Sportske.net - Pioli iskren - "Nismo smeli da dozvolimo izjednačenje!"\nPioli iskren - "Nismo smeli da dozvolimo izjednačenje!"\n"Rosoneri" bez pobede u Beogradu.\nKatastrofa Volfsbergera, Totenhem pokazao razliku u klasi\nU Londonu stanuju majstori makazica - sinoć Žiru, danas Ali!\nCrvena zvezda je šokirala Milan večeras i uskratila "rosonere" možda i već unapred upisane pobede. Pavkov je u nadoknadi vremena savladao Donarumu i time ostavio nadu za "delije" u revanšu kroz nedelju dana.\nUzimajući u obzir da će pre revanša Milan odigrati i derbi Madonine protiv Intera, možemo reći da je sve moguće. Pioli je dao svoje viđenje večerašnjeg meča, italijanski stručnjak stavlja akcenat na to da je Milan morao da iskoristi višak igrača na terenu.\n"Vraćamo se kući bez pobede koju smo zaslužili, jer nismo uspeli da je osiguramo. Morali smo više da uradimo kada su ostali sa 10 igrača, nismo smeli da dozvolimo toliko prostora Zvezdinim igračima. Imali smo pravi pristup i uradili smo dovoljno da uzmemo pobedu, ali nismo iskoristili situaciju. Mogli smo dati i treći gol, ali nismo smeli da dozvolimo izjednačenje. Bilo kako bilo, 2:2 u gostima ostaje pozitivan rezultat za prvu utakmicu", izjavio je Pioli.\nSada sledi Madonina, Milan ponovo nije pobedio. Danas Crvenu zvezdu a pre par dana je došao i poraz od Specije.\n"Moramo sagledati situaciju kompletno. Imali smo period gde smo imali dosta povređenih igrača, uvek su igrali isti igrači i sada su oni umorni. Najgori aspekat večer jeste ponovna povreda Benasera. Milan i Inter su na sličnom nivou. Derbi dolazi u pravom momentu i spremni smo", završio je glavni trener Milana.\nDobro, pobedicete Inter u nedelju i sve ok😂😂


Žuta štampa: Jedan potez sa snimanja otkrio pravo stanje Jelene Karleuše - BalkaniYUm.TV '); } //]]>\nJedan potez sa snimanja otkrio pravo stanje Jelene Karleuše\nSrbijanska pjevačica, Jelena Karleuša imala je snimanje "Zvezda Granda", a isto je napustila vidno neraspoložena, u pratnji menadžera, dok joj nimalo nije bilo lako da ocjenjuje kandidate u muzičkom takmičenju, nakon što je javnost saznala za njenu aferu sa bh. reprezentativcem Ognjenom Vranješom.\nJelena je uvijek bila u centru pažnje i jedna od najglasnijih u žiriju muzičkog takmičenja, a sada je samo željela da bude što dalje od objektva. Njoj je strašno teško zbog svega kroz šta prolazi, ne može da se smiri, a ova fotografija je otkrila da pjevačica samo želi da se skloni od svega i što prije prođe pakao koji prolazi.


kamere | Tuzlanski.ba\nOve tri države imaju najviše kamera na 1.000 ljudi, sve se snima!\nRusija je po broju instaliranih kamera za video-nadzor na trećem mjestu u svijetu poslije Kine i SAD. Prema istraživanju informaciono-analitičke agencije TelecomDaily, u Rusiji su na 1.000 ljudi instalirane 93 kamere. Po broju kamera na…\nJadran čeka svoje prve kupače: Pogledajte UŽIVO divne prizore iz Baške Vode, Dubrovnika, Hvara, Opatije…\nPandemija korona virusa još uvijek traje, međutim,države širom svijeta postepeno relaksiraju mjere. Dolaskom ljetnih temperatura, mnogobrojni ljubitelji mora, divnih plaža Jadrana uveliko razmišljaju gdje, kako i na koji način provesti svoj godišnji odmor… Miris mora,…\nObilježava svojih 15 godina postojanja, a stvari koje snima nisu za osjetljive\nMnogima omiljena aplikacija za snalaženje po svijetu, Google Maps slavi 15 godina postojanja. Lansirana je 2005. godine, a cilj njenih kreatora bio je napraviti digitalnu kartu svijeta. “Pomakli smo granice onoga što karte mogu, od…\nHoror u dječijoj sobi: Haker preuzeo kontrolu nad sigurnosnom kamerom i plašio djevojčicu\nKako izgleda kada se tehnologija okrene protiv svojih korisnika i sigurnosni uređaji postanu uređaji za zlostavljanje, nedavno je saznala jedna američka porodica koja je u dječiju sobu instalirala nadzornu kameru Ring. Kamera je roditeljima trebala pomoći…\nKamere za detekciju mobilnih telefona koriste vještačku inteligenciju za pregled fotografija. Australijska savezna država Novi južni Vels uvela je kamere za otkrivanje korištenja mobilnih telefona tokom vožnje, sa ciljem da se za trećinu smanji broj…\nNajmanje 4 nadzorne kamere mogle snimiti ubicu: Čekao vođu navijača ispred balona, pa u njega sasuo šest metaka\nLjubomir Marković Kića, jedan od vođa Partizanove grupe navijača “Alkatraz” likvidiran je sinoć na Voždovcu sa šest hitaca koje je u njega ispalio nepoznati napadač na benzinskoj pumpi u Ulici Grčića Milenka. Marković je prije…\nČak 170 milijuna najmodernijih kamera Kina je ugradila za nadzor širom cijele zemlje, a sve s ciljem kako je istaknuto da se uz masovni nadzor koji je opremljen najnaprednijom umjetnom inteligencijom i softverom za prepoznavanje…


Kosa otvara Sterijino pozorje – Nadlanu.com\nKosa otvara Sterijino pozorje\nNOVI SAD, 25. maja 2010. (Beta) - Jubilarno, 55. po redu Sterijino pozorje, biće otvoreno u sredu u Srpskom narodnom pozorištu u Novom Sadu mjuziklom "Kosa" beogradskog Ateljea 212 i besedom reditelja Nikite Milivojevića.\nDo 4. juna na Sterijinom pozorju biće izvedeno 28 predstava, od kojih je 12 u takmičarskoj konkurenciji u selekciji nacionalne drame, pet u međunarodnom programu, a 11 u okviru Pozorja mladih.\nKao prolog Pozorju, biti izvedena predstava Derviš i smrt, pozorišta Kodžaeli iz turskog grada Izmita, prema istoimenom romanu Meše Selimovića, u režiji Nurulaha Tundžera, a prema adaptaciji Nebojše Bradića.\nStota godišnjica rođenja Meše Selimovića u okviru Pozorja biće obeležena i izložbom o Selimoviću u pozorištu. Predsednik žirija biće scenograf Geroslav Zarić, a u žiriju će biti i glumica Đurđija Cvetić, dramski pisac iz Hrvatske Jasen Boko, reditelj Dušan Petrović i dramski pisac Filip Vujošević.


Fiat Panda Van | Stojanov doo\nNova Panda Van\nNova Panda Van naglašava moderan, upečatjiv dizajn koji kombinuje dinamiku i kompaktnost s čvrstinom i robusnošću teretnog vozila. Kompaktne spoljašnje dimenzije – 3,65 m dugačak, 1,64 m širok i 1,55 m visok – dopuštaju da se uhvati u koštac sa svim uslovima gradske vožnje s pouzdanjem, zahvaljujući radijusu okretanja od samo 9,3 metra.\nPrednji i zadnji branici, koji su standardno u crnoj boji kod verzije sa dva sedišta (a na zahtev kupca mogu se dobiti u boji karoserije), čine da Panda Van podseća na lako dostavno vozilo. Zatamnjeno zadnje staklo (standardno kod verzije sa dva sedišta) garantuje veći stepen privatnosti i sigurnosti robe koja se prevozi u prtljažnom prostoru.\nSa novim Panda Van-om, Fiat Professional zaista prevazilazi suštinske granice malog “car-derived” komercijalnog vozila, uvodeći po prvi put ovo novo rešenje koje eliminiše razliku u visini između prtljažnog prostora i niže ivice na vratima prtljažnika, olakšavajući na ovaj način utovar robe poput “pravog” komercijalnog vozila. U isto vreme, “easy floor” obezbeđuje veliki prostor ispod platforme, koji je savršen za bezbedno čuvanje dragocenosti.\nPANDA VAN je u ponudi sa sledecim motorima\nPanda Van 1.2 69ks E6\nPanda Van 1.2 LPG 69ks E6\nPanda Van 0.9 CNG 80ks E6\nPanda Van N1 4 sedista 1.2 69ks E6\nJoš jedna stilska i funkcionalna karakteristika nove Pande koja je još korisnija u Van verziji, je specifičan oblik ručne kočnice koja sa svojom smanjenom dužinom dozvoljava da se iskoristi prostor ispred i iza ručne kočnice pored toga što oslobađa prostor direktno ispod nje. Ukratko, sve ove karakteristike zajedno pretvaraju Panda Van putničku kabinu u istinski radni prostor.


PC Press - Broj - 164\nPC #164 : Mart 2010\nKlasičnim sijalicama je, kažu, odzvonilo - treba ih zameniti neonkama, štedljivim sijalicama, ili, ako želite najbolje rešenje, LED osvetljenjem. U čemu je zapravo razlika i kako u rafu punom sijalica izabrati ono što vam najviše odgovara?\nOd prve Edisonove sijalice sa užarenim ugljenim štapićem pa do danas, malo šta se promenilo u našim pokušajima da razbijemo tamu i osvojimo noć. Tek je u poslednjih nekoliko godina poluprovodnička tehnologija ponudila revolucionarno nov način pretvaranja električne energije u svetlosnu. Svi su izgledi da će svetleća dioda (ili LED, Light Emitting Diode) postati izvor svetla budućnosti.\nŠta je LED rasvetu učinilo tako privlačnom? Prednosti su mnogobrojne. Pre svega visoka efikasnost u prevaranju električne energije u svetlosnu (što povlači manje zagrevanje svetlosnog izvora, jer se inače "višak" pretvara u toplotu), male dimenzije, lako podešavanje jačine osvetljenja (a uz odgovarajući sklop i izbro boje, do punog zasićenja), bitno duži radni vek u kome nema naglog pregorevanja izvora svetla a još manje neprijatnog treperenja pri kraju radnog veka kao kod flurescentnih cevi, odsustvo infracrvenog i ultraljubičastog opsega, otpornost na udarce i vibracije, trenutno postizanje pune snage kao i otpornost na često uključivanje i isključivanje.\nTu su i neki nedostaci - pre svega visoka cena i neophodnost ugradnje ispravljača za napajanje niskim naponom sa stabilisanom (ili bar ograničenom) jačinom struje. Dalje, hlađenje je neophodno jer su LED-ovi manji od drugih rasvetnih tela, a veoma su osetljivi na pregrevanje. Nisu zanemarljive ni primedbe na kvalitet (spektralnu karakteristiku) svetla koji proizvode beli LED-ovi, a primedba se upućuje i usmerenosti svetlosnog zračenja - ne postoji LED koji isijava svetlost na sve strane podjednako, kao obična sijalica.\nU poslednje je ekologija važna tema, pa je Evropska unija, u cilju uštede energije (a samim tim i očuvanja okoline), objavila da će od 2012. godine zabraniti upotrebu klasičnih sijalica sa grejnim vlaknom. Umesto njih koristiće se tzv. "štedljive" sijalice, koje su zapravo fluorescentne svetiljke sa ugrađenim elektronskim startnim mehanizmom. U startu je zanemarena čiljenica da sve elektroluminiscentne svetiljke (pa i ove "štedljive") sadrže živu, koja je veoma otrovna, pa je naknadno uvedena obaveza posebnog odlaganja iskorišćenih štedljivih sijalica kao rizičnog otpada. Tu leži jedna od velikih prednosti LED rasvete, jer ona objedinjuje sve prednosti koje se tiču ekologije: najnižu potrošnju energije, najduži životni vek i potpuno odsustvo otrovnih materija.\nU sledećim brojevima PC-ja predstavićemo nekoliko konkretnih slučajeva u kojima je realizovana LED rasveta u kućnom ambijentu, kao rezultat entuzijazma naših sugrađana, prenećemo njihova iskustva i daćemo neke konkretne projekte i savete budućim konsktruktorima koji žele da se bave ovom oblašću. Naravno da ni autor ovog teksta nije ostao imun na izazov, pa je deo svog životnog prostora već osvetlio poluprovodničkom rasvetom, a svi su izgledi da će u dogledno vreme zauvek proterati i poslednju sijalicu i flurescentnu lampu. Za početak ćemo se pozabavimti teorijskim pitanjima.\nOsim podele po boji, potrebno je upoznati se i sa osobinama raznih oblika u kojima nam LED-ovi stižu. Nemoguće je nabrojati ih sve, ali ih grubo možemo podeliti na LED-ove u epoksidnom (plastičnom) kućištu, na minijaturne SMD (Surface Mounted Device) i na LED-ove velike snage, koji imaju metalnu površinu za termički kontakt sa hladnjakom.\nOvi poslednji su najzanimljiviji za rasvetu. Klasifikovani su kao LED-ovi snage 1 W, 3 W, 10 W, 20 W a postoje i jači, mada deklarisanu snagu treba shvatiti uslovno. Za svaki od njih navedena je maksimalna jačina struje koju mogu da podnesu. Recimo, za LED snage 1 W, bez obzira na boju, maksimalna jacina struje je 350 mA, a za 3 W ona iznosi 700 mA, pa tako dolazimo do podatka da crveni LED, na kome je pad napona oko 2 V, u prvom slučaju nema potrošnju 1 W nego 0,7 W, a u drugom, umesto 3 W samo 1,4 W. Zato plavi ili zeleni LED, na kojima je pad napona oko 3,5V, imaju potrošnju 1,225 W ili 2,45 W.\nPrelazimo na dijagram usmerenosti. Difuzni LED-ovi su uvek manje usmereni od onih u "čistom" providnom kućištu, ali tu se krije opasnost da pogrešno protumačimo njihovu svetlosnu snagu, koja se izražava u kandelima (cd). Kod difuznih je kataloški izražena snaga uvek manja, ali razlog za to ne leži u manjoj količiji isijane svetlosti, nego u tome što, zbog difuzije, manje svetla padne na instrument kojim se meri intenzitet izračene svetlosti.\nUsmerenost se najčešće izražava u ugaonim stepenima, ali i ovde postoje finese. LED-ovi bez "optike" (sa ravnom površinom, koja je standardna za sve SMD LED-ove, ili sa kalotom čiji je centar u neposrednoj blizini kristala koji emituje svetlost) uvek imaju takozvanu Lambertovu karakteristiku, koja je dobila naziv po Johanu Hajnrihu Lambertu, koji je još 1760. godine matematički objasnio zašto se isečak kružnice uvek vidi pod istim uglom kada se posmatra sa bilo koje tačke te kružnice. Osim ove karakteristike, često ćemo u proizvođačkim specifikacijama pronaći i karakteristiku Batwing ("krilo slepog miša"). Optika je kod ovih LED-ova tako prilagođena da manje svetlosti isijavaju unapred a više ustranu, što ih čini pogodnim za homogeno osvetljavanje ravne površine sa manje udaljenosti.\nKako nastaju boje\nLjudsko oko opaža tri boje: crvenu, zelenu i plavu, a ostale "sintetiše" mešanjem te tri osnovne. O ovome smo detaljno pisali pre 14 godina u PC-ju #10, u tekstu o teoriji boja. Ovaj tekst, pod naslovom "I bi svetlost", preuzimite sa www.pcpress.rs/download/broj/10/pc010073.pdf\nUmesto prostog posmatranja boje izvora svetla, mnogo bolji uvid u njegove karakteristike pružiće ispitivanje spektroskopom, instrumentom koji uz pomoć prizme razlaže svetlost i meri intenzitet u svakoj tački spektra. Rezultat takvog ispitivanja je na dijagramu koji, mada na prvi pogled deluje komplikovano, pruža podatke korisne za analizu boja pojedinih LED-ova i za poređenje njihovih spektralnih karakteristika sa karakteristikama svetla koje nam daje Sunce, klasična sijalica sa grejnim vlaknom i fluorescentna lampa (štedljiva sijalica). Moguća su odstupanja prikazanih karakteristika, jer one zavise od proizvođača i tehnologije proizvodnje, naročito za fluorescentne izvore i bele LED-ove. Prikazan je samo vidljivi deo spektra; levo od njega nalazio bi se ultraljubičasti, a desno infracrveni.\nPogledajmo najpre obojene površine na dijagramu: one predstavljaju tipične karakteristike plavog, zelenog i crvenog LED-a. Deo spektra koji ovi LED-ovi isijavaju je prilično uzan, svega oko 25 nm, što nam omogućava da dobijemo veoma zasićenu ("čistu") boju ako nam je to potrebno, ali i da napravimo svaku boju koju poželimo, pa čak i belu. Na isti način i televizijski ili kompjuterski ekran generišu sve boje iz spektra.\nIzgleda da ovako "nazubljena" spektralna karakteristika belog svetla, dobijena pomoću crvenog, zelenog i plavog LED-a, ne smeta ljudskom oku, ali postoje i beli LED-ovi koji, kao što vidimo na dijagramu, imaju ravniju spektralnu karakteristiku (ljubičasta i narandžasta linija). Oni se prave tako što se direktno na kristal plavog LED-a nanese sloj fosfora, koji "pomera" učestanost plave svetlosti ka toplijem delu spektra. Ova pojava se zove Strouksov pomak (Strokes shift), po irskom fizičaru Džordžu Strouksu, koji ju je prvi zapazio i objasnio.\nPored belih LED-ova koji rade na principu Strouksovog pomaka, postoje i beli LED-ovi koji u jednom kućištu objedinjuju crveni, zeleni i plavi LED. Najavljeni su i beli LED-ovi zasnovani na tehnologiji cink selena (ZnSe), koji istovremeno emituju plavu i žutu svetlost, što u zbiru daje belu, ali su oni još u eksperimentalnoj fazi. Priča se i o organskim LED-ovima (OLED), ali se oni koriste uglavnom za matrične LED displeje, jer su jeftini i jednostavni za pravljenje matrica visoke rezolucije, dok za rasvetu nisu pogodni jer im je projektovani životni vek jedva nešto duži od 1000 radnih sati. Postoje još i LED-ovi koji emituju svetlost u nevidljivom infracrvenom ili ultraljubičastom delu spektra - takođe nezanimljivo za rasvetu.\nTako za sada moramo da se zadržimo na belim LED-ovima koji su, kao što smo videli, zapravo plavi sa fosfornim premazom. Svaki proizvođač ima svoju tehnologiju, pa time i karakteristike svojih proizvoda, tako da priložene dijagrame treba kao orijentaciju. Zato smo priložili dva dijagrama, pošto većina proizvođača nudi dve vrste belih LED-ova: Cool White (hladno bele) i Warm White (toplo bele). Šta im to znači?\nSunčeva svetlost pokriva praktično sve talasne dužine koje naše oko opaža (380-750 nm). Ova karakteristika zavisi od temperature Sunca; da je ono toplije, imali bismo više "hladnih" boja (koje su u levom delu dijagrama), a kada bi bilo hladnije, kriva linija dijagrama bi bila povišena u "toplom" (crvenom) delu spektra. Kada bismo ovu liniju "zategli" tako da bude prava (ali ne obavezno i horizontalna), od nagiba bi zavisio utisak toplote svetlosnog izvora, pa je to poslužilo kao jednostavno merilo za predstavljanje temperature izvora svetla.\nSvako telo, čija je temperatura iznad apsolutne nule (a to su sva tela u poznatom svemiru), emituje elektromagnetske zrake. Što je telo toplije, učestanost ovih zraka je viša, a talasna dužina manja. Na sobnoj temperaturi, sva tela emituju zrake u infracrvenom opsegu (na čemu se zasniva rad beskontaktnih IC termometara i pasivnih IC protivprovalnih senzora), ali već kada se zagreju na 470 stepeni Celzijusa, počinju da emituju tamnocrvenu svetlost. Kako se temperatura dalje podiže, pretežna vrednost te svetlosti se pomera ka plavom delu spektra. Površina Sunca ima temperaturu od oko 5500 stepeni i ono će emitovati svetlost čija je temperatura boje (zapamtite taj izraz) znatno viša. U grani fizike koja se zove kolorimetrija, umesto Celzijusove skale koristi se Kelvinova, ali preračunavanje u ovu skalu, srećom, nije komplikovano: vrednosti u Celzijusovim stepenima treba dodati samo 273 i već smo dobili kelvine. Tako bismo, uz malo zaokruživanja, mogli da kažemo da je temperatura Sunca oko 5800 K.\nZvuči poznato? Kada podešavate monitor, u meniju vam se nudi da podesite i temperaturu boje u kelvinima. Ako izaberete 4800 K, odnos boja ste podesili tako da bela boja bude kao da je isijava neko hipotetično Sunce (ili bilo koji drugi predmet) zagrejano na 4800 K, što je približno 4500 stepeni Celzijusa. Malo je neobično to što viša temperatura boje daje "hladnije" boje (bliže plavoj) a niža "toplije", ali je to konvencija koja je zasnovana na čovekovom psihološkom doživljavanju boja i koju treba prihvatiti.\nBele LED-ove, birate ih po temperaturi boje koju oni isijavaju. Hladno beli LED-ovi imaju temperaturu boje između 5000 K i 8000 K, a toplo beli između 3000 K i 4000 K. Ako želite efekat sličan dnevnom svetlu opredelite se za hladno bele, a ako više volite toplu kućnu atmosferu, radije uzmite toplo bele. Ovi drugi simuliraju temperaturu boje sijalice sa grejnim vlaknom, jer temperatura tog užarenog vlakna je obično oko 2700 K (kod halogenih lampi oko 3300 K).\nLjudska vrsta je, kada je otkrila vatru i naučila kako da osvetli tamu noći, verovatno doživljavala svoje najprijatnije trenutke uz toplotu vatre, njenu crvenu svetlost i miris hrane koja se pripremala na ognjištu. Nije onda ni čudo što je u naše gene utkana ljubav prema "toplim" bojama.\nA štedljive sijalice?\nFluorescentne sijalice (klasične, u obliku cevi ili tzv. štedljive - razlika je samo u obliku) su izvori ultraljubičastog svetla sa specijalnim premazom koji, ponovo na proncipu Struksovog pomaka, pretvaraju ultraljubičastu boju u belu. Zbog toga one imaju veoma "neravnu" spektralnu karakteristiku, ali svaka vrsta ima definisan odnos između toplih i hladnih boja, pa samim tim i broj koji određuje temperaturu boje u kelvinima.\nZa opis oznaka temperature boja na štedljivim sijalicama, uputstva za izbor i kupovinu te njihovo poređenje sa LED osvetljenjem pogledajte PC #164.


Ruski borbeni roboti položili ispite - 15.05.2015, Sputnik Srbija\nRuski borbeni roboti položili ispite\nVišenamenski robotičko-tehnički kompleksi „Uran“ uspešno su prošli složena ispitivanja na vojnom poligonu u okolini Novorosijska, izjavio je za Ria Novosti... 15.05.2015, Sputnik Srbija\nvesti, rusija, svet, valerij gerasimov, vojska rusije\n07:29 15.05.2015 (Osveženo: 12:37 12.10.2021)\nVišenamenski robotičko-tehnički kompleksi „Uran“ uspešno su prošli složena ispitivanja na vojnom poligonu u okolini Novorosijska, izjavio je za Ria Novosti izvor iz odbrambeno-industrijskog kompleksa.\nU četvrtak su na poligon Rajevski nedaleko od Novorosijska stigli ministar odbrane Ruske Federacije, general armije Sergej Šojgu i načelnik Generalštaba Vojnih snaga Ruske Federacije, general armije Valerij Gerasimov, kao i niz visokih oficira.\nRoboti će upravljati tenkom „armata“\n7 Maj 2015, 10:55\nTokom radne posete Šojgu je uručio orden Suvorova sedmoj gardijsko-ofanzivnoj diviziji, posle čega je sa svojim zamenicima i grupom generala i oficira Generalštaba učestvovao u vežbama na vojnom poligonu Rajevski, odakle se čula intenzivna paljba iz raznih sistema naoružanja.\nPrema rečima izvora agencije, na poligonu Rajevski uspešno su obavljena ispitivanja borbenih višenamenskih robotičko-tehničkih kompleksa „Uran“. On je objasnio da, dok su ranije borbeni roboti ispitivani pojedinačno, sada su u Rajevskom robotičko-tehnički kompleksi zadatke obrađivali u sastavu odreda.\nStižu ruski borbeni roboti\n27 Mart 2015, 21:25\n„Tokom ispitivanja na poligonu Rajevski obrađivani su zadaci inženjerskog istraživanja okoline, kao i uništavanje ciljeva na ograničenoj udaljenosti iz raznih sistema naoružanja: pušaka i automatskih pušaka. U završnoj etapi vežbe borbeni roboti su ispunjavali zadatak uništavanja oklopne tehnike protivtenkovskim navođenim raketama“, objasnio je sagovornik.\nOn je naglasio da su operateri upravljali robotičko-tehničkim kompleksom iz udaljenog zaštićenog punkta.\n„Svi ciljevi koje su označili operateri uspešno su savladani“, naveo je sagovornik za za Ria Novosti.


Da li je moguæe letovati tokom pandemije koronavirusa? - 92putovanja\nDa li je moguæe letovati tokom pandemije koronavirusa?\nDa je ovo godina kao i svaka druga, sada bismo uveliko razmatrali koji aranžman da uplatimo, koje more nam je najprivlaènije ili kada da pišemo godišnji odmor. Meðutim, svet kakav poznajemo preko noæi se poklonio opasnosti zvanoj koronavirus, a nas doèekao nespremne.\nIzvor: B92 sreda, 15.07.2020. | 19:30\nNaravno da je moguæe. Uzmeš let lampu i letuješ!\n(Majstor, 16. jul 2020 12:19)\nKako nije. Evo vec 12-i dan na Tasosu! Samo me brine dal je Cecin unuk lepo podrignuo posle jela, i ko ce u novu zadrugu. Ali naredne dve nedelje su kljucne po recima struke.\n(oscar, 16. jul 2020 11:34)\n@sara Zasto toliko predrasuda o Albaniji.Pa nema samo Grcka more. Ja sam sa porodicom bio u Albaniji I savrseno se proveo.Cene vise nego pristupacne, ljudi prijateljski nastrojeni. Manite se politike\n(Dule, 16. jul 2020 11:12)\nNaravno da može. Poèetkom jula bio na rodosu pa dva dana posle u amsterdamu.\nSad tražim još neku novu destinaciju za ostatak godišnjeg\n(Miodrag, 16. jul 2020 08:17)\nNajgori ste mi vi kojima je more inace natezanje, al bi doslo do razvoda da ne idete jer "svi idu" pa ste jedva docekali ovu situaciju. Prvo, postoje ljudi kojima je trosak letovanja ekvivalentan recimo trosku kupovine obuce kod vas. Drugo, moji porezi i doprinosi drzavi su veliki i da, imam pravo da ako mi se nesto desi ocekujem da me drzava vrati. I trece, manite me odmora u Srbiji, meni je odmor gde ne srecem nase ljude, bar ne previse.\n(Sale, 16. jul 2020 07:28)\nMoguce je. No, da je bio lagodan polazak, priznajem da nije, jer smo, zbog najave zatvaranja granice za Srbe od strane Grcke, krenuli 12 sati ranije nego sto je bilo prvobitno planirano. Naravno da je u pitanju sopstveni prevoz. Sada uzivamo u moru, obilazimo velike plaze na kojima je moguce odrzati veliku distancu, umesto plaznih lezaljki koristimo svoj mobilijar, izbegavamo kafice i restorane, a usluge marketa bismo, svakako, koristili i u svojoj zemlji (svakako uz mere predstroznosti). Bar cemo malo napuniti baterije i ojacati imunitet.\n(makus73, 16. jul 2020 00:41)\nPozdrav iz Pule najgostuljubivijeg mesta na Balkanu..\n(nikoola, 16. jul 2020 00:35)\nNe priznajem odmor ako se ne osolim.\n(Peki, 16. jul 2020 00:03)\nNaravno da je moguce. Ove godine Saranda, Albanija prijatno iznenadjenje.Deset dana savrsenog odmora\n(Sara, 15. jul 2020 23:09)\nMoguce, jer proveli smo dve nedelje u Rovinju, otputovali 20.06. dok je jos moglo.. ali nazalost i nemoguce u svojoj kuci, na moru u Herceg Novom, iz poznatih nam razloga...\n(MNS, 15. jul 2020 21:22)\nPozdrav iz Ligurije (Italija) :)\n(john, 15. jul 2020 21:16)\nIgor@ Neka oni idu,nikoga nije briga......nego nemoj posle da nam salju zalopoljke preko medija, vruce nam je,zedni smo, drzava da pomogne,ima dece, bolesnih......krenuli su,neka su ali neka sami snose konsekvence za svoju odluku/ponasanje a ne da kukumavce.\n(Slobodan Petrovic, 15. jul 2020 21:10)\n(Juice, 15. jul 2020 21:05)\nMoguce, bez problema. Pozdrav iz Istre.\n(vilander, 15. jul 2020 20:58)\nHajde ovako, ja sam jedan od onih koji se razmisljao da ode na letovanje u Grcku, nazalost nisam, jer mi je ruta preko Bugarske komplikovana, ali imam mnogo prijatelja koji su uspeli da odu. Imao sam dilemu da li da odem ili ne. Ne razumem drvlje i kamenje na one koji su otisli. Najveci rizik je sto ste u stanoj zemlji, ali ako ste gledali, sada osiguranja nude i putna za Covid, troskovi lecenja do 30k Eur, sto me je kljucno opredelilo da idem. Bez toga, naravno, nikako. Sa druge strane, i da mi se nesto desi, tamo cu bar dobiti bolnicu, a ovde nisam siguran da li bih je docekao i da li bi me vracali 10x, kao sto citamo svakog dana. Dakle, ovde bi bio kuci, pa sta mi Bog da. Tako da je lecenje tamo svakako bolja opcija. Takodje, tamo na otvorenom, jako su male sanse da se zarazim, ovde su mi mnogo vece, vozim se autobusom, radim sa puno ljudi... Tako da samo ja njima mogu da uvezem Covid. Naravno, nikako ici grupnim autobusima i sl, to se podrazumeva. Kazem, osiguranje je bila kljucna stvar koja me je opredelila, naravno dok nisu zakljucali granice za nas.\n(Igor, 15. jul 2020 20:39)\nМогуће је, поздрав са Халкидикија!\n(VoiD, 15. jul 2020 20:23)\nMoguæe je. Moja direktorka æe leto leto provesti u svojoj kuæi na moru. Stedim sad i ja, ionako æemo svi raditi od kuæe u buduænosti. Iskreno mi je drago zbog nje!\n(Adriano_Galliani, 15. jul 2020 20:18)\nKomšijama potrebni turisti: "Otvorite granicu za Srbiju, spasite sezonu"\nKomentara: 238 →\nSedam dana u hostelu u Srbiji za 1.300 evra: Otkrivamo pozadinu prièe o kojoj bruji internet\nKomentara: 118 →\nKomentara: 90 →\nNeum još nije postao Monte Karlo, a kada æe - ne znamo\n"Ovde korona ne može da doðe"\nBaskija - "crna ovca" Španije\nU Crnoj Gori boravi 92 odsto manje turista: "Kaldrmom niko ne prolazi, restorani su prazni"\nBakina kuhinja: Trik za hrskavo mirisno peèeno pile VIDEO\nŽene ga obožavaju, a on je svoju sadašnju suprugu zavoleo još sa 8 godina:"Znao sam da æe biti moja"\nPèelièine knjige koje æe saèuvati sve tvoje tajne\nU braku su duže od pola veka, a njihov recept za sreæu može biti od koristi mnogima


Edvard Norton i Kejt Hadson u Muzeju Nikole Tesle | Ekspres.net\nEdvard Norton i Kejt Hadson u Muzeju Nikole Tesle\nAmerički glumci Edvard Norton i Kejt Hadson u Beogradu snimaju nastavka filma “Nož u leđa“ (“Knives Out“) Rajana Džonsona. Iskoristili su slobodno vreme da posete Muzej Nikole Tesle.\n"Velika mi je čast da su nam danas u Muzeju bili čuveni holivudski glumci i što su izdvojili vreme pored svih obaveza da dođu baš u naš muzej. Prelepa Kate Hudson je svojom neposrednošću pokazala da, iako je toliko slavna živi kao sav normalan svet", napisala je direktorka Muzeja Ivona Jevtić na svom Instagram profilu.\n"Holivu u Beogradu", napisala je direktorka uz sledeću fotograafiju:\nPored Hadsonove i Nortona, u novom filmu reditelja i scenariste Rajana Džonsona, igraju i Dejv Batista, Itan Hok, Žanel Mone i Džejda Pinket Smit, dok će engleski glumac Danijel Krejg reprizirati ulogu privatnog detektiva Benoa Blanka.\nOva krimi-drama, sa elemntima koemdije, premijeru je imala 2019. godine. Uzbudljiv zaplet, odlična gluma i specifična scenografija, učinili su da film bude veoma popularan. Nadamo se da će i nastavak biti podjednako zanimljiv.\nfilm glumci holivudske zvezde Edvard Norton Kejt Hadson


Premotavanje: Kad izbor pesama stvara glavobolju | ESC Serbia | Evrovizija.rs\nPuno je nacionalnih izbora bilo prethodne sezone i povratkom nekih festivala (posebno Beovizije), konkurencija za ovu rubriku i lični izbor pesama stvara glavobolju. Kad voliš puno muzičkih žanrova, raznovrsne pesme i različite izvođače, listu od samo tri pesme, tri izbora, teško je sastaviti. Odabrati. Teško kao zemlja.\nSiguran sam da sam dosta pesama „zakinuo“, oštetio. Ako ništa drugo, nalaze se na mojoj Jutjub listi ESC 2018 — Second Chance. Tamo se nalazi preko 20 pesama koje nisu otišle na Pesmu Evrovizije, ali su mi ostale omiljene sa nacionalnih izbora sezone koja je iza nas. Od tih 20 i kusur pesama morao sam da odaberem 3 (slovima: tri!). Je l’ vam je sad jasna moja (naša) muka?\nPa da krenemo: 3, 2, 1… 1, 2, 3… Tri… Samo tri.\n🇮🇹 3. Analiza | Il mondo prima di te\nKada bi me neko pitao da odaberem između Melodifestivalena i Sanrema, posle duge i ljute borbe odabrao bih Sanremo. Ako su Šveđani maheri za dobre nastupe, moderne nefestivalske pristupe odabira pesme za Pesmu Evrovizije, Italijani su maheri za stil, eleganciju i glamur, i to ne samo u oblačenju već i u pesmama, scenografiji. Uvek glamurozan Sanremo ne traje slučajno čak i duže od omiljenog nam evrovizijskog takmičenja.\nSvake godine, osim pobedničke pesme, ostatak ponude uvek iznedri fantastično emotivne balade ili sirove pop-rok-rep kancone. Analiza spada u grupu dugogodišnjih učesnika Sanrema i kad god bi se pojavila, njena pesma bi skrenula pažnju, ako ne i pobedila. Slučaj sa ovom pesmom nije ništa drugačiji. Raskošna, moderna italijanska kancona dostojna evropskih top-lista u uvek sjajnom izvođenju gore pomenute italijanske muzičke zvezde.\nAnalizu i te kako želim jednog dana da vidim kao predstavnicu Italije. To bi bila radost kao 2012. godine kada je za Baku odabrana Nina Cili.\n🇦🇲 2. Tamar Kaprelijan | Poison (Ari Ari)\nMožda ova pesma jeste uživo slabo predstavljena i nije osvojila glasače i publiku kao što to zaslužuje. Držaću se audio-verzije i potencijala koju je ova pesma sasvim zasluženo imala.\nTaj potencijal nije slučajan. Pesma odiše Jermenijom i njihovim melosom. Instrumenti koji su korišćeni odaju da pesma nije samo još jedan pop pesmuljak već da donosi nešto drugačije, osobeno, posebno, nešto što se izdvaja iz mase i poručuje da dolazi iz jedne egzotične zemlje kao što je Jermenija. Sav taj melos prati odlična, moderna produkcija i sve zajedno čini pesmu dostojnom današnjice, a opet sa druge strane donosi tako potrebnu originalnost koja mi i te kako fali na Pesmi Evrovizije.\nVolim sve što je dobro, da se razumemo, i kad pesma nema nacionalni prizvuk, ali kada se napravi paket kao što je ovaj, onda uvek dajem prednost ovakvim melodijama. Ovaj jermenski „otrov“ me neodoljivo podseća na Jan Jan (2009) i Qele qele (2008). Kombinacija modernog i nacionalnog zvuka, jermenskog i engleskog jezika, kod mene uvek dobija veliki plus i automatski šansu da se nađe u rubrici „Premotavanje“.\n🇸🇪 1. Renaida | All the feels\nUtiska sam uopšteno da na Pesmi Evrovizije izvođači tamne puti nisu dovoljno zastupljeni, štaviše, smatram da ih vrlo malo ima. A ja tako volim tu njihovu ludačku energiju, pokret, izgled, način interpretacije, pojavu. Sve to ima ova švedska gazela Renaida.\nZa njena pesmu ne mogu da kažem da je neko otkriće. Poletna, brzog, modernog ritma. No, ono što mene osvaja je Renaida, odnosno celokupan paket predstavljen na „Melodiju“. Volim taj početak sa tim ludim naočarama, volim taj njen žuto-narandžasti kostim, volim njen cat-walk po stazi do glavne scene, volim njenu kosu i narandžaste trake u njoj, pa čak volim i taj narandžasti lak na noktima. Sve volim. Volim njen pomalo promukao glas, pokret i koreografiju koji te teraju da se pokrećeš sa njima, a najviše volim ono njeno suptilno snalaženje kada joj jedna slušalica ne radi, a vi pomislite da je to deo koreografije. I šta više da dodam, osim da jedva čekam da jednog dana nastupi na Evrosongu!\nPremotavanje: Famozna Beovizija više nego solidna


kampanja Archives - Bor 030\nIgor Mitrović - 14.6.2019. | 20:03 0\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić posetiće sutra Zaječarski okrug, u nastavku kampanje "Budućnost Srbije". Vučić će prvo obići opštinu Boljevac gde će posetiti fabriku poljoprivrednih mašina...\nAleksandra Beba Mitrović - 14.6.2019. | 11:33 0\nJuče je ispred REM-a, u okviru kampanje "U ime kulture", održan performans na kome su aktivisti doneli televizore jasno izražavajući protest prema nasilju koje...\nIgor Mitrović - 11.6.2019. | 12:19 3\nPredsednik Aleksandar Vučić posetiće u subotu, 15. juna grad Zaječar. Centralni skup, pod sloganom "Budućnost Srbije", biće održan ispred Skupštine grada od 17 sati. Vućić...\nMarija Trajković - 19.1.2016. | 18:21 0\nKampanja za sređivanje dečjih igrališta širom naše zemlje, koja je započeta na društvenim mrežama krajem 2013. godine, još uvek traje na radost velikog broja...\nPetnaest godina pokreta “Dveri”\nIgor Mitrović - 1.2.2014. | 20:10 1\nPovodom obeležavanja petnaest godina pokreta "Dveri" i početka preizborne kampanje u prostorijama Opštinskog odbora u Boru održana je konferencija za novinare. Saopštenje izdato na konferenciji...


Tuzlanski rukometaši u subotu protiv RK “Bosna” Tešanj\nSrijeda, 20 Mart 2013 15:01 | Autor Mirela Bektić\nU subotu, 23. marta, održat će se utakmica 14. kola prve rukometne lige FBiH između Rukometnog kluba Sloboda Solana Tuzla i RK Bosna Tešanj, sa početkom u 17:00 sati u maloj dvorani SKPC Mejdan.\nViše... Džeko: Pobjeda protiv Grčke bila bi mi najljepši rođendanski poklon\nSrijeda, 20 Mart 2013 11:17 | Autor Almedina Delić\nNapadač bosanskohercegovačke nogometne reprezentacije Edin Džeko uoči kvalifikacijskog meča sa Grčkom, 22. marta u Zenici, izjavio je da očekuje tešku utakmicu, ali da vjeruje u bh. tim i da se nada da će BiH nakon tog susreta ostati vodeća u grupi.Više... Nove medalje za karate klub "Sloboda" Tuzla\nSrijeda, 20 Mart 2013 08:47 | Autor Almedina Delić\nČlanovi karate kluba „Sloboda“ Tuzla, osvojili su 12 medalja na 2. regionalnom karate turniru „Tešanj 2013“. Na turniru je učešće uzelo 400 takmičara, a članovi KK „Sloboda“, u jakoj konkurenciji osvojili su : devet zlatnih, dvije srebrene i jednu bronzanu medalju.\nViše... Takmičari KBS “ORKKA” Lukavac osvojili tri medalje\nPonedjeljak, 18 Mart 2013 09:32 | Autor Mirela Bektić\nTakmičari Kluba borilačkih sportova “ORKKA” Lukavac osvojili su tri medalje na regionalnom turniru koje se 17. marta održalo u Tešnju.\nViše... Završena stonoteniska liga veterana TK\nPonedjeljak, 18 Mart 2013 09:02 | Autor Almedina Delić\nProšle sedmice je završena stonoteniska liga veterana Tuzlanskog kantona koja je trajala puna 4 mjeseca i za koju možemo reći da već postaje tradicionalna sportska manifestacijau našem kantonu.\nViše... Mirza Hanić okitio se srebrom u Goraždu\nNedjelja, 17 Mart 2013 12:55 | Autor Ramo Abidović\nMirza Hanić iz Tuzle član STK „Kreka“ iz Tuzle osvojio je srebrenu medalju na državnom prvenstvu koje je održano jučer u Goraždu. Više... Mirsada Suljkanović prva u Sloveniji\nNedjelja, 17 Mart 2013 10:03 | Autor Ramo Abidović\nMirsada Suljkanović članica KBS „Tuzla-sinbra“, jučer je na Svjetskom kupu „WKF Svjetske Premijer lige“ koji je održan u Sloveniji osvojili prvo mjesto u kategoriji seniorki do 61 kg i tako u BiH se vraća sa zlatnom medaljom.\nViše... Komšijski derbi između Slobode i Bratstva\nPetak, 15 Mart 2013 18:59 | Autor Ramo Abidović\nNakon pobjede u Goraždu u prošlom kolu fudbaleri Slobode zasjeli su na drugu poziciju na tabeli Prve lige FBiH. U ovom 17.kolu Sloboda na Tušnju dočekuje komšije iz Gračanice, Bratstvo koje ima isti broj bodova, ali su tuzlaci jedno mjesto iznad njih zbog bolje gol razlike.\nViše... Almir Šmigalović iz Slobode u Češku\nPonedjeljak, 11 Mart 2013 10:08 | Autor Ramo Abidović\nNekadašnji fudbaler „Slobode“ iz Tuzle, Almir Šmigalović potpisao je ugovor sa češkim drugoligašem „Viktoriom Žižkov“. Viktoria Žižkov se nakon prvog dijela sezone nalazi na trećoj poziciji sa samo jednim bodom zaostatka ua liderom na tabeli, a u nastavku prvenstva imaju ozbiljne planove za povratak u eltini rang češkog fudbala.Više... Rukometaši Sloboda Solane savladali ekipu Maglaja\nPonedjeljak, 11 Mart 2013 09:14 | Autor Almedina Delić\nRukometaši Sloboda Solane pobijedili su jučer na domaćem terenu ekipu Maglaja sa 25:19. Ovom utakmicom nakon tri mjeseca pauze nastavljeno je prvenstvo u sjevernoj grupi Prve federalne lige.\nTrenutno aktivnih Gostiju: 66 Snimci TV emisija


Diplomatske aktivnosti za razvoj Hercegovine na čekanju - Istinomjer\nDiplomatske aktivnosti za razvoj Hercegovine na čekanju\nČlan predsjedništva BiH, Bakir Izetbegović, najavio je održavanje sastanka sa predstavnicima Turske i Hrvatske krajem jula. Tom prilikom je najavio i da će se na sastanku govoriti o konkretnim aktivnostima za podsticaj ekonomskog razvoja Hercegovine.\nPredložio sam da stvar konkretizujemo, da recimo na marginama te trilaterale vidimo šta možemo uraditi konkretno za Hercegovinu. Recimo, ona ima ogromne resurse koji nisu valjano upotrijebljeni i tu bi nam Hrvatska i Turska mogle pomoći, da pokrenemo ekonomski život u Hercegovini.\nBakir Izetbegović, 27.4.2016.\nIako je Izetbegović najavio da će se trilateralni sastanak održati krajem jula, na zvaničnoj web stranici Predsjedništva BiH se ne mogu naći informacije da je ovakav sastanak zakazan ili održan.\nČlanovi Predsjedništva od aprila do danas imali su određene diplomatske aktivnosti sa Hrvatskom i Turskom među kojima su bile: oproštajne posjete bivšeg ambasadora Republike Turske, Cihada Erginaya članovima Predsjedništva BiH; posjeta predsjednika Vlade Republike Hrvatske, Andreja Plenkovića, kao i prijem akreditivnih pisama novoimenovanog turskog ambasadora Halduna Koça.\nMeđutim, kako još uvijek nije došlo do obećanog trilateralnog sastanka na kojem bi se razgovaralo o ulaganjima u Hercegovinu, obećanje Bakira Izetbegovića možemo ocijeniti kao neispunjeno.


Najbolji reklamni materijali za leto | Moj ženski magazin\nNajbolji reklamni materijali za leto\nUkoliko imate neki mali i veliki biznis uvek morate da razmišljate o reklamnom materijalu. To je jedan od najjednostavnijih i najjeftinijih načina za sam brending vašeg proizvoda. Odnosno za prepoznavanje vašeg brenda.\nDakle, pored toga što brinete o profitu, jako je bitno izgraditi ugled same firme ili preduzeća, tačnije kompanije. Ali, jako je bitno izgraditi prepoznatljivost. Odnosno, kada neko pomisli na konkretno neki proizvod ili uslugu da prvo pomisli na vaš brend i da vas preporuči nekome ko možda nije čuo za vas. Ovo su reklamni materijali koji će vam pomoći da povećate vašu vidljivost.\nKakvu god majicu da napravite neko će je nositi. Naravno da treba malo da se potrudite oko samog brendinga majice i oko jasne poruke. Važno je da imate neku „foru“, dobru poruku na reklamnoj majici. Ne želi baš mnogo ljudi da nosi reklmanu majicu na kojoj se nalazi samo brend vaše firme. Naravno, ako dobijemo tu majicu nosićemo je verovatno u kući, ali poenta je da podstaknete ljude da vaše majice nose i van doma, jer će samo tako doći do primećenosti. Zato morate da razmislite o zanimljvom printu ili poruci. Naravno da i logo treba da se nađe na reklamnoj majici i da bude primetan, ali ne da i sav fokus bude na njemu. Morate da nađete način kako da ga istaknete elegantno.\nDefinitivno ono što će svima biti i te kako korisno – reklamni peškiri sa štampom za plažu. Primetićete koliko samo ljudi nosi reklamne peškire. Nekako u ovu vrstu peškira i ne ulažemo mnogo novca i super će nam doći peškir koji smo dobili na poklon. Ovde možete čak i da razmislite da logo bude u fokusu, jer i bez obzira na to peškir će se nositi, posebno na plažu, kada je potrebno da svaki dan menjamo peškir. Postoji toliko načina da osmislite kako će izgledati vaš reklamni tekstil. Naravno, ukoliko planirate da više uložite razmislićete i o nekim skupljim materijalima.\nKačketi i kapice – obožavamo da ih nosimo tokom leta. Crna boja uvek prolazi i to je ono što možda preporučujemo ukoliko je u skladu sa vašom estetikom. Naravno i ovde treba da razmišljamo da ne preteramo sa brendingom, jer ipak želimo da taj naš reklamni materijal u vidu kačeta i kapa neko ipak ponese.\nNešto što će se defitivno nositi i ne samo leti. Reklamni cegeri mogu da se nose kao torba za plažu, ali možete ih nositi i kao običan ceger za market. Osvešćenost po pitanju ekologije i smanjenja korišćenja plastičnih kesa je sve veća i sve više brinemo o okolini, a cegeri su pun pogodak. Dakle, one menjaju na stotine kesa i na ovaj način možete da podstaknete ljude da smanje upotrebu plastičnih kesa. Naravno reklamna torba za plažu i reklamni ceger ne mogu da izgledaju isto, odnosno vodite računa da reklamna torba za plažu bude malo veća od cegera, jer je to logično. Uvek razmišljajte o potrebama vaših potrošača.\nU skladu sa potrebama našeg društva reklamni tekstil nikada nije bio popularniji, tako da iskoristite ovu priliku da pokažete vašu originalnost i tako privučete simpatije.\n26. марта 2021. Maja Poslovna žena Leave a comment


Definisanje VOCs: Koje su isparljive organske jedinice?\nDa li bi ove zajedničke hemikalije mogle da rizikuju bebu?\nIsparljiva organska jedinjenja ili VOC su česta hemijska jedinjenja koja isparavaju u normalnim, zatvorenim atmosferskim uslovima, što ugrožava kvalitet vazduha u kući.\nMiris sveže boje? Možda to ne znate, ali zapravo udišete hemijsku materiju.\nBoja je puna gadnih hemikalija. Pošto ove hemikalije isparavaju, one stvaraju isparenja. Kao što se voda pretvara u paro pod odgovarajućim uslovima, hemijska jedinjenja se takođe mogu pretvoriti u gas.\nAli za razliku od vode, hemikalije ne zahtevaju uvek ekstremne uslove za promjenu oblika. Mnoge hemikalije lako mogu da se prikrade u štetne gasove u udobnom, svakodnevnom okruženju poput vašeg rasadnika ili dnevnog boravka.\nOve hemikalije nazivaju se VOCs, a mogu se naći u svemu od vašeg tepiha do dušeka vašeg deteta . Čak i igračke i posteljina mogu zatočiti VOC-ove, koje se često prepuštaju procesu proizvodnje običnih predmeta za domaćinstvo. Ovi toksini emituju s vremenom, ali to je spor proces. Takođe može biti opasno.\nDok aktivno gasi, VOCs degradiraju kvalitet vazduha u unutrašnjem vazduhu, što bi vas moglo učiniti bolesnim i vas i vašom porodicom . Mala djeca, posebno oni koji boluju od astme i alergija, imaju poseban rizik, a za mnoge roditelje čini se da životno sredstvo bez VOC-a postaje sve veći prioritet.\nPitate se kako da smanjite izloženost VOC-a vašoj maloj osobi? Rasadnik je odlično mesto za početak!\nEvo nekoliko saveta za smanjenje rizika od hemijskog otpuštanja u sobi vaše bebe.\nKako kreirati slobodno mesto za slobodno življenje\nŠto ranije započinješ svoj projektni vrtić, to je bolje. Većina VOC off-gasova se odvija u prvih šest meseci do godinu dana nakon proizvodnje. Dobijanje ranog početka može znatno smanjiti izloženost vašeg deteta.\nIzaberite bezbedniju boju:\nSlikanje rasadnika? Odlučite za boju "low VOC" ili "VOC-free". Ove ekološke alternative zamenjuju hemijske opterećene rastvarače na bazi ulja sa formulom zasnovanom na vodi, što znatno smanjuje uticaj na životnu sredinu. Boje "VOC-free" u procesu odvijaju korak dalje, uklanjajući nestabilne toksine iz vazduha iz svojih pigmentnih formula, čime se postiže mnogo sigurniji proizvod.\nIpak, iako su boje koje ne sadrže VOC, korak u pravom smeru, oni su daleko od hemikalija. Uvek osigurati odgovarajuću ventilaciju prilikom upotrebe boja ili hemijskih proizvoda bilo koje vrste. Slikanje dok je trudno ? Obavezno pratite ova devet važnih pravila .\nIzrada zdravog podnog obloga:\nKada je reč o hemijskom otpadanju, podni je glavni krivac. Ako je vaš trenutni parket star star više od godinu dana, mnogi od VOC-a će već rasipati. Ako započnete novu, probajte jednu od ovih opcija za organske podne obloge .\nKad god je to moguće, izaberite organske proizvode za svoje rasadnike i vaš dom. Pošto se proizvode bez pomoći hemikalija, organski proizvodi nemaju hemijske ostatke i ne proizvode opasne isparenja. Ne mogu sebi priuštiti da kupim sve organske?\nDa bi organski madrac postao vaš prvi prioritet.\nNe mogu sebi priuštiti sve da kupim organski? Korišćenje kupovine je takođe odličan način da se smanji izloženost Vašeg deteta VOC-u. Hemijska off-gasifikacija je u najgorem slučaju u prvoj godini života proizvoda. Što je stariji proizvod, to je manje verovatno da sadrži štetne hemikalije.\nTo je rekao, budite pažljivi šta kupite. Neke stvari, kao što su igračke i sve što je napravljeno od hemijskih presovanih iverica, najbolje se kupuju koristeći, ali korišćene jaslice i madrače za krevetce uglavnom nisu dobra ideja. Današnje jaslice možda ne ispunjavaju savremene sigurnosne standarde, a korišćeni su i dušeci - čak i oni koji izgledaju u dobrom stanju - mogu imati smrtonosne tajne . Antikni namještaj takođe može sadržati olovnu boju, koja bi mogla učiniti da je vaše dete veoma bolesno.\nKoristite dobro mišljenje i pobrinite se da sve što kupite je cjelovito i dobro popravljeno.\nUzmite svež početak:\nOperite ili obrišite nove igračke, nameštaj i dodatnu opremu i ostavite dovoljno vremena da se ove stvari ispadne u dobro provetrenom prostoru pre nego što ih unesete u svoje sredine. Ne zaboravite da koristite hemijski čistač !\nZa više ideja o stvaranju zdravog prostora za vašeg maloljetnika, pogledajte ove 7 jednostavnih savjeta za dizajniranje "zelenog" rasadnika .\nSedam najboljih kupatila za ptice kupiti 2018


Solidarnosti ni za lijek – Sandžaklija\nPored deklarativnog naglaska na ulaganju u zdravstvene sustave i na solidarnosti s manje bogatim državama, nošenje s pandemijom pokazuje da EU nije ništa naučila.\nPored deklarativnog naglaska na ulaganju u zdravstvene sustave i na solidarnosti s manje bogatim državama, nošenje s pandemijom pokazuje da EU nije ništa naučila. Od načina na koji je provedena nabavka cjepiva do opskrbe lijekovima koja je prepuštena privatnim veledrogerijama, očito je da se stvari ne namjeravaju mijenjati u odnosu na smjer prethodnih desetljeća.\nPrema izjavama EU dužnosnika, 2020. je bila godina kada je Unija naučila zašto su snažni zdravstveni sustavi i solidarnost važni. To znamo zato što su nam većinu prošle godine i ono što je prošlo od ove više puta servirali izjave u kojima najavljuju veća ulaganja u zdravstvo, uvođenje mehanizama koji će poboljšati sposobnost EU da reagira na događaje poput pandemije COVID-19, i podršku drugim zemljama svijeta, manje bogatima od EU, kako bi im se omogućilo isto. Ažurno kao i uvijek, naučene lekcije pretočene su u policy i budžetski plan: u martu je donesen novi EU plan za zdravstvo, EU4Health, kojim se predviđa izdvajanje nikad više sredstava za jačanje kapaciteta zdravstvenih sustava u EU. Međutim, nošenje s pandemijom u praksi više daje naslutiti da iz aktualne situacije nitko od ljudi koji su predstavljali program nije ništa naučio.\nInteresi farmaceutskih kompanija iznad svega\nNačin na koji je provedena nabavka cjepiva jedan je od najočitijih pokazatelja toga da se stvari ne namjeravaju mijenjati u odnosu na smjer prethodnih desetljeća. Osim toga što su ugovori sklopljeni s proizvođačima bili toliko cenzurirani da ih nije imalo smisla čitati, čak i nakon što je isporuka počela bitno odstupati od dogovorenog, institucije EU su nastavile polagati naivno puno nade u premisu da se ugovori poštuju. Pritom su očito odlučile zanemariti da su višegodišnjim podilaženjem interesima multinacionalnih kompanija i same dovoljno učinile kako bi kompanije naučile koristiti propuste u ugovorima u svoju korist, bilo kroz odlaganje isporuke ili nešto drugo – recimo, uvođenje klauzula o odricanju od prava na tužbu u slučaju ozbiljnih i trajnih posljedica po zdravlje.\nOno što je možda još i gore od zgroženosti i razočaranja EU zbog odnosa farmaceutskih kompanija prema sklopljenim ugovorima jest način na koji se odlučilo odgovoriti na nastalu situaciju. Iako je EU bila dosta hrabra u izražaju, a aktivirale su se i mjere kojima se htjelo pokazati da nas nitko neće povlačiti za nos – kao što su blokade izvoza iz skladišta u Italiji – u praksi se opet dogodilo, pa, ništa bitno. Za početak, pokazivanje mišića zadržavanjem pošiljki nije prisililo proizvođače da proizvode i isporučuju brže. S druge strane, pojavila se kritika tog mehanizma prema kojoj bi on mogao dovesti do još kasnije opskrbe cjepivima u državama s daleko nižim dohotkom od onih u EU, kojima će po trenutnim procjenama trebati otprilike dvije godine da postignu razinu procijepljenosti potrebnu za povratak u normalu. Za usporedbu, bogate zemlje su za svoje potrebe rezervirale 53% dostupnih doza cjepiva, iako u njima živi svega 14% svjetskog stanovništva – uz rezervacije i blokade, teško je povjerovati da EU shvaća što je solidarnost.\nMoglo bi se pomisliti kako je, s obzirom na ograničene proizvodne kapacitete farmaceuta, pljenidba tuđih (mizernih) zaliha naša jedina šansa. Naravno da nije, niti je ikada to bilo tako. Još od oktobra 2020. godine u Svjetskoj trgovinskoj organizaciji raspravlja se o prijedlogu o privremenoj suspenziji određenih prava intelektualnog vlasništva, čije bi prihvaćanje omogućilo širenje proizvodnje, neovisno o vlasnicima patenata na odobrena cjepiva, a time bi se automatski ubrzao i tempo cijepljenja u cijelom svijetu. Prijedlog je do sada podržalo preko 100 država, ali ne i EU, SAD, Švicarska, Kanada, Japan, Australija i druge bogate zemlje u kojima farmaceutske kompanije imaju svoja sjedišta i koje se nalaze na vrhu popisa za isporuku dostupnih doza. Prihvaćanje tog prijedloga bilo bi jedan od najkonkretnijih izraza solidarnosti EU s ostatkom svijeta, da ne spominjemo da bi i same njene članice mogle imati koristi od suspenzije kada bi vlastite kapacitete iskoristile za proizvodnju dodatnih doza cjepiva. Također, za razliku od milijarde eura uplaćene u COVAX kojima se Europska komisija hladno hvali po društvenim mrežama, prihvaćanje suspenzije pokazalo bi kako smo spremni prihvatiti modele koji ne počivaju isključivo na filantropiji, već stavu prema kojemu svi imamo pravo na jednaku razinu zaštite zdravlja i kvalitete života, neovisno o tome koliko nam je prebivalište bogato.\nDoduše, ako uzmemo u obzir na što liči javna proizvodnja lijekova u EU, možda je povjerenje u ugovore zaista bolja oklada. Budući da se već desetljećima zemlje visokog dohotka oslanjaju na privatne proizvođače i nabavljače za pribavljanje medicinskih proizvoda, mnoge zemlje, pogotovo one manje poput Hrvatske, jednostavno nemaju vlastitih kapaciteta za proizvodnju.\nIako je trenutno fokus na cjepivima pa se dosta razmišlja o tome što bi bilo da Imunološki zavod nije doveden u stanje u kojem se trenutno nalazi, koliko je oslanjanje na privatni sektor opasno vidimo i iz slučaja veledrogerija koje svoje dugove utjeruju po svaku cijenu, čak i ako to znači da će neki tamo ljudi s rakom strepiti hoće li dobiti terapiju (i, u konačnici, hoće li je zaista i dobiti). Da bude jasno, od privatnih veledrogerija ne možemo očekivati drugačije ponašanje jer su one tu da zarade, a ne da brinu o nama. Ali, bar u teoriji, ministarstvo zdravstva jest tu da brine o nama, i bilo bi utješno znati da načelno razmišlja o tome kako se dugoročno izvući iz očigledno neodržive situacije. Recimo, ideja o državnoj veledrogeriji koju su istovremeno spomenuli i članovi Radničke fronte i HDZ-a zvučala je zanimljivo, i šteta je da o njoj nismo imali prilike čuti više.\nRazličiti primjeri pokazuju da za drugačiji pristup proizvodnji lijekova ima mjesta. Krenimo od Kube koja ima otprilike četrdeset puta manje stanovnika od EU i nalazi se pod međunarodnim sankcijama, ali njeni javni istraživački kapaciteti rade na četiri moguća cjepiva za COVID-19, od kojih za jedno postoje dobre šanse da će biti odobreno ovog ljeta. Nekima se Kuba neće svidjeti kao primjer – možda zbog komunizma, a možda zato što joj je zdravstveni sustav tehnološki ograničen u odnosu na sustave bogatih zemalja. Da smo fer, uzeli bismo u obzir da je kaskanje u tehnologiji možda (ili vjerojatno) dosta uvjetovano već spomenutim sankcijama. Ako ne želimo biti toliko fer, možemo ostaviti Kubu po strani i pogledati što se na polju proizvodnje lijekova događa u nekim bogatijim državama. To da su britanski Laburisti pod vodstvom Jeremyja Corbyna pokretanje javne proizvodnje lijekova vidjeli kao jedan od prioriteta zdravstvene politike je već dobro poznato. S druge strane, da se u SAD-u pokreću neprofitne tvornice generičkih lijekova poput Civica Rx je možda manje poznato: Civica Rx je osnovana s ciljem ublažavanja problema s opskrbom ključnih lijekova u petstotinjak bolnica i, iako je daleko od Kube kada je u pitanju ideologija, predstavlja legitimnu alternativu postojećem sustavu.\nHoće li do ulaganja u sustav javne proizvodnje i opskrbe lijekovima u EU doći tijekom tzv. oporavka od pandemije ostaje za vidjeti. Uz izuzetak nekoliko blago prijetećih izjava na tom tragu, čini se kako konsenzus još uvijek glasi da je to užasno skupo. Ista rezerva se ističe kada se govori o ponovnom pokretanju proizvodnje u IMZ-u. Naravno da bi sve navedeno bilo jako skupo, ali s obzirom na to koliko se javnog novca troši na stvari koje ne možemo definirati drugačije nego kao gluposti, ostaje otvoreno pitanje ne bi li se možda više isplatilo izdvojiti taj novac za dobre poslove i stabilne zdravstvene sustave.\nKada već izostaju obećavajuće naznake na različitim razinama vlasti, ohrabrujuće je vidjeti kako ih ne nedostaje kada su pitanju inicijative civilnog društva i aktivističkih mreža. Iako su mnoge od njih usmjerene prvenstveno na pitanje cjepiva, poput People’s Vaccine, Free the Vaccine, i No Profit On Pandemic, u materijalima govore i o drugim problemima koji su EU i nacionalnim institucijama prošli ispod radara ili ih se namjerno odlučilo ignorirati. Tu je, naravno, isticanje da se ono “svi” u “Nitko nije siguran dok svi nismo sigurni” Ursule von der Leyen mora odnositi na cijeli svijet, a ne samo na Europu. Ali, spominju se i konkretni načini za jačanje zdravstvenih sustava nakon pandemije, uključujući povećanje prava zdravstvenih radnica, povećanje transparentnosti odnosa s privatnim pružateljima zdravstvene skrbi i, u konačnici, priznanje da su javni zdravstveni sustavi – ukoliko ih se adekvatno financira i vrednuje – puno sposobniji odgovoriti na buduće pandemije od privatnih.\nNažalost, teško je vjerovati kako će ovo zadnje biti okosnica programa oporavka idućih godina. Puno je lakše zamisliti scenarij na tragu interpretacije Borisa Johnsona, prema kojemu su za sjajan ishod cijepljenja u Velikoj Britaniji zaslužni pohlepa i kapitalizam. Zaista, kao što je za jačanje zdravstvenih sustava potrebno više sredstava, za trenutno stanje borbe protiv pandemije, uključujući cijepljenje, zaslužni su pohlepa i kapitalizam, samo što su ti ishodi daleko od sjajnog. Isto tako, više novaca nas neće zaštititi od ovakvih situacija u budućnosti; za to će biti potrebne puno sustavnije intervencije.


MEČEVI PRED EVROPSKE UTAKMICE SU NAJTEŽI: O Araratu tek od nedelje! Sanogo ima problem sa zglobom! - Sportski Portal\nIz stručnog štaba Zvezde uveravaju da su igrači trenutno koncentrisani samo na meč u Lučanima\nPomoćni trener Crvene zvezde Nenad Milijaš rekao je da očekuje tešku utakmicu u Lučanima protiv Mladosti, ali da je cilj pobeda i naveo da će tek posle toga njegovi fudbaleri razmišljati o plej-ofu za Ligu Evrope i duelu sa Araratom.\n– Očekuje nas teško gostovanje, igramo protiv Mladosti iz Lučana, poznato je da oni igraju dobro kod kuće. Svesni smo da neće biti lako, ali postoji velika želja i znamo šta nam je cilj, a to su nova tri boda u prvenstvu. Dueli pred evropske utakmice su uvek teški, međutim koncentrisani smo samo na sutrašnji meč i verujem da ćemo uspeti da pobedimo – rekao je Milijaš.\nFudbaleri Zvezde igraju u subotu od 18 časova u Lučanima protiv Mladosti, utakmicu devetog kola Superlige Srbije.\n– Neško Milovanović je dugo bio trener, sada se vraća, svi ga cenimo, oni će imati veliki motiv protiv Crvene zvezde da se dobro pokažu i odigraju kvalitetno. Nije lako igrati u Lučanima, sa druge strane sve zavisi od nas, analizirali smo način njihove igre i ako udjemo dobro u meč verujem da neće biti problema da ostvarimo i devetu pobedu u prvenstvu – naveo je Milijaš.\nZvezda će u četvrtak od 16 časova igrati u Jerevanu protiv Ararata, u plej-ofu za Ligu Evrope, a Milijaš je rekao da je prioritet meč u Lučanima.\n– Ispratili smo meč Ararat – Celje, znamo da ćemo igrati protiv Ararata, ali i pored toga prvo razmišljamo o utakmici u prvenstvu, pa se okrećemo pripremi evropskog duela – dodao je on.\nPosle osam kola u Superligi, Zvezda je jedina neporažena i ima svih osam pobeda. Mladost je šesta na tabeli sa 16 bodova.\n– Ova ekipa je pokazala igrama i rezultatima da može mnogo više, iz utakmice u utakmicu igra sve bolje. Ceo stručni štab veruje u igrače i siguran sam da će vremenom to biti na višem nivou. Imamo mnogo kvalitetnih igrača koji treniranjem i zalaganjem zaslužuju šansu. Oscilacija ima, ali se trudimo da igrači koji su najspremniji i psihički i fizički počnu utakmicu – rekao je Milijaš.\nPovezane temeCrvena zvezdaDomaći fudbalFK Crvena zvezdaFudbalNenad MilijašSuper liga SrbijeVesti\nEvropski kupovipre 19 sati


Kreće sudski spor akcionara protiv VW, traže 9,2 mlrd evra\nTanjug 10. septembra 2018. 11:45\nBRAUNŠVAJG – Folksvagen (VW) danas izlazi na sud da se suoči sa investitorima koji traže nadoknadu od 9,2 milijarde evra (10,6 milijardi dolara), tvrdeći da je nemački proizvođač automobila trebalo ranije da obavesti akcionare o skandalu vezanom za manipulacije na testovima emisije gasova iz dizelaša.\nAkcionari su podneli 1.670 tužbi tražeći kompenzaciju zbog pada cene akcija VW-a izazvanog skandalom koji je izbio u septembru 2015. godine, i koji je do sada koštao kompaniju 27,4 milijarde evra globa i novčanih kazni, javlja Rojters.\nTužitelji tvrde da VW nije izvršio svoju obavezu i obavestio akcionare o finansijskom uticaju skandala, za koji je javnost saznala tek nakon što je Američka agencija za zaštitu životne sredine (EPA) 18. septembra 2015. izdala „saopštenje o kršenju propisa“.\nDa su institucionalni investitori znali o kriminalnim aktivnostima VW-a možda bi ranije prodali akcije ili ih ne bi kupovali čime bi izbegli gubitke, kažu tužitelji.\nAkcije VW-a su izgubile do 37 odsto vrednosti u danima nakon što su vlasti otkrile znatno veće nivoe zagađujućih izduvnih gasova iz dizel automobila te kompanije od onih koje dozvoljava zakon.\nVW je priznao sistematsko varanje na testovima o emisiji gasova, ali negira bilo kakvo kršenje propisa u pogledu obaveze obaveštavanja akcionara i aktera na tržištu kapitala.


Lokalna samouprava i ekonomski razvoj\nNaziv: Program za lokalnu samoupravu i ekonomski razvoj\nNaručilac: Njemačko Savezno ministarstvo za ekonomsku saradnju i razvoj (BMZ)\nGlavna izvršna agencija: Ministarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Bosne i Hercegovina (MVTEO)\nUkupno vrijeme trajanja: od 2013. do 2018.\nTokom proteklih godina, Bosna i Hercegovina nije ostvarila skoro nikakav napredak u provedbi političkih i ekonomskih reformi. U međunarodnom rangiranju ekonomske efikasnosti, Bosna i Hercegovina uvijek zauzima nisko mjesto među evropskim zemljama. Na primjer, bila je zadnja od 46 zemalja u indeksu Doing Business 2015 /Poslovanje 2015/ (u ukupnom rangiranju 107. od 189 zemalja).\nProduktivnost domaćih kompanija i kvalitet njihovih proizvoda često ne ispunjavaju zahtjeve međunarodnih tržišta. Međutim, u određenim oblastima kao što su proizvodnja namještaja, industrija prerade metala, proizvodnja hrane i uzgoj voća i bobičastog voća, postoji potencijal za zadovoljavanje domaćeg tržišta i izvoz proizvoda u EU i druge zemlje. Javne institucije, privatni sektor i civilno društvo moraju bliže sarađivati kako bi poboljšali ekonomski učinak i učinili Bosnu i Hercegovinu atraktivnom poslovnom lokacijom. Naročito, javna uprava ne vidi sebe kao pokretača ekonomskog razvoja, pa se zbog toga u dovoljnoj mjeri i ne bavi rješavanjem strukturalnih problema.\nOdabrane lokacije u Bosni i Hercegovini unaprjeđuju svoju ekonomsku efikasnost i konkurentnost.\nProgram se fokusira na tri pilot regije u Bosni i Hercegovini, gdje se postepeno provode metode i strategije na polju promocije lokalnog ekonomskog razvoja i razvoja lanca vrijednosti. Program podržava općine u njihovoj međusobnoj saradnji i dijalogu sa lokalnim kompanijama, omogućavajući im zajedničko učešće u planiranju i provođenju strateških mjera.\nTakođer, GIZ promoviše i saradnju općina sa drugim relevantnim institucijama, kao što su regionalne agencije za razvoj, ministarstva i udruženja privrednika. To osigurava širenje razvijenih strategija širom zemlje i provođenje zajedničkih inicijativa za podsticanje konkurentnosti.\nNa sjeveru Bosne i Hercegovine, četiri općine su udružile snage sa malim i srednjim preduzećima i formirale lokalnu akcionu grupu (LAG) sa namjerom zajedničkog plasiranja proizvoda iz regije - naročito poljoprivrednih proizvoda - i razvoja novih mogućnosti plasiranja.\nU Centralnoj Bosni, tri općine trenutno provode međuentitetsko plasiranje pod nazivom Business Excellence Area (BEAR) /Područje poslovne izvrsnosti/. Njihove napore je početkom 2014. godine prepoznao časopis Foreign Direct Investment Magazine koji objavljuje Financial Times Group. Časopis je izdvojio BEAR kao jednu od najatraktivnijih lokacija za investiranje u Evropi – tvrdnja potkrijepljena stvarnim investicijama koje sada stižu u te općine.


Tunel Brančić mučio je inženjere, sada je spreman za putnike\nIzvor: RTS, 18.Avg.2019, 08:14\nCentralno mesto i najveći izazov za građevinare bio je tunel "Brančić", dužine 945 metra. Nalazi se na oko dva kilometra od petlje Ljig, na kraju novoizgrađene deonice i mesta spajanja sa deonicom od Ljiga do Preljine koja je završena pre dve godine.\nTunel Brančić je najveći je građevinski poduhvat na auto-putu "Miloš Veliki". Za graditelje jedan je od najtežih poslova koje su ikada obavili. >> Pročitaj celu vest na sajtu RTS <<\n"Ovo je u istoriji 'Energoprojekta' jedan od najtežih tunela jer su geološki uslovi bili izuzetno teški tokom izvođenja. Sve ovo uspešno je rešeno pre svega zahvaljujući ogromnom trudu 'Energoprojektovih' radnika i inženjera, a i uz veliku pomoć nadzora eksperata iz sveta i Srbije koje smo morali u kritičnim trenucima da angažujemo na projektu", objasnio je Milan Ristić iz "Energoprojekt-niskogradnje".\n"Možemo istog trenutka da reagujemo da sprečimo bilo kakvu nezgodu, katastrofu, dakle da upozorimo vozače na 1.800 metara ispred i na oko dva kilometra sa ulazne strane da se nešto desilo. Ti sistemi su sad u potpunosti u funkciji i vrlo bezbedni", napomenuo je Elez.


Hit izjava Aleka Boldvina kod Elen: "Završio sam s pokušajima da napravim još jednu ćerku" - Telegraf.rs\n25/09/20 | 00:32\nPosle petoro dece sa suprugom Hilarijom Boldvin, Alek je priznao da je izgubio nadu da će dobiti još jednu ćerku\nPoznati američki glumac Alek Boldvin (62) i njegova supruga Hilarija (36) nedavno su dobili sina Eduarda. Naime, Hilarija je na svet donela četvrtog dečaka, iako su se potajno nadali da će biti devojčica.\nTo je njihovo peto zajedničko dete, a već imaju tri sina i jednu ćerku.\nIako je par pokušavao da dobije još jednu devojčicu kako bi njihova ćerka Karmen (7) imala sestru koju priželjkuje godinama, izgleda da se to neće dogoditi.\n- Neću se truditi, ne, završio sam s pokušajima. Ili će ostati ovako ili će se moja supruga ponovo udati, za tipa koji proizvodi devojčice - našalio se Alek u emisiji kod Elen Dedženeris (62).\nGlumac, koji s bivšom suprugom Kim Besindžer (66) ima ćerku Ajrland (24) se našalio se da je njegova žena "kolekcionar beba" i da ih "sakuplja".\n- Govorim ljudima da je moja supruga kolekcionarka. Neki sakupljaju automobile, neki sakupljaju satove, umetnine. Moja supruga sakuplja bebe. Voli bebe - poručio je.\nPodsetimo, prošle godine je Hilarija bila trudna, a na redovnom ginekološkom pregledu saznala je da je imala spontani pobačaj, i to sedam meseci nakon prvog pobačaja. Bračni par to nije omelo u želji da imaju što više dece, pa su godinu dana kansije dobili naslednika.\n- Kada beba napuni tri godine i prestane da bude "automat za radost" kao što je bila, pogledamo se i kažemo: "Vreme je da imamo još jednu" - zaključio je Alek.\nOn je zatim pohvalio voditeljku Elen De Dženeris, koja je na klimavim nogama, od kako su bivši zaposleni "opleli" po njoj i producentima emisije. Započela je snimanje 18. sezone "The Ellen Show", a prvi gost joj je bio upravo Alek koji ju je posavetovao da nikada ne prekida da radi ono što voli i u čemu je savršena.\nDodao je da godinama prati njen rad na sceni, kako na televiziji tako i u "stand up" komedijama i da je njen veliki fan. Voditeljka je odgovorila da joj glumčeva podrška veoma znači u ovim teškim vremenima i zahvalila mu se što je pristao da gostuje kod nje u vreme krize emisije koju vodi.\nelen de dženeris\nDetalji sudara kod Surčina: U kolima bio jednogodišnji dečak, upućen na preventivni pregled\nU lančanom sudaru kod Surčina povređena jedna osoba: Kolica za bebe na travi, stigla Hitna pomoć\nSećate li se Horejšija iz serije "Istražitelji iz Majamija"? Svi su ga obožavali - evo kako sada izgleda\nStefan Kapičić promenio imidž, izgleda "zapušteno": Svi tvrde da liči na holivudskog frajera\nZavrsio si ti.....\n25. septembar 2020 | 07:16\nDonela je na svet četvrtog dečaka....imaju zajedno petoro dece.....tri dečaka i jednu devojčicu????????????? Ja ništa razumeo......


Vesti online / Vesti / Ex YU / Makedonija na pragu novih sukoba: Narod opkoljava Sobranje\nNarod ispred Sobranja\nU Makedoniji je u toku sednica Parlamenta na kojoj će se drugi put glasati o Zakonu o dvojezičnosti. Vladajuća većina ima dovoljno glasova da zakon izglasa, ali je sporno 36.000 amandmana koje je podnela opozicija, o kojima prema Poslovniku, kako tvrdi vladajuća većina, ne mora da se raspravlja. Ispred Sobranja već se okupilo nekoliko hiljada ljudi koji uzvikuju parole „makedonski u Makedoniji“.\nEX YU VIDEO: Makedonija na ivici rata, narod sprečio puč Zaeva i Albanaca\nFOTO Drama u Makedoniji: Demonstranti upali u Sobranje\nEX YU Ambasada SAD osuđuje nasilje, podržava izbor Džaferija


Opšte udruženje preduzetnika opštine Kula - Čišćenje malvera | Apakom\nOpšte udruženje preduzetnika opštine Kula - Čišćenje malvera\nOpšte udruženje preduzetnika opštine Kula prisutno je na internetu već duži niz godina. Sajt koji su imali vremenom je zastareo i zbog neodržavanja bio je zaražen malverom. Kako bi rešili problem, iz udruženja su nam se obratili sa svojim zahtevima za rešavanje problema.\nPrvo što smo morali da uradimo je kompletno čišćenje sajta i instalacija čistog Wordpress-a jer je deo koda bio zaražen. Sajt je prethodno koristio besplatnu Wordpress temu čije je ažuriranje prestalo i zbog raznih propusta desile su se neke stvari koje su ugrozile njegovu bezbednost.\nKada smo očistili zlonamerni kod i postavili čistu verziju Wordpress platforme, red je došao na na postavljanje teme, odnosno došlo je vreme da se pozabavimo dizajnom. Instalirali smo premium Divi temu koja je danas među vodećima u svetu veb dizajna i podesili SSL sertifikat jer domen nije bio bezbedan. Postavljanjem nove teme, sajt je dobio osnove za dalji razvoj.\nS obzirom na to da je ovo sajt Opšteg udruženja preduzetnika, tačnije mesto na kome preduzetnici iz opštine Kula treba da se informišu o radu udruženja, kao i o konkursima i drugim dešavanjima bitnim za preduzetništvo, glavno mesto na sajtu posvetili smo blog objavama o različitim temama bitnim za poslovanje. Takođe, na sajtu se nalazi i poseban odeljak sa različitim konkursima na koje preduzetnici kulske opštine mogu da apliciraju, kao i uslugama koje pružaju u udruženju.\nSajt Opšteg udruženja preduzetnika opštine Kula je informativnog karaktera i potrudili smo se da kao takav pruži sve informacije od značaja za članove udruženja i druge koji se bave preduzetništvom. Za razliku od prošle verzije sajta, verzija koju smo izradili je pregledna i omogućava posetiocima da se informišu o bitnim stvarima veoma brzo i lako.


Ado ako ne ponudi ostavku posle ove bruke nije nikakav vojnik kluba.. Poslano sa mog SM-J710F koristeći Tapatalk Ma kakva ostavka. Idemo da se spremimo za nastavak. Kad je kod nas neko ponudio ostavku? Svi su tu radi Želje, vole Želju ali niko ne napusta iako se vidi da smo losiji iz utakmice u uta...\nsub nov 04, 2017 3:29 pm\nAdo odlazi. Poslano sa mog SM-J710F koristeći Tapatalk Gdje ćeš tako reći za vojnika kluba... Ista igra kao i prošle sezone. Ništa nismo dobili. Adžeme yebo te Elsner i izmišljanje pozicija igračima. Nista nismo dobili osim Sabana, Hajdara, Keme, Zerica koji se polahko vraca i vjerujem jos par juni...\nsub nov 04, 2017 3:24 pm\nVolim te Zeljo..puna podrska Adzemu i ekipi...i jos jednom:\nKakvih su.paka ima koji izviru samo kada gubimo sa tjeranjem svega i svacega...ako cete volit Zelju preko kurca i srat po istome da bi se dodvorili nekome onda ste gnjide od ljudi i od navijaca...nabijem vas\nsub nov 04, 2017 3:20 pm\nFuj kako mrzim ove "grceve" na kraju utakmice....da Bog da vam noge pootpadale mamu vam *****\nDa ne ostane na snu stranice: I meni je muka od ove igre i jebenog BHTelecoma da Bog da se raspali...al kakvih su.paka ima koji izviru samo kada gubimo sa tjeranjem svega i svacega...ako cete volit Zelju preko kurca i srat po istome da bi se dodvorili nekome onda ste gnjide od ljudi i od navijaca......


Spektakularni Gala koncert umetnika Narodnog pozorišta održan na Trgu Republike (FOTO) - alo.rs\nAUTOR: Tanjug/ Alo.rs DATUM I VREME: 09.09.2019. 08:54\nManifestacija održana u okviru programa "Pozorište na trgu - Portal ka vekovima"\nGala koncert na beogradskom Trgu Republike, Foto: Grad Beograd\nPrvaci opere, hor i orkestar Narodnog pozorišta priredili su sinoć spektakularni Gala koncert na beogradskom Trgu Republike u okviru programa "Pozorište na trgu - Portal ka vekovima".\nU poznatim arijama i kompozicijama iz opera sa repertoara Narodnog pozorišta uživalo je nešto više od hiljadu ljudi na Trgu Republike.\nČarobne note Sen Sansa, Pučinija, Šostakoviča, Borodina, Verdija, Mocarta, Konjovića ispunile su centar Beograda.\nU publici čitave porodice, doplomatskj kor, ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Ðorđević...\nNakon gala koncerta, pred publiku na Trgu Republike izašao je ansabl Baleta Narodnog pozorišta u Beogradu.\nNa otvorenom na specijalnoj pozornici oni izvode balet Vokija Kostića "Ko to tamo peva".\nProgram „Pozorište na trgu - Portal ka vekovima" počeo je jutros promenadnim koncertom srpsko-japanskog prijateljstva u Velikoj sali Narodnog pozorišta.\nGala koncert na beogradskom Trgu Republike\nSat kasnije najmlađi su u organizaciji Kulturnog centra Beograda uživali u bajkama.\nAkrobatskim i žonglerskim tačkama umetnici cirskuske trupe Kinetrop u programu Cirkus istorije u režija Ivane Koraksić zabavljali su građane na Trgu Republike.\nKoncert džez i autorske muzike održan je u Kulturnom centru Beograda, a od 18 sati na Trgu Republike kod drvoreda prema Kolarčevoj izvedena je Mocartova opera za decu i omladinu "Bastijen i Bastijena".\n"Pozorište na trgu"


Автор темы Apihufif\nKalemegdanska 1878000 Banja Luka+387 51 462 146 Fax:+387 51 463 143office @unitedwomenbl.org11. Maja2022.HomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i rampmarketplace strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktNovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILAAdd CommentOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILA Obavještavaju se privredni subjektikoji se bave predmetnom djelatnošću da imamo namjeru...NovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI pogonskog motornog gorivaAdd CommentNovostiPonovljeni poziv za podnošenje projektnih prijedloga organizacijacivilnog društva u BiH koje provode aktivnosti u oblastisprečavanja i suzbijanja rodno zasnovanog nasiljaAdd CommentNovostiKampanja “Zaposlenjem prekidamo začarani krug nasilja”Add CommentNovostiProjekcija dokumentarnog filma „Danijela“Add CommentNovostiNovostiPOZIV ZA PODNOŠENJE PROJEKTNIH PRIJEDLOGA ORGANIZACIJA ČLANICASIGURNE MREŽE BOSNE I HERCEGOVINE17.Februara 2022.NovostiJavni poziv10.Februara 2022.NovostiSaopštenje za javnost – Svaki minut je važan!21.Januara 2022.NovostiJavni poziv5. Januara2022.NovostiEdukacija za senzibilisan pristup pružaoca usluga podrške ženama idjeci žrtvama nasilja29.Decembra 2021.NovostiPregled aktivnosti, april-septembar, 202115.Decembra 2021.NovostiJavni poziv3.Decembra 2021.NovostiZajednički kalendar aktivnosti za kampanju 16 Dana aktivizma protivrodnog nasilja u BIH za 2021. godinu24.Novembra 2021.NovostiUnapređenje podrške rehabilitaciji i renitegraciji žena koje supreživjele nasilje19.Novembra 2021.Video NovostiNovosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017.Add CommentVideo NovostiPogledaj sve...Novosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017. Novosti • VideoMedijske aktivnosti u okviru 16 dana aktivizma5.Decembra 2017.VideoPoložaj žene u društvu, Fondacija “Udružene žene” Banja Luka uemisiji “U fokusu” na javnom servisu RTRS1.Novembra 2017. VideoPROTOKOL5. Oktobra2015. VideoSigurna Kuca4. Oktobra2015. VideoPotpisujem20. Aprila2015.Drugi o namaNemam nikakvih sugestija za unapreñenje rada Fondacije Udruženežene jer iskreno mislim da rade fantastičan posao, da su izuzetnohrabre kao kolektiv i da su učinile jako puno na poboljšanjupoložaja žena u BiH, puno više od mnogih političarki / žena narukovodećim pozicijama.DIJANA PEJIĆ


Akcija SIPA-e širom BiH: Uhapšena 21 osoba, oduzet veliki iznos novca i oružje | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 27.5.2017. u 11:14\nU operativnoj akciji kodnog naziva „Master“ policijski službenici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA), postupajući po naredbama Suda BiH i Tužilaštva BiH, pretresli su prostorije, stanove, vozila i ostale pokretne i nepokretne stvari više pravnih i fizičkih osoba, s ciljem pronalaska predmeta koji potiču iz izvršenja krivičnog djela organizirani kriminal, u vezi sa krivičnim djelima poreska utaja ili prevara, carinska prevara, primanje dara i drugih oblika koristi, davanje dara i drugih oblika koristi i pranje novca.\nTokom akcije „Master“ lišenа je slobode 21 osoba, od kojih je 11 osoba jučer predato Tužilaštvu BiH na dalje nadležno postupanje.\nIzvršeno je ukupno 49 pretresa na više lokacija na području Sarajeva, Gradačca, Srebrenika, Gradiške, Banje Luke i Brčko distrikta BiH, prilikom čega su pronađeni i privremeno oduzeti predmeti koji mogu poslužiti kao dokaz u daljem vođenju krivičnog postupka i to: novac u iznosima od 77.185 eura, 43.960 američkih dolara, 55.190 kuna, 22.430 srbijanskih dinara, 2.750 švicarskih franaka, 500 mađarskih forinti, te manji iznosi australijskih dolara, engleskih funti i turskih lira, poluautomatska puška, dva pištolja i 49 komada municije.\nPored navedenog, preduzete su mjere i radnje s ciljem blokade određenog broja tekućih računa za šest fizičkih osoba i tri pravne osobe, te je izdato šest naloga za privremenu obustavu transakcija u ukupnom iznosu od 128.908,39 KM i 5.709,92 eura. Šteta po budžet institucija BiH i međunarodnih obaveza BiH, koja je nastala kao rezultat izvršenja navedenih krivičnih djela, iznosi preko 4,5 miliona KM.\nOperativnu akciju „Master“, policijski službenici SIPA-e realiziraju u saradnji sa policijskim službenicima MUP-a Republike Srpske, MUP-a Kantona Sarajevo, MUP-a Tuzlanskog kantona, MUP-a Zeničko-dobojskog kantona i MUP-a Srednjobosanskog kantona.\nPolicijski službenici SIPA-e nastavljaju rad u okviru akcije „Master“ i „Bonus“, o čemu će javnost biti blagovremeno obaviještena. (Tuzlanski.ba)\nKljučne riječi: akcija, izdvojeno, masret, SIPA


Naslovna Info Opštinske vesti Obaveštenje o izmeni režima saobraćaja\nJP „Standard“ obaveštava građane da će od utorka 6.10.2020. godine početi radovi na rekonstrukciji kolovoza u ulici Cara Lazara, na deonici od ulice Žarka Zrenjanina do ulice Šumske.\nZa vreme trajanja radova, saobraćaj na deonici od ulice Žarka Zrenjanina do ulice Šumske kao i raskrsnici ulice Žarka Zrenjanina i Cara Lazara će biti potpuno obustavljen i regulisan privremenom saobraćajnom signalizacijom.\nTranzitni saobraćaj za teretna vozila za pravac Sombora će biti preusmeren na ulicu Majevičku i Drugo železničko naselje.\nMole se učesnici u saobraćaju da povećaju pažnju i poštuju postavljenu saobraćajnu signalizaciju.\nPogledaj: Počeo nastavak rekonstrukcije tranzitnog puta u Bačkoj Palanci (VIDEO)\nPrethodni tekstTreći KUP Vojske Srbije “Karađorđevo 2020“. (VIDEO)\nSledeći tekstPeta pobeda Parožana za redom, Mladenovljani „melju“ sve redom


Bečej ugostio kajakašku reprezentaciju - Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\nNaslovna Aktuelne vesti bečejskih opština Sport Bečej ugostio kajakašku reprezentaciju\nBečej ugostio kajakašku reprezentaciju\nKajakaški reprezentativci Srbije uveliko se pripremaju za predstojeću takmičarsku sezonu. I ovoga puta gostoprimstvo su im pružili u Kajakaškom klubu Bečej gde se, kako kažu, osećaju kao kod kuće.\nVeć treću godinu najbolji kajakaši Srbije dolaze u Bečej na pripreme. Po rečima trenera reprezentacije Dragana Plavšića u varoši na Tisi provešće ove godine ukupno šezdesetak dana jer su i više nego zadovoljni uslovima za treniranje. Za sada pripreme dobro teku, a kako i ne bi kada su na vodi svakodnevno sve as do asa. – Ovde je Kristina Bedoč, naša nova takmičarka, četvrta u Evropi koja ima medalje sa Svetskog kupa. Tu su i sestre Moldovan, prošle godine jedne od najuspešnijih takmičarki, ka i Marko Tomićević. Isto tako tu je i četverac u sastavu Simo Boltić, Vladirim Torbarov, Ervin Holpert i Dejan Terzić od koga se možda i najviše očekuje. Sa nama je i Nemanja Stanivuković, koji je u našoj ekipi zahvaljujući programu Olimpijskog komiteta za razvoj mladih perspektivnih sportista, rekao je Dragan Plavšić. Sestre Nikolina i Olivera Moldovan plene vedrinom uoči treninga, ali i velikim zalaganjem od momenta kada spuste svoj kajak u vodu. Ne klonu duhom čak ni pred činjenicom da ih čekaju teški izazovi i naporna takmičenja na kojima se od njih dve posebno mnogo očekuje.\n– Svaki put kad imamo neko takmičenje svi očekuju rezultate od nas i ne smemo da podbacimo, naglasila je Nikolina. I za mlađu od sestara Moldovan, Oliveru sada je mnogo teže nego kada su osvajale evropsko zlato u juniorskoj konkurenciji. Ipak, veruju u sebe i reprezentativne koleginice.\n– Tada smo iznenadile jer niko nije očekivao taj uspeh. Posle te medalje je čak i srebrna kiks, sa osmehom dodaje Olivera. A da je Bečej s pravom izabran za kamp najboljim kajakašima Srbije potvrđuje i činjenica da su upravo u ovdašnjem Kajakaškom klubu prve zaveslaje napravili Jožef Šoti, Marko Novaković, Marko Tomićević, Dejan Terzić. Za Dejana ovo će biti sezona puna iskušenja.\n– Prvo takmičenje koje predstoji je izborno u Bačkoj Palanci krajem aprila na koje mogu da se prijave svi koji misle da mogu da uđu u reprezentaciju Srbije, rekao je Terzić. Naši sagovornici, rekli bismo ne bez osnova, ne kriju ambicije da se sa narednih takmičenja vrate sa medaljama do kojih je, kažu, težak put pun odricanja, ali na kome bez imalo surevnjivosti bodre jedni druge.


Pitanje 8437 • Poštovani, rešenjem o nasleđivanju stekao sam pravo koriščenja njive koja je bila u vasništvu moje porodice počev od 20ih godina 20 veka. Predmetno zemljište je po sili zakona prešlo pedesetih godina u društvenu svojinu. Na placu nema izgređenog objekta pa je moje pitanje da li je moguće izvršiti upis prava vlasništva na placu i koja je procedura. Unapred hvala\nPoštovani, rešenjem o nasleđivanju stekao sam pravo koriščenja njive koja je bila u vasništvu moje porodice počev od 20ih godina 20 veka. Predmetno zemljište je po sili zakona prešlo pedesetih godina u društvenu svojinu. Na placu nema izgređenog objekta pa je moje pitanje da li je moguće izvršiti upis prava vlasništva na placu i koja je procedura. Unapred hvala\nda biste povratili vlasništvo nad oduzetim zemljištem potrebno je da sprovedete postupak restitucije u skladu sa Zakonom o vraćanju oduzete imovine i obeštećenju. Da biste mogli da ostvarite ovo pravo morate biti zakonsku naslednik lica kome je imovina oduzeta (čl. 5. st. 1. tač. 1. ZVOIO). Za potrebe postupka je potrebno da pribavite dokumentaciju kojom se dokazuje da je pomenuta imovina oduzeta. Tu se naročito misli na odluku nadležnog organa o oduzimanju zemljišta, ali je bilo i slučajeva kada je imovina oduzimana po sili zakona svima koji su se našli u određenom status. Međutim, i u tom periodu su najčešće donošena tzv. zbirna rešenja koja su se odnosila na veći broj lica i veći broj nepokretnosti. U svakom slučaju prvi korak je da pretražite porodičnu dokumentaciju i da sakupite sve što bi Vam bilo od interesa za konkretan postupak.\nIzmeđu ostalog potrebno je da prikupite i dokumentaciju iz katastra nepokretnosti (kopiju plana, prepis lista nepokretnosti, uverenje o kretanju vlasništva na katastarskoj parceli i eventualno uverenje o identifikaciji katastarske parcele ukoliko je u međuvremenu došlo do preparcelacije) koju ćete priložiti uz zahtev o restituciji. Naglasio bih Vam i da zakon predviđa da je prikupljanje dokumentacije za potrebe postupka restitucije besplatno (čl. 38. ZVOIO)\nTakođe, trebalo bi da stupite u kontakt sa svim naslednicima osobe od koje je oduzeto zemljište jer bi trebalo da zajedno podnesete zahtev za restituciju. Zakonom je predviđeno da naslednik koji ne bude podneo zahtev do isteka roka predviđenog javnim pozivom (a to je 1. mart 2014. godine) neće moći da ostvari ovo pravo, a deo koji bi njemu pripao neće preći na ostale naslednike već će ostati u statusu u kome je već bio.\nPored, toga, Zakon predviđa da se u svakoj situaciji proba da se imovina vrati u naturalnom obliku, a ukoliko to nije moguće vršiće se obeštećenje u novcu (čl. 8. st. 1. ZVOIO). Ukoliko bi se zemljište koje Vam je oduzeto nalazilo u zakupu ne bi bilo moguće da Vam se odmah preda Već bi ste Vi došli na mesto zakupodavca i ubirali zakupninu od zemljišta (čl. 8. st. 2. ZVOIO).\nZa dodatne informacije o postupku restitucije predlažem Vam da pročitate sledeće tekstove:\nPrethodnoXX.11.2013. punim 35 godina radnog staza, po novom zakonu kog datuma sticem pravo da idem u penziju? Imam 55 godina. SledećeKoji je trenutno Zakon o nasledjivanju na snazi? Da li onaj iz 2003. god. ili ima neki novi zakon ili izmene zakona? Na ostavinskoj raspravi sudija je rekla da je to stari zakon i da to ne vazi. Rec je o usmenom zavestanju i ko ne moze biti svedok usmenog zavestanja.


3. čas - Page 2\nMagični portal :: Nastava :: Kabinet opšteg predmeta Delite |\nNaslov: 3. čas Pon Mar 08, 2010 9:21 am\nDobro vece dragi ucenice Famous skole, doslo je vreme da se ponovo druzimo na ovom casu.\nU poslednje vreme mladi mnogo toga uce o magiji i to ih vrlo interesuje koliko sam ja mogla da primetim. Pa sam pomislila da bi bilo lepo kada bi malo i o tome pricali iz ovog predmeta. Ocekujem, da cete za ovaj cas vise vi pricati nego ja jer vam je ovo veoma poznata tema.\nPa evo da ja kazem nesto o svemu ovome i onda sve prepustam vama, mozete me pitati ako vas nesto zanima ili ako vam nije jasno.\nKada kazemo magija obicno nam je prva pomisao nesto sto sija ili nesto sto ne postoji. Ja evo recimo, prvo pomislim na " carobne napitke " i ono kao pretvaranje coveka u zabu. Svi se mi nadamo da cemo jednog dana dobiti moc da letimo po nebu ili da cemo moci da zaledimo stvari, zaustavimo vreme, sigurna sam da je dosta vas puno puta razmisljalo o tome. Pa, nemam nikakvu definiciju magije za vas jer sta god drugi govorili za mene to nema definiciju.\nHajde sad vi meni postavljajte pitanja ili pricajte vasa razmisljanja o svemu ovome.\nBtw, necete imati domaci jer smatram da neki od vas mozda nece stici da ih zavrse zbog zurke koju cemo organizovati.\nPoslednji izmenio Sirena Turner dana Uto Mar 09, 2010 9:39 am, izmenjeno ukupno 1 puta\nNaslov: Re: 3. čas Pet Mar 12, 2010 10:43 am\nPa naravno da ne mozes da se odlucis kad ima toliko cool i stvarno jakih i....i mocnih moci XDmada ovog dana ja bih najvise da vidim buducnost.....sutra cu vrv zeleti nesto deseto XD\nNaslov: Re: 3. čas Pet Mar 12, 2010 10:46 am\nhahah,pa da kako kad,i ja menjam misljenje,koju,koju....i svaki put razlicito...prosto ne mogu da se odlucim toliko ima dobrih moci.........\nNaslov: Re: 3. čas Pet Mar 12, 2010 10:49 am\nJoj,tako dobro znam kako se osecas :freehugs:\nNaslov: Re: 3. čas Pet Mar 12, 2010 10:56 am\ndrago mi je da jos neko deli sa mnom misljenje,hvala....\nNaslov: Re: 3. čas Pet Mar 12, 2010 10:58 am\nnema na cemu :kiiiiiiiiiiiss :<33:\nNaslov: Re: 3. čas Pet Mar 12, 2010 11:03 am\npozz idem,ovo je najbolja lekcija,koju smo dosad imali i mislim koju cemo da imamo..nema bolje teme..profesorka,ako moze da na nekom od casova koje cemo tek da imamo bude nesto vezano za nadprirodne stvari,magiju...?\nNaslov: Re: 3. čas Pet Mar 12, 2010 11:10 am\ndaaaaa!!!ovo je bio super cas!mozemo ponekad i o nekim knjigama koje smo procitali....ili filmovima koje smo odgledali....ili tako nesto XD\nNaslov: Re: 3. čas Pet Mar 12, 2010 11:06 pm\nNaravno Bice i toga Ako ne i sledeci cas..\nNaslov: Re: 3. čas Sub Mar 13, 2010 6:02 am\nE odlicno!Vi ste super nastavnica! :kiiiiiiiiiiiss :<33: :freehugs:\nRaspoloženje : great...\nNaslov: Re: 3. čas Pon Mar 15, 2010 3:52 am\nSirena Turner ::\nPhoebe, u redu.\novaaaj htela sam da ptam za ocene, kad ce nam biti ocenjeni domaci zadaci?? i gde ce to da pise?\nNaslov: Re: 3. čas Pon Mar 15, 2010 7:35 am\nOvo prvo tromesecje i celo prvo polugodiste bice vam opusteno zbog skole i svega tako da su ocene svima super, a ocene mozes da vidis u dnevniku (((:\nKada budete na raspustu bice sledece polugodiste i tada cete morati mnogo vise da se trudite da bi dobili odlicne ocene. Eto toliko\nNaslov: Re: 3. čas Sre Apr 14, 2010 2:25 am\nAko mogu ja da iskazem svoje misljenje o svemu ovome.Pa iz mog gledista magija je skroz nestvarna,ali je dosta atraktivna i mnogo ljudi veruje u nju.Ja iskreno ne verujem u magiju,ali sam dosta puta pokusala da je na neki nacin ''dozovem'' .Uzimala sam vise knjiga o magiji,ali sam shvatila da je magija ne postoji.\n-Profesorka takodje bih zelela da se zahvalim na ovakvom casu!Posto retko kad imamo ovakve casove,a magija je jako lepa tema i do sada najzanimljivija!\nNaslov: Re: 3. čas\nMagični portal :: Nastava :: Kabinet opšteg predmeta