi, njenoj bašti i značenju koje je ona imala za slikarku. Izložba u vidu postavke njene bašte nalik na onu iz Casa Azul iz Meksiko Sitija, uz slike i lične predmeta, organizovana je u Botaničkoj bašti Njujorka 2015. pod nazivom “Frida Kahlo: Art, Garden, Life” . Izložba je bila veoma uspešna i privukla je ogroman broj posetioca zainteresovanih za ovaj novi aspekt života Fride Kalo.\nFrida Kalo i njena bašta\nFrida je rođena 1907. godine u Meksiko Sitiju pod punim imenom Magdalena Karmen Frida Kalo i Kalderon. Zanimljivog je mešanog porekla evropskih doseljenika i domorodačkog stanovništa. Otac joj je bio Nemac mađarsko-jevrejskog porekla (ili iz nemačke luteranske porodice) koji je iz Nemačke došao u Meksiko 1891. gde je promenio ime iz Karl Vilhelm u meksičko Giljermo. Posebno mi je privukao pažnju podatak da je porodica njenog oca poticala iz Oradee u Rumuniji (taj deo je tada bio u okvirima Austro-Ugarskog carstva). Fridina majka Matilda Kalderon bila je Meksikanka takođe mešane španske i domorodačke linije. Odrasla je uz roditelje i tri rođene sestre (po ocu je imala i dve starije polusestre).\nBašta koja se pominje kao Fridina bašta, isto je ono dvorište porodične kuće u kojoj je odrasla i koju je njen otac prepisao na nju nakon udaje. Kuća nosi već pomenuti naziv Casa Azul, u prevodu Plava kuća zbog zidova kobaltno plave boje u koju su je Frida i njen suprug slikar Dijego Rivera okrečili. Plava kuća, sa unutrašnjim dvorištem i baštom, nalazi se u Meksiko Sitiju, u predgrađu Kojoakan. U toj kući su Frida i Dijego pružili utočište čuvenom ruskom revolucionaru Lavu Trockom tokom njegovog izgnanstva 30tih godina XX veka.\nFrida u svojoj bašti u dvorištu Plave kuće (fotografija Žizel Freund)\nDvorište je bilo puno cveća koje je za Fridu i njeno stvaralaštvo imalo poseban uticaj.\nFrida je napisala da slika cveće kako bi ih na taj način očuvala u životu. Slikala je samo u sedećem položaju zbog povrede kičme i nožnih mišića tokom autobuske nesreće (pred njen 18ti rođendan, tokom života je imala preko 30 operacija zbog ovih povreda). Slikarstvom je počela da se bavi nakon ove nesreće. Na njenim slikama često su prikazane scene u vezi sa smrću i plodnošću zbog čega je, između ostalog, koristila cveće koje simbolizuje oba aspekta.\nCveće koje je raslo u Fridinoj Plavoj bašti bilo je tipično cveće sa prostora Meksika u jarkim bojama i naviknutog na suvo podneblje i toplu klimu. Najviše je imala cinija, dalija, kadifica, suncokreta, žalfije, kana, bugenvilija uz kaktuse, ećevarije, agave i euforbije. Većina cveća iz njene bašte vodi poreklo baš iz Meksika. Jedno od njih je i dalija, koju je Frida uz bugenvilije najviše volela da nosi u kosi sudeći prema slikama i fotografijama. Dalija je nacionalni cvet Meksika koji su španski kolonizatori u XVI veku otkrili i potom doneli u Evropu.\nSa bugenvilijama u kosi i Pikasovim minđušama, fotografisao Nikolas Murej.\nU bašti je uz cvetne leje imala i puno saksijskog cveća poređanih u terakota saksijama. Volela je i da u kući uvek ima svežeg rezanog cveća u vazama kao i da muža i goste dočekuje cvećem.\nFrida i Dijego su kuću i baštu nekoliko puta preuređivali i dodavali nove elemente. Inspirisani meksičkom revolucijom (1910-1920. i 30tih godina) i nacionalizmom, u svojoj bašti najviše su uzgajali domaće meksičke vrste biljaka. U istom duhu, uz cveće, postavljali su i manje statue prehispanske umetnosti kao i piramidu koju su podigli u slavu Asteka u jednom delu dvorišta. Bašta i cveće su za njih bili ne samo mesto mira i inspiracije već i političkog izražavanja. Cvećem kao i voćem svojstvenim za Meksiko, Frida je isticala svoje meksičko nasleđe i nacionalizam. Ona je čak navodila da je rođena 1910. kako bi svoje rođenje povezala sa izbijanjem meksičke revolucije.\nCveće u kosi, na slikama, među stranicama knjiga\nUz cveće u bašti, u vidu cvetnih aranžmana u kući kao i na slikama, Frida Kalo je volela da ih nosi i na sebi. Gotovo uvek je imala cveće u kosi zakačeno od gore za pletenice ispletene oko glave ili na odeći. Čuvena po autoportretima, za koje je govorila da slika sebe pošto sebe najbolje poznaje, ima sačuvanih sa cvećem u kosi kao i na brojnim fotografijama njenih portreta. Gotovo na većini njenih fotografija iz različitih godina života i fotografa je sa cvećem u kosi. Uz dalije i bugenvlije, mogu se primetiti i muškatle i fuksije kao i cinije.\nAutoportret za doktora Eloesera koji joj je bio dugogodišnji lekar i prijatelj, 1940. / preuzeto sa Wikiart\nO njenoj ljubavi prema cveću, svedoči i njena biblioteka. Frida je posedovala veliki broj knjiga o botanici uz neke retke rukopise i stare knjige koje je sakupljala tokom života. Često je i presovala cveće među stranicama omiljenih knjiga. Nakon njene smrti je u njenom primerku knjige ,,Vlati trave” Volta Vitmana pronađen ispresovan mali cvetni buket koje se našao i na izložbi u Njujorku.\nCveće i bašta su za Fridu i njene slike bili izvor inspiracije, radosti i životne energije. Mesto koje je negovalo njenu kreativnost, pomagalo joj u izražavanju boli i tuge kroz koju je prolazila kao i slavljenju života.\nPre nego što će otići sa ovoga sveta (1954.godine u 47 godini) tražila je da joj krevet nameste tako da ima pogled na baštu. Danas su njena kuća i bašta pretvoreni u muzej za sve ljubitelje Fride Kalo. Negovanje bašte i cveća koje je Frida tu uzgajala je važan deo očuvanja njenog nasleđa i slike o njoj. Ovim novim cvetnim uvidom u Fridin lik i stvaralaštvo, doprinosi se boljem i obuhvatnijem razumevanju njenog slobodnog i umetničkog duha.\nPreporuke za ljubitelje\nFridin talenat za slikarstvo, njena strastvena priroda i izražavanje, borba tokom povreda i perioda fizičke onesposobljenosti uz buran ljubavni život sa Dijegom Riverom uz to i komunistička ubeđenja, stvorili su veoma zanimljivu ličnost i životni scenario. Sa toliko emocija i strasti je bila satkana ova živopisna ličnost, da ne čudi što je danas postala jedna od najprepoznatljivijih ikona modernog doba. Njen lik, delo i buran život vrlo su privlačan ,,materijal” za brojne knjige koje su o njoj napisane kao i dva filma snimljena (zasad).\nAko vas interesuje Frida Kalo, imam nekoliko odabranih predloga za čitanje, gledanje i slušanje:\nMarija Hese, Frida Kalo. Jedna biografija, Dibidus, Beograd 2017. (napisana u formi Fridine autobiografije i predivno ilustrovana)\nfilm Frida sa Selmom Hajek iz 2002.godine https://www.imdb.com/title/tt0120679/\nFridine fotografije (još uvek podležu pod zaštićena prava pa nisam smela da preuzimam, sem ovih nekoliko) možete pogledati ovde https://www.gettyimages.com/photos/frida-kahlo?family=editorial&phrase=frida%20kahlo&sort=best\nFridine fotografije Nikolasa Mureja, dugogodišnjeg povremenog ljubavnika i prijatelja https://nickolasmuray.com/frida-kahlo\nnedavno je pronađen snimak za koji se veruje da je jedini sačuvan sa glasom Fride Kalo pa možete poslušati https://www.youtube.com/watch?v=HjTA2Dd8U9o\nJoš za kraj, jedan od nadimaka Fride Kalo bio je “Xochitl” (Nahuatl) što je astečka reč za cvet.\nNaravno da jeste :).\nHvala na čitanju. Šaljem jedan cvetni pozdrav!\nGracias por vuestra lectura. Os mando saludos florales.\ncveće i umetnostFrida KaloMeksikoslikarstvo


MKSJ podigao optužnicu protiv Jovice Stanišića i Franka Simatovića za zločine protiv čovječnosti i ratne zločine | Međunarodni krivični sud za bivšu Jugoslaviju\nMKSJ podigao optužnicu protiv Jovice Stanišića i Franka Simatovića za zločine protiv čovječnosti i ratne zločine\nHag, 6. maj 2003.\nJL/P.I.S./749 - t\nMKSJ PODIGAO OPTUŽNICU PROTIV JOVICE STANIŠIĆA I FRANKA SIMATOVIĆA ZA ZLOČINE PROTIV ČOVEČNOSTI I RATNE ZLOČINE\nU četvrtak, 1. maja 2003., sudija Carmel Agius je potvrdio optužnicu protiv Jovice Stanišića i Franka Simatovića.\nPrema navodima optužnice, Jovica Stanišić je rođen 30. jula 1950. u Ratkovu u Autonomnoj pokrajini Vojvodini, Republika Srbija. Godine 1975. počeo je da radi u Službi državne bezbednosti (DB) Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srbije. Cele 1991. godine nalazio se na položaju zamenika načelnika DB - a, a de facto je bio prvi čovek DB - a i pre zvaničnog imenovanja na dužnost načelnika, odnosno šefa DB - a, na kojoj se nalazio od 31. decembra 1991. do 27. oktobra 1998. godine.\nU optužnici se navodi da je Franko Simatović, zvani Frenki, rođen 1. aprila 1950. u Beogradu, Republika Srbija. Godine 1978. počeo je da radi u DB - u, gde je na raznim poslovima radio do 2001. godine. U periodu na koji se odnosi ova Optužnica prvo je radio kao kontraobaveštajac, a zatim je prešao u novoosnovanu upravu za obaveštajne poslove DB - a (tzv. Drugu upravu), gde je bio komandant Jedinice za specijalne operacije DB - a.\nPrema navodima optužnice, Jovica Stanišić i Franko Simatović su učestvovali u udruženom zločinačkom poduhvatu, čiji je cilj bio prisilno i trajno uklanjanje većine nesrba, prvenstveno Hrvata, bosanskih Muslimana i bosanskih Hrvata, sa velikih delova teritorije Hrvatske i Bosne i Hercegovine (BiH). Udruženi zločinački poduhvat postojao je najkasnije od 1. avgusta 1991. i trajao barem do 31. decembra 1995. godine.\nU optužnici se dalje navodi da su Jovica Stanišić i Franko Sinatović, delujući pojedinačno i/ili u dogovoru s drugim učesnicima udruženog zločinačkog poduhvata, učestvovali su u udruženom zločinačkom poduhvatu na sledeće načine:\n“učestvovali su u formiranju, finansiranju, opremanju i snabdevanju specijalnih jedinica DB - a Republike Srbije;\nrukovodili su pripadnicima i agentima DB - a koji su učestvovali u činjenju zločina iz ove Optužnice;\nobezbeđivali su oružje, finansijska sredstva, obuku, logističku podršku i druge vrste znatne pomoći i podrške specijalnim jedinicama DB - a Republike Srbije koje su učestvovale u činjenju zločina u Hrvatskoj i BiH u periodu od 1. avgusta 1991. do 31. decembra 1995. “\nU optužnici se navodi da su "od 1. aprila 1991. ili približno od tog datuma pa do 31. decembra 1995, Jovica STANIŠIĆ i Franko SIMATOVIĆ, delujući sami ili u dogovoru sa učesnicima udruženog zločinačkog poduhvata, planirali su, naredili, počinili ili na druge načine pomagali i podržavali planiranje, pripremu ili izvršenje progona Hrvata, bosanskih Muslimana, bosanskih Hrvata i drugih nesrba" unutar takozvanih "Srpskih autonomnih oblasti Krajine, Slavonija, Baranje i Zapadnog Srema" i teritorija u BiH, uključujući, pored ostalih, opštine Bijeljina, Bosanski Šamac, Doboj, Mrkonjić Grad, Sanski Most i Zvornik.\nOptužnica tereti Jovicu Stanišića i Franka Simatovića po osnovu lične odgrovornosti (član 7(1) Statuta) po:


U okviru ekološko-volonterskog projekta „Let's do it Tuzla“, devetu godinu zaredom, realizovane su terenske akcije čišćenja ilegalnih deponija otpada na području Grada Tuzla. Konkretno, radi se terenskim akcijama „Let's Do It – očistimo zemlju za 1 dan“, koje su prepoznatljive po svojoj masovnosti, ali i čišćenju velikog broja lokacija na jedan dan.\n„Članovi našeg projekta, kao jednog relevantnog ekološkog faktora u Gradu Tuzla, istrajni su u realizaciji pomenutih aktivnosti te su, uprkos svemu, i ove godine nastavili tradiciju organizovanja ekoloških akcija u svrhu čišćenja i uljepšavanja našeg Grada. Time članovi našeg tima, uz podršku ostalih građana, postaju istinski eko-heroji svojih zajednica. Važno je istaknuti da je projekat 'Let's do it Tuzla' uporedo sa realizacijom terenskih aktivnosti, intenzivno radio i na podizanju svijesti svih segmenata društva posredstvom promotivnih kampanja, koje su bile plasirane na outdoor površinama, društvenim mrežama i medijima“, izjavio je Adnan Imamović, izvršni koordinator projekta „Let's do it Tuzla“.\nProjekat „Let's Do It Tuzla“ i terenske akcije koje se provode u okviru istog, sastavni su dio pokreta „Let's Do It Bosna i Hercegovina“, odnosno „World Cleanup Day“, u kojem je u dosadašnjim ekološko-volonterskim akcijama učešće uzelo 35 miliona volontera iz preko 180 zemalja svijeta. Tako su Tuzla i ostali gradovi u BiH dijelom najveće ekološke globalne porodice, ujedinjene u jednoj misiji - čišća i ljepša životna sredina za sve nas!\nIz „Let's do it Tuzla“ tima najavljuju da će se do kraja 2020. godine realizovati i osma po redu terenska akcija sadnje drveća čime će, po ko zna koji put, biti obogaćena pluća Grada Tuzla.


Tzv. komite zahtevaju da se odluka o kriterijumima za sticanje crnogorskog državljanstva poništi\nPrintscreen/Youtube, Portal Antena M\nTzv. komite su i danas u 16 časova blokirale magistralni put Nikšić –Podgorica u mestu Bogetići, a blokada je u međuvremenu prekinuta jer je vlada Crne Gore obavestila okupljene građane da povlači Odluku o sticanju crnogorskog državljanstva na određeno vreme.\nIncident u Beranama: Desetak “komita” napalo i tuklo mladića\nInače, demonstranti su premijeru dali rok da se do danas izvini „komitama“ zbog navodnih pretnji, a nadležni procesuiraju vozača službenog vozila PG-CG301, saopšti ko je bio u vozilu zatamnjenih stakala, kada je došlo do incidenta. Zahtevali su i da se odluka o kriterijumima za sticanje crnogorskog državljanstva poništi, ili da se donese nova uz učešće suverenističkog bloka i predstavnika svih manjinskih naroda koji žive u Crnoj Gori, pišu Novosti.\n– Blokirali smo magistralu jer smo hteli da pokažemo Vladi da ne može da radi ono što nije u skladu sa Ustavom i našim zakonima i da na mala vrata donese odluku kojom našim državljanima u inostranstvu oduzima državljanstvo i pravo glasa, a uvodi to pravo građanima koji zaista nemaju to pravo. Mi se takođe povlačimo na određeno vreme ali ćemo se vratiti ako pokušaju. Taj drugi put će biti drugačiji jer nije do nas, do njih je. Oni moraju da povedu računa o svojim delima. Mi ne možemo nazad. To je suština svega – rekao je jedan od prisutnih Dragan Nikčević.\nDanašnjim okupljanjem na Bogetićima prekšene su mere Ministarstva zdravlja donete u cilju suzbijanja virusa korona. „Komite“ ne nose zaštitne maske i ne pridružavaju se distance od dva metra.


Kloi Kardašijan najzad ima bajno telo, ali je lice upropastila botoksom i filerima! (video) || Hello Magazin!\nKloi Kardašijan u uskoj crnoj haljini prozirnog topa, se s mamom i sestrama pojavila na dodeli nagrada People's Choice Awards, kada su svi ostali bez daha od pogleda na njeno bajno telo, ali utisak je pomalo pokvarilo - Kloino operisano lice.\nPorodica Kardašijan je dobila nagradu, a Kloi je dobila posebnu nagradu za najbolju rijaliti zvezdu, međutim nije to shvatila sve dok nije sišla s pozornice.\n- Navikli smo već, uglavnom govori Kim ili mama, a i bila je velika galama... Zaista nisam znala da sam ja dobila posebnu nagradu, sve dok nismo sišli s pozornice - pravdala se Kloi pred fanovima na Instagram storiju.\nIpak, ono što su svi primetili je da Kloi izgleda potpuno drugačije i da u nekim momentima zbog filera i botoksa podseća na mamu Kris i više nego što je normalno. Verujemo da obe idu kod istog estetskog hirurga koji ih sređuje.\nObožavaoci već mesecima nagovaraju Kloi da prestane sa zahvatima, jer njen nos je sve kraći, a usne sve veće, tako da sve više liči na mamu Kris. Međutim, ona se poprilično ljuti na takve komentare i negira bilo kakvo hirurško ulepšavanje.\nTagovi: kardasijan kloi kardašijan


Život je velika vrteška - ART mozaik\nŽivot je velika vrteška\n01/12/2018 01/12/2018 Dragan Leković 0 Comments\nRadmila RADOSAVLjEVIĆ | 01. decembar 2018. 08:30\n“Lirske epifanije Aleksandra Saše Petrovića i Miloša Crnjanskog” na Festivalu autorskog filma. Podsećanje na film “Seobe” koji je snimljen krajem osamdesetih godina\nSPECIJALNI program ovogodišnjeg Festivala autorskog filma (FAF) bio je posvećen uzbudljivoj temi prožimanja književnosti i “pokretnih slika”, kroz koju su upriličena dva događaja – omaž Živojinu Pavloviću, i “Lirske epifanije Aleksandra Saše Petrovića i Miloša Crnjanskog”.\nPodsećanjem na film “Seobe” u Muzeju Kinoteke, koji je Saša Petrović snimao krajem osamdesetih godina po istoimenom kultnom delu našeg književnog velikana, FAF je obeležio i 125 godina od rođenja Crnjanskog (1893-1977). Ekranizacija prvog dela dvodelnog romana za koji je jedan od najznačajnijih stvaralaca srpske literature 20. veka 1930. godine dobio nagradu Srpske akademije nauka, bio je najsloženiji i najveći projekat na kome je avangardni filmski autor radio. Saša Petrović snimio je “Seobe” u francuskoj koprodukciji, sa glumačkim zvezdama poput Izabel Iper, koja je briljirala u liku Dafine Isakovič, Avtandila Makharadzea (koji je igrao glavnog junaka, Vuka Isakoviča), Rišara Berija, Bernara Blijea, Erlanda Jozefsona. Dragan Nikolić ostvario je jednu od najboljih uloga u karijeri, lik Pavla Isakoviča, Predrag Miki Manojlović je igrao Arnolda de Sabranta, Rade Marković Karla Lotarinskog…\nIako su i Crnjanski i Petrović više od dvadeset godina zajedno sanjali o tome da se velika drama srpskih vojnika i oficira u službi Habzburške monarhije, koji se bore u Ratu za austrijsko nasleđe ekranizuje, film je snimljen uz mnogo muka i saplitanja. Završen je 1989, a finansijki problemi doveli su do sukoba sa francuskim producentima, koji su sudskom odlukom sprečili njegovu premijeru, čime su “Seobe” praktično “bunkerisane”. Francuska premijera filma bila je tek 1993, na nekom sporednom festivalu, a kod nas aprila 1994, nekoliko meseci pre Petrovićeve smrti.\nRadnja “Seoba” se dešava od proleća 1744. do leta 1745, težak život Srba i stradanje nacionalnog bića i porodice oličeni su u Vuku Isakoviču koji je bio istorijska ličnost, ali seobe ne znače prelazak iz jednog mesta u drugo, već neprekidno ljudsko kretanje, prolaznost sreće za kojom se traga, bekstvu čoveka iz jave u san i imaginaciju kao kompenzaciju za sva stradanja, lutanja i grubosti.\n– “Seobe” su bile neka moja mladalačka ljubav. Crnjanski i ja smo često razgovarali. I prva misao koja mi pada danas na pamet jeste prolaznost koja nas, eto, sprečava da mu još za života poklonim ovaj film, inspirisan njegovim velikim romanom. Romanom sudbinskim, romanom srpskim, jugoslovenskim, svetskim, romanom o nomadima, romanom o stradanju, pa propadanju, vaskrsavanju, romanom o životu… Romanom koji nam pokazuje da Ima seoba. Smrti nema. Da je život velika vrteška i neprekidna igra…”, zapisao je Saša Petrović.\nSrđan Vučinić, filmski teoretičar i umetnički direktor FAF, kaže, za “Novosti”, da je kultni reditelj imao afinitet prema Crnjanskom kao umetniku pre svega lirskog senzibiliteta.\n– Petrović je otkrivao neka nova polja u umetnosti, a Crnjanski je time bio zadivljen, jer je u tom trenutku bilo malo filmova koji su zaista imali umetničku verodostojnost. Oni su to pokazali tek 1966/'67, i tu su se izdvojili Petrovićevi “Skupljači perja”, filmsko remek-delo. Mislim da je to za Crnjanskog bilo presudno, jer je neke filmove gledao na festivalu u Puli, i nije bio zadovoljan. U “Skupljačima perja”, i nekim drugim Petrovićevim ostvarenjima, mislim da je video nešto što do tada nije postojalo – film kao samostalnu umetnost, veliko oslobođenje filma od stega, oslobođenje od literature i od pozorišta, koje su doneli i Dušan Makavejev i Živojin Pavlović.\n“PESMA” ŽIVOJINA PAVLOVIĆA\nPUBLIKA je u okviru ovog programa dobila jedinstvenu priliku da 28, 29. i 30. novembra na bioskopskom platnu Muzeja Kinoteke vidi šestodelni TV film “Pesma”, koji je reditelj Živojin Pavlović snimio po prvom, i najboljem romanu Oskara Daviča. Omažom pod naslovom “Pesma ili brevijar majstora otrgnut od zaborava”, FAF obeležava i dve decenije od smrti filmskog velikana.- “Pesma” je manje poznato i spominjano delo velikog autora, delo koje u sebi sadrži sve ključne odlike njegovog zrelog rediteljskog prosedea. Prenoseći u filmski medij motive i radnju prekretničkog Davičovog romana iz 1952, Pavlović sumira i vlastitu umetničku poziciju u vremenu neposredno posle gušenja crnog talasa u jugoslovenskom filmu, kada je izbačen sa mesta redovnog profesora Akademije za pozorište, film, radio i televiziju – istakao je Srđan Vučinić.\n← “O ljubavi i druge priče” u Italiji\nJaco Pastorius – Biografija →\nViggo Mortensen – Biografija\nPRETHODNA GODINA JEDNA OD NAJUSPJEŠNIJIH ZA CRNOGORSKU KINEMATOGRAFIJU


Svi komentari - BIĆE JOŠ SUROVIH FOTOGRAFIJA: Čelnici države o napadima zbog prikazivanja zverstava za koja se sumnjiči Belivukova ekipa | Novosti.rs\nSta je tu cudno. Stite ih jer su im ovi obezbedjivali logistiku.Nista nije bolja ova banda koja je na slobodi i krije se iza politike.\nImena onih kojima smeta što se to objavljuje i razlozi njihovi što im to smeta .\nNaravno,sve da se pokaze u skladu sa zakonima i procedurama.Neka svi vide sta su monstrumi radili,da se vide dokazi.Svi koji omalovazavaju rad Policije i ostalih sluzbi,sigurno su sa druge strane zakona.Puna podrska za Policiju,da jos jace udare kriminalce i mafijase!


Priča mog čempresa\nPa dobro, za vas sam samo jedan čempres. Nemam pravo, a ni mogućnost da vam bilo šta prigovorim. Ali, šapućem...mislim... pokušavam. Uradite nešto, ako me čujete, ljudi! Znam da ima onih koji me mogu razumjeti!\nMaligni tumor korupcije krajnje je destruktivan i dovodi u pitanje pravnu državu i sigurnost građana\nMože li se američka demokratija vratiti?\nZaista je nevjerovatno do kog stepena Amerika otežava glasanje, to jest ostvarenje temeljnog prava građana\nMilijarderi su prošle godine zaradili više nego ikada u poznatoj istoriji, a 179 novih milijardera priključilo se ovom ekskluzivnom klubu od 2.158 članova. Neki od njih su pristupili „Zavjetu davanja“, obavezujući se da polovinu svog bogatstva daju u humanitarne svrhe. Ali, filantropija je opasna zamjena za progresivno oporezivanje\nDiktat Amerike, bespomoćnost Evropske unije\nVašington je pooštrio sankcije Iranu uprkos protivljenju pet sila koje su takođe potpisnice tog sporazuma. Sada jačaju konzervativci u Teheranu, a Evropska unija je nemoćna\nDvorište naše mladosti\nPosebnu iritantnost ovoj građanskoj inicijativi daju komentari da će eventualno dislociranje najavljenog objekta usloviti gubitak ugovorenih sredstava i na duži vremenski period odložiti rješavanje ovog veoma bitnog problema\nUgledni pravnici nekako su nam pokazali da pravo “snom mrtvijem spava”, pa na obzorju nema “siraka tužnog među vihorove” da sačuva nadu. Crnoj Gori treba znanje naših pravnika-ca o suštini duha zakona za sve, po tragu forme prava za sve\nSAD izbori: Čemu se Evropa nada?\nDrugim riječima, bez obzira kakve rezultate donesu ovi američki međuizbori, za Evropu to neće značiti veliko poboljšanje. Posebno kada se radi o trgovinskoj politici. A i prema saveznicima unutar NATO je Vašington postao prilično nepredvidiv. Zato su i nakon ovih izbora, bez obzira na ishod, svi scenariji mogući\nA da li ste se možda ponekad u nekom selu - dok ste upoznavali našu zemlju da bi je više voleli - zapitali otkuda saobraćajni znak zabrane preticanja na ogradi svinjca? Već čujem uzibrećene glasove osvedočenih poštenjačina. Sve je to što kolumBnista nabraja tačno, ali sve to radi krezava, radikalska i primitivna Srbija?\nJoš jedan DF krug\nKnežević prijetio Gvozdenoviću da će ga ostaviti, pa nevoljno prihvatio davno dogovoreni dil. O Sinđinom odboru, rekao bi taj isti Medo. Sve podsjeća na onaj vic kad kokot zavodnik juri mlade kokoške i kad jedna od njih koja je najduže odolijevala, kaže na kraju - moram još jedan krug da ne pomisli da sam laka riba!\nNarode, dogodi se!\nProtest mora da krene odozdo, od onih onih kojih se direktno tiče, a ne odozgo - iz drona


Pretražite bazu NVO Crne Gore\nKoristite napredne filtere za pretragu (djelatnost, lokacija, radius)\nPostavi opseg radiusa\nStatistics: 27 Categories 25 Locations 4366 Resources\nDruštvena briga o djeci i mladima\nEvroatlanske i evropske integracije Crne Gore\nRazvoj civilnog društva i volonterizma\nUdruženje mladih sa hendikepom Crne Gore započinje realizaciju projekta Onlajn pravno savjetovalište za OSI u Crnoj Gori kao odgovor na COVID-19. Projektom se želi doprinijeti osnaživanju ciljne grupe da se aktivnije bori za svoja prava kroz pružanje pravne podrške i zaštite tokom epidemije Covid-19. Direktni korisnici i korisnice ovog projekta su sve osobe s invaliditetom, dok su ciljne grupe i članovi njihovih porodica, Vlada Crne Gore i njene institucije, mediji i cijela zajednica. Ciljevi projekta će biti ostvareni kroz pružanje besplatne pravne pomoći OSI; medijsku kampanju na društvenim mrežama, kao i pravno savejtovanje u direktnom prenosu na društvenim mrežama (s namjerom obezbjeđivanja odgovora uživo). Nakon završetka prenosa video će biti snimljen i objavljen i na You tube kanalu UMHCG za dalju upotrebu. Na ovaj način pružiće se potrebna stručna podrška ciljnoj grupi da se zaštiti, informiše i podstakne da se aktivnije bori za svoja prava. Osim toga, besplatno pravno savjetovanje biće pruženo porodicama osoba s invaliditetom na koje pandemija i mjere sprečavanja i oporavka naročito utiču, što bi moglo rezultirati njihovom boljom zaštitom i većom otpornošću na potencijalno negativne mjere. Projekat je finansijski podržan od strane Britanske ambasade u Podgorici u iznosu od 4.290,00 €. Realizacija projekta traje tri mjeseca, počev od 7. decembra 2020.\nSvi državni organi i institucije nadležni za prikupljanje podataka u svrhu ostvarivanja prava osoba s invaliditetom moraju preduzeti ozbiljne i sistematične korake u koordinaciji i zajedničkom pristupu u cilju prikupljanja podataka o osobama s invaliditetom. Naime, Crna Gora je jedna od rijetkih zemalja koja ne posjeduje jedinstveni registar o osobama s invaliditetom, i koja ne prikuplja podatke o njima na način na koji se obavezala da će to činiti ratifikacijom Konvencije UN o pravima osoba s invaliditetom, još 2009. Konvencija, članom 31, obavezuje države potpisnice da prikupljaju odgovarajuće informacije, uključujući statističke i podatke za istraživanja, kako bi bile u stanju da formulišu i sprovode politike usmjerene na ostvarivanje ove Konvencije. „Proces prikupljanja i čuvanja podataka će biti: (a) U skladu s pravno ustanovljenim mehanizmima zaštite, uključujući zakonodavstvo o zaštiti podataka, kako bi osigurale povjerljivost i poštovanje privatnosti lica sa invaliditetom; (b) U skladu s međunarodno prihvaćenim normama o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda i etičkim principima prikupljanja i upotrebe statističkih podataka.“ Navedeni podaci treba da budu razvrstani prema potrebi i korišćeni da bi se državama potpisnicama olakšalo ocjenjivanje sprovođenja obaveza preuzetih Konvencijom, kao i da bi se identifikovale prepreke sa kojima se osobe s invaliditetom suočavaju u ostvarivanju svojih […]\nŽene i djevojčice s invaliditetom nijesu “pošteđene” od nasilja, već neke oblike dominantno i češće trpe kao što su psihičko i verbalno, ekonomsko, fizičko, zapostavljanje i zanemarivanje. Pored navedenih, posebno specifična vrsta nasilja prema ženama s invaliditetom je prisilna medikalizacija, sterilizacija i prisilni abortusi, dok neke žene i steknu invalidnost kao posljedicu nasilja, ali se o ovim problemima u Crnoj Gori ne zna, ne govori, i ne vode evidencije i statistika. Takođe, žene s invaliditetom, kao ni druge OSI, u institucijama i svojim domovima nijesu zaštićene od nasilja, već se ono dešava i u ovim sredinama, a nasilje često onda ostane neprijavljeno, samim tim i nekažnjivo ili se pokušava opravdati “najboljim interesom”. Međutim, neprihvatljivo je da institucije ne shvataju ozbiljno, ne prihvataju i često i negiraju nasilje koje se dešava nad ženama s invaliditetom, pa ga dovoljno i ne istražuju, niti pružaju adekvatnu pomoć ženama s iskustvom nasilja ili onima koje su svjedočile nasilju. Predrasuda je da osobe s invaliditetom nijesu izložene nasilju, i to svim njegovim oblicima, i takav odnos može izazvati samo dodatnu marginalizaciju i viktimizaciju žrtve. Nasilnik ne bira žrtvu zbog njenih ličnih karakteristika, i ne vrši nasilje zato što je jači, već iz sopstvene slabosti. Zato, žrtva […]


CATIA i Multicax plug in\n[ http://www.elitesecurity.org/t501240 ]\n[ aleksim @ 11.01.2019. 22:40 ] @\nInstalirao sam ovaj dodatak (dodatke) i proverio kako to funkcioniše. Omogućava uvoz originalnih fajlova iz drugih programa. Ali ima jedan nedostatak: nije moguće taj uveženi element povezati konstrejnovima sa drugim originalnim CATIA partovima. Da li neko od kolega sa foruma ima iskustva sa korišćenjem ovog dodatka i ako ima, da li može da napiše kako ovako uveženi deo (komanda Existing component) dovesti u određenu relaciju sa originalnim CATIA partovima.\n[ aleksim @ 16.01.2019. 14:02 ] @\nIzgledada vrlo mali broj ljudi koristi ovaj dodatak za CATIA-u...\n[ aleksim @ 21.01.2019. 22:03 ] @\nKoleginica mi pokazala "pola puta" do rešenja: Edit, Move, Smart move. Uz pomoć te komande originalni SW deo može da se dovede u neku vezu sa CATPat-om. Ali druga "polovina puta"... Nikako da dobijem konstrejn... Ili nije dobra instalacija ovog dodatka (moja odgovornost), ili ima nekih podešavanja (Tools, Options...) koja ja ne znam i nisam odradio... ili....\n[ aleksim @ 21.01.2019. 22:08 ] @\nKoleginica mi je pokazala "pola puta" do rešenja: Edit, Move, Smart move. Tom komandom se originalni, recimo SW, deo može dovesti u neki položaj u odnosu na originalni CATPart. Ali "drugi deo puta" (konstrejn)-mrka kapa. Ili nije dobra instalacija ovog dodatka (moja greška), ili postoje neka podešavanja za koja ja ne znam (Tools, Options), ili...\n[ NePitajteMene @ 26.01.2019. 10:46 ] @\nProbaj da npr. napravis na importovanom partu (sve i da je cigla-stp, step, jt, stl...) neke tacke, ravni, povrsi, linije, ako moze, pa "konstrejntuj" (kakva rogobatna rec za vezu-ogranicenje ;)) za nativni CATPart u sklopu...ja bih tako uradio.\nNajbolje je te wireframe elemente (Point, Line, Plane) za kacenje sa nativnim CATPartom praviti u GSD/WFS workbenchu (generative shape design-wireframe&surface) kao 3D elemente, ne u sketchu...ali kako ko voli :)\nZnaci, prvo bih importovanu ciglu prethodno malo "pripremio" za sklop u koji bih da ga umetnem ;)....pa mozda i publikovao prethodno te WFS elemente pre vezivanja...i tako...\n[ aleksim @ 27.01.2019. 14:32 ] @\nNePitajteMene, pokušaću tako, ali čini mi se (ne mogu da tvrdim izričito dok ne proverim) da će takav uveženi SW deo morati biti snimljen kao CATPart prilikom zatvaranja modula za rad sa sklopovima. U tom slučaju se postavlja pitanje koristi od dodatka za Multicax. Drugo, ako je situacija da jedan kolega koristi SW a drugi CATIA sa dodatkom za Multicax, i ako se postupi kako si rekao, onda nema ništa od razmenjivosti delova, tj. fajlova (ako ja dodam neke linije, površi ili tačke u originalni deo sldprt i posle ga snimim, onda taj deo više nije sldprt deo, već CATPart). U svakom slučaju hvala na uloženom trudu i volji da se razjasni ova problematika.\n[ aleksim @ 27.01.2019. 19:27 ] @\nProbao sam da uradim onako kako je kolega NePitajteMene objasnio - nažalost nije bilo rezultata. Jednostavno, uveženi SLDPRT nikako nisam mogao da "uhvatim" niti tačkom, niti linijom, ničim. Po meni problem je što takav deo nije moguće "obraditi" komandom Recognition, da je to moguće sve bi bilo OK. I još nešto - tako direktno uvežen deo u sklop nije moguće snimiti, nije "vidljiv" za komandu Save, Save As, Save All, Save Management.


15 Mart 2019\tDogađaji 385 Views\nPreuzeto sa www.fena.ba\nNacionalna i univerzitetske biblioteka Bosne i Hercegovine danas je upriličila predstavljanje časopisa ove institucije Bosniaca te naučno savjetovanje sa međunarodnim učešćem "Naučno izdavaštvo u BiH i regionu“.\nBosniaca je časopis NUB-a BiH koji izlazi jedanput godišnje i u njemu se objavljuju originalni stručni i naučni radovi, građa od značaja za obnovu kolekcija Nacionalne i univerzitetske biblioteke BiH i za bibliotečku struku u cjelini. Ovaj bosanskohercegovački stručni časopis u oblasti bibliotekarstva indeksiran je u međunarodnim bazama podataka.\nDirektor NUB BiH Ismet Ovčina istakao je da je u 23. broju časopisa prezentirano 13 radova iz oblasti bibliotečko-informacijskog sistema, dokumentarnog naslijeđa ,informacija i servisa u novom tehnološkom okruženju.\nProf. dr. Lejla Kodrić-Zaimović sa Filozofskog fakulteta, Odsjek za komparativnu književnost i bibliotekarstvo podvlači da je Bosniaca izrasla u jedinstveno stručno glasilo u oblasti bibliotečkih i informacijskih nauka, te da je u ovom trenutku i jedini časopis te vrste.\n- Bosniaca je važna sama po sebi ali je važna i s obzirom na prazninu koju popunjava u našem strukovnom izdavaštvu. Znamo da je strukovno izdavaštvo iz obrazovanja, uz strukovno udruženje temelj profesije - navela je Kodrić-Zaimović.\nOna je također naglasila da ovaj broj Bosniace prati povećano prisustvo izvornih naučnih radova, te snažnije otvaranje prema drugim disciplinama bibliotečkih i informacijskih nauka, u ovom broju konkretno muzeologiji.\nGovoreći o naučnom izdavaštvu, Kodrić-Zaimović je navela da u kontekstu bibliotečko informacijskih nauka postoji nezainteresovanost komercijalnih izdavača za izdanja iz ove oblasti.\nJedan od učesnika savjetovanja "Naučno izdavaštvo u BiH i regionu“ bio je i direktor Instituta informacijskih znanosti (IZUM) iz Maribora Aleš Bošnjak koji je u svom izlaganju govorio o otvorenom pristupu naučnim informacijama u Sloveniji i Evropi.\nOtvoreni pristup informacijama, kako je pojasnio, podrazumijeva pravilo da sve što je bilo finansirano javnim sredstvima treba biti dostupno, objavljeno.\nOtvoreni pristup razlikovao bi se od tradicionalnog u kojem je na naučne informacije prisutan embargo.\n-Izdavači u Evropi i svijetu zarađuju na tome jer ne objavljuju pravovremeno informacije. Možete ih samo kupiti u revijama i knjigama. Otvoreni pristup obezbjeđuje da svi naučnici mogu u pravom trenutku dobiti informacije koje su rezultat projekata koji su finasirani javnim parama - podvukao je Bošnjak.\nVIDEO PRILOG Federalne TV\nViše iz kategorije: « Promocija 23. broja časopisa BOSNIACA\tXXXI Međunarodni sarajevski sajam knjiga 2019. – ''DARUJ KNJIGU!“ »