GM loodak - Page 3\nNaslov: Re: GM loodak Čet Jan 17, 2008 1:05 pm\nHm..isto vazi i za tebe kao i za Jacku...nije bio potreban izbor.....znalo se ko je naaaaajveci loodak!!!!!!!!!!!\nNaslov: Re: GM loodak Čet Jan 17, 2008 6:10 pm\nNaslov: Re: GM loodak Ned Feb 24, 2008 2:05 am\nMarijana... lepsa je nego na TV-u...\nNaslov: Re: GM loodak Ned Feb 24, 2008 2:12 am\nvidi ti loodog..krenuo da postavlja ko Alek..svoje slike u svoju temu..e sta su ti narcisi.. shalim se..\nNaslov: Re: GM loodak Ned Feb 24, 2008 2:16 am\nKo bre narcis... postaovio sam 2-3 slike otkad doalzim ovde...\nE sad cu namerno svaki dan da kacim...\nNaslov: Re: GM loodak Ned Feb 24, 2008 2:18 am\naham..2-3 slike..oces da krenem da brojim??\nkaci..kaci..od sad te zovem narcis..\nNaslov: Re: GM loodak Ned Feb 24, 2008 2:22 am\nMariolica... mmmmmmmmm... na 'leba da se maze...\nNaslov: Re: GM loodak Ned Feb 24, 2008 9:26 am\nVidi gde mu je ruka...ccc..\nNaslov: Re: GM loodak Ned Feb 24, 2008 1:25 pm\na vidi ti Enu sta odma gleda...\nNaslov: Re: GM loodak Ned Feb 24, 2008 1:32 pm\nPa zapalo mi za oko..slucajno\nNaslov: Re: GM loodak Ned Feb 24, 2008 4:32 pm\nI tebi bi tu bila ruka... ma svakome bi tu bila ruka...\nNaslov: Re: GM loodak Pon Apr 07, 2008 2:11 am\nNaslov: Re: GM loodak Pon Apr 07, 2008 2:14 am\nNaslov: Re: GM loodak Pon Apr 07, 2008 2:15 am\nNaslov: Re: GM loodak Pon Apr 07, 2008 2:17 am\ndoobro..ti si odlucio kako cemo..\nNaslov: Re: GM loodak Pon Apr 07, 2008 2:18 am\nSta sam ja to odlucio...???\ne nosi se u 3....\nNaslov: Re: GM loodak Pon Apr 07, 2008 2:20 am\nSad je 1 i 20... imam jos sat i cetrdeset minuta...\nNaslov: Re: GM loodak Pon Apr 07, 2008 2:22 am\nimas citav zivot pred sobom...\ni ovo je poslednji put..ali ozbiljno govorim..i ti znas na sta mislim...a to sto si "pobegao" je puno toga reklo... zdravo..\nNaslov: Re: GM loodak Pon Apr 07, 2008 2:24 am\nJa sam ti lepo vise puta rekao da me ne nerviras onakvim stvarima... Ljutis se? Uvreda je to sto sam rekao? Ako jeste, oke, ja mislim da nije...\nNaslov: Re: GM loodak Pon Apr 07, 2008 2:29 am\nja sam ti vec rekla da sam ti onim samo vratila delic onoga sto si ti meni uradio...i ne kajem se..vratila bih ti jos 10000 puta zato sto to nije ni u poredjenju sa onim sto ti meni stalno radis..i boli me qrac vise..kada mene nesto nervira ja se uopste ne pitam o tome..ti uvek nastavljas i nastavljas..i onda na kraju sve bude na foru kako je to bila sala..da ja nisam razumela..\na kad ja nesto kazem..to je odmah woow..kako sam samo mogla...rekla sam ti..necu ti se vise obracati...i KRAJ!!\nNaslov: Re: GM loodak Pon Apr 07, 2008 2:32 am\nVazi... nema frkice... to je meni najmanji problem...\nUzgred... ti nemas qrac... bar ga ostale devojke nemaju...\nNaslov: Re: GM loodak Pon Apr 07, 2008 1:14 pm\nmalo mi je cudan ovaj decko....\nNaslov: Re: GM loodak Pon Apr 07, 2008 1:54 pm\nMmmmmmmm.... sto volim ovakve komentare... kako za koga...\nNaslov: Re: GM loodak


NAJNOVIJI podaci o broju zaraženih u svetu: Cifra veća od 2,6 miliona! | Zdravlje\nNAJNOVIJI podaci o broju zaraženih u svetu: Cifra veća od 2,6 miliona! | Mondo Portal\n23. januar, 02:05\nNAJNOVIJI podaci o broju zaraženih u svetu: Cifra veća od 2,6 miliona! 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n22.04.2020. / 16:58 20:52\nNAJNOVIJI podaci o broju zaraženih u svetu: Cifra veća od 2,6 miliona!\nIzvor mondo.rs Izvor Tanjug 22.04.2020. / 16:58 20:52\nPogledajte gde ima koliko zaraženih...\nIzvor: Guliver/Getty images, Nastco\nPrema najnovijim podacima sa sajta Wordlometer, broj preminulih od kovida-19 u svetu iznosi 182.151, a do sada je potvrđeno ukupno 2.609.100 slučajeva obolelih od korona virusa.\nU poslednja 24 sata u svetu je potvrđeno 53.340 novih slučajeva korona virusa.\nUkupno se oporavilo 714.199 ljudi, a u ovom trenutku ima 1.712.750 aktivnih slučajeva, od čega 97 odsto sa umerenom kliničkom slikom, a pet odsto odnosno 56.657 sa težom i veoma teškom kliničkom slikom.\nDo danas je epidemija zahvatila 210 zemalja sveta, dve prekomorske teritorije, a obolelih ima i na dva međunarodna kruzera.\nNajveći broj zaraženih i danas je u SAD, ukupno 829.392 i 46.149 smrtnih ishoda, slede Španija sa 208.389 obolelih, Italija sa 187.327, Francuska 159.877, Nemačka sa 149.528, Velika Britanija 133.495, Turska sa 98.674, Iran sa 85.996 i Kina sa 82.788 obolelih.\nIako pandemija pokazuje znake opadanja u mnogim zemljama, u nekim poput Meksika i Rumunije, broj novoobolelih je i dalje visok. U Meksiku je novih više od 700 slučajeva, a preminulo je 145 osoba. U Rumuniji skoro 500 novoobolelih.\nU regionu situacija se blago smiruje.Slovenija ima devet novih slučajeva i dvoje preminulih u poslednja 24 sata, a ukupan broj zaraženih je 1.353, žrtava je 79.\nBiH je prijavila danas 26 novih i dva smrtna slučaja, Crna Gora jedan novi slučaj. U Albaniji je 25 novoobolelih, ukupno 634, a preminula je jedna osoba, u Mađarskoj je 70 novih pozitivnih na korona virus, a preminulo je još 12 osoba.\nPrema poslednjim informacijama u Srbiji je do 22. aprila u 15 časova ukupno zaraženo 7.114 osoba, a 134 su preminule.\nU Srbiji korona virusom zaraženo ukupno 30 dece, evo u kom su stanju\nEpidemija korona virusa pod kontrolom, ali pažnja ne sme da nam popusti\nsezona alergija |\n22.04.2020. / 22:03\nPrenosi se pogledom a samo toliko zarazenih??\nUpravo gledate PAPARACO TONI AHEL: POZNATI DOLAZE NA SAHRANE DA SE FOTKAJU I POZIRAJU 0 Viral Pre 6 h Toni Ahel već godinama prati poznate u stopu i često prvi sazna sve što oni kriju!\nUpravo gledate ŠESTA LIČNA: Nenad Miljenović, naš čovek u Japanu 0 Šesta lična Pre 8 h Od Partizana do Japana sa poznatim srpskim plejmejkerom. Uživajte u novom MONDO podkastu.


“Eko-toplane” su nedovoljno testirane i zagađuju zrak – Energetika.ba\n“Eko-toplane” su nedovoljno testirane i zagađuju zrak\nBanjalučke „Eko-toplane“ zvanično su otvorene prije dva dana, ali je i dalje mnogo onih koji smatraju da je ova kompanija osnovana na nezakonit način\nBanjalučke „Eko-toplane“ zvanično su otvorene prije dva dana, ali je i dalje mnogo onih koji smatraju da je ova kompanija osnovana na nezakonit način i da nema uvjete da zagrije grad na Vrbasu.\nPredsjednik Udruženja termotehničara RS Pero Petrović i glavni projektant Gostimir Radić istakli su da je trenutni rad „Eko-toplana“ tehnički i zakonski nedopustiv. Oni su istakli da je postrojenje „Eko-toplana“ izvedeno i pušteno u probni rad bez ugrađenog sistema za održavanje pritiska.\n– Nije izvršeno mjerenje garancijskih parametara ugrađenih kotlova prema važećoj metodologiji. Ložišta kotlova ne posjeduju atestno-tehničku dokumentaciju. Također, nije izvršeno ispitivanje parametara otpadnih plinova – istakao je Petrović.\nOn je dodao da je u probnom radu sistema u drugoj polovini novembra prošle godine došlo do požara na filterima.\n– Otad vrećasti filteri nisu u funkciji. Sistem nema ugrađene multiciklone za odvajanje krupnih čestica. Procjenjuje se da je u atmosferu izbačeno više od 90 tona pepela, zajedno s produktima sagorijevanja – kazao je Petrović.\nI radnici stare ”Toplane” smatraju da je novo preduzeće prevara i da ne može grijati Banju Luku. Sindikalni povjerenik stare ”Toplane” Vukašin Tintor kazao je da to preduzeće mora raditi 70 posto grijnog perioda i isporučiti više od 75 posto potrebne energije za grijanje Banje Luke.\n– Energetičari u RS su nakon analize rada ”Eko-toplana” zaključili da one rade na tehnički i zakonski nedopustiv način, zbog čega je od nadležnih institucija neophodno tražiti prekid njenog rada te ekspertizu kompletnog sistema od stručne institucije – naveo je Tintor.\nRadojičić: Riješili smo grijanje Banje Luke\nGradonačelnik Banje Luke Igor Radojičić (SNSD) rekao je da otvaranje „Eko-toplana“ podrazumijeva pametni, zeleni i grad s povoljnim poslovnim okruženjem.\n– Mi smo prva lokalna zajednica u BiH kojoj je EBRD direktno plasirao sredstva bez dodatnih garancija, vjerujući u naš projekt, kojim smo dugoročno riješili problem daljinskog grijanja – rekao je Radojičić.\nNovosti 1676 Banja Luka 8 eko toplane 2 top 1799


PANASONIC fiksni telefon KX-TS500FXW - Idealno.rs\nPočetna / Telefoni / Fiksna telefonija / Fiksni telefoni / PANASONIC fiksni telefon KX-TS500FXW\n9 druge ponude\nLCD ekran bez\nPrikaz broja poziva ne\nIdealno.rs je vodeći portal za upoređivanje cena u Srbiji, koji omogućava potrošačima da kupuju pametno. Uporedi ponude prodavnica za PANASONIC fiksni telefon KX-TS500FXW i izberi najbolju. Fiksni telefoni iz kategorije Fiksna telefonija je najbolja kupovina, ukoliko želiš kvalitetan proizvod po najboljoj ceni.\nPročitaj opis proizvoda PANASONIC KX-TS500FXW i vidi da li ti odgovara ili pogledaj druge proizvode brenda PANASONIC. Opis i tehnički podaci proizvoda PANASONIC KX-TS500FXW se mogu razlikovati od onih u internet prodavnici u kojoj obavljaš kupovinu. PANASONIC fiksni telefon KX-TS500FXW je dostupan u prodavnici Computer Dream, ComTrade Shop, Dodatnaoprema, Emmi, EUROline, Eurotehna, Eurotehna, Gsm & Pc Shop, tandem-tandem, winwin.rs po ceni, koja je navedena pored svakog prodavca u meniju "Prodavnice".\nGarantne uslove za PANASONIC fiksni telefon KX-TS500FXW proveri u prodavnici u kojoj nameravaš da obaviš kupovinu. Slika za PANASONIC KX-TS500FXW je simbolična, zato se pre kupovine u prodavnici uveri da je proizvod isti.\n3-nivoa jaeine zvuka\nElektronsko podešavanje jaeine zvuka\nMoguanost podešavanja tonsko/pulsno biranje\nCena je ažurirana 24.11.2021. od 03.20.\ntandem-tandem na Idealno.rs\nViše o tandem-tandem ponudi\nCena je ažurirana 22.1.2022. od 03.36.\nGigaset DA310 A3iÄ?ni telefon (Black) A1iÄ?ni telefon\nod 1.620,00 DIN\nPogledaj proizvode iz iste kategorije (80)\nod 3.180,00 DIN


3.10.2018. Vlada Brčko distrikta BiH na današnjem nastavku 49. redovite sjednice usvojila je Pravilnik o povećanju plaće po osnovi posebnih uvjeta rada, težine i prirode poslova, odgovornosti za obavljanje tih poslova i opasnosti po život i zdravlje prilikom obavljanja tih poslova zaposlenika u nadležnoj organizacijskoj jedinici Odjela za javnu sigurnost.\nPredstojnik Odjela za javnu sigurnost Edin Zaimović kazao je da će povećanje plaća biti u rasponu od 10 % do 20 % i da će ovo povećanje zasigurno zaposlenicima koji se bave opasnim poslovima na terenu biti jedna satisfakcija.\n„Donošenjem Zakona o zaštiti spašavanja ljudi, materijalnih dobara od prirodnih i drugih nesreća Brčko distrikta BiH stvorila se obveza i za donošenje Pravilnika i uvećanje plaća za ljude koji se bave neposredno zaštitom i spašavanjem u Pododjelu za javnu sigurnost. Ovo za te ljude znači jednu dodatnu satisfakciju jer se bave opasnim poslovima na terenu. Povećanje će biti u rasponu od 10 % do 20 %, a povećanje od 20 % dobit će oni koji su s najnižim platnim razredom. Otprilike, povećanje će imati za 160 KM“, kazao je Zaimović.\nPero Gudeljević, predstojnik Odjela za gospodarski razvitak, šport i kulturu, kazao je da se projekt odnosi na projektiranje, zamjenu i ugradnju LED rasvjete u javnu rasvjetu na području Brčko distrikta BiH.\n„Nakon što i Skupština Brčko distrikta BiH potvrdi tu odluku, povjerenstvo će poduzeti mjere za raspisivanje javnog poziva. Prije toga će se uraditi i studija kako bi Vlada Distrikta točno znala što je to interes Vladi i što će Vlada dobiti na takav način. S ovim projektom očekuju se uštede koje su u ovom trenutku jako velike. Kroz postavljanje ove moderne rasvjete mogu se uraditi i druge stvari koje neće koštati skoro ništa, a imati ćemo kvalitetu. Naprimjer, kroz stupove javne rasvjete moći će se postaviti Wi-Fi na prostoru čitavog Distrikta, zatim moći ćemo imati potpunu kontrolu utroška električne energije, mogućnost upravljanja rasvjetom i sl.“, kazao je Gudeljević.\nVlada je na današnjoj sjednici usvojila i Prijedlog zaključka o davanju suglasnosti na Prijedlog pravilnika o izgledu fiskalnih sustava, nefiskalnih i testnih dokumenata, značenju pojedinih podataka sadržanih u fiskalnim dokumentima i konturama, obliku i sadržaju fiskalnog loga.\nMato Lučić, ravnatelj Direkcije za financije Brčko distrikta BiH, kazao je da Prijedlog određuje uspostavu funkcioniranja fiskalnih sustava, odnosno veze između poreznih obveznika i Porezne uprave i smatra da će Zakon o fiskalizaciji biti u primjeni od 1. 1. 2019. godine.\nVlada Brčko distrikta BiH na današnjoj sjednici usvojila je Program utroška sredstava za dodjelu subvencija JZU „Zdravstvenom centru Brčko“ za razdoblje od 1. 7. do 30. 9. 2018. godine, Prijedlog odluke o davanju suglasnosti Uredu gradonačelnika / Inspektoratu za angažiranje tri izvršitelja po ugovoru o posebnim poslovima, Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju Povjerenstva za javno-privatno partnerstvo u Brčko distriktu BiH, Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o imenovanju predstavnika Vlade Brčko distrikta BiH u Ekonomsko-socijalno vijeće Brčko distrikta BiH i Prijedlog zaključka o imenovanju člana Upravnog odbora koji će pratiti implementaciju projekta „Unaprjeđenje sustava sigurnosti hrane u BiH“.\nVlada Brčko distrikta BiH na današnjoj sjednici razmatrala je i Informaciju o trenutačnom statusu programa za integrirani razvoj koridora rijeka Save i Drine koji su u pripremi od strane Svjetske banke te dala načelnu suglasnost za prihvat ovih projekata i daljnju proceduru, a gradonačelniku dala suglasnost da s izaslanstvom razgovara o detaljima ovih projekata.


IT dostignuća menjaju svet a ja sam želela da budem deo toga | ITkonekt\nIT dostignuća menjaju svet a ja sam želela da budem deo toga\nObjavljeno март 31, 2016 септембар 26, 2017 Jasmina Ibraimović ŽENE U IT-JU\nReci nam nešto o projektu na kojem trenutno radiš.\nRadim kao Web developer u firmi TeTetrader. TeleTrader se bavi distribucijom podataka sa svetskih berzi, a moj posao je programiranje aplikacija za prikaz i analizu tih podataka.\nKako si se nasla u IT svetu, da li je to bila ljubav na prvi pogled, san od malih nogu, ili nesto treće?\nMože se reći da se programiranjem bavim preko 10 godina obzirom na to da sam se sa istim susrela u drugom razredu srednje škole. Od tada sam znala da je to nešto čime želim da se bavim u budućnosti, da pravim softverska rešenja koja pomažu ljudima da lakše obavljaju svoj posao i svakodnevne obaveze.\nKao svoj najveći uspeh smatram svoje obrazovanje. Fakultet mi nije pružio samo znanje već i sposobnost da se snađem u određenim situacijama.\nKoje su bile prepreke na koje si nailazila i gde nalaziš inspiraciju?\nKao i u svakom zanimanju nailazila sam na razne poteškoće. Neke su imale veze sa činjenicom da sam žena u profesiji koja se smatra muškom. Često sam bila predmet raznih predrasuda ali to me nikada nije sprečavalo da nastavim dalje. Na sreću danas je situacija drugačija, radim u timu kojem smo svi jednaki i svi se međusobno pomažemo. Inspiraciju pronalazim upravo u svojim kolegama, u radu i druženju sa njima.\nVolim svoj posao i uživam u njemu ali ponekad mi je potreban odmor. U slobodno vreme volim da pogledam neki dobar film, prošetam se ili odem na kafu sa prijateljima.\nKoja je tvoja poruka za kraj?\nBiti žena pa i još programerka u današnjem svetu nije lako. Za uspeh je potrebno da se ne bojite učenja i rada i uvek budite spremne da pokažate šta znate i umete. Ako vam ikada ponestane nade samo imajte na umu da je prvi programer bila žena – Ada Lovelace. Srećno!\nWeb Developer @TeleTrader\nJasmina M. Ibraimović je rođena 15.7.1988. godine u Loznici kao drugo dete Miodraga i Dragice Ibraimović. Nakon osnovne škole završila je srednju Tehničku školu u Loznici, smer Elektrotehničar računara. Studije na Elektrotehničkom fakultetu je upisala 2007. a diplomirala je 2011. godine na Odseku za računarsku tehniku i informatiku. Master studije završava 2014. godine na odseku za Softversko inženjerstvo takođe na Elektrotehničkom fakultetu. Od 2011. – 2014. godine je radila u „Kompaniji Dunav Osiguranje“ kao viši samostalni programer a od novembra 2014. godine radi kao Web developer u „TeleTrader“ kompaniji.


UMORNI, GLADNI, BOLESNI: Sve više izbjeglica, sve teži uslovi u kojima borave – Analiziraj.ba\nUMORNI, GLADNI, BOLESNI: Sve više izbjeglica, sve teži uslovi u kojima borave\nNeprofesionalan pristup medija najviše ide u prilog vlastima i političkim strukturama, dok je suštinski usmjeren protiv izbjeglica i građana\nFoto: Jedinstvena Bosna i Hercegovina\n(V)LAŽNE VIJESTI: Poznati novinar Milorad Dodik u Glagoljici ugostio člana Predsjedništva BiH Milomira Marića\nSredinom aprila, u Bosnu i Hercegovinu došao je dječak s violinom na leđima. Ne odvajajući se od svog instrumenta, prethodno je prešao ko zna koliko granica neregularnim putem, jer drugačije ne može s obzirom na to da su granice za ljude iz zemlje iz koje dolazi teško prohodne.\nSpavao je u parkovima, na ulicama, ispod mostova, kod ljudi koji su ga prihvatali i pružali mu utočište na noć ili dvije, a on “plaćao” svirajući. I tako sve do kampa Ušivak u Hadžićima, pored Sarajeva, gdje je jedan od nekoliko desetina maloljetnika koji su, vođeni svojim snovima, krenuli u Evropu. Često nemajući nikakvu realnu sliku o tome šta Evropa jeste ili nije, ali puni nada i snova.\nDječak s violinom će, kao i više od 28.000 ljudi, koliko ih je ušlo u BiH od januara 2018. godine, pokušati da nastavi put preko Hrvatske i Slovenije do neke zemlje u kojoj će zatražiti azil i početi život. U Bosni i Hercegovini za njega, kao ni za ostale koji su krenuli s istom željom, ostavljajući iza sebe sve što im je poznato i drago, nema ništa.\nJedan drugi mladić, koji dvije sedmice spava ispred kampa Bira u Bihaću, govoreći za lokalnu TV stanicu, izmučen uslovima u kojima živi, kaže kako je BiH najgora zemlja u koju je došao na svom dugom putu. “Ovdje nemamo ništa i tretiraju nas kao životinje!”, govori novinaru koji ostatak priloga posvećuje priči o tome kako oko 5.000 “ilegalnih migranata” boravi na području Unsko-sanskog kantona.\nNovinar se ne pita ni zašto ovaj momak i još nekoliko stotina ljudi nemaju dovoljno hrane, nemaju gdje spavati, nemaju se gdje okupati…\nLjudi zatočeni u kaveze\nIste sedmice, aktivistička grupa Are You Syrious? objavila je video snimljen na graničnom prelazu Klobuk kod Trebinja, na kojem se vide ljudska bića zatočena u kaveze.\nVećina domaćih medija objavila je da “aktivisti tvrde” dok “granična policija” negira da drže ljude u nehumanim uslovima, ali im daju prostora, bez pitanja, da kažu kako je oprema donacija Evropske komisije i da je sve u skladu s EU standardima.\nNekoliko dana kasnije objavljen je veliki intervju sa Zoranom Galićem, direktorom Granične policije, u kojem nema ni slova o ljudima u kavezima, ali zato mnogo riječi o sigurnosti i jačanju granica\nSamo je britanski list The Independent našao drugi ugao – među onima u kavezu bilo je i trogodišnje dijete.\nPriču o kavezima, dječaku s violinom, ili o tome da su ljudi koji su stigli u BiH u nakani da nastave ka nekim sretnijim zemljama tretirani kao životinje, već više od godinu dana ovdašnji mediji guše neprijateljskim jezikom i neprofesionalnošću, dok ponavljaju ono što im kažu lokalni zvaničnici. Žrtve su, pored onih koji prolaze kroz BiH i samo trebaju ljudski tretman, i građani i građanke koji nemaju dovoljno informacija i postaju predmetom manipulacija koje ih vode u strah, iz kojeg se rađa mržnja.\nIstovremeno, takav neprofesionalan pristup – koji podrazumijeva pogrešno korištenje termina, nepoznavanje propisa i zakona, nepostavljanje pitanja, ignorisanje činjenica i, najgore, površnost – ide naruku samo i jedino vlastima koje ne rade skoro pa ništa kako bi se na pravi način nosili sa prilivom velikog broja ljudi kojima je potrebna pomoć.\nIstovremeno, takav pristup omogućava onima na vlasti da kriju probleme za koje su krivi, i ljutnju građana i građanki preusmjere sa svog nerada na trenutno vjerovatno najranjiviju skupinu koja se nalazi u BiH (a mnogo ranjivih skupina ima u ovoj zemlji).\nŠta sve ne znamo?\nNe znamo da kada vlasti kažu da je preko 27.000 ljudi ušlo u BiH, to znači da su oni registrovani, tj. da su im bosanskohercegovački organi vlasti izdali neki dokument koji ih identifikuje. Od ukupnog broja onih koji su registrovani, do sada je BiH već napustilo preko 20.000, te se, procjene su, trenutno ovdje nalazi oko 6.000.\nJoš ljudi ulazi u Bosnu i Hercegovinu svaki dan. Prema zvaničnim podacima, samo u martu ušlo ih je oko 1.700, skoro tri puta više nego prošle godine u istom periodu.\nOd ukupnog broja registrovanih, tek oko 1.600 je uspjelo zatražiti azil. Možda bi ih bilo više da su procedure jasnije i da su izbjeglicama i migrantima u BiH dostupne informacije o tome šta i kako treba da rade kako bi zatražili azil.\nMali broj onih koji su bili dovoljno strpljivi također minimalno zna o svojim pravima. Nemaju nikakvu pomoć od države koja ima Ministarstvo za izbjeglice i ljudska prava. Snalaze se sami ili uz pomoć lokalaca koji su voljni upustiti se u teške bitke s ovdašnjom administracijom kako bi dobili čak i minimum onoga što im zakon garantuje, počevši od zdravstvene zaštite (samo primarna).\nO tome ništa u medijima nema.\nOni koji borave u BiH uglavnom su smješteni u kampovima kojima rukovodi IOM – Međunarodna organizacija za migracije. Država je, kažu, to od njih zatražila nekada prošle godine, nakon čega su na njihove račune počeli dolaziti milioni.\nKako izgledaju ti kampovi iznutra, šta se dešava s ljudima koji su prisiljeni da tu žive, mediji u BiH ne izvještavaju.\nU ovom trenutku, kampovi koje vodi IOM su u Bihaću (Bira, Sedra i Borići), Velikoj Kladuši (Miral) i Sarajevu (Ušivak). Istovremeno, naše vlasti su odgovorne za kamp u Mostaru (Salakovac), azilantski centar kraj Sarajeva (Delijaš) te Imigracioni centar u Lukavici.\nU centrima koje vodi IOM u Krajini situacija je očajna, a uslovi neljudski. Prljavo je, po ko zna koliko ljudi je stiješnjeno u kontejnere ili u šatore, hrana je nedovoljna i često lošeg kvaliteta, privatno obezbjeđenje fizički zlostavlja one koji tu moraju da žive, medicinska njega je tek bazična, psihološka podrška je skoro pa nepostojeća, djeca i žene žive u strahu… Umjesto da izvještavaju o uslovima života u ovim centrima, mediji insistiraju na izvještajima o sukobima, kriminalu, opasnostima… No i to površno, pa često “zanemare” dati punu informaciju.\nPored ovih, kraj Doboja je i centar Duje, koji vodi nevladina organizacija Emmaus, te centar House of All, kuća na Ilidži gdje živi do 100 osoba (porodica), koji je briga jedne lokalne fondacije, a vode ga neovisni strani volonteri.\nPored navedenih gradova, ljudi dolaze i odlaze svakodnevno iz Trebinja, Tuzle, Bijeljine, Banjaluke, Krupe, Kalesije, Zvornika, Orašja, Mostara, Posušja, Neuma, Goražda… U Tuzli već skoro godinu dana grupa lokalaca nadljudskim naporima svaki dan pomaže onima koji dolaze. Nekada ih je tokom jednog dana više od 200. Među njima su žene, djeca, starci, bolesnici, djeca koja putuju bez pratnje… Ljudi. Nema vlasti, nema stranih organizacija, nema ništa.\nSudeći po tome da je broj ulazaka u BiH već u porastu u odnosu na prošlu godinu, predviđa se da će ovog proljeća i na ljeto još ljudi stići u BiH. Svi se oni nadaju da im je ova zemlja samo još jedan korak prije nego dođu do Evropske unije o kojoj je, žele da vjeruju, sve kako treba.\nBosna i Hercegovina je u ovom trenutku zadnja stanica do tog sna. Istovremeno, BiH i Balkan su tačka s kojem im se na tom putu pridružuju domaći ljudi koji, još uvijek, imaju privilegiju pasoša koji im omogućava kretanje. San je svima isti – doći do te neke obećane Evrope, ma šta ona bila.\nTagovi: analizaanaliziraj.baBosna i Hercegovinaizvještavanjemedijimigranti\nOd početka januara do sredine februara objavljeno je 35.000 izvještaja o Crnoj Gori. Od…\nDa li je konačno krenuo obračun sa korupcijom i kriminalom u Bosni i Hercegovini ili je…\nNovinarka iz Banje Luke učinila je ono što svaki medijski djelatnik mora uraditi u…


Nova godina Moskva - 5 dana - Avion - Amos travel\nBolonja – Nova godina 2018.\nCinque Terre – Nova godina 2018.\nAzurna obala – Rivijera cveća – Nova godina 2018\nCENA ARANŽMANA: 465 €\nDOPLATA ZA 1/1 SOBU: 95 €\n1. dan, 30.12.2016. petak BEOGRAD – MOSKVA\nSastanak grupe dva sata pre poletanja na aerodromu “Nikola Tesla”, u 04:00h. Let kompanijom Air Serbia za Moskvu u 06:15 časova (let JU 650). Dolazak na moskovski aerodrom Seremetjevo u 10:50 časova. Transfer do hotela. Smeštaj u hotel. Slobodno vreme.Oblilazak Moskovskog metroa u vecernjim satima (fakultativno), posebno nekih od najlepsih metro stanica, nalik na muzeje (mozaici, sculpture). Noćenje.\n2. dan, 31.12.2016. subota MOSKVA\nDoručak. Panoramsko razgledanje grada autobusom: centar grada, Crveni trg, Kremlj, Crkva Vasilija Blaženog, Boljšoj teatar, Hram Hrista Spasitelja, Novodevičji manastir, vidikovac Vrapčeva brda i Univerzitet “Lomonosov”, Poklonaja gora (Park Pobede) i dr.(bez ulaska u objekte). Odlazak uveče na Crveni trg (sa vodičem, metroom), na kome se tradicionalno, uz veličanstven vatromet, dočekuje Nova godina. Noćenje.\n3. dan, 01.01.2017. nedelja MOSKVA\nDoručak. Fakultativni program: Sergijev Posad (bivsi Zagorsk, 70 km od Moskve), jedan od najstarijih i najvećih ruskih manastirskih kompleksa, centar ruskog pravoslavlja i duhovnosti, ranije rezidencija ruskog patrijarha. Obilazak Troice Sergijeve Lavre, bisera drevnoruske umetnosti i arhitekture. Posle podne slobodno vreme za odmor. Vecernja Moskva sa reke-voznja ekskluzivnim brodom-restoranom „Radisson“. Noćenje.\n4. dan, 02.01.2017. ponedeljak MOSKVA\nDoručak. Fakultativni program: Kremlj, najstariji deo i istorijski centar Moskve, neponovljiv po lepoti arhitekturno-umetnički kompleks. Obilazak teritorije, Uspenske i Arhangelske crkve, Car zvono, Car top i Oružana palata, riznica carske Rusije. Ogromne istorijske i umetničke dragocenosti moskovskog Kremlja sakupljene su u jednu zbirku iz koje je nastao Muzej Oružana palata, koji se nalazi pod zaštitom Unesco-a. Slobodno vreme. Noćenje.\n5. dan, 03.01.2017. utorak MOSKVA – BEOGRAD\nDoručak. Transfer do aerodroma Seremetjevo u 18:45h. Let aviokompanije Air Serbia za Beograd u 22:40 časova (let JU 655). Dolazak u Beograd u 23:40 časova. Kraj usluga.\nNAPOMENA: Zbog prazničnog radnog vremena blagajni muzeja moskovskog Kremlja i Oružane palate , neophodno je da putnici ovaj fakultativni izlet prijave i uplate prilikom uplate aranžmana. Na licu mesta, kao i nekoliko dana pre polaska, nece biti moguce.\n– Povratni avionski prevoz na relaciji Beograd – Moskva – Beograd sa kompanijom Air Serbia\n– Smeštaj u Moskvi (4 noćenja sa doručkom – švedski sto) u hotelu sa 4* u 1/2 i 1/2+1 sobama\n– Transferi u Moskvi: aerodrom–hotel–aerodrom\n– Panoramsko razgledanje Moskve\n– Usluge pratioca grupe i stručnih lokalnih vodiča\n– Troškove organizacije aranžamana\n– Troškove avionskih taksi – oko 88 € (avionske takse se plaćaju u agenciji prilikom rezervacije i podložne su promenama)\n– Individualno međunarodno zdravstveno osiguranje\n– Fakultativni programi u Moskvi\n– Deca od 2 – 12 godina – (pomocni lezaj) plaćaju 420 €, u pratnji dve punoplatežne osobe (ima sedište u avionu, ima krevet u hotelima)\n– Treća odrasla osoba u 1/2+1 sobi – (pomocni lezaj) plaća 420 €


12.11.2019. 13:42h 12.11.2019. 13:43h\nHorhe Luis Santa Krus, profesor na Katedri za novinarstvo Univerziteta Anauak Meksiko, smatra da ovakva odluka predsednika zemlje Andresa Manuela Lopeza Obradora "otvara novi front" u unutrašnjoj politici zemlje.\nPo njegovom mišljenju, davanje azila Evu Moralesu ne ide u korist predsedniku Meksika kojeg je već kritikovala opozicija zbog donošenja niza spornih odluka, kao što je oslobađanje Ovidija Guzmana Lopeza, sina narko-barona El Čapa.\n"Dovesti Eva Moralesa u Meksiko izazvaće zabrinutost ne samo u Partiji nacionalne akcije, već i u privatnom sektoru, kod biznismena. Svojom odlukom da dovede Moralesa u Meksiko on (predsednik) potvrđuje da daje prioritet levičarskoj poziciji", naglasio je Santa Kruz.\nProfesor nacionalnog autonomnog Univerziteta Meksika (UNAM) Luis Uakuha istakao je da su meksičke vlasti uvek naglašavale "čvrst stav protiv državnih udara", a po njegovom mišljenju, "postaje sve očiglednije" da je to što se desilo u Boliviji državni udar.\nOn smatra da dajući azil Evu Moralesu meksički predsednik nije narušio predizborno obećanje da se neće mešati u unutrašnje stvari drugih država. Prema rečima Uakuhija, odluka o davanju azila Moralesu posledica je vanredne situacije u koju se i vojska umešala.\nOdnosi sa Vašingtonom\nUpravo zato, po mišljenju profesora, Vašington pre ili kasnije reaguje na dolazak Eva u Meksiko.\nPo njegovim rečima, postoje države koje su se pridružile bloku na čelu sa predsednikom Donaldom Trampom. Taj blok koji je ekspert okarakterisao kao "cionističko-evangelistički", ima jako prisustvo u Gvatemali, Hondurasu i Salvadoru. Postoje i takve države, kao što je Venecuela, koje imaju tešnje veze sa drugim blokom - globalističkim, na čelu sa multimilijarderom Džordžom Sorošem, uveren je on.\nProfesor Univerziteta Anauak smatra da je sa jedne strane Organizacija američkih država izgubila svoju vlast, pošto nije mogla da "svrgne predsednika Nikolasa Madura u Venecueli", a sa druge strane ona ostaje uticajna, pošto je uspela da utiče na ostavku Eva Moralesa u Boliviji.\nMORALES STIGAO U MEKSIKO: Rekao je da ga boli odlazak iz zemlje, ali da će se vratiti jači! Evo kako je proveo prvu noć u egzilu! (FOTO, VIDEO)\nNAPETO U BOLIVIJI: Predstavnica opozicije najavila preuzimanje mesta šefice države! (VIDEO)\nMEKSIKO DAO AZIL MORALESU: Bolivijske vlasti moraju da mu daju da napusti zemlju\nTRAMP SE RADUJE ZBOG PREVRATA U BOLIVIJI: Moralesova ostavka je značajan momenat za demokratiju\nBolivijaEvo MoralesazilMeksikoostavkaprotestigrađanistanovništvoopozicijapolitička krizaSADAmerikaVašingtonAndres Manuel Lopez Obrador


Hoteli u četvrti Kontich-Kazerne\nHoteli u gradu Kontich\nHoteli na lokaciji Kontich-Kazerne - Kontich\nSaznajte više o četvrti Kontich-Kazerne\nŠto sve Kontich-Kazerne nudi?\nAko tražite savršeni dio grada za obilazak, posjetite četvrt Kontich-Kazerne. U samom gradu možda nema poznatih znamenitosti, ali već u blizini pronaći ćete popularne zanimljivosti kao što su Zoološki vrt Antwerpen i Wijnegem Shopping Center. Katedrala Naše Gospe i Grote Markt popularne su atrakcije u širem području.\nKoji je najbolji smještaj kojim Kontich-Kazerne raspolaže?\nKontich-Kazerne – naši putnici ubrajaju ovaj smještaj u svoje favorite:\nB-INN Lier, BW Signature Collection – na udaljenosti od 7,1 km\nKontich-Kazerne se nalazi 2 km od centra grada Kontich.\n• Brussels (BRU-Brussels - National), 25,5 km od četvrti Kontich-Kazerne\n• Antwerpen (ANR-Antwerp Intl.), 7,3 km od četvrti Kontich-Kazerne\nŠto posjetiti u četvrti Kontich-Kazerne?\n• Sveučilište u Antwerpenu - kampus Drie Eiken (na udaljenosti od 6,6 km)\n• Toranj Zimmer (na udaljenosti od 6,8 km)\n• Park Middelheim (na udaljenosti od 7,5 km)\n• Regionalni park De Schorre (na udaljenosti od 7,9 km)\n• Sveučilište u Antwerpenu - kampus Groenenborger (na udaljenosti od 7 km)\n• Gradski muzej Wuyts-Van Campen i Carolyn Baron (na udaljenosti od 6,6 km)\n• Muzej Middelheim (na udaljenosti od 7,5 km)\n• Edegemse Golf Club (na udaljenosti od 5,2 km)\n• Muzej Timmermans-Opsomerhuis (na udaljenosti od 6,8 km)\n• Muzej Stampe & Vertongen (na udaljenosti od 7,3 km)\nU koje je vrijeme Kontich idealno mjesto za putovanje?


Audrey Hepburn | SerbianForum\nПуно име Одри Катлин Растон\nДатум рођења 4. мај 1929.\nМесто рођења Брисел (Белгија)\nДатум смрти 20. јануар 1993.\nМесто смрти Толокеназ (Швајцарска)\nДруга имена Edda van Heemstra\nСупружник Мел Ферер (1954-1968)\nАндреа Доти (1969-1982)\nДеца Шон Хепберн Ферер (b.1960)\nЛука Доти (b.1970)\nОдри Хепберн (енгл. Audrey Hepburn) је била енглеска глумица и модел, рођена 4. маја 1929. у Бриселу (Белгија), а преминула 20. јануара 1993. године у Толокеназу (Швајцарска). Њено пуно име било је Еда Кетлин Ван Хемстра Хепберн-Рустон.\nРођена је као Одри Катлин Растон (енгл. Audrey Kathleen Ruston) у Бриселу од оца Џозефа Ентонија Растона, ирског банкара и мајке баронице Еле фна Хемстра, припаднице холандске аристократије чији су преци били француски и енглески краљеви. Њен отац је тек касније додао презиме Хепберн. Имала је два полубрата из мајчиног првог брака са холандским племићем. Похађала је приватне школе у Енглеској и Холадији. Родитељи су јој се развели 1935. године, а она наставља да живи са мајком у Арнхему (Холандија). Када је започеле Немачка инвазија на Холандију у Другом светском рату, она одлучује да користи име Еда фан Хемстра, јер је њено старо име звучало сувише енглески.\nТоком холандске глади у току зиме 1944. године, Немци су запленили од Холанђана ограничене количине хране. Без грејања и хране, људи су умирали у од глади и хладноће. Због неухрањености, Одри је озбиљно оболела. Остајала је у кревету и читала књиге, да не би размишљала о глади, а касније је изводила балет да би сакупљала новац за покрет отпора.\nБила је педесетих година верена за Џејмса Хенсона, да би се касније удала два пута, за глумца Мела Ферера и италијанског доктора Андреа Дотија. Из брака са Ферером има сина Шона, док из брака са Дотијем има још једног сина који се зове Лука. Пре њене смрти упознала је Роберта Волдерса са којим је била у вези, иако се никад нису венчали.\nПочетком деведестетих је открила да има неку врсту рака на слепом цреву. Оперисала се у Лос Анђелесу, али јој то није помогло. Преминула је 20. јануара 1993. године у Толокеназу (Швајцарска). Остала је запамћена као једна од најлепших глумица које су се појавиле на филму.\nРад за УНИЦЕФ\n[TD]Најбоља главна глумица[/TD]\n[TD]Празник у Риму[/TD]\n[TD]Прича о калуђерици[/TD]\n[TD]Доручак код Тифанија[/TD]\n[TD]Wait Until Dark[/TD]\n[TD="bgcolor: Lavender, colspan: 5"]Улоге Одри Хепберн[/TD]\n[TD]Nederlands in zeven lessen\n[TD]Monte Carlo Baby[/TD]\n[TD]One Wild Oat[/TD]\n[TD]Laughter in Paradise[/TD]\n[TD]The Lavender Hill Mob[/TD]\n[TD]Young Wives' Tale[/TD]\n[TD]Nous irons à Monte Carlo[/TD]\n[TD]The Secret People[/TD]\n[TD]Празник у Риму\n[TD]Рат и мир[/TD]\n[TD]War and Peace[/TD]\n[TD]Љубав по подне[/TD]\n[TD]Love in the Afternoon[/TD]\n[TD]Ariane Chavasse/Thin Girl[/TD]\n[TD]The Nun's Story[/TD]\n[TD]Sister Luke (Gabrielle van der Mal)[/TD]\n[TD]Breakfast at Tiffany's[/TD]\n[TD]The Children's Hour[/TD]\n[TD]Regina 'Reggie' Lampert[/TD]\n[TD]Paris - When It Sizzles[/TD]\n[TD]Моја лепа госпођице[/TD]\n[TD]Како украсти милион[/TD]\n[TD]How to Steal a Million[/TD]\n[TD]Two for the Road[/TD]\n[TD]Robin and Marian[/TD]\n[TD]They All Laughed[/TD]\n[TD]Love Among Thieves[/TD]\n[TD]Baroness Caroline DuLac[/TD]\nOdri Hepbern mera za otmenost\nSjaj Odri Hepbern nije izbledeo ni dve decenije posle njene smrti. Bila je i ostala najbolji reklama brenda "Živanši", simbol elegancije i šarma, ali i neumorni ambasador Unicefa\nNjENO ime je sinonim za ljupkost, eleganciju, ženstvenost i stil. Tokom decenija života i karijere, Odri Hepbern je osvojila srca miliona ljudi širom sveta i postala jedna od najpoznatijih i najvoljenijih dama u istoriji šou-biznisa. Sjaj ove nežne i samo naizgled krhke filmske dive nije izbledeo ni danas, dve decenije posle njene smrti.\n- Bila je zabavna koliko i lepa, magična kombinacija vrhunskog šarma i neverovatnog duha - kazao je Gregori Pek, koji je sa Odri 1953. snimio kultni romantični film "Praznik u Rimu".\nUloga princeze Ane koja beži od svojih "čuvara" da bi provela "jedan dan slobode" u prelepom Rimu bila je njena prva velika uloga. Od malo poznate glumice nije se mnogo očekivalo, reditelju Vilijemu Vajlderu nije bila prvi izbor, ali je Gregori Pek postao njen prvi veliki obožavalac. Insistirao je da njeno ime bude istaknuto iznad naslova filma (što je u to vreme bilo rezervisano samo za velike zvezde) govoreći: "Ova mala će osvojiti Oskara". Njegove proročke reči ostvarile su se godinu dana kasnije, kada je Odri proglašena najboljom glumicom.\nKao krhka romantične heroina dokazala se i naslovnom rolom u filmu "Sabrina" (1954), Bilija Vajldera, sa Hemfrijem Bogartom i Vilijemom Holdenom u ulogama njenih udvarača. Tokom snimanja, Odri i Holden su se upustili u kratku i strasnu aferu. Slavni Bogart, koji je bio u svađi sa Holdenom, žalio se na oboje, govoreći da je "Vilijem prepotentan, a Odri neiskusna". Bogartova dobro poznata mrzovolja, na kraju se "otopila" pred šarmom lepe glumice, pa je u poznijim godinama Odri postala jedna od retkih za koju je njen slavni kolega imao lepe reči.\nMada je Edit Hed, zvanični kostimograf studija, dobila Oskara za kostime u "Sabrini", većinu odeće izradio je slavni Iber Živanši. Odri je, kažu, sama birala garderobu, a slavni kreator je priznao da je, kad su ga pozvali, bio uveren da je njegov klijent Ketrin, a ne Odri Hepbern. Ovaj slučajan susret ispostavio se kao sudbinski za oboje. Njihovo prijateljstvo trajalo je decenijama, a zbog haljina i odela koje je kreirao samo za Odri, lepa glumica postala je i ostala najbolji ambasador brenda "Živanši".\nNjen izgled nije mogao da se poredi sa izgledom holivudskih diva tog doba. Za razliku od rasnih lepotica Merilin Monro, Rite Hejvort, Džejn Rasel, Odri je negovala gotovo dečački izgled. Bez "pomoći" seksepila, koga su potencirale njene koleginice, a zahvaljujući ljupkosti i šarmu, crnokosa glumica je ipak postala filmska ikona. Kratka kosa, kapri pantalone, muški kroj sakoa, baletanke i velike naočare za sunce - samo su neki od Odrinih "doprinosa" modnoj istoriji.\nKultni film "Doručak kod Tifanija" Blejka Edvardsa iz 1961. i defintivno je ustoličio Odri kao "neprikosnovenu kraljicu stila".\n- Haljina, naočari, frizura, muštikla, pitanje "kako izgledam"... Svaki detalj koji je pratio pojavu Holi Golajtli je mera za eleganciju. Ali ovaj lik nikada ne bi postao modna ikona da nije bilo Odri, njen šarm je zasijao na ekranu. Nema žene na svetu koja ne sanja da bude Odri Hepbern - zapisao je Živanši.\nOsvojila je svet otmenom lepotom, ali iza tog "Živanšijevog" glamura, nalazila se Odri Hepbern kakvu je malo ko poznavao.\n- Smatrala je da ima prevelik nos, predugačke noge i vrat. Obožavala je da kupuje, ali ne odeću, već namirnice. U kući se nikada nije šminkala, nije trenirala ništa, a svako veče pred spavanje popila bi dva prsta viskija - otkrio je Robert Volders, holandski glumac koji je bio u vezi sa Odri tokom poslednjih 13 godina njenog života.\nVolders tvrdi da obožavana glumica privatno nije bila "božansko stvorenje", opijeno slavom i sopstvenom veličinom. Naprotiv!\n- Stajala je čvrsto na zemlji i imala čudan, pomalo prizeman smisao za humor - priseća se njen partner.Voljena i obožavana glumica imala je mnogo uspeha u karijeri. Filmovi koji su usledili "Moja lepa gospo", "Šarada", "Kako ukrasti milion dolara" upisani su zlatnim slovima u istoriju svetske kinematografije. Ali njen privatni život nije išao tako glatko kao karijera. Iz dva neuspela braka dobila je dva sina. Rođenjem dece, Odri je glumu gurnula u drugi plan. U svojoj knjizi sećanja, njen sin Šon je zabeležio da je njegova slavna majka bila brižna i posvedočio o njenoj velikoj ljubavi prema porodici:\n- Ona je zaista bila kao lik iz filma: osetljiva, nežna, romantična, ali istovremeno i hrabra žena.\nOdri nije samo brinula o svojoj deci, već i deci iz celog sveta, kao jedan od prvih i najpoznatijih ambasadora dobre volje Unicefa. Nesebičnu angažovanost objašnjavala je svojim sumornim odrastanjem u Holandiji tokom Drugog svetskog rata, kada je bila "promrzla, gladna i žedna".\n- Mahatma Gandi je jednom rekao da se ratovi ne dobijaju puškama, već ranjenim srcima. Briga o drugima je najvažnija stvar na svetu - govorila je Odri Hepbern.\nKada je 20. januara 1993. izgubila bitku sa rakom, za njom je tugovao ceo svet. Na Odrinoj sahrani, u blizini Lozane, u Švajcarskoj (gde je živela poslednjih godina), osim porodice, bili su svi čelni ljudi Unicefa, njena dva bivša supruga i poznate kolege. Dok je Gregori Pek recitovao njenu omiljenu Tagorovu pesmu "Ljubav nikad ne prestaje", poslednju ružu na Odrin grob spustio je njen najbolji prijatelj Iber Živanši.\nMALA crna haljina, koju je Živanši kreirao za uvodnu scenu filma "Doručak kod Tifanija" uspostavila je modni standard, neprevaziđen do današnjeg dana. Slavni kreator izradio je tri haljine, a jedna od njih 2006. prodata je na aukciji u "Kristiju" za neverovatnih 950.000 dolara. Teško je zamisliti da bi se išta od ovog desilo da je umesto Odri, Holi Golajtli postala Merilin Monro, koja je bila rediteljev prvi izbor.


Borba protiv korupcije – između želja i stvarnosti - Lični stav - Nedeljnik Vreme\nBroj 1598 19.08.2021\nBorba protiv korupcije – između želja i stvarnosti\nGodinama se kao mantra ponavljaju fraze "Država objavila rat korupciji" ili "Nulta tolerancija prema korupciji". Kako ove fraze lepo zvuče, pogotovo u ušima "običnih" ljudi. Međutim, stvarnost je malo drugačija\nPiše: Aleksandar Radosavljević\nPoslednjih godina doneto je nekoliko sistemskih zakona sa namerom da svojim rešenjima i institutima predstavljaju dobar alat u rukama sudija i tužilaca u borbi protiv korupcije. Da bi došlo do efikasne borbe protiv korupcije, prvo se moralo poći od zakonodavnog okvira. Najpre je trebalo propisati institute i procedure, što je učinjeno donošenjem novog Zakonika o krivičnom postupku, nakon čega se pristupilo jasnijem definisanju koruptivnih krivičnih dela, što je učinjeno donošenjem Zakona o izmenama i dopunama Krivičnog zakonika koji je stupio na snagu 1.3.2018. godine. Na kraju, stvoren je i institucionalni okvir, donošenjem Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala, terorizma i korupcije.\nMeđutim, i pored relativno dobrih zakona, u suštini se ništa nije promenilo. Mi i dalje nemamo značajnije predmete tzv. visoke korupcije. I dalje se borba protiv korupcije svodi na podmićivanje i poneki predmet iz privrednog kriminala, a prema svim istraživanjima mi smo i dalje jedno od najkorumpiranijih društava u Evropi.\nRazloga za ovo je mnogo, ali ću se osvrnuti samo na neke.\nTUŽILAŠTVO KAO VOJNA FORMACIJA\nNavedenim Zakonom su predviđeni mnogi dobri instituti, kao što su oficiri za vezu, udarne grupe, služba finansijske forenzike, formirani su specijalizovani državni organi za suzbijanje korupcije, ali sve ovo je nedovoljno da bi se sprovela efikasna borba protiv korupcije. Ovde se pojavljuje jedan od najvećih problema. Uvođenje američkih instituta koje sprovodi sovjetski ustrojeno tužilaštvo, dovode do ograničene primenljivosti zakona. Bez jasno definisanog nezavisnog položaja tužilaštva nema ni efikasne borbe protiv korupcije. Tužilaštvo je sada strogo hijerarhijski ustrojeno i deluje kao vojna formacija, na čijem čelu je kao general republički javni tužilac. Tako ustrojeno tužilaštvo treba da sprovodi angloameričke institute kao što su sporazum o priznanju krivičnog dela i gorenavedeni instituti, koji podrazumevaju nezavisnog i samostalnog tužioca.\nNije obezbeđena operativna autonomija kriminalističke policije u odnosu na Ministarstvo unutrašnjih poslova. Policija izveštaje o svom postupanju dostavlja prvo Ministarstvu, pa tek nakon toga tužiocu. Takođe, za sve sporne predmete koji se odnose na visoko pozicionirane političare traži se dozvola za postupanje od Ministarstva. Problem u borbi protiv korupcije predstavlja i to što policija u svom radu ima dva pretpostavljena – jedan je tužilac, a drugi neposredni starešina. Autoritet tužioca prema policiji je ograničen zakonskim rešenjima da tužilac za nepostupanje policijskog službenika može samo predložiti vođenje disciplinskog postupka i ništa više. Zbog toga će policijski službenik uvek u svom radu slušati svog neposrednog rukovodioca, a ne tužioca, što predstavlja problem, jer je policija pod neposrednim političkim uticajem.\nKorak napred bio bi osnivanje pravosudne ili tužilačke policije, koja bi bila pod ingerencijom tužilaštva i za svoj rad odgovarala tužiocu. Za ovu ideju naše udruženje se zalaže od momenta osnivanja.\nVećini građana je poznata "Bela knjiga kriminala", gde su pobrojane kriminalne grupe i njihovi članovi. Međutim, sada postoji i "Crvena knjiga", u njoj su pobrojana lica koja su nedodirljiva, odnosno kada tužilac dostavi policiji bilo kakav zahtev, a reč je o licu koje se nalazi u Crvenoj knjizi, policija po tom zahtevu ne postupa.\nPredmet predsednika GO Palilula Aleksandra Jovičića je pravi primer. Događaj je od pre nekoliko godina, i teško da iko ko se bavi ovom tematikom misli da je policija tek sada saznala za taj događaj. On je tek sada aktiviran. Tako je u svim političkim osetljivim predmetima. Policija informacije o izvršenom krivičnom delu "čuva" dok od nekog centra moći ne dobije mig za postupanje.\nOpštepoznata činjenica je da su posebna odeljenja u tužilaštvima preopterećena. Nema dovoljno tužilaca u tim odeljenjima, ali se i nespretnošću zakonodavca došlo do ovakve situacije. Naime, Zakonom su taksativno nabrojana krivična dela za koja su nadležna posebna odeljenja, pa su tako u nadležnost stavljeni i najlakši oblici tzv. koruptivnih krivičnih dela, zbog čega se posebna odeljenja bave svim i svačim, umesto da se bave ozbiljnom korupcijom. Tako su posebna odeljenja nadležna za postupanje kada prodavac proneveri novac iz pazara, ali nisu nadležna za poresku utaju.\nKorak napred bi bila izmena Zakona o organizaciji i nadležnosti državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala, terorizma i korupcije u skladu sa brojnim analizama primene zakona urađene od strane strukovnog udruženja i brojnih organizacija, koje se bore analizom borbe protiv korupcije.\nVeliki problem predstavljaju i zloupotrebe u vezi sa trošenjem javnih sredstava.\tU mnogim slučajevima kada državni organi nabavljaju određena dobra ili usluge ne primenjuje se Zakon o javnim nabavkama, ili se postupak proglašava tajnim bez zakonskog osnova. Mnogobrojni su primeri, a najkarakterističniji su nabavka vozila od strane MUP-a, izgradnja auto-puteva i dr. Ovde se ugovori zaključuju neposrednom pogodbom i proglašavaju za tajne.\nSporna su i ulaganja javnih preduzeća. U većini slučajeva nemamo nikakvu potvrdu da su ta ulaganja ekonomski opravdana i da su izvršena u interesu javnog preduzeća, ili u nekom drugom nepoznatom interesu.\nKod javno-privatnih partnerstava ugovori se uglavnom proglašavaju za tajne, a kao primer mogu poslužiti "FAS", JAT i dr.\nNEGATIVNA MEDIJSKA SLIKA\nNepoverenje građana u javno tužilaštvo je evidentno, i u velikoj meri opravdano. Štaviše, upravo je tužilaštvo u najvećem broju anketa koje su sprovođene u poslednjih nekoliko godina označeno kao institucija kojoj građani poklanjaju najmanje poverenja. Tako nešto nije neočekivano jer građani imaju čvrsto formirane stavove prema tužiocima, iako većina njih baš previše i ne razume šta tačno tužioci rade i čime se bave. Svima je jasno šta radi sud i šta podrazumeva sudijska funkcija, dok je javno tužilaštvo za većinu građana koji nisu imali neposredan kontakt sa tužilaštvom nepoznanica. Ono što im je poznato potiče prevashodno iz medija, a mediji baš i nemaju najlepše mišljenje kako o tužilaštvu kao instituciji koja se bavi gonjenjem učinilaca krivičnih dela, tako i o samim tužiocima, jer sem malobrojnih pozitivnih tekstova i natpisa o pojedinim tužiocima, mediji uglavnom kritikuju javne tužioce predstavljajući ih kao nekakve nedodirljive ljude koji se baš i ne mešaju previše u svoj posao.\nTa negativna medijska slika je posledica više faktora. Pre svega, javno mnjenje o tužilaštvu najvećim delom se formiralo kroz viđenje republičkog javnog tužioca, kojeg većina medija vidi u negativnom svetlu. Tužioci su svojom pasivnošću i odsustvom u javnosti uticali na formiranje javnog mnjenja. Neobjašnjivo je odsustvo transparentnosti i obaveštavanje javnosti o radnjama koje tužilaštvo preduzima u pojedinim predmetima.\nOd 2009. godine i nakaradne reforme pravosuđa, u tužioce kao i u sudije se uvukao strah, koji nikako da prođe. Niko od nas ne želi da ima sudiju ili javnog tužioca koji su skloni da pokleknu pod pritiskom. Dakle, potrebno je sistemski ne samo isključiti mogućnosti uticaja od strane pojedinaca, već i eliminisati posredan uticaj izvršne vlasti na rad javnih tužilaca koji se ogleda u tome da krajnju odluku o izboru javnih tužilaca ima Narodna skupština, u kojoj suštinski izbor zavisi od vladajuće većine. Nažalost, čini se da najavljena ustavna rešenja koja se tiču izbora i položaja javnih tužilaca predstavljaju jedan korak unazad u odnosu na postojeće rešenje, i da vode daljem posrednom pritisku na javne tužioce i uopšte pravosuđe.\nNije najbitnije da javni tužilac bude hrabar, već da mu bude obezbeđeno da zbog svog rada i svoje uslovno rečeno "hrabrosti", kada je reč o gonjenju lica naročito sa političkim i većim društvenim uticajem, ne trpi posledice, da bude siguran da na svojoj strani ima mehanizme koji će mu omogućiti da se izbori sa nedozvoljenim i neprimerenim uticajem, i da mu budu obezbeđeni svi uslovi da svoj posao radi kvalitetno, profesionalno i sa integritetom.\nAutor je zamenik javnog tužioca u Višem javnom tužilaštvu u Nišu, Posebno odeljenje za suzbijanje korupcije, i član UO Udruženja tužilaca Srbije\nNiža cena vanknjižnih objekata nosi rizik\nDr Žarko Dimitrijević\nPravno nesavladana prošlost\n04. avgusta 2021.\nGodišnjica pada Krajine\nOd Une do Drine\nMirovni sporazum između SAD i talibana\nIntervju – Vladimir Beljanski, predsednik Advokatske komore Vojvodine\nKlijentima u pritvoru kažem da se naš razgovor verovatno prisluškuje\nMračne tajne istrage ubistva Slavka Ćuruvije\n»Kecmana treba o’laditi«\nZemlja Ostavljenih na cedilu\nDeponija u plamenu\nOtrovni dim laži\nPortret savremenika – Nebojša Bakarec\nBeskrajni pad anđela i pesnika


Prve reakcije iz Španije i svijeta na bombaške napade u Madridu - 2004-03-11\nŠpanska vlada saopštava da nema nikakve sumnje da su napad izveli baskijski separatisti. Premijer Jose Maria Aznar:\nNema nikakve mogućnosti za pregovore sa tim ubicama koji toliko dugo već uzrokuju toliko mnogo smrti širom ove zemlje. Niko ne treba da sumnja u to da samo čvrstim stavom možemo da zaustavimo takve napade. Ta čvrstina se može i mora iskazati na dva plana - kroz borbu protiv terora i kroz potpuno odbacivanje ciljeva koje ti teroristi žele da ostvare.\nVlasti su za ove napade u početku okrivile baskijsku terorističku organizaciju ETA, koja je slične napade izvršila i nekoliko dana pred prethodne opšte izbore u Španiji. Medutim, lider zabranjene baskijske političke partije - Batasuna, negirao je da je ETA izvela te napade, uz sugestiju da su za njih odgovorne arapske snage otpora.\nLideri zemalja širom svijeta osudili su bombaške napade u Madridu. Predsjednik Bush je danas telefonirao premijeru Jose Maria Aznaru i porodicama žrtava uputio izraze saučešća. Nešto kasnije, američki je predsjednik za medije dao kraću izjavu:\nDanas sam govorio sa kraljem Španije, i sa premijerom Aznarom i prenio im naše saučešće zbog gubitka ljudskih života i rekao sam im da naša zemlja snažno suosjeća sa španskim narodom. Mi veoma cijenimo sve što je Španija učinila u borbi protiv terorizma, i poštujemo njen odlučan stav protiv terorističkih organizacija, rekao je gospodin Bush.\nI evropski lideri su izrazili zaprepaštenje i uputili izraze suosjećanja Španiji. Predstavnik Evropske Unije za medjunarodne odnose i sigurnost, Javier Solana:\nNi jedan čin terorizma ne može ničim biti opravdan, pa ni ovaj brutalni napad u Madridu. I nije ovo prvi put da se ovako nešto dešava pred sam kraj izborne kampanje u Španiji. Napad na slobodne izbore jasno govori o namjeri da se uništi demokratski sistem. Španci će, siguran sam u to, sačuvati svoj mir i savladati svoj bol i nastaviti da izgradjuju demokratsku Španiju.\nPredsjednik Evropskog Parlamenta Pat Cox nazvao je jutrošnje napade objavom rata demokraciji, a zatim je članove tijela kojim predsjedava pozvao da minutom šutnje iskažu solidarnost sa španskim narodom.\nFrancuski predsjednik Jacques Chirac je premijeru Aznaru prenio izraze saučešća u svoje i u ime francuskog naroda.\nPredsjednik Evropske Komisije Romano Prodi u svojoj je izjavi jutrošnje napade nazvao svirepim i bezosjećajnim zločinačkim činom protiv bespomoćnog naroda.\nNapade su osudili i ruski predsjednik Vladimir Putin, kineski premijer Wen Jia Bao, papa Ivan Pavao Drugi, njemački kancelar Gerhard Schroeder i brojni drugi uglednici, uključujući i generalnog sekretara UN Kofi Annana.\nJoš jednom smo svjedoci besmislenog ubijanja nedužnih ljudi. Ubijanje nedužnih ne može biti opravdano bez obzira na navodne razloge. Upućujem duboko suosjećanje njegovoj visosti Juan Carlosu I, te vladi i narodu Španije, rekao je generalnisekretar svjetske organizacije.


Pjevačica, nogometaši i optužnica koje nema - Tatjana Tagirov - Peščanik\nPjevačica, nogometaši i optužnica koje nema\nNakon sedam godina iščekivanja optužnice protiv Svetlane Cece Ražnatović zbog prisvajanja novca od prodaje nogometaša NK Obilića, još nema rezultata. Mediji su proteklih dana najavljivali da postoji neki “nacrt optužnice”, iz istrage su procurili neki podaci o ciframa – stotinama tisuća negdašnjih maraka i dolara koje su sestre Veličković (jer tu je i Lidija Veličković-Ocokoljić, rođena sestra turbo-folk dive) – navodno prisvojile 2000. godine.\nCeca Ražnatović je, naime, u nogometni biznis s klubom Obilić uvučena i prije nego što je postala udovica 15. siječnja 2000. godine, kad je u hotelu “Intercontinental” u Beogradu ubijen njen muž Željko Ražnatović Arkan. Zbog svog vojevanja po ratištima širom bivše SFRJ, njemu su bila zabranjena putovanja po svijetu, pa je klub na inozemne turneje vodila ona. A klub je tih ratnih srpskih godina bio vrlo važan, jer tko bi se usudio suprotstaviti Arkanu i njegovim nogometašima koje su podržavali ratnici iz Srpske dobrovoljačke garde!\nIspostavilo se da je još u udovičkim danima, dok je za javnost bila u koroti, kad su plasirane fotografije nenašminkane tugujuće mlade žene i njene siročadi, Ceca Ražnatović zaradila silne novce: od prodaje Miroslava Savića grčkom Arisu 25. januara 2000, tek deset dana nakon Arkanove likvidacije, od njegova je menadžera Darka Šušnjara inkasirala 720 tisuća maraka (na ruke), potom se u ožujku 2000. od prodaje Saše Vicikneza i Zorana Rankovića kineskom Šangaju obogatila za 360 tisuća dolara. U svibnju je, kako tvrde mediji koji su imali uvid u “nacrt optužnice”, u Austriji na račun menadžera Šušnjara uplaćeno 1.750.000 maraka: od toga igraču 250 tisuća maraka, Austriji je po prethodnom dogovoru vraćeno 500 tisuća, Šušnjar je uzeo proviziju od 100 tisuća, a ostatak od 900 tisuća otišlo je na ciparski račun Lidije Veličković-Ocokoljić, koja je podigla novac i predala ga sestri.\nIma još imena nogometaša i još iznosa, a spominje se i Arkanova kuma Stanislava Čočorovski, koja je navodno sudjelovala u prodaji Nikole Lazetića jednom turskom klubu za šest milijuna njemačkih maraka te 2000. Dotična, inače, u Makedoniji izdržava pravomoćnu kaznu od 14 godina zatvora zbog krijumčarenja pola tone kokaina.\nCijela je priča otvorena još sredinom 2003. godine, kad je Ceca Ražnatović bila uhapšena u policijskoj akciji “Sablja”: najmanje je to što je u njenoj “kući arkanovki”, arhitektonskom ruglu na Dedinju, pronađen arsenal oružja, uniformi i opreme dovoljan za prosječnu policijsku stanicu, pritvora je dopala zbog svojih veza s kriminalnim “zemunskim klanom”. Potom je puštena, u nedostatku dokaza, da bi se otvorila ova “nogometna priča”, na čije rješenje čekamo, evo, već sedam godina. Izgovor nadležnima je bio da se čekaju dokumenti iz raznih država i da to sve jako sporo ide, onda se dogodio “novi moment” u raspodjeli vlasti – koalicija socijalista i demokrata, koji su se izljubili, pomirili i oprostili – te je Ceca Nacionale, nakon što ju je protežirao Vojislav Koštunica i njegovi (sjetiti se mitinga za Kosovo, upamćenog pod nazivom “Kosovo za patike!”), ostala nedodirljiva sve do današnjih dana.\nAktualni je ministar policije i predsjednik socijalista Ivica Dačić, naime, zavičajno vezan s Cecom: oboje su iz Žitorađe, južnosrbijanskoga bogatog sela i viđaju se na obiteljskim slavama. Dačić je, doduše, ponovio da “nitko nije nedodirljiv”, ali ima tu još jedna “osoba A”, Dragan Marković Palma, predsjednik Jedinstvene Srbije iz Jagodine, vrlo važne članice vladajuće koalicije u Srbiji. Ta je stranka nasljednica Stranke srpskog jedinstva (u javnosti, inače, zvane Strankom “sportskog” jedinstva), koju je osnovao upravo Ražnatović Arkan 1992, kad je – kao oni iz čuvene ruske serije “Sašina ekipa” – poželio ući u politiku. I uspio je, ušao je kao zastupnik u srpsku Skupštinu. Političko podzemlje tvrdi da je upravo Palma zaštitnik Svetlane Ražnatović i da zahvaljujući njemu, dealovima unutar vladajuće koalicije koja je prisiljena kod svakog zakona posebno osiguravati skupštinsku većinu, optužnica protiv nje čuči u nečijoj ladici već dulje vrijeme. Indikativno je i to da se, nakon što se javnost zainteresirala a mediji zatražili od nadležnih da se napokon o tome izjasne, prozvani brane šutnjom: i šefica Republičkog tužiteljstva Zagorka Dolovac i inače brbljivi glasnogovornik Tomo Zorić. Nadležnom je tužitelju ionako zabranjeno da bez dozvole viših struktura kaže bilo što.\nU svakom slučaju, Ceca Nacionale kao sasvim slobodna osoba ovih dana putuje u Australiju, na veliku turneju. S njom putuje i suosumnjičena joj sestra Lidija, a javnost se pita kako to da joj nije oduzeta putna isprava u vrijeme kad se tvrdi da je optužnica ipak na vidiku. U prvoj su najavi s njom trebala putovati i djeca, ali nakon što su aktualizirane priče o optužnici, Ceca Ražnatović je izjavila da bi to bilo ipak prenaporno putovanje za njenu dječicu poliglote, pa da će ih ostaviti kod kuće.\nA zašto poliglote, pitate se? Pa Cecina i Arkanova djeca pohađaju međunarodne škole, zajedno s djecom ambasadora, međunarodnih radnika i bogatuna. Davno je Ceca rekla da je to normalno, s obzirom na to da im je otac bio poliglot. Pametnima jasno: po silnim evropskim zatvorima u kojima je robijao, naučio je da sriče razne jezike i to zahvaljujući Biblijama koje zatvorenike čekaju uz uzglavlja zatvorskih kreveta.\nToliko o transparentnosti\nSele slatka, brale slatki


POČETNA Proizvodi DataNumen Exchange Recovery Brisanje Exchange objekata greškom\nBrisanje Exchange objekata greškom? DataNumen Exchange Recovery mogu ih povratiti!\nIzbrišite Exchange e-poštu i objekte greškom:\nAko izbrišete e-poštu ili drugi objekt u Exchange poštanskom sandučetu, klikom na dugme „Del“, on će biti premješten u mapu „Izbrisane stavke“. Možete ga vratiti jednostavnim prebacivanjem u mapu „Izbrisane stavke“, pronalaženjem e-pošte ili objekta koji želite i vraćanjem na prvobitno mjesto ili u druge uobičajene mape.\nVi ili administrator koristite operaciju tvrdog brisanja (Shift + Del) za brisanje Exchange objekta. Operacija tvrdog brisanja omogućava Exchangeu da izbriše objekt bez slanja u mapu „Izbrisane stavke“ ili u predmemoriju izbrisanih predmeta kada svojstvo „Izbrisane predmemorije“ nije omogućeno.\nVi ili administrator brišete objekt iz mape „Izbrisane stavke“.\nAdministrator nehotice briše poštansko sanduče ili čak Exchange server kada koristi program Microsoft Exchange Administrator. U takvom slučaju, Exchange trajno briše taj poštanski sandučić ili poslužitelj iz direktorija.\nČak i ako je objekt trajno izbrisan, možda ćete ga i dalje moći oporaviti direktorijum van mreže (.ost) datoteka koja odgovara Exchange poštanskom sandučetu, kao OST datoteka je vanmrežna kopija sadržaja poštanskog sandučeta na serveru. Postoje dvije situacije:\nNiste sinhronizirali OST datoteka sa serverom. U tom slučaju objekt izbrisan sa poslužitelja i dalje postoji u OST datoteka normalno.\nSinhronizirali ste OST datoteka sa serverom. U tom slučaju, objekt izbrisan sa poslužitelja također će biti uklonjen s OST fajl.\nU bilo kojoj situaciji možete koristiti DataNumen Exchange Recovery za oporavak izbrisanog objekta iz OST file. Ali u različitim situacijama možete očekivati da će izbrisani objekt dobiti s različitih lokacija.\nkorišćenje DataNumen Exchange Recovery za brisanje trajno izbrisanih objekata razmjene:\nNa lokalnom računaru pronađite OST datoteka koja odgovara Exchange poštanskom sandučiću u kojem želite obrisati brisanje objekata. Lokaciju datoteke možete odrediti na osnovu njenog svojstva prikazanog u programu Outlook. Ili koristite pretraživanje funkcija u sustavu Windows da ga pretražuje. Ili pretražite na nekoliko unaprijed definiranih lokacija.\nZatvorite Outlook i bilo koju drugu aplikaciju koja može pristupiti OST fajl.\nIzaberite OST datoteka pronađena u koraku 1 kao izvor OST datoteka koju treba oporaviti.\nKliknite „Start Oporavi ”dugme za oporavak izvora OST fajl. DataNumen Exchange Recovery će skenirati i oporaviti izbrisane objekte u izvoru OST datoteku i spremite ih u novu Outlook PST datoteku čije je ime navedeno u koraku 5.\nNakon postupka oporavka, pomoću programa Microsoft Outlook možete otvoriti izlaznu fiksnu PST datoteku i dobiti neizbrisane objekte. Ako niste sinhronizirali OST datoteku sa serverom, tada možete pronaći neizbrisane objekte na njihovim izvornim lokacijama. Međutim, ako ste već sinhronizirali OST datoteku, tada možete pronaći izbrisane objekte na lokacijama na kojima se trajno brišu. Na primjer, ako koristite tipku "Shift + Del" da biste trajno izbrisali e-poštu iz mape "Inbox", onda DataNumen Exchange Recovery vratit će ga natrag u mapu "Inbox" nakon postupka oporavka. Ako koristite dugme “Del” za brisanje ove e-pošte iz mape “Inbox”, a zatim je trajno izbrišete iz mape “Deleted Items”, a nakon oporavka će se vratiti u mapu “Deleted Items”.\nBilješka: U mapama “Recovered_Groupxxx” možete pronaći duplicirane obrisane objekte. Molimo vas samo ih ignorirajte. Jer ponekad kada uklonite objekt iz Exchange poštanskog sandučića i sinhronizirate ga s OST datoteku, Outlook će implicitno napraviti nekoliko duplikata. DataNumen Exchange Recovery je toliko moćan da može oporaviti i sve ove implicitne kopije i tretirati ih kao lost & pronađene stavke, koje se obnavljaju i stavljaju u mape nazvane “Recovered_Groupxxx” u izlaznoj fiksnoj PST datoteci.


Jedan turski investitor bi da pravi sokove u Srbiji?\n28/01/2016 | 19:36\nMinistarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine saopštilo je da je jedan turski proizvođač voćnih sokova koji ima razvijenu distributivnu mrežu u svetu, odlučio da u Srbiji izgradi fabriku za preradu voća i proizvodnju voćnih sokova.\nKako se navodi u saopštenju Ministarstva, o toj odluci ministarku Snežanu Bogosavljević Bošković je izvestio ambasador Turske u Srbiji Mehmet Kemal Bozaj, s kojim je razgovarala o konkretnim planovima investiranja Turske u Srbiju, u oblasti prerađivačke industrije voća.\nDodaje se da su tokom sastanka Bogosavljević Boškovićeva i Kemal Bozaj istakli značaj dobrih odnosa Srbije i Turske na svim nivoima, što za rezultat ima i značajno investiranje u srpsku poljoprivredu.\nNa sastanku je zaključeno i da Srbija proizvodi značajne količine voća, ali da postoje neiskorišćeni potencijali za njihovo povećanje, kao i da se pored tradicije u voćarskoj proizvodnji i dobrih klimatskih uslova, prednosti Srbije ogledaju u znanju i iskustvu u proizvodnji voća i voćnih sokova, pa je svaka nova investicija u preradne kapacitete voća u Srbiji više nego dobrodošla.\n"Najavljena turska investicija je od velikog značaja, ne samo zbog podizanja prerađivačkih kapaciteta u Srbiji i povećanja izvoza gotovih proizvoda sa višom fazom prerade već i zbog otvaranja novih radnih mesta, kao i sigurnog plasmana proizvoda srpskih voćara", naglašava se u saopštenju.\nU saopštenju ministarstva poljoprivrede se navodi i da se u Srbiji prosečno proizvede 1,6 miliona tona svežeg voća, što predstavlja ozbiljnu sirovinsku bazu za preradu tih proizvoda, ali da se svega oko 20 odsto proizvedenog voća preradi u gotove proizvode.\nKremlj upumpava milijarde zbog jeftine nafte\nOpstanak makedonske ekonomije


Mleko za starijeg brata – Super beba\nMleko za starijeg brata\n13/03/2018 13/03/2018 Tereza\t0 Comments\nZahvaljujući mom mlađem sinu, stariji bata dobija majčino mleko.\nDugo sam se borila sa starijim i mnogo smo problema imali i mnogo sam patila što nisam uspela da ga dojim. Mlađi sin je još u porodilištu zgrabio dojku i nije puštao, evo već punih pet meseci isključivo dojen. Srce mi je puno.\nSinoć sam po prvi put napunila punpicu i dala starijem, on redovno preko pumpice dobija moje mleko. Razlika između njih je 13 meseci.\nHvala Vam najlepše što dajete ženama podršku. Za dojenje je potrebna vera, vera u sebe i bebu, ništa vise. Ne prepuštati se mislju, beba je gladna, beba je gladna, nego samo nuditi dojku kada god i bilo gde. Hraniti se redovno, to je period kada problemi treba da stanu, nista nije važnije i lepše nego prepustiti se bebi i dojenju bebe.\nSvaka majka, koja posumnja u sebe, neka kaže sebi ja sam najbolja majka na svetu, baš tako sa naglaskom na ja. Jer svaka majka, koja se trudi to i jeste. Sve bebe plaču, to nije merilo dobre majke, zato nije važno šta Vam drugi kažu, ni što drugi ne veruju u vas. Najvaznije je da verujete u sebe i da se sve može rešiti.\n← Trnovit put do majčinog mleka\nPolicistični jajnici i dojenje →\n26/01/2016 Tereza 0\n30/01/2017 Tereza 0


Priča o Nikoli Pašiću i izbornim plakatima iz 1923.\nNarodna radikalna stranka osnovana je u Srbiji 1881. godine. Njen osnivač bio je Nikola Pašić (1845-1926). Pašić se zalagao za Vidovdanski ustav koji je izglasan 28. 6. 1921. Vidovdanskim ustavom je Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca bila ustavna, parlamentarna i nasledna monarhija. Radikalana stranka isticala je da će se zalagati da ceo narod donosi odluke u pitanjima državne politike u zajedničkom parlamentu.\nPlakat je nastao povodom Parlamentarnih izbora u Kraljevini Srba, Hrvata i Slovenaca, koji su održani 18. 3. 1923. Kralj je decembra 1922. godine formirao novu vladu na čelu sa Nikolom Pašićem isključivo sastavljenu od radikala, raspustio je skupštinu i zakazao nove izbore za 18. 3. 1923. Središnje mesto u predizbornoj kampanji zauzelo je pitanje državnog uređenja. Radikali su odneli najviše glasova: 108, od ukupno 312 poslaničkih mesta.\nPlakat je ilustrovan u boji. Na plakatu je prikazan vođa Narodne radikalne stranke Nikola Pašić obučen u srpsku narodnu nošnju, kako drži aždaju crvene boje. Na njegovoj desnoj ruci je okačena knjiga sa natpisom Vidovdanski ustav, dok sa obe ruke čvrsto drži aždaju na kojoj je crvena tabla sa natpisima: boljševizam, S. Radić, Makedonstvujušči, kačaci, kulturbund, probuđeni. Svi ti nazivi predstavljaju protivnike državnog jedinstva, kako ih vidi Narodna radikalna stranka. Na pozadini plakata je grb Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca. U desnom donjem uglu plakata napisano je: Glasaj za Narodnu radikalnu sranku.


Faktor | Tuzlanski ljekar Dragan Piljić osmislio u svijetu jedinstvenu metodu operacije trbušne aorte\n29.01.2021. / 15:01\n- Ova metoda se razlikuje po dosadašnjoj, jer se pravi mini laparatomijski rez od 8 do 10 centimetara, ne vade se crijeva iz trbuha, ne razvlače se i ne prave se promjene na mikrocirkulaciji, ne dolazi do oticanja crijeva. Zatim ne dajemo preveliku količinu infuzija. Kad se napuni vaskularno korito pacijenta infuzijama to bubrezi ne mogu preraditi. I ta tekućina izlazi u međustanični prostor, tako da dolazi do oticanja crijeva, a samim tim je otežano uspostavljanje peristaltike. Mi našim pacijentima poslije operacije prvi dan dajemo da piju čaj, drugi dan dajemo tekuću dijetu juhu i milijeko, treći dan dobiju punu hranu i četvrti dan idu kući, dok u evropskim državama pacijenti ostaju 10 do 15 dana u bolnici - pojasnio je doktor Piljić koji je osmislio novu metodu.\n- Kada je riječ o hiruškom dijelu rada, za pacijenta je veoma bitno da sonde u nosu sada stoje maksimalno jedan dan, dok je to ranije bilo znatno duže. Tome je doprinijelo smanjenje otoka crijeva čiji se rad sada znatno brže uspostavlja, uz uspostavu apsorpcije hranjivih materija, što je veoma bitno za održavanje integriteta sluznice crijeva i normalne bakterijske flore - podvlači Kusturica.\nDragan PiljićUKC Tuzlatrbušna aorta


Republika / Komentari / Liže sa 12.000 evra: Goca Tržan bez milosti spustila Koraćevu, i to uživo u emisiji, starleta prebledela od šoka!\nsreda, 30. 10. 2019.| 12:44\nAna Korać je u sinoćnoj emisiji "Ami G" govorila o veridbi sa Davidom Dragojevićem, ali jedna rečenica Goce Tržan napravila je haos u studiu.\npile30. oktobar 2019. u 22:13\nKrivično pravo zabranjuje da se nekoj ženi obraćamo sa rječju kurvo.


Studentske vesti – Strana 2 – Fakultet za primenjenu ekologiju "Futura"\nStudenti Fakulteta za primenjenu ekologiju Futura, prisustvovali su, u utorak 26. novembra 2019. predavanju Ramba Amadeusa koji je govorio o svom jedinstvenom projektu – Solarnom jedrenjaku za plavi Jadran dizajniranom pre više od 100 godina koji danas radi u korist cirkularne ekonomije, kao i o njegovim koristima i planovima za budućnost. Predavanje je održano u organizaciji globalne mreže Impact Hub, a u saradnji sa Move.bg i WWF u okviru serije događaja koji zajedno čine virtuelnu konferenciju pod nazivom: “Cirkularna ekonomija u centralnoj i istočnoj Evropi”, a sve to u cilju ubrzanja primene cirkularne ekonomije u našem regionu.\nU petak, 08. novembra 2019. godine, studenti Fakulteta za primenjenu ekologiju Futura bili su u studijskoj poseti Pokrajinskom zavodu za zaštitu prirode, a predvodili su ih profesori dr Radomir Mandić i dr Milena Milojević i asistenti Goran Knežević i Slobodan Stefanović. Svrha ove studijske posete bila je realizacija praktičnih nastavnih aktivnosti na predmetima Biologija životne sredine, Ekološka politika, Zaštita biodiverziteta, Zaštita i unapređenje šumskih i lovnih resursa, Menadžment životne sredine, Očuvanje i unapređenje urbanih ekosistema i Ekoklimatologija. Studijska poseta je započela upoznavanjem studenata sa nadležnostima, delatnostima i ključnim projektnim aktivnostima Pokrajinskog zavoda, a potom su održana dva predavanja o […]\nFakultet za primenjenu ekologiju Futura organizuje ornitološki kamp u Predelu izuzetnih odlika „Ovčarsko-kablarska klisura“, u periodu od 6. do 10. novembra. Cilj ornitološkog kampa je istraživanje i monitoring ptica i unapređenje znanja i svesti o ugroženosti i značaju zaštite ornitološke faune. Kamp je finanijski podržala Turistička organizacija grada Čačka u okviru projekta „Monitoring biodiverziteta u PIO Ovčarsko-kablarska klisura. U petak 8. novembra na kampu su učestvovali učenici srednje ekonomske škole iz Čačka, kada su imali priliku da se praktično upoznaju sa tehnikama prstenovanja i monitoringa ptica.\nStudenti Fakulteta za primenjenu ekologiju Futura su u subotu 26.10.2019, u pratnji profesora i asistenata, posetili Specijalni rezervat prirode Zasavica i ogledno polje Fakulteta na Sadžaku-Noćaj. Studentska poseta je organizovana u okviru praktične i terenske nastave iz predmeta Zaštita biodiverziteta, Zaštita i unapređenje šumskih i lovnih resursa i Ekosistemske tehnologije. Studenti su se u Specijalnom rezervatu na Zasavici upoznali sa značajem ovog zaštićenog prirodnog dobra zbog raznolikosti biljnih i životinjskih vrsta koje žive na njegovoj teritoriji, i imali su prilike da čuju kratka predavanja o brojnim autohtonim vrstama domaćih životinja koje se gaje na ovom području. Osim obilaska ovog […]\nDekan Fakulteta za primenjenu ekologiju Futura prof. dr Božo Drašković, sa saradnicama, koordinatorkom za poslediplomske studije doc. dr Svetlanom Živković Radetom i prodekankom za nauku doc. dr Sunčicom Vješticom, je u subotu 26.10.2019. održao konsultacije sa starim i novim studentima master i doktorskih studija. Tokom razgovora se razvila interaktivna diskusija koja je rezultirala definisanjem početnih aktivnosti i zahteva u predstojećoj akademskoj godini. Konsultacije sa doktorantima protekle su u pravljenju preseka stanja postojećih doktorskih radova, a studentima doktorskih studija je dat okvir za buduća istraživanja i pisanje naučnih radova.\nNa inicijativu studenata I godine, u okviru dela praktične nastave iz predmeta Upravljanje resursom otpada, uspostavljan je sistem upravljanja EE otpadom, kao i način odlaganja otpadnih baterija. Kako bi tokovi bili zaokruženi, Fakultet za primenjenu ekologiju Futura sklopio je Ugovor o poslovno-tehničkoj saradnji sa licenciranim operaterom JUGO-IMPEX E.E.R. DOO, e-reciklaža, koji je postavio svoje jedinice za primarnu selekciju u okviru Fakulteta. Predstavnik operatera, gdin Nebojša Vraneš, je studentima prezentovao model upravljanja ovim kategorijama otpada u praksi i na koji način Kompanija JUGO-IMPEX E.E.R. DOO reciklira sakupljeni otpad i kako ga dalje koristi. Takođe, naši partneri su govorili o štetnosti […]\nU petak, 11. oktobra 2019. godine, za studente Fakulteta za primenjenu ekologiju Futura organizovana je studijska poseta Botaničke bašte „Jevremovac“ uz pratnju profesorke Milene Milojević i asistenta Slobodana Stefanovića. Studijska poseta je imala za cilj realizaciju praktičnih nastavnih aktivnosti u okviru predmeta Biologija životne sredine, Zaštita biodiverziteta, Zaštita i unapređenje šumskih i lovnih resursa i Očuvanje i unapređenje urbanih ekosistema. Uz pratnju stručnog vodiča studenti su obišli staklenik, japanski vrt i ostale delove botaničke bašte. Upoznati su sa istorijatom botaničke bašte, kao i tekućim projektima koji se u njoj realizuju i njenim značajem za ex-situ zaštitu flore. Studenti su […]\nStudenti prve godine Fakulteta za primenjenu ekologiju Futura, u okviru praktičnog dela predmeta Upravljanje resursom otpada obišli su fabriku cementa CRH u Paraćinu gde su prisustvovali predstavljanju rada firme i obilasku postrojenja. Studentima je najdetaljnije predstavljen deo fabrike za pripremu i korišćenje alternativnih goriva. Nakon posete cementari, studenti su učestvovali u diskusiji tokom okruglog stola pod nazivom “Zelena gradnja kao šansa za dekarbonizaciju građevinske industrije” u okviru NAGE projekta (podržan od EU) finansijski podržano i od strane Ministarstva zaštite životne sredine kroz projekat “Karavan zelene ekonomije” koji sprovodi Mreže za ruralni razvoj Srbije i Kompanije CRH kroz projekat “ Biobeton u funkciji dekarbonizacije građevine” koji realizuje organizacija UNEKOOP iz Paraćina u […]\nJovan Milivojević, student master programa Integralno upravljanje prirodnim resursima, Fakulteta za primenjenu ekologiju Futura, dobitnik je više priznanja ovogodišnjeg Sajma turizma u Novom Sadu: velika zlatna medalja – za model predstavljanja zaštićenog područja kroz ugostiteljsku široku ponudu, velika zlatna medalja – za gastronomsku ponudu, zlatna medalja – za ambijentalnu usklađenost objekta i prirode i plaketa – za visok kvalitet pružanja usluga u ugostiteljstvu. Osim discipline za gastronomsku i vrhunsku ugostiteljsku uslugu, dobitnik je po prvi put dodeljene, jedinstvene Povelje za predstavljanje zaštićenih područja kroz široku ugostiteljsku uslugu i spoj objketa i ambijentalne celine.


Korali 1 apartmani Grčka leto 2022 - Agencija Travelland travelend travellend travel lend\nKorali 1 apartmani Grčka leto 2022\nApartmanska vila na samoj plaži.\nPopust: 20% važi do 01.02.2022.\nBroj dana: 8, 11 i 16\n20% POPUST za celokupne uplate, 12% POPUST za uplatu akontacije - Važi do 01.02.2022.\nNajam apartmana KORALI 1B na 7,10 i 15 NOĆENJA - Pefkohori 2022\nCene su izražene u evrima po apartmanu na 7, 10 i 15 noćenja bez prevoza\nKlima uređaj: STD (A/C) od 01.07. do 30.08. Gratis, a van tog perioda doplata 5€ dnevno\nLegenda: STD - studio, STD A/C - studio koji poseduje klima uređaj\nNajam apartmana KORALI 1C na 10 NOĆENJA - Pefkohori 2022\nCene su izražene u evrima po apartmanu za 10 noćenja bez prevoza\nKlima uređaj: Korali 1 (A/C) od 01.07. do 30.08. Gratis, a van tog perioda doplata 5€ dnevno\nIkonomu vila Pefkohori leto 2022\nAvra apartmani Grčka leto 2022\nPanorama apartmani Grčka leto 2022\nGarifalos apartmani Pefkohori leto 2022\nAreti vila Pefkohori leto 2022\nKorali 1 Nova apartmani Grčka leto 2022\nKorali 2 apartmani Grčka leto 2022


eKapija | Online najčešće kupujemo odeću i nakit - Kupce brinu visoka cena isporuke i varljive informacije o proizvodima\nIzvor: kurir | Četvrtak, 29.10.2015.| 11:24\nOnline najčešće kupujemo odeću i nakit - Kupce brinu visoka cena isporuke i varljive informacije o proizvodima\nOko polovine ljudi u Srbiji koji kupuju preko interneta prošle godine potrošilo je između 10.001 i 50.000 dinara, pokazala je anketa agencije "Gemius". Odmah iza ove grupe su oni koji su potrošili do 10.000 dinara dok je 16% anketiranih u internet radnjama ostavilo više od 50.000 dinara.\nAnketa je pokazala da ispitanici na internetu najviše tragaju za proizvodima i brendovima koje žele kupiti, onda da upoređuju cene različitih proizvoda i usluga, a na kraju internet koriste zbog traganja za prodavnicama i radnjama koje žele da posete uživo.\nZanimljivo je da onlajn kupci najviše vole da koriste internet prodavnice koje su direktno vezane za e-trgovinu a tek onda one na kojima se kupuje aukcijama. Treća grupa su sajtovi sa spiskovima prodavnica a najmanje se kupuje preko portala koji poseduju kupone.\nPet najvažnijih razloga zašto su ispitanici kupili nešto na internetu su kućna isporuka, lakše upoređivanje svega ponuđenog, nema potrebe za putovanjem do prodavnice, bolje cene nego u običnim prodavnicama i što se onlajn prodavnice nikad ne zatvaraju.\nS druge strane, ispitanici kao prepreke za kupovine na internetu spominju isporuku koja košta previše, varljive informacije, dobijeni proizvod ne odgovara onome što su očekivali, probleme sa garancijom i da isporuka traje predugo.\nŠto se tiče proizvoda najčešće se kupuju odeća, nakit i knjige, pa onda filmovi, muzika, tehnički uređaji, sportska oprema, kompjuterski i sličan hardver.\nJedan od važnih informacija za trgovce može biti i to da 43% ispitanika planira u budućnosti da poveća svoju internet kupovinu u narednoj godini dok 35% ispitanih planira da ostane na istom nivou kupovine. Tek oko petine ispitanika priznaje da će se njihova internet potrošnja smanjiti u narednih godinu dana.\nKorisnici smatraju da su najpouzdaniji načini plaćanja pouzećem, onda onlajn transferom sa bankovnog računa kao i putem onlajn servisa za plaćanje.\nInače, 93% anketiranih odgovorilo je da internet koristi svaki dan a 6% barem nekoliko puta nedeljno. Većina njih koristi PC za povezivanje na internet, polovina mobilni telefon, dok 12% koristi tablet.\nZanimljivo je da polovina mobilnih korisnika, koji istovremeno kupuju onlajn, ne troše novac na kupovine putem mobilnog telefona. Oko 36% potroši do 1.000 dinara a 20% od 1.001 do 10.000 dinara.\nKorisnici smatraju da je najsigurnija opcija plaćanja putem mobilnog telefona preko SMS-a i to 42%. Nakon toga korisnici vole da novac trasferišu sa bankovnog računa putem pretraživača ili aplikacije, kao i da koriste servise za plaćanje putem interneta.\nŠto se tiče tablet računara, više od polovine korisnika koji vrše internet kupovine, ne troše novac za kupovinu preko ovih uređaja. Njihovi korisnici najčešće pretražuju prodavnice koje žele da posete, koriste onlajn mape ili aplikacije da bi stigli do određenog mesta i upoređuju cene određenih proizvoda. Najpouzdaniji način plaćanja, smatraju korisnici tablet računara, jeste bankovni transfer.\nGEMIUS RS Beograd\nkupovina preko interneta internet prodavnice\nonlajn transfer novca\nonlajn servisi za plaćanje


CBCG: Preporuke Vladi CG za ekonomsku politiku u 2019 • SENAT.me\nⓈ > Ekonomija Crna Gora > CBCG: Preporuke Vladi CG za ekonomsku politiku u 2019\nCentralna banka Crne Gore, shodno Zakonu o CBCG može davati Vladi Crne Gore preporuke u oblasti ekonomske politike.\nPreporuke za 2019. godinu kreirane su na način da podržavaju srednjeročne ciljeve razvoja ekonomije Crne Gore, postavljene dokumentima „Program ekonomskih reformi za Crnu Goru 2018−2020“ i „Fiskalna strategija Crne Gore 2017−2020“. Pomenuti ciljevi uključuju kontinuirani razvoj pravne i institucionalne strukture Crne Gore, baziran na sljedećim pretpostavkama:\nEkonomski rast uslovljen razvojem privatnog sektora, naročito mikro, malog i srednjeg preduzetništva, sa posebnim akcentom na rast i oporavak svih preduzeća u privredi;\nRazvoj i implementacija pravnog okvira u skladu sa propisima Evropske unije i unapređenje konkurentnosti poslovnog ambijenta, uz uvažavanje specifičnosti Crne Gore;\nValorizacija potencijala Crne Gore, dominantno u prioritetnim oblastima;\nSmanjenje eksterne makroekonomske neravnoteže, uz postizanje finansijske stabilnosti i fiskalne održivosti, sa posebnim naglaskom na strukturne reforme;\nSmanjenje nezaposlenosti u cilju podizanja standarda stanovništva;\nPrevođenje neformalnog sektora u legalne tokove, tj. smanjenje neformalne ekonomije.\nCentralna banka snažno podržava proces fiskalne konsolidacije usmjeren ka uravnoteženju tekuće potrošnje Države, širenju osnovice rasta kroz investicioni ciklus u privatnom i državnom sektoru, i širenju poreske osnovice, što sveukupno doprinosi jačanju fiskalne održivosti i stabilnosti. Ostvarivanje ciljeva ekonomske politike u 2019. godini, u ambijentu fiskalne konsolidacije, realizovaće se kroz sljedeće očekivane vrijednosti makroekonomskih indikatora:\nStopa inflacije na godišnjem nivou u rasponu od 2% do 3%;\nPovećanje zaposlenosti sa akcentom na domaću radnu snagu;\nPovećanje industrijske proizvodnje;\nSmanjenje deficita budžeta.\nPreporuke su usmjerene na liječenje ranjivosti privrednog sistema Crne Gore i grupisane su na sljedeći način:\nPreporuke u oblasti realnog sektora;\nPreporuke u oblasti finansijskog sistema;\nPreporuke u oblasti fiskalne politike;\nPreporuke u oblasti statistike.\nNa žalost, i ove godine preporuke Vladi Crne Gore date su u vidu brošurice koja zajedno sa sadržajem i koricom broji 15 stranica. Štaviše, riječ je o smanjenju broja stranica za 25%, jer je prošlogodišnje izdanje imalo ,,čak” 20 stranica! Treba podsjetiti da je CBCG prije recimo 3 godine bila ozbiljno posvećena poslu kada je riječ o preporukama crnogorskoj Vladi, i to je bio ozbiljni elaborat na preko 200 stranica kvalitetnih analiza. Takođe, pogledajte i neka prošla izdanja, podsjećanja radi: (2015) , (2014). Nadamo se da će se u budućnosti ekonomisti Centralne banke, s obzirom da su “pošteđeni” većine operacija monetarne politike jer nemamo vlastitu valutu, više posvetiti ekonomskoj analizi Crne Gore radi opšteg boljitka.\nOznake banke centralna banka Centralna banka Crne Gore (CBCG) Crna Gora ekonomija ekonomska politika @me ekonomski rast euro Finansije finansijska kontrola fiskalizacija fiskalna politika monetarna politika preporuke realni sektor statistika Vlada CG


26 | Februar | 2010 | Dobro dosli na Internet prezentaciju srpske dijaspore\nAKADEMIKU PROF. DR KAPLANU BUROVIĆU, SPALJUJU KNJIGE U ALBANIJI I VRŠE ATENTAT\nPosted on Februar 26, 2010 by dijaspora\nAKADEMIKU PROF. DR KAPLANU BUROVIĆU\nSPALJUJU KNJIGE U ALBANIJI I VRŠE ATENTAT\nU maju mesecu prošle godine, švajcarski građanin srpsko-crnogorskog porekla, iz Ulcinja, akademik, prof. dr Kaplan BUROVIĆ, član Saveza književnika Jugoslavije, član Društva književnika Crne Gore, počasni član Društva srpskih književnika u Švajcarskoj, član AdS (Saveza književnika Švajcarske), počasni član Društva srpskih književnika u Švajcarskoj, počasni član Akademije nauka i umetnosti albanskih intelektualaca, počasni član Društva srpsko-crnogorske nacionalne manjine u Albaniji, srpske dijaspore u Sloveniji, vlaškog etnosa u Albaniji i mnogih drugih kulturno-umetničkih Udruženja, od 1966. godine i član Saveza književnika Albanije, platio je štampariju “Marin Barleti” u Tirani (Albanija) da mu štampa četiri nove knjige: dve na srpskom i dve na albanskom jeziku. Knjige na srpskom su ove:\n1. ISTORIJA ULCINJA\n2. NA ISTOKU NIŠTA NOVO!\n1. NGADHËNJIMI MBI VDEKJEN (TRIJUM NAD SMRĆU)\n2. STUDIME LEKSIKORE (LEKSIČKE STUDIJE)\nKada se zakazanog dana, 01. jula 2009, prijavio u štampariji da podigne knjige, na njegove oči su mu spalili sav tiraž svih četiri knjiga, sa rečima: ”Mi ne objavljujemo knjige onih koji pišu protiv Ismaila Kadare i koji se ne slažu sa nama da smo autohtoni, pa i potomci Ilira i Pelazga!”\nAkademik Burović se odmah bacio u vatru i uspeo je da izvuče iz nje po jedan primerak srpskih knjiga i jedan primerak knjige na albanskom jeziku TRIJUM NAD SMRĆU. Od četvrte knjige LEKSIČKE STUDIJE nije mogao da spasi nijedan primerak.\nTreba znati da su ovi Albanci kaznili Akademika kao disidenta na 43 godina monstruoznog zatvora, razorili mu porodicu, ubili unuka od pet meseci u trbuh neveste, sina uhapsili i kćerku masakrirali, njega 10 puta na živo odrali. A od kad je izašao iz zatvora, izvršili na njega više atentata. Godine 1996. su mu prouzrokovali i prvi srčani udar, od koga se spasio u Hopital de la Tour u Ženevi. Zatim su ga iz godine u godinu provocirali da mu prouzrokuju drugi srčani udar, ali bez uspeha. Kako možete videti na njihovim sajtovima, oni i preko interneta pozivaju svoje junake da pođu u Ženevu i da ga ubiju. Opevali su mu i opelo, pravim imenom nekakvog “književnika” Kadri Osmani. Preko interneta!\nI ovom prilikom, spaljujući mu sva četiri nova izdanja na oči, a koje su propratili svakakvim psovkama i uvredama, oni pokušavaju da mu provociraju novi srčani udar, da bi ga ovako fizički likvidirali.\nI dok albanska štampa Albanije i njene dijaspore ćuti o ovim zločinima, Albanska Mafija se angažovala na sve strane sveta da se ni na stranim jezicima ne piše i ne spominju ovi zločini. Koliko za primer spominjemo list Zeneve TRIBUNE DE GENEVE i njenog novinara Marc Guéniat. Spominjemo i Agrona Spuža, iz Ulcinja, koji je preko Internet novina serbskih, kao “komentator” proturio intrigu da nije istina da su Akademiku Buroviću spalili Albanci knjige. Oni su učinili i čine sve da se Akademikovo ime briše i iz svesti ljudi, posebno Albanaca, pa i iz svesti njegove rođene dece. Zločini ovih Albanaca protiv njega su najmonstruozni.\nNaš dobro poznati književnik Miodrag Lukić kriknuo je preko interneta: “Pročitajte i zapitajte se šta bi uradili Albanci da se to desilo nekom Albancu u Srbiji? Naravno digli bi dreku do neba i većina zapadnih medija bi poredili Srbe sa nacistima zato što spaljuju knjige. Šta mi činimo? Ćutimo, samo jedan naš list je ovu vijest objavio i niko više…”\nZločini ovih Albanaca protiv akademika, prof. dr Kaplana Burovića, svetski afirmiranog stvaraoca, književnika i naučnika, najveći savremeni albanolog i balkanolog, od vremena su poznati čitavom svetu. Treba znati da su ovi Albanci tražili da uđu u Evropu, u Evropsku zajednicu. Spaljivanjem knjiga, preko kojih se manifestira naučna istina, i fizičkom likvidacijom njihovih autora, ne verujemo da će ma ko dati svoj glas za ove Albance.\nProtestirajući protiv ovog monstruoznog zločina, nadamo se da će i OUN, Sektor za Ljudska prava, intervenirati da se zaštiti akademik, prof. dr Kaplan Burović, njegov život i njegovo stvaranje od budućih ovakvih napada i zlostavljanja.\nGENOCID NAD SRBIMA pod naslovom „SA BOGOM I FAŠISTIMA“- reči su nemačkog eksperta po pitanju katoličke crkve, Vatikana, Pape-videointervju u kome govori o umešanosti katoličke crkve u genocid nad srbima!\nDa nebi niko mogao reći, kad je reč o genocidu nad srbima da nije znao, postavljam ovaj film Karlhajnc Dešner(Karlheinz Deschner) nemačkog eksperta koji govori u ovom filmu (http://www.youtube.com/watch?v=Bfb9QQhUuSI) o genocidu nad srbima. I ako je film prikazan na, TV, jednom kanalu nemačke televizije bez najavljivanja gledala ga je milionska publionska.\nRadi se o poznavaocu katoličke crkve koji je posvetio naučni rad od hiljadu i četirsto stranica Papama i njihovim nedelima odnosno umešanosti u zločin genocida nad srbima! Zato je i naslov izabrao, Sa bogom i fašistima! Taj ekspert, naučnik i književnik nema niti ono“ Ć“ u svom imenu da bi mu se mogla prebaciti srpska pristrastnost“ Po njegovim izvorima, u hrvatskoj je prije drugog svetskog rata živelo tri miliona hrvata, dva miliona srba i pola miliona drugih. Vatikan je podržao pavelića ukazujući mu najviše počasti i ako je bio od dve države, Srbije i Francuske tražen zbog zločina, ubistva srpskog kralja i francuskog ministra spoljnih poslova zbog čega je osudjivan dva puta na smrtnu kaznu. Pored toga što je u zagrebu „kovao Hitlera u zvezde“ govoreći pred masama naroda u Zagrebu da je Hitler najbolji i najveći sin nemačkog naroda pozvao ga je Papa Piost u Vatikan, prostirući mu crveni tepih, ukazujući mu najviše počasti katoličke crkve da bi mu pružio i pomoć u naoružanju. Po rečima autora, je potom nastalo mrcvarenje nad srbima koje nipočemu ne zaostaje iza srednjovekovnog krvoprolića u pohodu krstaskih ratova!( Tu bi lično dodao da su srbi sad svedeni na beznačajnu manjinu u Hrvatske i da se i na tu manjinu vrši pritisak kako bi se pokatoličila! DN)\nOvaj videofilm prikazuje i istorijski dokumentarni materijal kojeg bi se civilizovani svet trebao pridržavati kako im se sutrašnje generacije nebi stidela zbog njih. Taj film pruža priliku da svako dozna istinu o genocidima na Balkanu kako niko nebi mogao sutra reći da nije ništa znao o tome- kad se govorilo bez ikakve naučne osnove da su srbi izvršili genocid u SREBRENICI i drugde na Balkanu. Ko govori o genocidu u Srebrenici je ne samo nepismen, ne obrazovan i neinformisan već je i zlonameran ne ustežući se niti od toga da vredjau srbe na najpogrdniji način!


Za naplatu poreznih obaveza sporazumi o odgođenom plaćanju - Akta.ba\nZa naplatu poreznih obaveza sporazumi o odgođenom plaćanju\nVlada je zadužila Željeznice FBiH da, u skladu sa Zakonom, podnesu molbu nadležnom kantonalnom poreznom uredu radi zaključenja sporazuma o odgođenom plaćanju i izmirenju duga na rate, na period od pet godina.\n28.01.2015. 16:57 / Izvor: eKapija.ba\nVlada Federacije BiH je, na današnjoj sjednici koja je završena u Sarajevu, prihvatila Informaciju o uticaju na poslovanje JP Željeznice Federacije BiH d.o.o. Sarajevo i ostalih privrednih subjekata koji koriste prevoz željeznicom zbog pokretanja postupka prinudne naplate poreznih obaveza JP Željeznica Federacije BiH d.o.o. Sarajevo po Rješenju Kantonalnog poreznog ureda Sarajevo.\nNakon rasprave, Vlada je zadužila Željeznice FBiH da, u skladu sa Zakonom, podnesu molbu nadležnom kantonalnom poreznom uredu radi zaključenja sporazuma o odgođenom plaćanju i izmirenju duga na rate, na period od pet godina, saopćeno je iz Vlade.\n#Kantonalni porezni ured Sarajevo


NOVE KORONA BROJKE: U poslednja 24h više od 200 novozaraženih, još 7 preminulo | Zdravlje\nNOVE KORONA BROJKE: U poslednja 24h više od 200 novozaraženih, još 7 preminulo | Mondo Portal\nNOVE KORONA BROJKE: U poslednja 24h više od 200 novozaraženih, još 7 preminulo 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n10.06.2021. / 15:02 15:08\nNOVE KORONA BROJKE: U poslednja 24h više od 200 novozaraženih, još 7 preminulo\nAutor Maja Gašić 10.06.2021. / 15:02 15:08\nU poslednjih 24 časa u Srbiji je zabeleženo još 210 slučajeva infekcije koronom, dok je, nažalost, preminulo još sedam osoba.\nBroj pacijenata na respiratorima trenutno je 20.\nKO SE VAKCINIŠE, DOBIJE GRATIS DŽOINT! U Vašingtonu su smislili rešenje - i nisu jedini!\nU poslednja 24 sata testirano je 9.730 osoba.\nDan ranije bilo je 198 novozaraženih od 9.390 testiranih, a nažalost, još osam osoba je preminulo. Na respiratorima je bilo 20 pacijenata, dok je 510 zaraženih bilo na bolničkom lečenju.\n* Svega devet težih reakcija na vakcine\nImunizacija u Srbiji traje već oko šest meseci, građanima su na raspolaganju četiri vakcine protiv korone i za to vreme je, prema rečima Pavla Zelića iz Agencije za lekove i medicinska sredstva (ALIMS) zabeleženo 989, od čega je samo devet težih.\n"Ukupno je devet slučajeva da je Nacionalni stručni tim za utvrđivanje neželjenih reakcija doneo zaključak o uzročno-posledičnoj vezi između vakcine i nekog ozbiljnijeg poremećaja – alergijske reakcije koje nisu izazvale stanje anafilaktičkog šoka. To je sve što se lečilo i prošlo u nekoliko dana, imali smo reakciju limfnih žlezda, hematom kod izuzetno starog pacijenta, ništa zabrinjavajuće. Ove ozbiljnije komplikacije, kojih je bilo manje od jedan odsto, nisu zahtevale ni hospitalizaciju, niti su ostavile posledice".\n* Koliko do kolektivnog imuniteta\nFajzer ili Sinofarm\nIMUNIZACIJA BEZ ZAKAZIVANJE MOGUĆA U SVIM OPŠTINAMA: Evo gde i u kom vremenskom periodu možete primiti vakcinu\nNOVO POPUŠTANJE MERA NA GRANICAMA: U ovu zemlju od sada možemo bez PCR testa\n11.06.2021. / 00:50\nKineska vakcina je odlicna za mlade ljude. Stariji od 50, na zalost, na osnovu istrazivanja ne reaguju dobro, nisu zasticeni. Mislim da je sad najhitnije da se ljudi koji su primili kinesku vakcinu a nisu stvorili antitela revakcinišu nekom drugom vakcinom. Zasto im se ne da treca doza kao u drugim zemljama sa istom situacijom? Zbog cega se zrtvuju zivoti gradjana a vakcine se poklanjaju na sve strane?\n11.06.2021. / 12:23\n@Miroslav Dobro stucnjace aj sada pojedi 🍔\n10.06.2021. / 15:18\nTesko ce ovo sa ide na ispod 100, a o ispod 50 da ne govorim. Jednostavno nije realno da nema nikog ko je pozitivan.


BESPLATNO KORIŠĆENJE ODMARALIŠTA NA KRANJSKOJ GORI - Sombor portal\nПочетна Сомбор BESPLATNO KORIŠĆENJE ODMARALIŠTA NA KRANJSKOJ GORI\nBESPLATNO KORIŠĆENJE ODMARALIŠTA NA KRANJSKOJ GORI\nSOMBORCI MOGU DA SE PRIJAVE ZA BESPLATNO KORIŠĆENJE ODMARALIŠTA NA KRANJSKOJ GORI\nJavno komunalno preduzeće „Prostor“ Sombor je objavilo javni poziv za korišćenje nekadašnjeg odmarališta „Pionir“, sada hotela „Nika“ na Kranjskoj Gori koji je u vlasništvu Grada Sombora. Zakupac ovog objekta, „Mepsta TNT“ D.O.O je u obavezi da vlasniku, odnosno gradu Somboru omogući uslugu besplatnog korišćenja ovog Odmarališta ukupno 60 dana godišnje.\nObjekat je hostelskog tipa i raspolaže sa 50 ležaja u renoviranim sobama. Sobe su višekrevetne sa zasebnim kupatilom ili po dve sobe koje dele jedno kupatilo. Objekat poseduje zajedničku čajnu kuhinju, koja broji 20 sedećih mesta.\nTrajanje aranžmana je sedam dana, a termini za koje je raspisan Javni poziv su:\nod 17. do 24. septembra 2021. godine\nod 24. septembra do 01. oktobra 2021. godine\nod 01. do 08. oktobra 2021. godine\nod 08. do 15. oktobra 2021. godine\nSmeštaj, odnosno noćenje u objektu „Pionir“ je besplatno, cena boravišne takse za odrasle iznosi 2€ po danu, za decu od 7-18 godina 1€ po danu. Deca mlađa od 7 godina oslobođena su plaćanja takse.\nIshrana u samom objektu moguća je u režiji domaćina – dogovara se na licu mesta i dodatno naplaćuje, u sopstvenoj organizaciji – uz skladištenje i pripremanje u okviru čajne kuhinje ili nezavisno od smeštaja – po želji korisnika usluge.\nPrevoz nije organizovan i ne postoji mogućnost nadoknade za bilo koji vid prevoza od strane JKP „Prostor“ Sombor, Grada Sombora ili samog zakupca.\nPravo da se prijave imaju sve osobe sa mestom prebivališta sa teritorije grada Sombora. Prednost pri prijavljivanju daje se organizovanim školskim grupama, sportskim klubovima, sindikalnim posetama, udruženjima čije je delovanje od interesa za Grad i slično\nRok za podnošenje prijava je 6. septembar 2021. godine, a dodatne informacije mogu se dobiti putem telefona 064/8492064 i 064/1734380, dok se zahtevi mogu slati na mejl adresu info@prostorsombor.rs\nПретходниPLAN VRŠENJA KOMUNALNO-MILICIJSKOG NADZORA\nСледећиVatrogasci organizovali nezaboravan pena parti za decu u Staparu


Faktor | Sarajevski fotoreporteri pomažu oboljelima u BiH\nObjavljeno: 12.02.2020. u 20:14\nU prostorijama JU Centar kulture i mladih Općine Centar Sarajevo izložene su neke od najljepših fotografija ovih fotoreportera koji njihovom prodajom žele pomoći teško oboljelim osobama u Bosni i Hercegovini. Novac od prodatih fotografija bit će uplaćen Udruženju Pomozi.ba za nenamjenski fond za liječenja, s obzirom na to da je sve veći broj apela za finansijsku pomoć oboljelima.\n-Ovo je lijepa ideja gdje smo sinergijski svi, nas 21 fotoreporter, koji djeluju u Sarajevu, reagovali srčano, brzo i efektivno. Jako nam je drago da možemo da učestvujemo u jednom ovakvom projektu, da damo ono što najbolje znamo da radimo - rekao je Haris Memija.\n-Nadam se da će ovakva ideja i kod drugih ljudi, struktura i profesija, biti kao početak da se organizujemo i pomažemo. BiH nije bogata zemalja - materijalno, institucije nam nešto ne rade kako bi trebale ali narod se organizuje. Svo to bogatstvo u ljudima izlazi kroz ove projekte. Ponosan sam što sam mali dio ovoga - poručio je Memija.\nČast im je da su ovo uradili u saradnji sa udruženjem Pomozi.ba. Osnivač Udruženja Pomozi.ba Elvir Karalić bio je večeras među velikim brojem ljudi koji su došli na otvaranje izložbe.\n-Ovo je prvi event ove vrste koji radimo. Dosad smo radili na stotine raznih humanitarnih akcija, priča ali ovo je nešto posebno i nama posebno značajno, da se grupa fotoreportera odlučila na ovakav korak i da su izabrali nas, između toliko humanitarnih organizacija da budemo partneri u ovoj lijepoj priči - rekao je Karalić.\n-To je nenamjenski fond koji smo mi napravili kako bi pomogli velikom broju oboljelih, kojih je svakim danom sve više i više. U potrebi smo za sve većim finansijama kako bi pomogli tim ljudima. Mi svakodnevno radimo između 20 i 30 različitih akcija i projekata. Neki traju 24 sata, neki par dana - poručio je Karalić.\nŠta "slovo Dejtona" kaže o Ustavnom sudu BiH: Dodik dovodi u pitanje opstanak entiteta RS


Preobraženje praznik nezalazne svetlosti i dan od kada se jede grožđe - Naši u svetu\nObjavljeno 19/08/19 u 10:00\nPraznik Preobraženja Gospoda Isusa Hrista jedan je od dvanaest velikih Gospodnjih praznika, koji je po svojoj tematici povezan je sa svim onim spasonosnim događajima iz Spasiteljevog života koji su se dogodili neposredno pred Njegovo stradanje i slavno Vaskrsenje. Kako bi pred svoje stradanje apostolima na vidljiv i opitan način otkrio svoju Božansku silu i slavu,\nNa osnovu evanđelskih svedočanstava o sveštenom događaju Preobraženja Gospodnjeg na Tavoru, sva himnografija ovog praznika veliča Gospoda kao darodavca večne i nezalazne svetlosti koja prosvetljuje i osvećuje svakoga čoveka koji dolazi na svet.\nBarsa se znoji, Real ima bolje “čipove” u trci za Nejmara! Ova imena su u igri!


Tanjug 23. januara 2021. 10:38\nBEOGRAD – Ispred hale 11 Beogradskog sajma, najvećeg punkta za vakcinaciju u glavnom gradu, i danas veliki broj građana čeka da primi vakcinu protiv virusa korona, a jutros je počelo uređenje hale 3 koja će, prema rečima zamenika gradonačelnika Gorana Vesića, u ponedeljak ili utorak početi da radi kao novi punkt za masovnu imunizaciju.\nU hali 3 biće postavljeno 30 punktova za vakcinaciju, a 48 lekara i 56 medicinskih sestara radiće u dve smene, od 8 do 20 časova.\n„Ako se uzme u obzir da se u hali 11 vakciniše oko 3.000 ljudi dnevno, od sledeće sedmice na Sajmu će moći da se vakciniše između 11.000 i 13.000 građana Beograda dnevno“, rekao je Vesić je za Tanjug.\n„To će omogućiti da svi građani i građanke Beograda budu vakcinisani. Danas počinjemo sa radovima na adaptaciji hale, rok je do utorka, ali se nadamo da ćemo završiti do ponedeljka i da će tada početi vakcinacija u hali 3“, kazao je Vesić.\n„Ispred hale je i nadstrešnica tako da oni koji čekaju neće biti izloženi kiši ili snegu. Ulaziće se na jedan ulaz, a izlaziti na drugi , tako da se neće stvarati gužve i na taj način će veći broj ljudi biti vakcinisan“, rekao je Vesić.\nVesić je naveo da se oko 200.000 Beogađana prijavilo putem portala e-Uprava za vakcinaciju što, kako je ocenio, pokazuje da su građani odgovorni i da ćemo uz masovnu imunizaciju uspeti da izađemo iz ove krize.\n„Imamo dovoljno vakcina, predsednik Aleksandar Vučić je obezbedio milion kineskih vakcina, a stižu i ruske vakcine. U Srbiji se sprovodi masovna imunizacija, dok je u EU vakcinacija stala, što znaci da smo zahvaljujući našoj diplomatiji uspeli da nabavimo veliki broj doza“, naveo je Vesić.