Konkurencija u obrazovanju - neka pobedi bolji\nBranka TRIVIC, Ankica BARBIR MLADINOVIC, Maja BJELAJAC, Želimir BOJOVIC, Esad KRCIC, Anamari REPIC\nNa naše prostore prodiru nove zapadne škole, koledži i fakulteti i iako nije uvek neupitan njihov rejting, takve škole ponekad izazivaju euforične reakcije.\nDvadeset-dvogodišnja Sanja, nakon što je završila školovanje na English School of Business u Beogradu, otputovala je u London i danas tamo živi i radi:\n„Ne kajem se, u smislu gdje sam s tim obrazovanjem stigla. To je bilo vredno tih para – živim u Londonu i radim u marketinškoj agenciji, što bi bez te škole bilo nemoguće da ostvarim.“\nIako se u srbijanskim novinama često mogu pročitati oglasi za neku od inostranih škola, koje svoju nastavu održavaju i u Beogradu, niko ne zna tačan broj tih škola. U Ministarstvu prosvete kažu da su u njihovim bazama podataka evidentirane samo one škole koje imaju zvaničnu verifikaciju od strane tog ministarstva. Bogoljub Lazarević, pomoćnik ministra prosvete u sektoru za srednje obrazovanje, kaže za Radio Slobodna Evropa da postoje verifikovane samo dve inostrane ustanove i obe se nalaze u Beogradu:\n„To su Nemačka škola i Internacionalna američka škola. U postupku verifikacije je i Italijanska škola. To su sve ustanove koje imaju obrazovanje od praktično predškolskog do srednjoškolskog nivoa, znači istovremeno su i predškolska ustanova i osnovna i srednja škola.“\nS druge strane, Slavko Karavidić, pomoćnik ministra prosvete u sektoru za visoko i više obrazovanje, kaže za RSE da su neki inostrani fakulteti pokušavali da se akredituju u Srbiji, ali da do danas nijedan inostrani fakultet ili univerzitet to nije učinio.\nNesklad između broja registrovanih škola i onih koje zaista rade, više je nego očigledan. Za Srbijanku Turajlić, bivšu pomoćnicu ministra prosvete za visoko obrazovanje, taj nesklad u brojevima upućuje na sumnju. Ona kaže da neke od tih škola postoje samo radi toga da bi naplatile visoke školarine.\nIpak, za Sanju, sticanje te dragocene diplome nije bilo nimalo jednostavno. Njeni roditelji, koji žive sa prosečnim zaradama, morali su da izdvoje su svoju ušteđevinu kako bi obezbedili takvo jedno školovanje:\n„U odnosu na naš standard i one pare koje se zarađuju u Srbiji, to je preterano skupo.“\nAli, Milica Janković, Sanjina nekadašnja direktorka, kaže da su cene u English School of Business sasvim pristupačne, jer iste takve studije u Engleskoj koštaju oko 15 hiljada evra:\n„Mi radimo na bazi trimestara. U dve školske godine postoje tri trimestra. Svaki trimestar košta 1.300 evra.“\nRetko ko u Srbiji danas može svojoj deci da obezbedi skupo školovanje. Zato su u inostranim školama đaci najčešće deca biznismena ili deca stranaca koji rade u Srbiji. Sanjino dvogodišnje školovanje koštalo je oko 8.000 evra, a to je oko 20 prosečnih plata u Srbiji:\n„Bilo je možda nas par kojima su roditelji to jedva platili, a svi ostali su bili puni kao brodovi.“\nIpak, većina onih koji završe neku od inostranih škola odlazi u inostranstvo na usavršavanje. Oni koji ostanu u Srbiji, kaže Milica Janković, lako pronalaze posao. Iako mnogi roditelji veruju da će im se deca brže zaposliti ako zavše neku od inostranih škola, to ne mora – kaže Srbijanka Turajlić – nužno tako da bude, jer šanse za bolju karijeru zavise od validnosti samih škola:\n„Mogu biti veće, ali nisu uopšte nužno veće. Ukoliko se radi o renomiranim svetskim školama, to će naravno imati svoju težinu.“\nNakon godinu dana života u Londonu, Sanja ne želi da se vrati u Srbiju. Ona kaže da joj je stečena diploma bitna, ali da se u Engleskoj mnogo više ceni znanje, što u Srbiji – kako kaže – još uvek nije slučaj.\nInteres za strane fakultete u Bosni i Hercegovini, suprotno ekonomsko-socijalnim trendovima u državi, iz godine u godinu raste. To ilustruje primjer Američkog univerziteta u BiH, sa sjedištem u Tuzli, na kojem godina košta 10.000 KM, što je oko 10 puta više od cijene godine na, na primjer, Banjalučkom univerzitetu. Prošle godine je Američki univerzitet upisalo svega 25 studenata, a ove godine je broj peterostruko uvećan. Predsjednik Upravnog odbora tog univerziteta, Denis Prcić, ističe da je prednost ove visokoškolske ustanove prvenstveno u američkom načinu obrazovanja, diplomi koja se – kako kaže – priznaje u 180 zemalja svijeta, priznatim planovima i programima univerziteta i obrazovanju za usko specijalizovane struke. On dodaje da Američki univerzitet u BiH školuje kadrove koji su danas traženi u svijetu i omogućava im da lakše nađu posao:\n„Vrsta kadrova s perfektnim znanjem engleskog jezika i sa obrazovanjem sa ovakvim planom i programom je tražena i u Bosni i Hercegovini i u čitavom svijetu.“\nDa li je uzrok pojačanog interesa za ove univerzitete želja za kvalitetnijim obrazovanjem i diplomom ili su strani fakulteti postali statusni simbol? Odgovor daje sociolog Ivan Šijaković, koji ističe da je većina stranih univerziteta u BiH slabijeg obrazovnog ranga nego u matičnim zemljama. Ova vrsta studija može da bude korisna za bosanskohercegovačke studente ako je riječ o zanimanjima koja su tražena u svijetu, kao i u segmentu razmjene studenata, smatra Šijaković i dodaje:\n„Naravno da je to sada moda. Bogati i bolje stojeći roditelji i njihova djeca žele da pokažu da su, eto, oni došli u priliku da se izdvoje iz ovog socijalnog miljea u kome se nalaze, jer, eto, oni mogu svoju djecu da školuju na tim školama. Međutim, to je drugi sloj bogataša. Onaj prvi, najjači sloj bogataša i političkih rukovodilaca, svoju djecu školuju u inostranstvu. Istina, na univerzitetima neke druge ili treće kategorije, ali bože moj. Tako da je to neka druga ili treća kategorija naših novobogataša, srednjeg ranga, kao i političara i političkih funkcionera, ili onih koji se upinju na svaki način da nešto učine kako bi se izdvojili iz tog bosanskohercegovačkog prosjeka, odnosno ovog regionalnog, balkanskog.“\nU prvoj školskoj godini postojanja Internacionalnog univerziteta „Philip Noel-Baker“ – Sarajevo, upisano je oko 80 studenata. Nevelika cifra malo je razumljivija ako se zna da akademska godina ovdje košta 7.200 KM. Rektor univerziteta Stjepo Andrić:\n„Za ove uvjete, cijena je relativno visoka, ali je za europske uvjete dosta niska. Međutim, kod nas se nastava odvija po Bolonji, sa četrdesetak studenata, vježbe sa dvadesetak studenata. S ovim brojem studenata nekako preživljavamo, ali idemo na kvalitet.“\nNi studenti u Bosni i Hercegovini generalno nemaju ništa protiv stranih fakulteta, ali da su priznati i po mogućnosti pristupačniji sa školarinama. Apsolvent na banjalučkom Stomatološkom fakultetu Branislav Račić:\n„Ti fakulteti koji dolaze u Bosnu i Hercegovinu sa strane, po mom dubokom ubjeđenju nisu kvalitetniji, čak štaviše mislim da su lošiji nego državni univerziteti. Iako, nemam ništa protiv da se oni formiraju i da ljudi na njima studiraju. Međutim, za prosječnog građanina Republike Srpske odnosno Bosne i Hercegovine je skupo studirati i na državnom univerzitetu, a cijene na tim stranim univerzitetima su misaona imenica za veliku većinu građana BiH. Tako da na njima mogu studirati djeca samo jako bogatih ljudi.“\nSociolog Ivan Šijaković kaže da oni koji pohađaju strane i skuplje fakultete su u prednosti nad drugim studentima:\n„Zato što je prvo njihov start potpuno drugačiji. Znači, pretežno je riječ o ljudima koji potiču iz slojeva koji su se neopravdano obogatili, odnosno većina njih, zauzeli neopravdano visoku socijalnu poziciju i onda još svoju djecu pomjerili za jedan korak naprijed. Tako da su samim tim oni jedan ili dva koraka ispred prosječnog bosanskohercegovačkog mladog čovjeka.“\nDenis Prcić, sa Američkog univerziteta u Tuzli, ipak zaključuje da je najbolja investicija ona uložena u obrazovanje. On priznaje da su cijene za naše uslove velike, ali ističe da su s druge strane male ako se zna da se ulaže u budućnost djeteta.\nU Dubrovniku jedini strani fakultet\nNa Hrvatsku se još nije ustremila plejada zapadnih škola i fakulteta, iako je trend i tamo počeo. Američka visoka škola za menadžment i tehnologiju u Dubrovniku, jedini je strani fakultet u toj zemlji. Osim njega postoji još jedna osnovna i jedna srednja škola u Zagrebu, te jedna srednja u Varaždinu, koje takođe rade po međunarodnom programu i u kojima se nastava odvija na engleskom jeziku.\nDvadesetogodišnja Zagrepčanka Nikolina Birimiša, jedna je od 600 studenata Američke visoke škole za menadžment i tehnologiju, osnovane prije 10 godina u Dubrovniku:\n„Ja sam na trećoj godini. Ovo je jedini fakultet u Hrvatskoj na kojem se može steći američka i hrvatska diploma.“\nTo je i razlog zbog kojeg je rođena Zagrepčanka, prije dvije jeseni, kad je kao i svake godine, 80 posto hrvatskih studenata hrlilo u Zagreb, krenula u obrnutom smjeru – iz Zagreba ka jugu:\n„Upisala sam se bez ikakvih problema.“\nGlasnogovornica tog američkog fakulteta Irena Radojković kaže da svake godine upisuju 150 novih studenata, najviše iz Hrvatske, ali i cijelog svijeta:\n„Imamo studenata iz Amerike, Kanade, Njemačke, Australije i iz svih ovih okolnih zemalja, znači Bosne i Hercegovine, Srbije, Crne Gore, Slovenije…“\nFakultet je dio američkog sveučilišta Rochester, a osnovan je uz potporu hrvatskog Ministarstva znanosti i obrazovanja. Irena Radojković:\n„U principu je došao na poziv ministarstva, upravo da bi se ostvarila jedna internacionalna suradnja. Također smo jedinstveni u ovoj regiji po tome što nudimo mogućnost dobivanja dualne diplome. Znači, naši studenti na kraju ostvare pravo i na američku diplomu, koja je identična s bilo kojom koju dobijete nakon svršetka studija u Americi, i hrvatsku diplomu, koja je priznata po Bolonji i identična kao i bilo koja druga hrvatska diploma. Isto tako, naši studenti imaju sva prava redovnog studenta, i indekse i iksicu, apsolutno sve.“\nIrena Radojković tvrdi da jedini u regiji nude izvorni program američkog poslovanja:\n„Program je kompletno preuzet s našeg matičnog sveučilišta Rochester Institute of Technology (RIT), u državi New York. Sva predavanja su na engleskom jeziku. Jedini imamo kompletan program na engleskom jeziku. Nešto slično ima na medicini, ali to je državni fakultet. Kod nas predaju američki profesori, oko 65 posto njih, koji dolaze sa RIT-ja, znači matičnog sveučilišta.“\nFakultet nije jeftin – godišnja školarina je oko 5.000 eura. No, studentica Nikolina, koja kaže da potječe iz obične građanske familije, misli da u većini slučajeva nije riječ o nekoj tajkunskoj i djeci superbogataša, iako, naravno, ima i takvih:\n„Godina je trenutno 4.950 eura, s tim da se plaća u tri rate. Jedna rata je 1.650 eura.“\nKako izdržavate to plaćanje?\n„Ne trošim toliko u svoje slobodno vrijeme. Preko godine radim na fakultetu četiri sata dnevno i za to dobijem neke novce, od kojih se pokušavam nekako izdržavati, da roditeljima ne bude toliko teško. Oni meni plate fakultet, a ja pokušavam što više zaraditi sa strane, da mi ne bi morali tokom godine davati toliko novaca.“\n„Možda postoji određena grupacija ljudi koja studira na stranim školama samo zato što si to mogu priuštiti, dakle bogataša, kako vi to kažete, međutim, ima jako puno ljudi iz sasvim normalnih slojeva, koji to shvaćaju kao ulaganje u znanje.“\nDosadašnja praksa pokazuje da djeca koja završe te škole lakše upisuju više škole, a na Američkom koledžu menadžmenta i tehnologije u Dubrovniku posebno ističu kako njihovi studenti, nakon diplome, nemaju problema sa zapošljavanjem.\nMreža stanih škola na Kosovu\nNa Kosovu su, čini se, najpopularnije američke visokoškolske institucije. Roditelji čak dižu velike kredite kako bi omogućili deci da se tu obrazuju.\nStudenti koji pohađaju Američki univerzitet u Prištini, kažu da su veoma zadovoljni nastavnim metodama i uslovima za rad, koji su u skladu sa međunarodnim standardima.\nRona Nišliju će sada upisati četvrtu godinu, smer Rukovođenje biznisom i preduzetništvo. Sve reči hvale ona upućuje svom fakultetu, te kaže da se nije pokajala:\n„Profesori su stalno otvoreni za saradnju, pomažu nam. Kvalitet studiranja je visok, uslovi su dobri, objekti prilagođeni, omogućeno nam je da ostajemo po ceo dan, radimo u grupama, a praktičan rad je obavezan“, kaže Rona, navodeći razloge zbog kojih smatra da je Američki univerzitet pravi izbor.\nSlično misli i Dafina Durmiši. Dafina je srednje obrazovanje stekla na Turskom koledžu, a visoko nastavila na Američkom univerzitetu, smer menadžment i politika.\nAdministracija u biznisu, politika preduzetništva, menadžment i tehnologija, novinarstvo i komunikacije, samo su neke oblasti obrazovanja koje na Kosovu nude tri strane obrazovne institucije – Turski koledž, Američki univerzitet i Kosovski institut za postdiplomske studije u oblasti novinarstva i komunikacija. Ove institucije imaju dozvolu za rad kosovskog Ministarstva za obrazovanje.\nNa Turskom koledžu stiče se srednjoškolsko obrazovanje. Iako je koledž turski, učenicima nije zagarantovan nastavak školovanja u Turskoj, već treba da konkurišu. Američki univerzitet na Kosovu je formiran zahvaljujući podršci Rochester Instituta za tehnologiju, iz države New York. Na web sajtu ove institucije piše da pruža ekonomsko, političko i tehnološko obrazovanje. Njegova misija na Kosovu je da ojača link između univerziteta, industrije i vlade, što je neophodno za opšti razvoj društva. Kosovski institut za novinarstvo i komunikacije, koji je formiralo Ministarstvo inostranih poslova Norveške, nudi magistarske studije u oblasti novinarstva. Institut radi u saradnji sa nekoliko univerziteta u oblasti medija, iz Amerike, Norveške i Britanije. Kako se iz ovih institucija saopštava, njihovi ciljevi su školovanje na osnovu međunarodnih standarda, stručno školovanje i doprinos razvoju Kosova.\nDugađin Gorani, direktor za razvoj u Kosovskom institutu, kaže da strane škole pružaju obrazovanje iz onih oblasti koje do sada nisu postojale u kosovskom školstvu, a međunarodna perspektiva je zagarantovana:\n„Smatram da je naročito važno postojanje KIJAC-a (Kosovo Institute of Journalism and Communucation). Zahvaljujući njemu, ljudi koji za tako nešto pre nisu imali mogućnosti, mogu dobiti odličan profesionalni trening, međunarodno priznate diplome i tako dalje. Na Kosovu škole za novinarstvo pre nisu postojale.“\nOve institucije teže da pruže kvalitetno znanje kosovskim studentima, koje će oni iskoristiti u radu u različitim sektorima na Kosovu. Sve to privlači one studente koji imaju malo više para i koji žele sigurnu perspektivu, na Kosovu, ali i u inostranstvu. Godina na Turskom koledžu košta 2.500 evra, za Američki univerzitet treba izdvojiti 5.000 evra, dok je na Kosovskom institutu za novinarstvo studentima omogućeno da plaćaju 600 evra. Mnogi roditelji podižu kredit da bi upisali svoju decu. Međutim, iako je školarina velika, novac nije odlučujući za prijem studenata, već znanje neophodno za upis.\nNastava se pohađa na engleskom jeziku, a pored kosovskih, profesori i predavači dolaze i iz inostranstva, uglavnom Evrope i Amerike.\nU Crnoj Gori nema stranih škola\nIako su se, nakon nedavne izmjene zakonske regulative, stekli svi uslovi za osnivanje stranih škola, crnogorsko Ministarstvo prosvjete i nauke još uvijek nije dobilo nijedan zahtjev za izdavanje licence.\nUprkos potrebi koja se javila nakon konstituisanja Crne Gore kao nezavisne države i izmjene domaćeg zakonodavstva u ovoj oblasti, kojom je registrovanje stranih škola potpuno liberalizovano, tih škola u Crnoj Gori još uvijek nema. Marko Jokić, pomoćnik crnogorskog ministra prosvjete i nauke:\n„Trenutno u Crnoj Gori nema registrovanih stranih škola, ali naš sistem je otvoren i daje mogućnost za organizovanje predškolskog, a sada po izmjenama zakona i osnovnog, srednjeg i visokog obrazovanja. Do usvajanja ovog zakona, koji je upravo prošao skupštinsku proceduru, nije se moglo organizovati osnovno obrazovanje, ali je sada, zbog novonastale situacije, odnosno sticanja nezavisnosti i velikog broja diplomata i stranih građana koji ovdje žive, otvorena mogućnost da njihova djeca mogu pohađati osnovno obrazovanje po programima koji nijesu javno važeći programi države Crne Gore, već država iz kojih oni dolaze i na način na koji budu sami organizovali.“\nLjubiša Rajić, profesor Beogradskog univerziteta, priseća se da je Mladen Lazić jednom prilikom rekao – mi imamo dosta sociologa, ali imamo veoma malo sociologije:\n“U Srbiji je danas, kao i u Hrvatskoj, Bosni i Hercegovini, Makedoniji i na Kosovu, nemoguće dobiti novac za istraživački projekat koji bi kartografisao i uspostavio potpuno jasne statističke, nedvosmislene podatke o tom novom socijalnom raslojavanju, gde su deca iz nižih slojeva praktično izbačena iz obrazovnog sistema. Tako da za njih ostaje ono što je pre dve godine objavljeno u analizi američkog privrednog rasta i razvoja, koju je obavila jedna velika američka naučna institucija, a sve povodom Andersenove bajke ,Ružno pače‘. Odnosno, kada deca pitaju: ,Kako da postanem kraljica?‘, odgovara im se: ,Tako što ćeš da se rodiš kao princeza‘.“ Sad i mi dobijamo tu situaciju koja postoji u Americi: Kako da postaneš bogat? Tako što ćeš se roditi kao dete bogatih roditelja. Kako da dobijem visoko obrazovanje? Tako što ćeš se roditi kao dete roditelja koji mogu da ti priušte te velike troškove. Situacija će kroz koju godinu biti još gora, jer se ceo obrazovni sistem polako kreće ka komercijali. To se već događa i na razini državnih fakulteta, gde je broj studenata koji su na budžetu iz godine u godinu sve manji, a broj studenata koji su na samofinansiranju je sve veći. Sve ove naše postoktobarske vlade stavljaju sve veće težište na samofinansiranje fakulteta, a sve manje učešće države. Tako da ćemo praktično dobiti neku vrstu A i B škola na srednjoj razini, za one koji imaju puno para i za one koji nemaju para. Dakle, ista podela kao i u Sjedinjenim Američkim Državama – na privatni i javni obrazovni sektor. Univerzitet će se polako kretati ka tome. Zbog toga ćemo doći u situaciju da jedan ogroman deo stanovništva jednostavno neće moći da uđe u obrazovni sistem, što će značiti drastičan gubitak intelektualnih resursa u našem društvu.“


Narodni poslanik Branislav Borenović Vladi Republike Srpske | NSRS\nNarodni poslanik Branislav Borenović Vladi Republike Srpske\nNarodni poslanik Branislav Borenović, Klub poslanika PDP postavio je 28. marta 2016. godine, nakon nastavka Desete sjednice održanog 15., 16. i 17. marta 2016. godine\nDostavite nam mišljenje IRB-a na osnovu kojeg ste donijeli odluku o prihvatanju programa finansijskog restrukturisanja ''Nova Romanija'' AD, ''Nova Borja'' AD, ''DI Vlasenica'' AD i namjeri konverzije potraživanja u akcije objavljene u Sl. glasniku 20/2016.\nDatum: 07.04.2016. godine\nNarodni poslanik Branislav Borenović (Klub poslanika PDP), postavio je 28. marta 2016. godine, nakon nastavka Desete sjednice održane 15., 16. i 17. marta 2016. godine, sljedeće poslaničko pitanje:\n„Dostavite nam mišljenje IRB-a na osnovu kojeg ste donijeli odluku o prihvatanju programa finansijskog restrukturisanja „Nova Romanija“ a.d. Sokolac“, „Nova Borja“ a.d. Teslić i „Drvna industrija Vlasenica“ a.d. Vlasenica i namjeri konverzije potraživanja u akcije objavljene u Sl. glasniku 20/2016“.\nVlada Republike Srpske je razmatrala informacije o stanju u privrednim društvima „Nova Romanija“ a.d. Sokolac, „Nova Borja“ a.d. Teslić i „Drvna industrija Vlasenica“ a.d. Vlasenica, nakon čega je donijela odluke o prihvatanju finansijskog restrukturisanja navedenih privrednih društava i namjeri konverzije potraživanja u akcije.\nMišljenje na program finansijskog restrukturisanja privrednih društava daje Investiciono-razvojna banka Republike Srpske a.d. Banja Luka, ali u skladu sa zakonskim propisima konačnu odluku o prihvatljivosti finansijskog restrikturisanja donosi Vlada Republike Srpske koja može cijeniti stanje u privrednim društvima i druge relevantne faktore prilikom odlučivanja.\nFinansijsko restrukturisanje se vrši da bi privredna društva bila interesantnija za potencijalne kupce, odnosno u cilju provođenja uspješne privatizacije državnog kapitala u istim.


Goran Danilović saopštio: Ujedinjena Crna Gora se vraća u parlament – Borba\nShodno odluci Glavnog odbora Ujedinjene Crne Gore, lider partije Goran Danilović predložiću Predsjedništvu da prvi put poslanici UCG uđu na plenarno zasijedanje tokom zakazane sjednice na kojoj će se raspravljati o budžetu za 2018. godinu.\nNakon konsultacija u okviru Predsjedništva, koje su već obavljene, uslijediće i sjednica ovog stranačkog organa na kojoj će biti utvrđene pojedinosti i precizan plan rada tokom te, kako navode, izuzetno važne tačke dnevnog reda.\n“Konstatujemo i realno stanje opozicione posvađanosti i nespremnosti vodećih opozicionih subjekata da sarađuju. Od te svađe svi trpimo nemjerljivu štetu, a Ujedinjenoj Crnoj Gori ostaje da se posveti sebi i svom stranačkom radu. Ostajemo spremni da bilo kada i bilo gdje, u parlamentu ili van njega, budemo dio složne opozicione priče ali do tada nemamo pravo na samouništenje. Dovoljno smo molili i iščekivali da opozicioni lideri sjednu za sto i dogovore se”, navodi se u saopštenju Danilovića.\n“Nastupićemo kao nezavisni poslanici u parlamentu o čemu ćemo blagovremeno obavijestiti skupštinsko rukovodstvo. O svim daljim potezima UCG u parlamentu i van njega odlučivaće nadležni stranački organi”, zaključuje Danilović.


Policijski službenici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) su danas, 28.10.2009. godine, po naredbi Tužilaštva BiH na području Bijeljine i Srebrenice lišili slobode J.D., DŽ.M. i I.Z. zbog osnovane sumnje da su počinili krivično djelo iz člana 171. KZ BiH „Genocid“, a u vezi sa krivičnim djelom iz člana 180. KZ BiH „Individualna krivična odgovornost“.\nOsobe lišene slobode će nakon kriminalističke obrade u prostorijama SIPA-e biti predateTužilaštvu BiH na dalje postupanje.\nPo naredbama Suda BiH u toku je pretres stambenih i pratećih objekata koje su koristile osobe lišene slobode. Sva eventualno pronađena dokumentacija u vezi sa ratnim periodom će uz izvještaj o izvršenom pretresu biti dostavljena Sudu BiH.


POZITIVAN NA DOPING TESTU: Brazilac iz Kaljarija suspendovan na šest meseci | Sport | Kurir\nPOZITIVAN NA DOPING TESTU: Brazilac iz Kaljarija suspendovan na šest meseci\nFudbal 16.05.2018. 21:22h 16.05.2018. 21:22h\nFudbaler Kaljarija Žoao Pedro suspendovan je danas na šest meseci zbog pozitivnog doping testa.\nPedro je već bio privremeno suspendovan 3. marta nakon što je utvrđeno da je bio pozitivan na hidrohlorijazid posle utakmice sa Sasuolom. Ta utakmica odigrana je 11. februara i završena je bez golova.\nBrazilac se vratio na teren u nedelju na utakmici protiv Fiorentine u kojoj je njegov tim slavio sa 1:0, a istakao je da je nedozvoljena supstanca dospela u njegov organizam zbog greške jednog od medicinskih radnika.\nNadležni su tražili četvorogodišnju suspenziju ali je Pedro, nakon današnjeg saslušanja, suspendovan do septembra.\nBrazilac će propustiti poslednji meč svog tima ove sezone protiv Atalante u nedelju. Kaljari je na 16. mestu na tabeli i ima samo bod više od zone ispadanja.


Restriktivna politika NBS ojačala dinar\n- Na kurs dinara dobrim delom uticala je politika NBS koja je produžila restriktivnu notu, podigla referentnu kamatnu stopu i dinarski deo u obaveznim rezervama i samim tim povukla dinarsku likvidnost, što je uticalo da dinar ojača vrednost - rekao je on.\nIzvršni odbor NBS povećao je 9. avgusta referentnu kamatnu stopu sa 10,25 na 10,50%.\nNa pitanje šta se može očekivati kada je reč o vrednosti dinara u narednim danima, Grubišić je odgovorio da, što se tržišnih uslova tiče, treba i dalje očekivati pritisak na slabljenje vrednosti nacionalne valute imajući u vidu obaveze koje dospevaju do kraja godine. Kako je podsetio, do kraja godine dospevaju na naplatu 4,4 mlrd EUR, a nešto oko tri milijarde u drugom delu godine, što će vršiti pritisak na vrednost dinara.\n- Kakvu će politiku voditi NBS to je za nas nepoznanica kao i da li će odgovarajućim tempom ići naplata budžetskih prihoda koja će delimično uticati na to - naglasio je Grubišić.\nDevizne rezerve na kraju jula 10,14 mlrd EUR\nDevizne rezerve Narodne banke Srbije su na kraju jula iznosile 10.140,7 mil EUR. Najveći odliv iz deviznih rezervi u toku jula realizovan je po osnovu povlačenja više izdvojene devizne obavezne rezerve od strane banaka u neto iznosu od 167,4 mil EUR u odnosu na njihov nivo obračunat u junu.\nOstali odlivi iz deviznih rezervi u toku jula su realizovani po osnovu intervencija Narodne banke Srbije na međubankarskom deviznom tržištu u iznosu od 44,5 mil EUR, izmirivanja obaveza prema inokreditorima u iznosu od 28,7 mil EUR i servisiranja stare devizne štednje u iznosu od 18,9 mil EUR.\nU toku jula najveći priliv je ostvaren od prodaje hartija od vrednosti Republike Srbije denominovanih u evrima u iznosu od 30,7 mil EUR. Pored toga, ostvareni su prilivi od donacija u iznosu od 17,1 mil EUR i po osnovu korišćenja kredita u iznosu od 15,5 mil EUR.\nNeto devizne rezerve, odnosno rezerve umanjene za devizna sredstva banaka po osnovu obavezne rezerve, kao i za sredstva povučena od MMF-a, na kraju jula iznosile su 5.534,0 mil EUR.\nDevizne rezerve Narodne banke Srbije obezbeđuju pokrivenost novčane mase (M1) od 435%, kratkoročnog duga u iznosu 2.965% i istovremeno pokrivaju sedam meseci uvoza robe i usluga.\nILIĆ: Kinezi nude 2,5 mlrd EUR za Koridor 11\nKinezi nude Srbiji veoma povoljne uslove za izgradnju Koridora 11 sa ulaganjem od dve i po milijarde evra, rekao je ministar građevine i urbanizma Velimir Ilić.\nPrema njegovim rečima, zvanična ponuda biće u vladi početkom septembra.\n- Do sada postoji samo pismo o namerama. Pored "Puteva i mostova" i druge kineske najveće državne kompanije i banke oglasile su se i žele da učestvuju - izjavio je Ilić.\nZa učešće u izgradnji autoputa od Beograda do Crne Gore, takođe, su se interesovali, kako je rekao, Španci i Austrijanci koji sada pripremaju ponude.\n- To nije pitanje za jednog čoveka, već za premijera, zamenika i njihove najuže saradnike, da sednu i predlože vladi najbolja rešenja - naveo je Ilić.\nOn je podsetio da je predsednik Kine obećao 10 mlrd EUR za investicije u jugoistočnoj Evropi, a kineska kompanija "Putevi i mostovi", koja gradi most od Zemuna do Borče, ponudila je učešće u gradnji autoputa od Beograda do granice Crne Gorom klasičnim kreditiranjem, koncesijom ili javno-privatnim partnerstvom.\nOn je kazao da je na intervenciju premijera Ivice Dačić i zamenika premijera, Ministarstvo finansija ovih dana već opredelio određena interventna sredstva za eksproprijaciju kako bi Azerbejdžanci, koji su nam dali kredit od 300 mil EUR, mogli da nastave bez zastoja da grade autoput od Ljiga do Preljine.\nIlić je obećao da će do kraja mandata ove vlade biti izgrađen autoput od od Beograda do Čačka.\nMinistar je kazao da je NIS - u predložio da se ovih dana oglase da li su zainteresovani da kupe sve lokacije za pumpe na budućem autoputu do Crne Gore, a taj novac da se uloži u eksproprijaciju.\nOko 60 do 70% troškova eksproprijacije bi se tako moglo isplatiti i izbegli bismo, kako je rekao, mafijaše da kupuju pumpe.\nFX reserves at EUR 10.14 billion at end-July\nNBS FX reserves amounted to EUR 10,140.7 million at end-July. During the month, the largest outflow from FX reserves originated from the withdrawal of excess FX required reserves by banks of EUR 167.4 million net, compared to the June level, it was announced on the NBS website.\nFurthermore, EUR 44.5 million were due to NBS interventions in the interbank FX market (IFEM), EUR 28.7 million to the settlement of obligations to foreign creditors, and EUR 18.9 million to the settlement of obligations under frozen FX savings.\nThe largest inflow came from the sale of euro-denominated government securities of EUR 30.7 million, including grants – EUR 17.1 million, and the disbursement of loans – EUR 15.5 million.\nNet FX reserves, defined as FX reserves less banks’ required reserves and drawings from the IMF, came at EUR 5,534.0 million.\nEnd-July FX reserves covered M1 by 435 percent, short-term debt by 2,965 percent and seven months of imports of goods and services.


Šporet Sloboda (REZERVISANO)\nBrz dogovor i prodaja. Sve pohvale! 10+\nsve korektno za preporuku\nSvaka preporuka za saradnju. EXTRA! !\nKorektan i brz dogovor, preporuka za saradnju 10+++\nKorektan član. Sve preporuke.\nSvaka cast, covek od reci. Brz i lak dogovor. Sve preporuke.\nKorektan KP član. Sve preporuke!\nNike Air Force Duboke HIT !\nSve pohvala ovom clanu. Korektan dogovor i saradnja.\nSve po dogovoru ispostovano komunikacija 10+ sve pohvale samo napred. .. Preporuka\nBrz i lak dogovor sa ovom osobom. .. Moje iskrene preporuke za saradnju sao ovim clanom. ..\nodlican kupac, preporuka za svaku saradnju.\nSve preporuke za ovog korisnika. Svaka cas, brz i lak dogovor, dosta razuman covek. .10+++


Hunter Prey (2010) | Besplatni filmovi Strani filmovi Naučna fantastika | Triler | 2Kokice\nAutor Sunsetter 30.07.2011. Pregleda: 10944\nNaša ocena: 7.00 Film ima interesantih i neočekivanih obrta koji su me prijatno iznenadili. Film nije, kako bih rekao, hmmm, i dalje ne znam kako bih rekao, ali ipak nastavljam da kucam, hmmm opet, sad sam i zaboravio šta je trebalo da kažem, ah, da, film nije, e jebiga, opet ode, šalim se, dakle, konačno, film nije predvidiv, da završim konačno ovu predugačku rečenicu. Za razliku od mnogih holivudskih ostvarenja sa stostruko većim budžetom, gde bukvalno možete reći "sad će to i to da se desi" i 5 sekundi kasnije desi se baš to, ovde to nije slučaj. Takođe, dijalozi u filmu dobro osmišljeni i na svom mestu, nisu tu samo da ispune tišinu. I za kraj, kostimi neodoljivo podsećaju na Boba Fett-a iz StarWars-a :) Zaključak: bacite pogled. Info: Igraju: Naziv: Hunter Prey (2010) Žanr: Naučna fantastika | Triler IMDb rejting: 5.9/10 (1,491 glasova) Režija: Sandy ColloraClark Bartram, Damion Poitier, Isaac C. Singleton Jr., Sandy Collora, Erin Gray Linkovi: IMDb - RT Trejler: Skini: Naziv: Hunter.Prey.2009.DVDRip.XviD-VoMiT Trajanje: 90 min Veličina: 700 MB Video: Xvid - 608x336 - 720 kbps Audio: AC3 5.1 - 448 kbps CBR Torrenti: Direct - Torrage - Torcache - Zoink - TPB Titlovi: EN - SR - HR " />\nRadnja: Prometej, vanzemaljski svemirski brod se sruši na veoma negostoljubivu planetu. Taj zajebani brod još zajebanijih vanzemaljaca je nosio jednog još zajebanijeg (od svega toga) zarobljenika, koji je tom prilikom uspeo da pobegne. Par preživelih vanzemaljaca se da u potragu za zatvorenikom, jer od njega zavisi sudbima njihove mati?ne planete… Zarobljenik mora biti uhva?en živ po svaku cenu. Po?inje igra ma?ke i miša i uloge naglo po?inju da se menjaju.\nFilm ima interesantih i neo?ekivanih obrta koji su me prijatno iznenadili. Film nije, kako bih rekao, hmmm, i dalje ne znam kako bih rekao, ali ipak nastavljam da kucam, hmmm opet, sad sam i zaboravio šta je trebalo da kažem, ah, da, film nije, e jebiga, opet ode, šalim se, dakle, kona?no, film nije predvidiv, da završim kona?no ovu preduga?ku re?enicu. Za razliku od mnogih holivudskih ostvarenja sa stostruko ve?im budžetom, gde bukvalno možete re?i “sad ?e to i to da se desi” i 5 sekundi kasnije desi se baš to, ovde to nije slu?aj. Tako?e, dijalozi u filmu dobro osmišljeni i na svom mestu, nisu tu samo da ispune tišinu. I za kraj, kostimi neodoljivo podse?aju na Boba Fett-a iz StarWars-a :)\nZaklju?ak: bacite pogled.\nIgraju: Naziv: Hunter Prey (2010)\nŽanr: Nau?na fantastika | Triler\nIMDb rejting: 5.9/10 (1,491 glasova)\nRežija: Sandy ColloraClark Bartram, Damion Poitier, Isaac C. Singleton Jr., Sandy Collora, Erin Gray\nVideo: Xvid – 608×336 – 720 kbps\n16 komentara na "Hunter Prey (2010)"\n30.07.2011 at 14:59\n30.07.2011 at 15:37\nEE može jedno pitanje oće bit transformers 3?kada riješite ovaj problem sa blogom\n30.07.2011 at 22:12\n425 tisuća $ je budžet filma.\n31.07.2011 at 15:46\nKo voli SCI-FI ne moze da mu se ne dopadne ovaj film. Jeste da odise nekom jednostavnoscu i jeftonocom, ali kad gledam prvi serijal STar Treka imam isti takav utisak. A seriju obozavam. I uopste mi ne smeta nedostatak epilepticnih efekata i slicnih stvari.\n31.07.2011 at 15:54\nrealno sad bih Vam 7 eura uplatio na racun, jer ovdje u BiH ne vaze vise, tako da isto kao da ih i nemam..ali nazalnost trenutno samo se iz Srbije moze uplatiti..nadam se da cete uspjeti odrzati egzistenciju, odlican je sajt pozz\n01.08.2011 at 17:03\nOd kada to Evro ne vazi u BIH? Od juce?\n01.08.2011 at 17:51\nne vazi vec vise od 2 mjeseca :D\n02.08.2011 at 22:18\nnije los ovaj film\nfilm je opca katastrofa….a kraj filma.pih… zanimljivije su bajke brace Grim\nMoze na listu najglupljih filmova bez problema\n15.08.2011 at 16:45\ndobra ideja ocajna izvedba steta je sto vise novca nije ulozeno o spec efektima da ne pricam kao iz power rendjersa\n15.09.2011 at 18:31\nČisto informativno, po Wiki-ju je budžet za snimanje bio 425,000 dolara, a to je više gajbi piva! :D\n16.09.2011 at 07:15\nOdlican film. Pravo osvezenje !\n03.02.2012 at 18:17\nne znam ko me zajebo da skidam ovo djubre?!nisam pola sata izdrzo…sa 425.000 su mogli bar kostime da odrade,a ne da ih pozajmljuju od "mocnih rendzera"\nljudi kako startati filim,nema sanse sve sam pokusao\nOdgovori na "Hunter Prey (2010)"


Veći deo stambenog fonda Srbije zreo za rekonstrukciju - Gradjevinarstvo.rs\n14.10.2011. | T.S. | Večernje novosti\nStambenih jedinica starijih više od tri decenije u Srbiji ima 3,3 miliona. Samo u Beogradu postoji 27 miliona metara kvadratnih stambenog, 17 miliona poslovnog prostora i 10 miliona nelegalnih kvadrata. Većina stambenih zgrada zidanih pre i nakon II svetskog rata zrela je za ozbiljnu rekonstrukciju - prema procenama čak 1,4 miliona stambenih jedinica.\nVeliki posao obnove dela stambenog fonda mogao bi da se završi u roku od 10 do 15 godina, a popravka ovih zdanja koštala bi oko pet milijardi evra. Rekonstrukcija bi, po stambenoj jedinici, koštala od 3.000 do 6.000 evra. Potrebno je, za ovaj veliki posao, oko 65 miliona kvadrata različitih podnih obloga, stotine hiljada metara elektroinstalacija i isto toliko metara vodovodnih cevi, oko sedam miliona komada fasadne stolarije...\n"Najdramatičnija situacija je sa fasadama i balkonima, kao i sa elektro i vodovodnim instalacijama", objašnjava sekretar Udruženja za građevinarstvo u PKS Goran Rodić. "Same instalacije trebalo bi da se menjaju na svakih 20 do 25 godina eksploatacije. U velikim gradskim sredinama problem fasada nije samo u izgledu, već što ugrožavaju bezbednost stanara i prolaznika. Prema Zakonu o održavanju stambenih zgrada o fasadama, krovovima i svim zajedničkim prostorima brinu vlasnici stanova, ali oni nisu u mogućnosti da izdvoje znatna sredstva za održavanje i obnovu zdanja. Vodovodne i kanalizacione instalacije zbog dotrajalosti povećavaju utrošak vode, a u isto vreme poskupljuju i opterećuju budžet građana. Zbog loših elektroinstalacija, često u stanovima dolazi do požara. U trenutku kada se uvode energetski pasoši, masa objekata mora da poboljša energetsku efikasnost, što će doneti ogromne uštede samim stanarima ali i državi, koja uvozi energente."\n"Država mora da pokrene ceo proces obnove stambenog fonda", naglašava Rodić. "Moraće da angažuje komunalna preduzeća i da na neki način deo poslova sama finansira, posebno kod fasada i spoljne komunalne infrastrukture, jer građani ne mogu sami da snose te troškove. A za ostale radove, država u dogovoru sa bankama mora da omogući vlasnicima stanova povoljne kredite gde mesečna rata ne bi prelazila 50 evra."\nVlasnicima stanova investicija u obnovu stambenog fonda bi se isplatila kroz poboljšanje uslova stanovanja i manje račune za komunalije. U projektu obnove stanova, u znatnoj meri bi se angažovala i domaća građevinska industrija, pre svega proizvođači stolarije, građevinske hemije, podnih obloga, elektroindustrija...\nSanacija i rekonstrukcija Državne ustanove


Šta sve može da vam se dogodi na nervnoj bazi?\nV. B. 9. februara 2020. 18:12\nFoto: frankieleon - CC BY 2.0\nKoliko puta vam se desilo da čujete da je tegoba koju osećate sigurno psihosomatska, da ste to dobili od stresa ili nerviranja.\nA da li zaista možemo od toga da se razbolimo?\nJoš je Hipokrat govorio koliko su naše misli, osećanja, stavovi, uverenja i stanje naše duše važni za stanje bolesti. Njegova medicina, kao i psihosomatika danas, bila je integralna, holistička i zasnivala se na tome da svaki fizički, somatski problem ima psihički uzrok.\nU zdravom duhu zdravo je telo\n„Čovek je spoj duha i tela, pa tako moramo pristupati i lečenju, jer je osnovna greška lečiti bolest ili simptom, koji je obično posledica, a ne uzrok problema“, kaže mr sc. med. dr Petar Dinić, specijalista fiziolog, doktor hiropraktike.\nTako se iz Hipokratove tvrdnje da je u zdravom telu zdrav duh može zaključiti i da je zapravo u zdravom duhu zdravo telo, jer se baš u tom nevidljivom delu nas kriju uzroci koji se kasnije manifestuju na telesnom nivou, kao bolest. Spoznaja da su duša i telo jedno menja i naš odnos prema rešavanju problema, pa ne treba da čudi što mnogi lekari od antike do danas govore kako treba da promenimo odnos prema svemu što nam se događa jer smo mi odgovorni za svoje misli.\nPsihosomatika je kao termin nastao sredinom 20. veka, otprilike u isto vreme kad i pojam stresa, koji je reakcija organizma na spoljašnje promene, stresore, kao što su otkaz, bolest bliske osobe, emotivni problemi, sve ono što čini život.\nDanas je, čini se, stres izvor svega lošeg što nam se događa. Kada on naruši rad našeg nervnog, imunološkog i hormonskog sistema, nastaju kardiovaskularne, maligne, autoimune bolesti, poput reumatoidnog artritisa, multiple skleroze, astme, alergijskih reakcija, ali i poremećaja duha koji se manifestuje kroz depresiju. Pokazalo se, pritom, da su žene podložnije psihosomatskim poremećajima, ali i da će se pre javiti lekaru za razliku od muškaraca, koji uglavnom čekaju poslednji čas.\nBolest nije kraj, ona je upozorenje\n„Važno je znati da nije stres ono što nam se dešava, već je to naša reakcija na određene promene“, kaže doktor Dinić i napominje da je veza između duše koja boluje i tela koje taj bol manifestuje oduvek zagonetka, mada se zna da je naše zdravlje posledica integralnog funkcionisanja i tog vidljivog i nevidljivog. Tako neka naizgled manja patnja, koju smo isprva potisnuli, s vremenom može da se pokaže kroz neko oboljenje, pa kažemo da nas je nešto tek kasnije stiglo.\nReakcija na stres je individualna i zavisi od mnogih faktora, ali pokazalo se da na nju utiču genetika, iskustva u ranom detinjstvu, traume i učenje po modelu, odnosno ugledanje na to kako su se roditelji ponašali u stresnim situacijama“, kaže naš sagovornik. Onda možemo postati preosetljivi, raste napetost, remeti se harmonija u telu. Bolest koja usledi nije slučajna, kako kaže naš sagovornik, ona je upozorenje da nešto u našem životu nije u redu, da nešto treba da promenimo.\n„Nema neizlečivih bolesti, samo ima neizlečivih pacijenata. Zato je važno makar donekle vratiti telo u harmoniju i smanjiti izvor stresa, ljutnje, agresije i mnogi simptomi će nestati. Treba sebe učiniti boljim, onda će sve biti bolje“, kaže Dinić.\nIzdahnite nervozu iz sebe\n„Stres izaziva lučenje kortizola, adrenalina, noradrenalina, pa se menja ritam disanja, ubrzava se rad srca, jače se luči insulin da bi se telo pripremilo za odbranu. Zato je u takvim situacijama važno duboko udahnuti, ispraviti ramena, prepoznati negativnu emociju i izdahnuti tu nervozu iz sebe. Tako se mogu preduprediti dalje manifestacije te stresne reakcije“, predlaže Dinić jednostavne, a vrlo efikasne vežbe koje možete raditi u prevozu, na poslu, kod kuće, najbolje što češće. Uz to, valjalo bi da svakog jutra u krevetu dva do tri minuta duboko udišete i lagano izdišete, koncentrisani samo na disanje, bez misli o obavezama koje vas čekaju. A uveče treba isto ponoviti i kroz izdah se pročistiti od svih nagomilanih negativnih doživljaja, oprostiti i sebi i drugima sve ružno što se dogodilo tog dana.\nTehnika koja tera stres i negativne misli\nKako stres utiče na naš izgled?\nSjajne tehnike za oslobadjanje od stresa\nIdealni napici protiv stresa\nPita jedna plavuša:\n- Šta je dalje, Mesec ili London?\nA druga odgovori:\n- E, jesi glupa, pa London ne vidiš odavde.


OVO JE GANULO SVAKOG DELIJU: Borjan emotivnom porukom razgalio sve ZVEZDAŠE! | Najnovije vesti - Srbija danas\n15.08.2020. • 17:47 Srbija Danas\nOglasio se kapiten crveno-belih.\nBranko Jovičić juče je odigrao poslednji meč u dresu Crvene zvezde, a karijeru će nastaviti u ruskom Uralu. Posle meča sa Spartakom (3:2), popularni Bakula se u suzama oprostio od saigrača i kluba. Dan kasnije je to učinio i golman Milan Borjan, neko ko je očigledno imao dobre odnose sa neumornim vezistom.\nSTIŽE ZAMENA ZA DEGENEKA: Zvezda NAŠLA novo pojačanje! A nije Rouz! (FOTO+VIDEO)\n- Bakula moj, pokazao si šta znači kada kao lav boriš se u svakoj utakmici, šta znači lojalnost i hrabrost koja je potrebna svima koji na dresu nose grb Crvene Zvezde! Želim ti još puno uspeha u novom klubu jer si u Crvenoj Zvezdi ostavio veliki trag i ispisao istoriju! Voli te brat - napisao je Milan Borjan na svom Instagram profilu.\nJovičić bi u Rusiji trebalo da zarađuje oko 400.000 evra po sezoni, što je značajno više od onoga što je imao na Marakani (300.000 evra).\nMilan Borjan Branko Jovičić FK Crvena zvezda Fudbal FK Ural\n23.09.2020. • 16:00\n(FOTO) FANOVI ODUSTALI OD NJEGA? Nakon pomirenja sa Paulom, Franova PODRŠKA se oglasila, pa ŠOKIRALA\nAUSTRIJA NA OPTUŽENIČKOJ KLUPI: Kurcov nalog kriv za širenje korone?\nBivši pilot prepešačio Zlatibor uzduž i popreko: Boro je obišao čitav region, ali srpska planina je posebna (FOTO) Društvo\n"SRBIJA SE NALAZI U OAZI": Kon o ponovnom uvođenju VANREDNOG STANJA od prvog oktobra Društvo\nAUSTRIJA NA OPTUŽENIČKOJ KLUPI: Kurcov nalog kriv za širenje korone? Svet


Autor Tema: Saveti pri kupovini (Pročitano 4235 puta)\n« poslato: Mart 14, 2013, 10:02:05 pre podne »\nBudite slobodni pitajte šta vas interesuje kod kupovine...Ja hoću sigurno.\nOdg: Saveti pri kupovini\n« Odgovor #1 poslato: Mart 15, 2013, 15:06:48 posle podne »\nPošaljem ženi ovaj link i napišem "ja bih kupio ovo", i dobijem odgovor: sviđa mi se, ajde.\nŠta da radim, šta da radim, šta da radim, šta da radim, šta da radim, šta da radim, šta da radim, šta da radim,?\n« Odgovor #2 poslato: Mart 15, 2013, 15:17:00 posle podne »\nuvek slusaj zenu\n« Odgovor #3 poslato: Mart 15, 2013, 15:30:21 posle podne »\nZnam, ali nije to mala stvar. Odabrati kao prvo dobru stvar, koja će posle da te služi godinama.\nIma tu i dodatnih troškova, a po prirodi se teško odvajam od para\nMora to da prenoći par dana...\n« Odgovor #4 poslato: Mart 15, 2013, 15:40:11 posle podne »\nUf...đe nađe iz Beograda,da kupuješ Znaš,da oni tamo voze ki ludaci..sigurno je negde čuknut\n« Odgovor #5 poslato: Mart 15, 2013, 18:01:57 posle podne »\nKad već postoji kompromis kupuj, super je!!!!\n« Odgovor #6 poslato: Mart 15, 2013, 18:18:38 posle podne »\nVidi, ne znam da li da žurim, mislio sam da pričekam godinu - dve, no kako kupovina broda nije jednostavna stvar (kad kupuješ mora da bude to -to, a to ume da potraje), ali ću se sigurno čuti sa prodavcem i otići da pogledam, pa ako je to to, za te pare se mora kupiti, kako god. A možda se i razočaram.\n« Odgovor #7 poslato: Jul 22, 2013, 11:38:30 pre podne »\nvec neko vreme imam zelju da zajedno sa drugom uzmem mali splav na savi na potezu izmedju taloznika i umke. Ima li neko info kolio to moze da kosta i na sta treba obratiti paznju prilikom kupovine?\n« Odgovor #8 poslato: Jul 22, 2013, 11:54:06 pre podne »\nKad bih uzimao splav (ili misliš na kućicu na vodi??) pre svega bih uzimao jedino sa pontonima, i to nekim sa kojim može lepo da se plovi, nikako sa buradima.\nAko je u pitanju običan splav, onda tu i nema mnogo pametovanja, za kućice je već malo drugačije.\n« Odgovor #9 poslato: Jul 22, 2013, 12:25:27 posle podne »\nEvo koliko može da košta. 2 čamca ga dovuku iz Ivanova za par sati i parkiraš gde misliš da je ok i gde ima mesta i mirna bačka....\n« Odgovor #10 poslato: Jul 22, 2013, 12:56:40 posle podne »\nhvala miki, ovo izgleda extra a i cena je ok! Koliko bi moglo da kosta da se dovuce?\n« Odgovor #11 poslato: Jul 22, 2013, 13:20:45 posle podne »\nHa, to već nemam predstavu. Jedan tip kupio splav baš na tom mestu u Ivanovu kad sam ja pecao i došao sa ortacima sa gliserima da ga odvuku do bg a, umalo nisu izginuli dok su ga vukli i to na Dunavcu. Sećam se da im je moj tast objašnjavao, pošto je iskusan nautičar, kako moraju da ga vuku po Dunavu da ne bi izginuli...\nZovi tog tipa što ga je pravio, verovatno on može da ga prevuče a ako ne onda zna ko može...\n« Odgovor #12 poslato: Jul 22, 2013, 13:21:57 posle podne »\nhvala miki, pozz\n« Odgovor #13 poslato: Jul 22, 2013, 13:43:05 posle podne »\nIma da izgube pola burića usput, ako je duža relacija\nAko već kupuješ, neka ne bude na burićima. Obavezno pontoni.\nI pogledaj izolaciju poda, veoma bitna stavka koju malo ljudi odradi kako treba. Velike su temperaturne razlike vode i kućice, a blizu su. Hoće da truli pod, hvata se budj i ostalo što ne treba.\n« Poslednja izmena: Jul 22, 2013, 14:26:05 posle podne zankiki »\n« Odgovor #14 poslato: April 01, 2016, 12:40:46 posle podne »\nDrage kolege, potreban savet pri kupovini camca.\nTotalni sam pocetnik, nikada nisam imao camac niti znam ista o njima. Tj. znam osnove jer sam polagao ispit i imam dozvolu za upravljanje camcem ali se ne razumem mnogo. Potreban mi je camac za Savu, okolina Beograda. Camac bi koristio za pecanje i da se provozam ponekad sa drustvom, porodicom, ode na neko kupanje. Da li uzeti gumeni, plasticni, limeni? Koji motor?\nOno o cemu sam ja razmisljao je neki motor do 15ks. Mislim da mi nista vise ne treba a tu je opet i cena prilikom kupovine i registracija i potrosnja, odrzavanje... Ali koji? 2T/4T, nov/polovan, koju marku preporucujete...? Zasto?\nVeci problem je izbor camca jer tu bas nemam ideju koji je za kakve terene, koje su prednosti i mane pojedinih modela. Moj neki izbor bi bio gumeni camac sa metalnim dnom ali ne zato sto mislim da je on bas dobar za ove terene nego jer mi se svidja takav tip camca ali ne znam koje su njegove prednosti i mane.\nJuce sam bio na sajmu i raspitivao se malo ali mi je najveci problem bio sto ni jedan od ponudjaca (iole pristupacnih) nije imao vise tipova tako da kada bih pitao koji mi preporucujete za te i te uslove svi su mi rekli "E bas ovaj" pa su mi to rekli i za gumene da su bas oni dobri i za plasticne i za metalne.\nCamac ce biti privezan za neki ponton, znaci nece se stalno izvlaciti na obalu ali verovatno cu nekad zakaciti obalu kada pristajem na neko mesto za pecanje, kupanje... Koliko to povremeno moze da osteti gumu i pocepa je, ogrebe plastiku... Camac mi nije potreban za neko divljanje i jurcanje Savom tako da nije neophodno da vozne karakteristike budu u prvom planu, vise mi je bitno odrzavanje, otpornost na habanje, izgled...\nCitao sam ove vase teme i vidim da dosta iskusnih ima na ovom forumu pa su svi saveti dobrodosli.\nStranica je napravljena za 0.245 sekundi sa 40 upita.


Nega kose tokom letnjeg perioda\nBela je boja leta\nRaskošna Bulgari kolekcija nakita\nDnevna nega kože lica za zdrav i blistav izgled\nHidrirajuća maska za lice od banane\nDodelom nagrada zatvorena Beogradska nedelja mode\nCelulit nastaje usled nagomilanih masti i toksina, a neretko je vidljiv na površini kože u vidu rupica ili takozvane "pomorandžine kore". Mnogi faktori mogu uticati na nastanak celulita. Neki od njih su nezdrava ishrana, neredovno vežbanje, dugotrajno sedenje...Postoje različiti tretmani otklanjanja celulita koji su ispraćeni i povećanim unosom tečnosti, te redukovanjem ishrane, a jedan od elemenata u otklanjanju celulita koji može biti od pomoći je upotreba pilinga.\n15-06-2022 | 11:43 | Autor/Izvor: Naxi media\nFoto: Bigstock/Ekaterina Petrukhan\nNapravite prirodan piling od kafe i primenjujte ga kao deo preparata u nezi i otklanjanju celulita.\nPotrebno je pomešati soc skuvane domaće kafe sa supenom kašikom kokosovog ulja i supenom kašikom žutog šećera. Po želji i zarad lepše arome smesi možete dodati i kašičicu kakaoa. Smesu nanesite na regije zahvaćene celulitom i laganim kružnim masažnim pokretima utrljavajte u kožu, a potom isperite. Zarad boljeg efekta, možete koristiti i posebne rukavice za nanošenje pilinga.\nPiling koristite jednom nedeljno.\nTagovi: nega koze celulit piling za kožu\nPravilna i pravovremena nega lica uz upotrebu odgovarajućih preparata osnov su nege, te prirodnog i zahvalnog starenja kože.\nBanane mogu biti odličan saveznik kada je reč o nezi kože lica. Napravite masku kojom ćete poboljšati teksturu kože, sprečiti suvoću i dati joj sjaj!\nNapravite piling za telo u domaćij radinosti i uživajte u neodoljivoj aromi vanile.\nChanel-ov serum nosi energiju crvene kamelije\nChanel je predstavio novi reklami spot u okviru linije za negu u čijem fokusu je serum za lice N°1 DE CHANEL.


Urban BUG :: Magazin :: Urban Beatz :: Kolja objavio Užički heroin pred Beograd i Niš\nMuzičar Nikola Pejaković Kolja objavio je spot sa živim izvođenjem kultne pesme "Užički heroin", pred koncerte 29. novembra (22:00) u klubu "Feedback" u Nišu, i potom 2. i 3. decembra (21:00) u dvorani "Amerikana" Doma omladine Beograda.\n"Uvek se neka pesma izdvoji. Ovaj fank s prvog albuma bio je i ostao naša koncertna uzdanica, da tako kažem... A zašto je to tako, ne znam... Pesma ima svoj karakter, kao i čovek. I svoju sudbinu", kaže Kolja.\n"Užički heroin", koji je objavljen na albumu Kolje i Smaka Belog dugmeta "Mama, nemoj plakati" (2001), sada je zabeležen u nadahnutoj i opasno rasviranoj, skoro devetominutnoj živoj verziji Kolje i benda, s kraja prošle godine i koncerta u rasprodatoj Kombank dvorani (bivši Dom sindikata) u Beogradu. Pored Kolje (vokal i gitara), svirali su gitarista Vojislav Aralica, klavijaturista Ivan Aleksijević, kontrabasista Milan Pavković i bubnjar Duca Ivanišević. Spot je snimio studio Atomic Visual Support.\nPoznat kao scenarista, reditelj i glumac, Pejaković je status kultnog autora srpskog bluza dodatno učvrstio i trećim, iskupljujuće-ljubavnim albumom "Grobovlasnici" (2013), a o svojim nastupima kaže: "Imam divnu i odanu publiku, koja voli to o čemu pevamo, a moje je samo da sviram i da se dam čitav, bez ostatka".\nKolja i Grobovlasnici: Ljubav i privrženost!!!


"Možeš da budeš genije, ali ako si u Požarevcu...", a onda sledi smejanje do suza! (VIDEO) - alo.rs\nNAJNOVIJA HIT IZJAVA DR NESTOROVIĆA "Možeš da budeš genije, ali ako si u Požarevcu...", a onda sledi smejanje do suza! (VIDEO)\nAUTOR: Alo.rs/RTS/V.M. DATUM I VREME: 19.06.2020. 14:58\nDr Nestorović je poznat javnosti po kontroverznim izjavama.\nDRUGA STRANA DR NESTOROVIĆA Lekar otkrio detalje svog života o kojima baš retko govori\nSTATUS DANICE GRUJIČIĆ O NESTOROVIĆU JURI KROZ SRBIJU Posle ovakvih reči, više ništa nije isto!\nNESTOROVIĆ NEMA MERE Rekao nešto što je zgranulo gledaoce, otkrio i da li će opet biti zabrane okupljanja!\n- 1974. godine jedan lekar, genijalan čovek, ali je radio u Severnoj Koreji u Pnom Penu, to je već hendikep sam po sebi, mislim kad radiš u Pnom Penu kao doktor. To je otprilike kao u Požarevcu. Ti možeš da budeš genije, ali ako si u Požarevcu, ništa ne možeš da uradiš.\nNESTOROVIĆ RASKRINKAO CRNOGORCE "Šta očekivati od države koja je izbrisala Njegoša iz lektire?! Plasiraju laži!"\nNESTOROVIĆ O ODUZIMANJU LICENCE Nisam zabrinut, najviše im smeta što sam bio u pravu!\nOgnjen Nestorovićkao takmičar u "Zadruzi 4"!


(MAPA) Dolazi uragan: Ceo svet strepi od novih sojeva korone\nSvet Autor:Nova01. feb. 202118:30 > 18:42\nSrbija je postala jedna od više od 60 zemalja u svetu u kojima su, prema podacima Svetske zdravstvene organizacije (SZO), zabeleženi slučajevi jedne od varijanti mutacije virusa.\n„Reč je o ženi koja se najverovatnije zarazila u avionu iz Londona. Bila je negativna po dolasku, ali je posle dva, tri dana dobila pozitivan rezultat nakon što joj je pozlilo. Nastavili smo dalju dijagnostiku i posle svih analiza sinoć smo izolovali novi soj“, rekao je 24. januara ministar zdravlja Srbije Zlatibor Lončar za televiziju Pink.\nKoronavirus evoluira dok se širi svetom, što se i očekuje od svakog virusa. Stručnjaci su, međutim, zatečeni brzinom kojom niču novi sojevi; trka protiv agresivnog, nepredvidivog neprijatelja se zaoštrava.\nMajkl Osterholm, aamerički stručnjak za infektivne bolesti, rekao je u nedelju kako će se SAD uskoro suočiti sa „kovid olujom 5. kategorije“ u vidu novog i zaraznijeg soja koronavirusa, koji je prvobitno otkriven u Velikoj Britaniji, a trenutno se širi i Amerikom.\n„Videćemo nešto što još nismo videli u ovoj zemlji“, poručio je ovaj stručnjak, dodajući da ne treba da ih zavara broj zaraženih koji trenutno opada.\nBritanski soj B117 još uvek neistražen\nMutacija korona virusa nazvana VUI-202012/01 još nije dovoljno istražena ali, prema izveštaju Svetske zdravstvene organizacije, prve analize ukazuju na to da se brže i lakše širi. Prema jednoj proceni, mutirani virus odgovoran je za 60 odsto novih slučajeva u Londonu i okolnim područjima.\nVarijanta virusa otkrivena u Britaniji ima 23 mutacije koje se razlikuju od prethodno poznate verzije virusa iz Vuhana u Kini, uključujući i jednu ili više njih koje ovaj soj čine zaraznijim, i najmanje jednu koja u određenoj meri umanjuje potentnost vakcine.\nSoj iz Južne Afrike potvrđen je dosad u 20 zemalja. Ovaj soj prema proceni stručnjaka predstavlja veću pretnju po čovečanstvo nego visokozarazni soj B117, koji se pojavio u Engleskoj.\nSamo nekoliko dana nakon otkrića ukupan broj slučajeva novog koronavirusa u Južnoj Africi premašio je milion.\nSojevi koji su se pojavili u Južnoj Africi i Brazilu naročito bi mogli da ugroze masovnu imunizaciju zato što oba soja sadrže mutaciju za koju se veruje da umanjuje efikasnost vakcine.\nBrazilski soj takođe nepoznanica\nTreća mutacija, poreklom iz brazilskog Amazona i koju je u nedelju otkrio Japan, trenutno se analizira i mogla bi da utiče na imuni odgovor. Ipak, malo je poznato i o sojevima koji kruže Brazilom. Vlada Japana proglasila je vanrednu situaciju u širem području Tokija u kojem živi 37,2 miliona ljudi još sredinom januara, zbog brzog širenja novog soja koronavirusa, koja će ostati na snazi narednih mesec dana, saopštio je premijer Jošihide Suga.\nJedna od dve mutacije kovida-19 otkrivene u Brazilu već je potvrđena u Velikoj Britaniji.\nNovi britanski i južnoafrički soj već duže vreme plaše sve zemlje Evrope, a pre samo nekoliko dana je u Nemačkoj utvrđen navodno novi soj iz Danske za koji naučnici tvrde da lakše zaobilazi odbrambeni sistem organizma.\nLaboratorija u Nemačkoj dokazala je, prema pisanju medija, da su uzročnik oboljenja dva pacijenta u starosti iznad 60 godina koji nose upravo danski soj, mada je zasad nejasno koje veze bi pacijenti mogli imati sa Danskom.\nO danskom soju još uvek nema zvaničnih podataka.\nAmerički proizvođač Moderna saopštio je 25. januara da je njihova vakcina protiv koronavirusa efikasna i protiv novog soja otkrivenog u Velikoj Britaniji.\nIpak, još uvek se ništa ne može potvrditi sa stopostotnom sigurnošću.\nBrazilEvropaJužna Afrikakoronakoronavirusnovi sojnovi soj koronepandemijaSrbijaSZOVelika Britanija


Mogerini: Važno je integrisati zapadni Balkan | N1 Srbija\n30.08.2019. |13.22 >14.08 |\nŠefovi diplomatija zemalja Evropske unije su na sastanku s partnerima sa Zapadnog Balkana u Helsinkiju "iskazali još snažniju podršku i svest o strateškom značaju doslednosti Evropske unije u procesu proširenja", oceniila je visoka predstavnica Evropske unije za spoljnu politiku i bezbednost Federika Mogerini.\nOdlazeća visoka predstavnica EU za spoljnu i politiku odbrane je na završnoj konferenciji za štampu rekla da nije na njoj da kaže da li je o tome bilo jednoglasnosti, pošto je sastanak bio neformalan i iza zatvorenih vrata.\nOna je podvukla da je za zemlje regiona prijem u EU važan, "ali se zaboravlja koliko je to značajno i za samu EU, za ujedinjenje kontinenta".\nVisoka predstavnica EU je ukazala da "bilo koji igrač" izvan Evrope nije u stanju da nadmaši ulogu EU u regionu, pošto su trgovina i investicije EU na Balkanu daleko veći nego bilo koga drugog iz sveta.\nMinistri EU pozvali Srbiju da ne potpisuje sporazum sa Evroazijskom unijom\nHan: Priština da ukine takse, a Beograd da prestane sa povlačenjem priznanja\nSijarto: Moje kolege sa Zapada dvolične prema proširenju EU\nPeka Havisto, ministar spoljnih poslova Finske, predsedavajuće EU, rekao je novinarima da ako Unije ne bude na Zapadnom Balkanu, biće neke druge svetske sile. Prema njegovim rečima, za proces proširenja presudno je da zemlje regiona pre prijema u članstvo ojačaju pravnu državu i slobodu izražavanja, a od bitne važnosti je i dobra regionalna saradnja.\nMogerini je predočila da proširenje "nije samo geografsko pitanje, već je činjenica da su zapadnobalkanske zemlje susedi članica EU, ali su i 'ostrvo' unutar Unije".\nZa EU je, dodala je ona, proširenje bitno ekonomski, bezbednosno, za uređivanje priliva izbeglica, izgradnje ključne infrastrukture, a za Zapadni Balkan proširenje je "od bitne važnosti za izgradnju mira i pomirenja".\n"Ne smemo zaboraviti da su neke od tih zemalja bile u ratu pre samo dvadesetak godina, a to je veoma kratko razdoblje", primetila je visoka predstavnica EU.\nSve je to bitno za preuređenje institucija i pravne države u zemljama Balkana, gde i po 70 odsto građana i više od toga podržava ulazak u EU, "a nešto takvo je potrebno i nama", kazala je Mogerini\nFederika Mogerini Zapadni Balkan Evropska unija\nZaboravili ste napomenuti da je posebno naglašno da sve države kandidati “moraju ispuniti sve propisane kriterije” za prijem u EU. Pošto niti jedna od zemalja kandidata ni u snu nemože ovo ispoštovati procjene su jako loše. Ali nijedo EU, pravila su jasna kriteriji se moraju ispuniti i to je to.\nMandat istekao. Game over!\nEU integracije su izgubile svaki smisao kod građanskog dela smrdije. Nema više te šargarepe kojom ćete nas namamiti. Zdrav deo ove teritorije se seli gde mu je volja ili smatra da će živeti od svog rada, a bolestan umire i to je kraj. Nema više potrebe za šargarepama, a štapovi više ne pomažu. Ovo vam kažem kao neko ko je uvek izlazio na izbore, a ko više neće, kao ni članovi moje porodice. Bojkot svega što ima veze sa ovim stvorom od države.


HIDROIZOLACIJA - masinsko presecanje vlage - MALETIC | Hidroizolacija | Hit oglasi beograd, besplatni mali oglasi Srbija\n/ HIDROIZOLACIJA - masinsko presecanje vlage - MALETIC\nHIDROIZOLACIJA - masinsko presecanje vlage - MALETIC\nMasinsko presecanje vlage -HIDROIZOLACIJA MALETIC- masinskim prececanjem zidova i postavkom izolacije resavamo vas problema nastalog od kapilarne vlage. Dugogodisnji rad i iskustvo koje smo stekli na teritoriji bivse Juge daje nam za pravo da na uradjen posao dajemo dozivotnu garanciju! Veliki broj zadovoljnih musterija je garancija naseg kvalitetnog rada! Radimo na teritoriji cele srbije i bivse ex Jugoslavije Tel: 00381(0)22-731-376 00381(0)64/3848-349 Maletic Zdravko, Sid https://www.facebook.com/maletichidroizolacija.zdravko\nNema komentara za oglas HIDROIZOLACIJA - masinsko presecanje vlage - MALET...


BANATerra - moguca enciklopedija Banata - SEKELJ BERTALAN\n[ kući ][ o projektu banaterra ][ biblioteka banat ][ veze ][ kontakt ]\nOltarske slike Sekelj Bertalana u zrenjaninskoj katedrali\n10 godina posle svog prvog posla u Torontalskoj županiji, kada je oslikao oltarsku kompoziciju Sv. Đorđa (Sent Đerđa) kao pešaka za rimokatoličku crkvu u Turskoj Kanjiži (danas Novi Kneževac), 1868.godine Sekelj Bertalan oslikava dve kompozicije za tek izgrađenu gradsku crkvu u Bečkereku.\nPošto je prvobitni barokni hram iz 1763. godine dotrajao, 1864.godine se pristupilo gradnji novog. Glavni inženjer ovog poduhvata je bio građevinac Aleksandar Đorđević. Projektant crkve se vodio starim romaničkim uzorima, ali sa ciljem da u jednoj pročišćenoj formi, neopterećenoj plastikom, ali opterećenoj dimenzijama, dobije što monumentalniju građevinu. Fasadu krase jednostavne profilacije otvora, pilastri i "bogenfriz". Osnova crkve je trobrodna, sa polukružnom apsidom na začelju centralnog broda i transeptom. Pročelje nekada gradske crkve, danas katedrale, krasi ne toliko elegantan, ali visok zvonik, čija vertikala dominira ne samo glavnim gradskim trgom, već i celom okolinom.\n17. maja 1868. godine uz zvuke orkestra i prisustva velikog broja gradjana postavljen je krst na zvoniku, čime je simbolično obeležen kraj gradjevinskih radova. Tako je zvanično crkva otvorena za vernike, ali su radovi na enterijeru i opremanju crkvenog mobilijara potrajali još nekoliko decenija.\nIste godine angažovan je Sekelj Bertalan, zaslugom tadašnjeg župnika Varadi Janoša (1822-1881), a verovatno i temišvarskog biskupa Bonaz Šandora, koji se lično angažovao oko izgradnje same crkve, kada je prikupio i znatnu sumu sredstava. Mesto iznad središnjeg centralnog oltara bilo je predviđeno za patrona crkve Sv. Jovana Nepomuka, a pomoćni oltar u bočnom brodu za Bogorodicu. U ličnim zabeleškama Sekelja ostalo je zapisano da mu je za izradu oltara isplaćeno 600 forinti. Potvrdu ovog podatka nalazimo i u lokalnom listu Becskereker Wochenblatt za 8. maj 1869. godine, u kome se navodi izjava crkvenog veća. Medjutim u oba izvora se spominje samo izrada i cena glavnog oltara. Reklo bi se da je Sekelj prvo uradio centralni oltar, pa je zadovoljni crkveni klir, tek onda poručio sporedni.\nSekelj Bertalan je sasvim neobično slike radio u svom ateljeu u Budimpešti, koje su potom prenošene u Bečkerek. To je svakako zadalo muke naručiocima. Razloge njegovog rada u Budimpešti možemo videti u jednom dugom stvaralačkom procesu nastajanja slika samoga autora. Duži boravak van glavnih umetničkih tokova mađarskog slikarstva Sekelj verovatno sebi nije mogao priuštiti. Pre svog puta u Bečkerek slika sa predstavom Sv. Jovana Nepomuka se našla na izložbi Likovnog udruženja, u avgustu mesecu 1868. godine. Ovaj događaj su zabeležili lokalni prestonički listovi (Fóvárosi Lapok i Vasárnapi Ujság).\nRazloge za angažman Sekelja možemo tražiti u tome što u tom trenutku u Bečkereku i okolini nije bilo adekvatnog majstora koji bi se prihvatio ovako delikatnog posla. Konstantin Danil je proživljavao svoje poslednje godine života, a Johan Goigner je bio više zanatlija i dekorater negoli umetnik dostojan ovog posla (1.). U izjavi crkvenog veća možemo primetiti da je Sekelj Bertalan naznačen kao poznat i priznat prestonički umetnik. Ovo je zasigurno imalo odjeka među građanstvom, koje je zasigurno pohrlilo da vidi nove umetničke trendove koji su dolazili iz Budimpešte.\nRadom Sekelja Bertalana je tako zaokružena jedna mala ambijentalna celina prožeta duhom romantizma. Ona počinje od glavnog gradskog trga sa skulturom Kiš Ernea (mada postavljena znatno kasnije), istaknutog generala iz doba revolucije 1848/49., preko zidnog platna crkve, a završava se na najsvetijem mestu u hramu, na oltaru.\n1911. godine posmrtno je organizovana "spomen-izložba" radova Sekelj Bertalana. Tom prilikom se u Bečkereku obrela i jedna komisija koja je došla da pogleda slike i organizuje njihov prenos u Budimpeštu, radi izlaganja. Boravak ove komisije zabeležio je i lokalni list Torontal, a sačuvana je i njena prepiska sa crkvenim većem. Ova dokumentacija se nažalost danas nalazi u Temišvaru, koje je nekada bilo sedište biskupije (2.). Komisija je tom prilikom odlučila da se izloži samo manja slika, verovatno radi jednostavnijeg prenosa. Ova odluka je imala za posledicu da se u nekim kasnijim pomenima oltara, Sekelju pripiše samo ovaj sporedni. Na izložbi su izlagane i dve pripremne skice, jedna za kompoziciju Sv. Jovana Nepomuka, i druga rađena uljanim bojama za Bogorodicu, koja je tom prilikom bila na prodaju. Ove skice do danas nisu publikovane, pa ostaje pitanje jesu li sačuvane.\nOvo nije jedini put da je slika Bogorodice sa detetom bila prikazana široj publici. U Narodnom muzeju u Zrenjaninu 1979. godine organizovana je izložba "Mađarski slikari u Banatu", kada je dobila vrlo zapaženo mesto.\nRad Dejana Vorgića "Oltarske slike Sekelj Bertalana u zrenjaninskoj katedrali" možete preuzeti ovde\nDatum lansiranja: 14 novembar 2006


Masno i zdravo? Da! - CentarZdravlja\nMasno i zdravo? Da!\nNisu sve masti štetne za zdravlje. Nezasićene masne kiseline su one koje vašem tijelu trebaju. One će sniziti razinu lošeg kolesterola i povećati razinu dobrog kolesterola.\nStručnjaci ističu da je unos nezasićenih masnih kiselina važan za prevenciju raznih bolesti, uključujući bolesti srca, krvnih žila i raznih vrsta raka.\nBrojna istraživanja su pokazala da smanjuje razinu lošeg (LDL) kolesterola i povećava razinu dobrog (HDL) kolesterola. Jednim istraživanjem se pokazalo da osobe, koje jedu 2 žlice maslinovog ulja dnevno, već za tjedan dana imaju nižu razinu kolesterola.\nBogat su izvor nezasićenih masnih kiselina, uključujući omega 3 masne kiseline. Od svih vrsta orašastih plodova, orasi i bademi su se pokazali kao najbolji u snižavanju razine lošeg (LDL) kolesterola. Ipak, pripazite da ih ne konzumirate u prekomjernoj količini jer sadrže puno kalorija.\nJedan avokado dnevno će razinu lošeg (LDL) kolesterola smanjiti za čak 17%. Avokado je bogat mastima, ali u većoj mjeri onim nezasićenima.\nIako sadrži puno kalorija, bogat je izvor nezasićenih masnih kiselina. Važno je da maslac od kikirikija uzmete od provjerenog proizvođača kako ne bi sadržavao štetne aditive.\nOrašasti plodovi štite od raka dojke?\nNajbolji seks je glasan seks?


AIESEC Srbija | Karijera po završetku fakulteta? Razlozi da razmisliš još jednom! PočetnaBlogO namaNaša vizijaNaše vrednostiNaša istorijaNacionalni timKancelarije\nAIESEC blogYou are here: Home / AIESEC blog / Skills Development / Karijera po završetku fakulteta? Razlozi da razmisliš još jednom!\tKarijera po završetku fakulteta? Razlozi da razmisliš još jednom!\t12. February 2017/0 Comments/in Skills Development, Unspecified /by adminŠkolovanje se smatra jednim od preduslova modernog društva do obezbeđivanja sigurnog života. Mnogi se ne slažu s time da je škola kao obrazovna ustanova glavni element razvoja sposobnosti. Znamo i da ocene nisu merilo znanja, ni sposobnosti, niti inteligencije. Stoga se postavlja pitanje da li je potrebno forsirati učenje (čitaj – bubanje) u školama i fakultetima, ili makar deo energije preusmeriti na vanškolsko obrazovanje.Pozitivna stvar je ta da kada želimo da učimo, mi to i možemo. Međutim, češće smo voljni da saznajemo stvari iz ličnog interesa ili radoznalosti. Diploma u mnogome ne ispuni naša očekivanja. Stoga uvek lakše prihvatamo svojevoljno edukovanje, koje nam često i više koristi.Za uspešno savladavanje veština i podizanje informisanosti na viši nivo često nije dovoljno formalno obrazovanje. Preuzmi odgovornost za svoju budućnost, ukoliko se slažeš sa prethodnim, odmah!Formalno obrazovanjeU društvu je fakultet norma, ne zbog svog kvaliteta, već zbog stereotipa da najviši vid formalnog obrazovanja obezbeđuje lakše zaposlenje. Viši položaj u društvu takođe pripada školovanijima. Iako je Mark Zuckerberg odustao od fakulteta (mada govorimo o Harvardu, a ne o privatnoj poslovnoj školi negde u Srbiji), možda se ne piše ista sudbina i nama ukoliko odustanemo. Pozitivne strane su, naravno, mnogobrojne. Fakultet često daje dovoljno dobre smernice ka (još boljem) vanškolskom obrazovanju.Zašto je to važno? Zato što izrazito kvalitetni ljudi ne traže poslove, poslovi nađu njih!Dobro ste pročitali, i da, to važi i za Srbiju. Elem, onda kada svesno ulažete u sebe, kvalitet će da ispliva na površinu. Ako neprestano ulažete u sebe, možete da budete sigurni u budućnost. Na kraju dana, mnogo toga mogu da vam otmu, ali znanje i snalažljivost nikad.Neformalno obrazovanjeDiploma nije nepotrebna, štaviše dobra je baza za budući rad. Ali da, samo baza, sve ostalo je na vama. Kada jednom sednete i počnete sa istraživanjem oblasti koje nisu usko povezane sa formalnim obrazovanjem, naićićeš na more informacija. Proširićeš shvatanje toga šta je to znanje uopšte. Odjednom, startuješ i uvidiš da je to uživajući proces koji nema kraja.Studiranje je period koji treba da vas uključi u rad nevladinih organizacija koje se bave upravo razvojem mladih. Shodno interesovanjima i potrebama koje ne zadovoljavamo formalnim, slobodnije učenje nas navodi da bez opterećenja i „kampanjskog učenja“ postižemo željene rezultate.Seminari, forumi, konferencije, paneli i diskusije, obuke su sjajne aktivnosti. „Novi lideri“ je predstojeća konferencija (početak maja 2017.) na kojoj ćeš imati priliku da čuješ mnogo izvanrednih predavača.Važnost edukacije se ogleda u tome koliku vrednost dajemo naučenom. Neprimenjeno znanje kao da ne postoji. Svako je dužan da zajednici (počevši od sebe do sopstvene porodice, pa i šire) doprinese na način koji želi i može. Da želja ne bi ostala samo san, edukuj se sa jasnim ciljem koji kao takav može da te dovede do željene pozicije.„Što radiš sve to kada ti nije plaćeno?“ – tipično je pitanje ljudi koji najčešće stagniraju.Neplaćena zadovoljstva su plaćena osmesima, novim poznanstvima, jedinstvenim iskustvom i popunjenim stavkama u CV-ju.Informalno obrazovanjeUčenje iz svakodnevnog života u vidu stavova, vrednosti, veština i iskustava. To je „škola života“ i učimo je svuda i sa svakim. Čitajući knjige, gledajući filmove, kroz radio i muziku, novine i razgovore. Mnogi ovakav vid učenja ne smatraju znanjem, iako ono to jeste. Nastupilo je i pre formalnog i neformalnog znanja.„Mudrost počinje željom za znanjem“\nKako da postigneš više uz efikasne metode produktivnosti Iskustvo koje me je promenilo Scroll to top


BALKAN IPAK KOLEVKA ČOVEČANSTVA?! Nova naučna otkrića menjaju ono što smo znali o istoriji (FOTO)\nIstorija ljudske evolucije mogla bi da počne iznova da se piše jer su naučnici u Evropi otkrili fosile koji ukazuju na to da se čovek razdvojio od majmuna na tom kontinentu, a ne u Africi, javljaju agencije\nObjavljeno: 15.07.2017. 20:04h\nVećina stručnjaka veruje da su se ljudski preci evolucijski razdvojili od majmuna pre sedam miliona godina u srednjoj Africi, gde su hominidi zatim živeli idućih pet miliona godina pre nove faze evolucije. Naučnici su, međutim, pronašli dva fosila majmunolikih stvorenja s ljudskim oblikom zuba u Bugarskoj i Grčkoj koji su stari 7,2 miliona godina.\nTvrde da to otkriće potpuno menja ljudsku istoriju i poslednjeg zajedničkog rođaka šimpanze i ljudi, takozvanu evolucijsku kariku koja nedostaje, svrstava na područje Balkana.\nŠimpanze su najbliži živući srodnici ljudima jer s njima dele 95 posto gena. Evolucija poslednjeg zajedničkog srodnika obema vrstama središnja je i najvažnija rasprava paleoantropologije.\nU doba pre više od sedam miliona godina klimatske promene pretvorile su istočnu Evropu u otvorenu savanu što je prisililo majmune da pronađu nove vrste hrane i rezultiralo je prelazom na dvonožnost, pišu naučnici u časopisu Plos One.\n– Ova studija menja postojeće ideje povezane s mestima na kojima je čovečanstvo napravilo prve korake – rekao je profesor Nikolaj Spasov s Bugarske akademije nauka.\n– Graecopithecus nije majmun. On je hominid i direktan je predak čoveka. Njegova je prehrana povezana s relativno suvom i čvrstom vegetacijom savane i zato, kao i ljudi, ima široke kutnjake i gustu caklinu – kaže Spasov.\nNaučnici su analizirali dva poznata uzorka Graecopithecusa, donju vilicu iz Grčke i gornji pretkutnjak iz Bugarske. Koristeći se računarskom tomografijom uspeli su da vizualizuju unutrašnje strukture fosila i ustanovili da su koreni pretkutnjaka bili povezani.\n– Veliki majmuni tipično imaju dva ili tri odvojena korena, a koreni Graecopithecusa delimično su povezani, što je karakteristika modernih ljudi, ranih ljudi i nekih vrsta praljudi – rekla je vođa istraživanja, profesor Medlin Boem sa Univerziteta u Tubingenu.\nTo sugeriše je da je Graecopithecus bio hominid i da je nekoliko stotina hiljada godina stariji od najstarijeg afričkog hominida, otkrivenog u Čadu.\n— Roberto Sáez (@robertosaezm) 22. мај 2017.\n– To nam omogućuje da razdvajanje ljudi od majmuna smestimo u Europu – rekao je paleoantropolog Dejvid Bigen sa Univerziteta u Torontu.\n– Bude li prihvaćena, ova teorija će izmeniti početak ljudske istorije – rekla je profesorka Boem. Naravno, ima i skeptičnih.\n– Moguće je da je čovečanstvo nastalo u Evropi, ali imamo mnogo čvrstih dokaza, uključujući nekoliko lobanja i parcijalnih kostura, koji taj događaj smeštaju u Afriku. Bio ih vrlo oprezan u suprotstavljanju spoznaja iz analiziranih fosila sa svim dokazima koji su prikupljeni u Africi – kaže antropolog Piter Endruz iz Prirodnjačkog muzeja u Londonu.


M'rš, ne smetaj! - Božidar Andrejić - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumne » Božidar Andrejić » M’rš, ne smetaj!\nČini mi se, pa i mislim da sam u pravu – reklamni spotovi kojima nas zatrpavaju televizije sve su budalastiji, pa čak i možda i sa suprotnim efektom, da ne privlače konzumenata.\n3Piše: Božidar Andrejić 28. oktobra 2018. 21.00\nU ovom poslednjem možda i grešim, možda je u pitanju „prema svecu i tropar“ – površnim i neosvešćenim potrošačima i razrovanoj javnosti i gledateljstvu možda i ne treba nuditi pametniju i smisleniju „robu“.\nAko je tako, onda je samo pitanje da li, zašto i kako tolerisati „brdo“ gramatičkih, pravopisnih i drugih jezičkih grešaka kojima u poslednje vreme obiluju reklame. Nema tu izgleda ni leka ni sankcija.\nBogoradim često ovde o tome, ali u nedostatku nečeg zaista novog – na primer da se pojavi neki baš dobar spot – ipak sam primetio nešto novo. Dve poruke koje ako baš ne krše zakon i moral – kao što ih mnoge krše time što je „naš preparat“ bolji od konkurentskih budući da pomaže odmah „posle prvog mazanja“ ili „gutanja“ – gotovo su jednake sa našom jadnom kulturnom, pa i političkom situacijom.\nJedna se obraća mladoj osobi koja je imala niz promašaja u postavljanju obrazovnih i inih temelja za početak karijere. I – obećava joj se upis na jedno kraće, brzopotezno školovanje u sada veoma traženoj „digitalnoj“ oblasti. Tako će posle godinu dana doći do DOBRO PLAĆENOG posla.\nKoliko ovo liči na predizborni spot svih stranaka i grupacija, a posebno apsolutnog šampiona u tome koji, videli smo, obećava pobedu još u tri-četiri izborna ciklusa. (Uzgred, u pravu je!)\nDakle, tom mladiću ili devojci sve i da završi s uspehom tu kurs-školu, sve i da je škola dobra (dal’ se sad kaže napredna, do izvrsnosti) reklama poručuje da će se i zaposliti i to na dobro plaćenom mestu. Dobro, nek se i zaposli, ali će posao biti dobro plaćen, ako ga gazda dobro plati. A ako ga ne plati? Šta, ako plata bude dobra, ali za nju mora da nosi pelene, umesto da ide u WC. (Da nije zbog Jure, Ovaj proklamovao devet sati za govornicom, bez pišanja?) Sve baš liči na veće plate, penzije, BDP kojih najviše ima – u spotu. Ne i u životu. (Nema plime, ali eto rime!)\nI drugi je primer iz oblasti budućnosti – digitalizacije. Jedna se porodica željna jeftinih internet paketa i protoka budalesa baš po obrascu gornjoj politici bliskih rijalitija i svi su ushićeni kako će moći da pričaju, četuju, gledaju u sokoćala, svako za sebe. Ali je vrhunac što će pubertetlija među njima doživeti stravičnu moralnu satisfakciju i snažnu majčin(sk)u vaspitnu meru. Ona će ushićeno moći da mu kaže ono što „jedva čeka“ ona, a valjda i dečak – „m’rš u svoju sobu“.\nTo je valjda ideal moderne porodice, svako sa svojim telefonom, svako u svojoj sobi, međusobne psovke i mrškanje. I to u društvu koje dom patriotski kiti epitetom – ognjište. Prebaciće mi neko staromodnost i zakeranje, nerazumevanje novih tehnologija. Ne, i one se mogu razumno koristiti, a neke okosnice osećaja za dom i porodicu ne ugroziti.\nOvde je jedino utešno što je očito ova porodica neka sa nižih spratova, pošto ima dvoje dece. A znamo, reče predsednik, da se više dece rađa po parterima, podrumima i suterenima. A Dis reče „na visoko podigli se sutereni“.\n29. oktobra 2018. u 07.59\n„Hrabri Novi Svet“, a možda i „Sudbina Zla“.\n29. oktobra 2018. u 09.05\nJedno (od mnogih) dobro zapažanje, dešavanja i problema. Problem je što će malo ljudi ovo pročitati a još manje shvatiti koliko je situacija izmakla kontroli (jel’ se tako kaže?).\nSrđan Mitrović (bivši Lužničanin i Piroćanac) kaže:\n29. oktobra 2018. u 10.28\nSvaka čast g. Andrejiću na zapažanjima. Borba za bolju Srbiju mora da počne u glavama njenih građana, ako su one prazne – ništa od budućnosti. Taj problem je ranije rešavala porodica, koja je danas svedena na „sustanarsko-cimerski“ nivo. Ako ne krenemo odatle – nećemo daleko stići.


Web Hosting 001 - RSS - B92\nRSS - B92\nB92 Sportske vesti za 24. mart 2018.\nIgrači Mege gosti na sajmu automobila\nKošarkaši Mega Bemaksa bili su gosti sponzora i prijatelja kluba, Triglav osiguranja i Eneosa, Sajmu automobila u Beogradu. košarkaši Mege su lepo dočekani od strane domaćina, a potom je usledilo i druženje sa posetiocima štanda, za koje su bili predviđeni razni pokloni, poput potpisanih kalendara Mega Bemaksa.\nDeveta pobeda zaredom za Gurdijeljca\nSrpski bokser Šerif Gurdijeljac savladao je u Novom Sadu bugarskog borca Ljubena Todorova, što je njegova deveta uzastopna pobeda u profesionalnoj konkurenciji. Gurdijeljcu je to 16. pobeda u profi ringu, od toga je sedam ostvario nokautom, dok je četiri puta poražen.\nPujol: Nejmar u Realu? Moglo bi da se desi\nKarlos Pujol, nekadašnji dugogodišnji kapiten Barselone, rekao je da bi Nejmar mogao da pojača Real Madrid. Pujol za "Estadao" kaže da ne vidi neki problem da Nejmar dođe u Madrid, osim velikog novca koji je klub iz Pariza uložio u njega.\nRodžer Federer nije uspeo da se plasira u treće kolo Mastersa u Majamiju, pošto je u tri seta izgubio od Tanasija Kokinakisa – 3:6, 6:3, 7:6(4). Ovim porazom Federer je izgubio prvo mesto na ATP, pošto je branio titulu u Majamiju. Na sledećoj ATP listi Rafael Nadal vraća se na prvo mesto.\nPred odbojkašima Peruđe je jedna od najvažnijih utakmica sezone, pošto ih pobeda vodi u polufinale Serije A. U dosadašnjem delu sezone, Peruđa je predvođena Aleksandrom Atanasijevićem osvojila Superkup i Kup Italije, ali na tome ne želi da se zaustavi.


Napokon neko da odreaguje. Željina navijačka podgrupa “Košpicari” uputila kategoričan zahtjev prema upravi kluba – Raport.ba\nNapokon neko da odreaguje. Željina navijačka podgrupa “Košpicari” uputila kategoričan zahtjev prema upravi kluba\n27.04.2021 15:50 Autor: A. Č.\nNavijačka podgrupa FK Željezničar “Košpicari” uputila je zahtjev prema upravi kluba da se ne odazivaju ni na kakve sastanke premijerligaša povodom sudijskih lakrdija koje su se dogodile drugim timovima u posljednje vrijeme. Zahtjev pravdaju licemjernošću “oštećenih” koji se sada javljaju i dižu hampu, dok su svjesno šutjeli i sa strane posmatrali krađu koja se kontinuirano dešavala FK Željezničar. I to godinama.\n“Ispred KOŠPICARA pozivamo organe F.K. ŽELJEZNIČAR da se ne odazivaju na bilo kakve sastanke, niti da prisustvuju na istim, koje trenutno organizuju pojedini BH klubovi a glede suđenja u PL BiH!Zašto?Prvenstveno jer se dobrano zakasnilo sa sastancima na tu temu, ali prije svega jer F.K. ŽELJEZNIČAR kradu i pljačkaju godinama te iste sudije u sprezi sa N/FS BiH. Dakle, tri šampionske titule u zadnjih 5 godina su ukradene F.K. ŽELJEZNIČAR ili slobodno možemo reći otete u režiji sudija i struktura unutar N/FS BiH, a sve u cilju pomenutih struktura da srozavaju ugled i javno ponižavaju F.K. ŽELJEZNIČAR.\nPored svega ostalog i nanesene štete koju su nanijeli našem klubu u sportskom smislu, F.K. ŽELJEZNIČAR su naneseni veliki finansijski gubici, te možemo slobodno reći da generalno stanje u kojem se naš klub trenutno nalazi je direktna posljedica tih nečasnih radnji u režiji N/FS BiH.Bez imalo lažne skromnosti a naši pratioci su nam svjedoci i mogu to potvrditi da smo mi KOŠPICARI bili jedni od rijetkih koji su pisali o sudijskim pljačkama i krađama koje su se dešavale na štetu F.K. ŽELJEZNIČAR.\nDok smo mi ŽELJINI NAVIJAČI pisali, bunili se, žalili se, apelovali i upozoravali na ove anomalije u BH fudbalu, pojedinci su aplaudirali tim istim sudijama i čestitali na sudijskim odlukama, a danas ti isti organizuju sastanke zbog sudijskih pljački i krađa, kasno gospodo, kasno! MI SMO ŽELJINI, ŽELJO JE NAŠ!!!”, stoji u njihovom pozivu.\nTagovi: FK Željezničar Košpicari NSBiH Premijer liga sastanak\nJuričić: Oduševili su me planovi Amara Osima\nPredstavnici vlasti i NSBiH obišli lokaciju nacionalnog stadiona BiH.


BIHAMK - Saobraća se po mokrom kolovozu | Radio Srebrenik\nNa jugu naše zemlje zbog kiše, a u ostalim krajevima usljed otapanja snijega, saobraća se po mokrom ili vlažnom kolovozu. Skrećemo pažnju na povećanu opasnost od odrona, kao i na moguće sniježne lavine. Tokom noći slabiji snijeg padao je ponegdje u jugozapadnim krajevima, tako da je na dionicama Livno-Šuica-Kupres i Priluka-Glamoč-Mlinište kolovoz djelimično zasniježen. U višim predjelima, u jutarnjim satima, može se očekivati mjestimična poledica.\nPrethodni članakNajviša dnevna temperatura do 11 stepeni\nNaredni članak17. kolo Prvenstva BiH u košarci


Bugari nezadovoljni članstvom u EU - Klix.ba\nBugari nezadovoljni članstvom u EU\n22.12.2008. u 21:10\nBugari nisu zadovoljni prvim dvjema godinama članstva u Evropskoj uniji i velika ih većina smatra da se u njihovim životima ništa nije promijenilo nabolje, pokazuje novo ispitivanje instituta Alpha Research.\nTri četvrtine od 1250 ispitanika kazalo je da članstvo u EU njima osobno nije donijelo nikakvo poboljšanje, a 17 posto čak da su zbog njega "na gubitku".\nPostotak zadovoljnih ipak je znatno veći među mladima i obrazovanijima (47 posto), koji članstvo u EU podržavaju zbog mogućnosti putovanja, rada i studiranja u inozemstvu, kazala je Boriana Dimitrova, direktorica Alpha Researcha.\nGotovo 52 posto ispitanika smatra, međutim, da članstvo u EU koristi samo političarima, a 40 posto da je omogućilo korist ponajprije korumpiranima.\nVećina ispitanika slaže se s kritikama Evropske komisije zbog nedjelotvornosti pravosuđa i borbe protiv korupcije u Bugarskoj. Gotovo 76 posto Bugara ne vidi nikakav napredak u borbi protiv korupcije, a 80,5 posto ih smatra da je pravosuđe jednako nedjelotvorno kao i prije.\nSve više Bugara (37 posto) smatra ipak da je Bruxelles primijenio "dvostruke standarde", oduzevši u julu Bugarskoj stotine miliona eura iz europskih fondova zbog korupcije.\nBugari su osim toga slabo zainteresirani za evropska pitanja - 60 posto ih nije čulo za Lisabonski ugovor, koji je njihova zemlja ratificirala.\nJedva devet posto Bugara podržava uvođenje eura, prenosi Hina, a 35 posto ih to smatra "nepotrebnim". Žele ipak da Bugarska uđe u šengenski prostor bez unutarnjih granica (41 posto).\nBugarska je u EU ušla 1. januara 2007. zajedno s Rumunijom.


Mirjana – Preuređeni dnevni boravak | KucaSnova.com\n08/07/2014 | Dnevni boravak,Featured | Komentari\nMirjana – Preuređeni dnevni boravak\nProšle godine smo objavljivali slike dnevnog boravka naše čitateljke Mirjane Aleksic. Nakon Vaših komentara i sugestija, Mirjana je dodatno preuredila svoj dnevni boravak, te nam ovom prilikom šalje novi preuređeni izgled.\nBudite slobodni i ostavite ponovo svoj komentar.


Uručeno 60 dečjih auto-sedišta | Kolubarske\nUručena dečja auto-sedišta (foto: Ana Perić)\nUručeno 60 dečjih auto-sedišta\nU okviru akcije Saveta za bezbednost saobraćaja predsednik opštine Mionica Boban Janković danas je u sali SO Mionica uručio 60 auto-sedišta roditeljima dece rođene na teritoriji ove opštine u periodu od septembra 2017. godine do polovine marta 2018. godine.\nSedišta su namenjena deci uzrasta od 6 meseci i starijoj, a nabavljena su na osnovu usvojenog Programa raspodele sredstava iz budžeta namenjenih za razvoj i unapređenje bezbednosti saobraćaja na putevima opštine Mionica u 2018. godini.\nPre svečane podele auto sedišta roditelji su imali teorijsku i praktičnu obuku o korišćenju i postavljanju bezbednosnih sistema za decu u vozilu, koju su sproveli predstavnici udruženja ''Zeleni talas'' iz Beograda.\nSednica Skupštine grada nije održana Pre 7 sati 31 minuta\nSaopštenje Demokratske stranke Pre 1 dan 4 sati\nOglasna poruka Pre 1 dan 6 sati


Zakona o udruženjima i fondacijama Republike Srpske | CER Bijeljina\nStatut i delovanje udruženja i fondacije ne mogu biti suprotni ustavnom poretku niti usmereni na njegovo nasilno podrivanje, raspirivanje nacionalne, rasne i verske mržnje i netrpeljivosti ili diskriminacije zabranjene Ustavom i zakonom. Ciljevi i delatnost udruženja i fondacja ne mogu uključivati angažovanja u predizbornoj kampanji političkih stranaka i kandidata, prikupljanje sredstava za političke stranke i kandidate i finansiranje kandidata, odnosno političkih stranaka.\nUdruženja ili fondacije mogu obavljati privredne delatnosti koje su neposredno povezane sa ostvarivanjem njihovih osnovnih statutarnih ciljeva i aktivnosti (srodne privredne dealtnosti) bez obaveze formiranja posebnog pravnog lica. Udruženja ili fondacije obavljaju privredne delatnosti koje nisu neposredno povezane sa ostvarivanjem njihovih statutarnih ciljeva i aktivnosti (nesrodne privredne aktivnosti) preko posebno osnovanog pravnog lica.\nNi jedna odredba iz ovog člana neće ograničiti imovinu udruženja ili fondacije iz člana 35. ovog zakona.\nNaziv udruženja i fondacije čije je sedište u Republici Srpskoj je na službenom jeziku Republike Srpske. Udruženja i fondacije mogu imati svoj znak.\n– potpise osnivača i jedinstveni matični broj građana, ukoliko su osnivači državljani Repblike Srpske, odnosno Bosne i Hercegovine.\n– pravila koja se primenjuju za stucanje i raspolaganje sredstvima udruženja; organ ovlašćen za nadzor nad korišćenjem tih sredstava;\nUdruženje može osnovati podružnice, kancelarije, klubove ili druge organizovano-pravne oblike, u saglasnosti sa statutom.\nČlan udruženja može biti svakofizičko ili pravno lice oje dobrovoljno pristupi udruženju na način propisan statutom. Maloletna lica mogu biti članovi udruženja i učestvovati kao članovi u radu udruženja na način propisan statutom.\nAko statutom drugačije nije uređeno, skupštinu čine svi članovi udruženja, sa jednakim pravom glasa. Statutom udruženja mogu se predvideti i drugi organi.\n– daje saglasnost na pravne radnje preduzete u ime udruženja prije njegovog upisa u registar;\n– pregleda i potvrđuje finansijski izvještaj o radu pripremljen od strane upravnog odbora ili ovlašćenog lica;\nFondacija može biti osnovana od strane jednog ili više fizičkih ili pravnih lica (u daljem tekstu: osnivač). Fondacija može biti osnovana ugovorom, testamentom ili drugim pravno valjanim aktom.\nUkoliko statutom nije drugačije uređeno, smatraće se da je fondacija osnovana na neodređeno vreme. Osnivač ili lice ovlašćeno od strane osnivača donosi osnivački akt i statut fondacije.\n– ime, prezime i adresu, odnosno naziv i sedište osnivača,\n– naziv, sedište i adresu fondacije,\n– novčana sredstva ili druge vidove imovine koju osnivač ulaže;\n– ime lica koje je ovlašteno da za obavljanje poslova registracije fondacije;\n– popis osnivača i jedinstveni matilni broj građana, ukoliko su osnivači građani Republike Srpske, odnosno Bosne i Hercegovine.\nČlan 21. Fondacija se može pripojiti, razdvojiti ili transformisati u drugu fondaciju.\n– daje saglasost na radnje preduzete u ime fondacije pre njenog upisa u registar;\n– odlučuje o pripajanju, razdvajanju, transformaciji i prestanku rada fondacije;\n– lica zaposlena u fondaciji;\n– članovi drugih organa fondacije;\nOdluka o upisu u registar i o prestanku udruženja ili fondacije objavljuju se u “Službenom glasniku Republike Srpske”. Troškove objavljivanja snosi udruženje ili fondacija.\nUPIS U REGISTAR STRANE I MEUNARODNE NEVLADINE ORGANIZACIJE\n– sedište i adresa kancelarije u Republici Srpskoj.\nČlan organa udruženja ili fondacije ne može glasati u stvarima u kojima njegovi imovinski interesi, interesi njegovog bračnog druga ili srodnika do trećeg stepena, mogu biti u suprotnosti sa imovinskim interesima udruženja ili fondacije. Pravni propisi iz prethodnog stava zaključuju se po tržišnoj vrednosti, ili pod uslovima koji su najpovoljniji po udruženje ili fondaciju.\n– ako su ispunjeni usovi iz člana 6. poslednji stav ovog zakona, ili ako se utvrdi da je udruženje ili fondacija prestala delovati.\n– ako je proteklo dvostruko više vremena od vremena predviđenog statutom za održavanje skupštine udruženja, odnosno upravnog odbora fondacije, a skupština, odnosno upravni odbor nije održan;\n– ako se broj članova udruženja smanji ispod broja određenog ovim zakonom za osnivanje udruženja, a skupština udruženja u roku d tri meseca od nastupanja ove okolnosti ne donese odluku oprijemu novih članova.\n– ako nakon izrečene prekršejne kazne saglasno članu 47. stav 1. tač.1. i 4. ovog zakona nastavlja da obalja delatnost zbog koje je izrečena prekršajna kazna.\n– daje sturčna upustva i objašnjenja za primenu zakona, drugih propisa i opštih akata koji se odnose na vršenje\npoverenih javnih ovlašćenja.\n1. obavlja delatnosti koje nisu saglasne ciljevima udruženja ili fondacije (član 3. stav 3., član 4. stav 1., čl.11. i 21.);\n2. u pravnom prometu ne upotrebljava naziv pod kojim je upisan u registar (član 6. stav 2.);\n3. sudu ne prijavi promenu podataka koje se upisuju u registar u roku od 30 dana od dana nastupanja ove promene (član 31.);\nOdredbe ovog zakona primenjuju se na udruženja i fondacije koje se upisuju u registar udruženja i fondacija. Odredbe ovog zakona se shodno primenjuju na saveze i druge oblike povezivanja udruženja i fondacija.\nDanom stupanja na snagu ovog zakona prestaje da važi Zakon o udruženjima građana (“Službeni list SR BiH”, br. 5/90 i 21/90) i Zakon o zadužbinama, fondacijama i fondovima (“Službeni glasnik Republike Srpske”, broj 14/94).\nSlužbeni glasnik: 42/05\nČlan 8. Zakona o udruženjima i fondacijama Republike Srpske (“Službeni glasnik Republike Srpske”, broj 52/01) se mijenja i glasi:\n“Udruženju ili fondaciji se može zakonom povjeriti da u okviru svoje djelatnosti vrši javna ovlašćenja. Udruženje, odnosno fondacija je obavezna osigurati zakonito i nesmetano provođenje javnih ovlašćenja”.\nIza člana 8. dodaje se novi član 8a. koji glasi: ”Član 8a.\nStatus udruženja od javnog interesa utvrđuje Vlada Republike Srpske na prijedlog Ministarstva uprave i lokalne samouprave (u daljem tekstu: Ministarstvo), uz predhodno mišljenje nadležnog ministarstva, po osnovu: 1) istorijskog; 2) kulturološkog; 3) multietničkog; 4) teritorijalnog prinicipa i 5) socijalnog –humanitarnog principa.\nPostupak za dodjelu i prestanak statusa udruženja od javnog interesa, pomoć u finansiranju udruženja od javnog interesa uređuje Vlada uredbom.”\nU članu 13. dodaju se novi stavovi 1. i 2. koji glase:\n“U određenoj oblasti iz člana 2. ovog zakona, može se utvrditi status udruženja od javnog interesa za jedno udruženje, uz primjenu kriterija iz člana 2. i prema osnovnom sadržaju programa rada.\nRegistrovano udruženje od javnog interesa može se pripojiti, razdvojiti ili transformisati samo u drugo udruženje od javnog interesa”.\nDosadašnji stavovi 1. i 2. postaju stavovi 3. i 4.\nU članu 14. poslije stava 2. dodaje se novi stav koji glasi:\n“Članstvo u udruženju koja u okviru svoje djelatnosti vrše javna ovlašćenja dokazuje se članskom legitimacijom.”\nU članu 33. poslije stava 2. dodaje se novi stav koji glasi:\n“Ministarstvo je dužno u roku od 30 dana od dana prijema rješenja od suda o izvršenoj registraciji udruženja pismeno obavijestiti udruženje o upisu u registar iz stava 1. ovog člana.”\nUdruženje ili fondacija koji su registrovani prije stupanja na snagu ovog zakona, imaju obavezu uskladiti registraciju i način rada, s odredbama ovog zakona.\nBroj: 01- 205/ 05\nDatum: 06. april 2005. godine


Igrači Štutgarta pokušavaju da se vrate u prvu ligu i trenutno zauzimaju treću poziciju, što je dovoljno tek za baraž. Pobedom su mogli da se izjednače sa drugoplasiranim Hamburgom, međutim, malo je reći da nisu imali sreće.\nAziz Buhaduz je postigao oba gola za domaću ekipu, prvi već u prvom, a drugi u 24. minutu. Između dva pogotka, tačnije u 10. minutu, mrežu je zatresao i Gomez, ali nakon reakcije VAR sistema, gol je poništen.\nDetalj sa utakmice Saundhauzen - Štutgart\nČuveni nemački napadač je u 48. minutu doživeo identičan scenario, postigao je ovog puta fenomenalan gol makazicama, ali opet je reagovao VAR, zbog milimetarskog ofsajda.\nVerovali ili ne, drugo poluvreme nije donelo promene za Gomeza.\nSV Sandhausen vs VfB Stuttgart 2-1 ● Short Highlights ● 1 December 2019\nBivši fudbaler Bajerna je u 73. po treći put postigao izjednačujući pogodak, a pogodite šta se desilo? Sudije koje su se nalazile u "VAR prostoriji" ponovo su dale signal Harmu Osmersu, glavnom arbitru meča da je potrebno protveriti situaciju. A, nakon provere i novog podvlačenja linija, dosuđen je ofsajd.\nPočasni gol za goste, postigao je Silas Vamangituka sa bele tačke u 89. minutu.\nGomez je očekivano bio ljut i nije mogao da veruje šta ga je snašlo, kao ni ostatak tima, nakon meča bivši reprezentativac Nemačke nije uspeo da iskontroliše emocije.\n- Taj sistem je jednostavno sr*nje, to je katastrofa za nas napadače - ukratko je poručio besni napadač.


Kolekcija LED lampi za enterijer i eksterijer - Moj Enterijer – Kupatila, Nameštaj, Kuhinje, Garniture...\nKolekcija LED lampi za enterijer i eksterijer\nPredstavljamo vam veoma lepe prenosive lampe koje vas mogu pratiti gde god da krenete...\nFlatball je još jedan vid rasvete koji dodaje dugačkoj listi kompaktnog osvetljenja i dolazi nam iz francuske kompanije Smart & Green, opremljen LED izvorom koji može biti korišćen u enterijeru i eksterijeru.\nFlatball lampa menja boje i može biti dopunjena, ali i postavljena bilo gde, od zemlje i vode do stolova i podova, kako bi pružila belo ili koloritno svetlo svojim korisnicima. Fletball lampa imitira izgled rečnog šljunka sa glatkim lukovima i ravnim dnom, pružajući veoma zadovoljavajući oblik koji deluje prelepo na zabavama i obrocima na otvorenom.\nPored daljinskog upravljanja, Flatball lampe poseduju solarne i električne multi punjače, postolja i trake koje stvaraju viseće i stone komponente. Ovi komadi rasvete dostupni su u četiri veličine, a njihov čist dizajn savršeno raspoređuje svetlost kako u dnevnoj sobi tokom zime, tako i leti pokraj bazena ili u prirodi prilikom kampovanja. Dizajn Flatball lampe je jednostavan, ali nikako nije nezapažen, dok u svakom momentu možete dodati ove lepotice kako spoljnom, tako i enterijernom prostoru.\nPROČITAJTE SLEDEĆI TEKST: InMOOV - lusteri koji imitiraju otvaranje cveta\nMALU CENA 1.271 rsd


Jevtović ide iz Zvezde kao slobodan igrač\nIzvor: MozzartSport.com, 08.Jul.2020, 09:37\nUgovor će biti raskinut\nDugo ga je jurila Crvena zvezda pre no što je uspela da ga dovede, ali posle dve godine postalo je jasno da je to saradnja koja ne odgovora ni srpskom šampionu ni Milanu Jevtoviću. Pa je zato odlučeno da je za obe strane najpametnije da se ljudski raziđu.\nPrema pisanju Sportskog žurnala 27-godišnji igrač iz Gornjeg Milanovca je pred raskidom ugovora sa crveno-belima što će reći da će kao slobodan igrač – tako je i >> Pročitaj celu vest na sajtu MozzartSport.com << stigao – otići iz Beograda.\nJevtoviću je istekla i pozajmica Apoelu, u kojem je proveo proteklih šest meseci, ali neće se vraćati ni na Kipar. Verovatnije je da će ponovo na sever Evrope, svojevremeno je igrao sasvim dobro za Bode i Rozenborg, pa u Danskoj i Norveškoj postoji interesovanje.\nU Ljutice Bogdana pak Jevtović nije bio tako uspešan. Za dve godine u Zvezdi samo 24 utakmice, šest golova i tri asistencije. Sve skupa skromnih 1.105 minuta na terenu. Više se očekivalo, pa je na kraju sporazumni raskid saradnje zaista bio jedino moguće rešenje. I za klub. I za Jevtovića.\n00:18: SNS u Leskovcu ipak slavio stranačku slavu\n00:17: Molotovljevi kokteli, blokiran saobraćaj: Italijani na ulicama z...\n00:16: Pravosudje u Boliviji povuklo nalog za hapšenje Eva Moralesa\n00:15: Češka vlada zbog neefikasnih mera prtiv kovida 19 uvodi policij...\n00:13: Klop oduševio Dance svojom izjavom!\n00:12: Kejn je najbolji i kad ga ne da: Son glavom, u inat Dajšu (VIDE...


51 % građana Srbije podržava članstvo u EU\nViše od polovine građana Srbije, njih 51 odsto, podržava članstvo naše zemlje u EU, pokazalo je istraživanje vladine Kancelarije za evropske integracije.\nNa pitanje "Da li podržavate učlanjenje Srbije u EU?", 51 odsto građana bi glasalo za, što je jedan odsto više nego u prethodnom istraživanju, a 22 odsto bi bilo protiv što je pad za dva odsto. Takođe, 20 odsto ispitanih ne bi glasalo, a sedam odsto ne zna šta bi odgovorilo.\n"Ovaj nivo podrške procesu pristupanja naše zemlje EU objašnjava se time da se građani pozitivnije izražavaju o članstvu u Uniji, u svetlu otpočinjanja pristupnih pregovora sa EU", navodi se u saopštenju Kancelarije.\nIspitanici su naveli da bi članstvo Srbije u EU za 44 odsto njih bila dobra stvar, 26 odsto smatra da je to loše, a 29 odsto da to nije ni dobra, ni loša stvar.\nVećina građana, njih 68 odsto, smatra da bi reforme, neophodne za ulazak Srbije u EU, trebalo sprovoditi i da ne predstavljaju uslov za članstvo, već zbog dobrobiti građana i stvaranja bolje i uređenije Srbije.\nTakođe, 39 odsto građana borbu protiv korupcije svrstava u najznačajnije reforme.


Evo kako se krvne grupe nose sa stresom - Vijesti.me\nEvo kako se krvne grupe nose sa stresom\nKako ćete se nositi sa stresom zavisi i od toga koja ste krvna grupa. Naime, naučno je je dokazano da osobe s krvnom grupom A najgore podnose stres, a to je zato jer imaju viši nivo kortizola u krvi, hormona odgovornog za osjećaj stresa, što znači da su podložnije stresu od osoba drugih krvnih grupa.\nFizička aktivnost odličan je način za tjeranje stresa, a stresu podložnim ljudima s krvnom grupom A preporučaju se umirujuće fizičke aktivnosti poput tai chija i joge koje snižavaju nivo kortizola.\nOsobe s krvnom grupom 0, pokazala su istraživanja, najbolje podnose stresne situacije, ali isto tako im treba pomoć da iz tijela izbace hormon kortizol. U tome će im najbolje pomoći energično vježbanje koje će ekspresno ukloniti osjećaj stresa.\nOsobama s krvnom grupom B najviše pašu joga i drugi blaži oblici vježbe, dok pojedinci sa krvnom grupom AB najbolje funkcionišu kada je njihova dnevna rutina uravnotežena, bez prevelikih oscilacija osjećaja stresa, prenosi Zadovoljna.hr.\nValad 1 godinu i 8 mjeseci\na kako reagira E tkrvna skupina?