Vesti online / Vesti / Ex YU / Iz dijaspore u propast\nIz dijaspore u propast\nJedno od najlepših banjskih odmarališta kod Drine, Dvorovi kod Bijeljine takođe su stradali u katastrofalnoj poplavi. Kompleks banje je i dalje pod vodom, kao i veliki deo kuća koje se nalaze tik uz put.\nVoda do kolena: Slobodanka Vilotić\nSlobodanka Vilotić (61) sa nepokretnim suprugom Dragoslavom živi u kući koja je do pola u vodi. Do 1977. godine su živeli u Australiji, a onda se vratili i od ušteđevine kupili plac i kuću. Verovali su da je vreme patnje iza njih.\nSada u čizmama, obilazi punu vode okućnicu i plače.\n- Tri odeljenja su nam skroz stradala, a šta je u podrumu ne smem ni da zamislim, jer je voda do plafona. Nisam želela da ostavim supruga kada je krenuo talas, ali hvala Bogu, preživeli smo najgore. Takođe veliko hvala i svima koji su nam nudili pomoć i zvali nas, poput prijatelja Miloša Boškovića koji živi u Pertu, Australija.\nStarca ubila vikendica\nU Dvorovima je zabeležena i jedina žrtva katastrofe koja je zahvatila Bijeljinu i okolinu.\nStarac od 72 godine je stradao tako što se na njega obrušio deo vikendice.\nČim je video na televiziji pozvao nas je da pita šta treba. Kada je glava čitava, onda je sve drugo manje bitno - veli ova žena i dodaje da je u Dvorovima stradalo i dosta kuća ljudi koji žive i rade u dijaspori.\n- Evo, odmah pored nas je kuća Dragana Ljubojevića koji je u Švajcarskoj. Mi smo im javili.\nRadivoje Vidaković je do 1982. godine živeo u Beču. Vratio se sa suprugom Stankom da uživa u penzionerskim danima. Kaže, ni njegovi preci ne pamte ovakvu pošast.\n- Kada je pre četiri godine Drina nadošla, takođe smo bili poplavljeni, ali ovo je pet puta gore nego tada - kaže Radivoje kome je rođena sestra Zorka i dalje u Švajcarskoj.\n- Nismo se još čuli. Mogu samo da zamislim koliko je u panici, jer ne može da nas dobije. Ali, sve do pre koji sat veze sa ostatkom sveta su bile katastrofične. Veći deo Dvorova i dalje nema struje, a mobilni čas radi, a čas ne radi - kaže Radivoje Vidaković.


PEDALA EFEKT BOSS RV-500 Reverb - Music Centar\nPočetna stranica » Shop » Gitare » Pedale i efekti » BOSS » 620582\nPEDALA EFEKT BOSS RV-500 Reverb\nMPC 3.350,00kn -15% 2.847,50kn\nZakoračite u novu dimenziju sa Boss RV-500 pedalom, najsnažijoj i najraznolikijoj reverb pedali koju je BOSS ikada napravio. Ova pedala ima 32 bitni AD/DA sa 32bit/96 kHz procesor, da se programirati i stavlja vam profesionalne studijske reverb efekte "pod noge".\n12 modova i 21 potpuno novi reverb algoritam daju vam od standardnog do nevjerojatno ambijentalnog zvuka. Zahvaljujući vrhunskom DSP-u možete koristiti digitalni delay sa svim patchevima ili čak pokrenuti 2 patcha u isto vrijeme. Tu je i dodatni MIDI I/O, podržava dodatne footswitch/expression kontrole, USB za spajanje na besplatan RV-500 editor software što čini RV-500 najnaprednijom reverb pedalom na tržištu.\nUnutar RV-500 su 21 vrhunska reverb algoritma koji se mogu podešavati pa dobivate zvuk o kakvom ste samo sanjali. Svakom algoritmu se može podešavati trajanje, osjetljivost, EQ, modulacija i još mnoštvo drugih opcija. Uz standardne room, hall i plate efekte, tu su shimmer, non-linear, SFX, kao i nove verzije RE-201 Space Echa i SRV-2000, dva Roland klasika iz 70-ih i 80-ih.


/ Glodanje neizbežnog\nSlobodan Nenin\tGlodanje neizbežnog\nAko se upitamo šta ljubitelje lepe književnosti privlači Neninovim delima,onda će odgovor biti da je to sigurno radoznalost,traženje njima nepoznatoga,ako se ono zaboravljeno i iskonsko,svemu zajedničko,može tako nazvati,ili nečeg što još nisu sasvim spoznali.\nAko se upitamo šta ljubitelje lepe književnosti privlači Neninovim delima,onda će odgovor biti da je to sigurno radoznalost,traženje njima nepoznatoga,ako se ono zaboravljeno i iskonsko,svemu zajedničko,može tako nazvati,ili nečeg što još nisu sasvim spoznali. Komentari\nIsus bez lica Cena:\nRSD 220.00\tMapa sajta


Decu u Pekingu napao bivši čistač škole koji nije prošao probni rad - Sputnjik Srbija\n21:42 17 Jun 2019\nDecu u Pekingu napao bivši čistač škole koji nije prošao probni rad\n10:08 08.01.2019 (osveženo 10:14 08.01.2019) Preuzmite kraći link\nNepoznati muškarac je izvršio napad u jednoj od osnovnih škola u Pekingu, dvadesetoro dece je povređeno, javljaju lokalni mediji.\nKineska agencija Sinhua objavila je da se napad desio u 11,15 časova prepodne po lokalnom vremenu.\nNa internetu se pojavio snimak sa sastanka školskog osoblja i roditelja učenika na kojem je roditeljima rečeno da je napad izveo "radnik škole". Za sada nije poznato čime je napad izveden, pominje se čekić ili nož.\nOčevidac sa lica mesta je izjavio da je policija pojačala obezbeđenje u pekinškoj Dečjoj bolnici i bolnici "Suanvu" gde su smeštena ranjena deca.\nNa video-snimcima koji su se u međuvremenu pojavili prikazane su desetine besnih roditelja koji zahtevaju detalje o tome šta se desilo, kao i direktor škole koji im ponavlja da prestanu da snimaju mobilnim telefonima, preneo je Tanjug.\nPodseća se da je poslednjih godina u Kini zabeležen niz napada na decu. U oktobru prošle godine 39-godišnja žena je pritvorena pod sumnjom da je izbola 14 dece u obdaništu u Čongćingu. Prethodno je u junu izbodeno i ubijeno dvoje dece ispred obdaništa u Šangaju, a u aprilu je devetoro dece stradalo u napadu nožem u školi u pokrajini Šansi.


Parlament da raspravlja o zloupotrebama u "Vodovodu Bistrica"- Najnovije vijesti iz Pljevalja | - Najnovije vijesti iz Pljevalja\nNaslovna Komšiluk Bijelo Polje Parlament da raspravlja o zloupotrebama u “Vodovodu Bistrica”\nParlament da raspravlja o zloupotrebama u “Vodovodu Bistrica”\nMreža NVO Sjevera uputila je danas Skupštini Bijelo Polje i poslaničkim klubovima u tom gradu inicijativu za raspravljanje o stanju i zloupotrebama u „Vodovodu Bistrica“ .\nMreža u čijem je sastavu 26 nevladinih organizacija sa sjevera Crne Gore je zatražila da Skupština Opštine Bijelo Polje na narednom zasijedanju lokalnog parlamenta raspravlja o trenutnom stanju i zloupotrebama u poslovanju „Vodovoda Bistica“.\nImajući u vidu informacije koje su u proteklom periodu objavili mediji a koje ukazuju na evidentne zloupotrebe u pomenutom preduzeću čiji je osnivač Opština Bijelo Polje, Mreža NVO Sjevera smatra da je neophodno da se što prije pokrene javna rasprava na tu temu i utvrdi šta je istina u ovom slučaju, te da se javnost upozna sa činjeničnim stanjem.\nPodsjećamo, grupa radnika bjelopoljskog vodovoda podnijela je krivičnu prijavu protiv direktora Milana Bulatovića i šefa računovodstva Riza Zaimovića, zbog niza nezakonitosti i koruptivnih radnji. Radnici su krivičnu prijavu podnijeli anonimno, jer su, kako su naveli, još uvijek u radnom odnosu u preduzeću „Vodovod Bistrica“.\n„Pokrećemo ovu inicijativu sa ciljem dobijanja preciznih informacija o stanju u „Vodovodu Bistrica“.Iz sredstava javnog informisanja i anonimno smo dobili ogroman broj materijala koji govore o zloupotrebama u tom preduzeću“, navode iz mreže NVO Sjevera.\nDodaju da će u skladu sa poslovnikom SO zatražiti da prisustvuju radu sjednice te će iznijeti svoje viđenje i stav povodom ovih pitanja.\nTakođe, NVO „Agro Centar“ se ranije pridružila radnicima Vodovoda koji optužuju rukovodstvo za navodnu milionsku štetu pričinjenu preduzeću.\nDirektor te NVO,Dragan Radović u izjavi za bjelopoljsku televiziju SUN, apelovao je na Osnovno državno tužilaštvo i Sektor policije za privredni kriminal da što prije postupe po krivičnim prijavama radnika i te nevladine organizacije, te da zaštite radnike i građane kako bi sa svojim optužbama mogli istupiti javno.\nRadović je ponovio optužbe za nedomaćinsko rukovođenje „Vodovodom Bistrica“ .\n„Od namještenih tendera i otpisa dugova pojedinim firmama u Bijelom Polju, ličnu korist imali su isključivo ljudi iz uprave i njihova rodbina“, tvrdi Radović.\nOsim ranijih ozbiljnih optužbi, on je direktoru Vodovoda Milanu Bulatoviću, uputio još jednu.\n„Osim što više od dvije i po decenije nezakonito gazduje Vodovodom, Bulatović je iskoristivši svoje veze suprugu zaposlio u OŠ “Dušan Korać“ u kojoj godinama prima platu a ne dolazi na posao“, zaključio je Radović.\nPrethodni tekstFarbanje jaja prirodnim bojama\nSledeći tekstOdržano takmičenje u glumi\npljevljanka 10. априла 2015. at 15:43\nSve je isto , samo njega nema !!!!!!!!!!!!!


LOPTA DUKLA MATCH | Dexy Co Kids internet prodavnice\nŠifra artikla: UN7140\nŠifra proizvođača: UN7140\nLopta je idealan pratilac za letnje sportove, namenjena je za ljubitelje sporta i fudbala i za sve one koje vole da se zabave uz sportsku aktivnost.\nNapravljena je od posebne ojačane gume sa sjajnom površinom i veoma je izdržljiva.\nGumena lopta je pogodna za gotovo sve igre sa loptom i za sve uzraste.


Црногорски конзулат у Војводини\nTema: Црногорски конзулат у Војводини\n29.07.2010., 14:13 #1\nCrnogorski konzulat u Vojvodini?\nCrnogorci koji žive u Vojvodini u prvoj polovini iduće godine mogli bi da dobiju konzulat u Novom Sadu, Lovćencu ili u Vrbasu, budu li se saglasila ministarstva spoljnih poslova Srbije i Crne Gore.\nKako pišu današnje "Novosti", zamisao je još u fazi inicijative koju je još pre tri godine crnogorskom Ministarstvu inostranih poslova uputilo Udruženje Crnogoraca "Krstaš" iz Lovćenca, na severu Bačke.\nUslovi za to, kako se procenjuje, sazreće tek pošto za nekoliko meseci bude otvoren srpski konzulat u Herceg Novom.\nPomoćnik crnogorskog šefa diplomatije Dragan Đurović rekao je za "Novosti" da je to pitanje političke odluke.\n"Nismo još uputili zvaničan zahtev Ministarstvu spoljnih poslova Srbije, ali smatramo da bi po principu reciprociteta, posle otvaranja srpskog konzulata u Herceg Novom, bilo logično da i mi dobijemo takvo predstavništvo u nekom od mesta u Vojvodini", istakao je on.\nU političkom vrhu Vojvodine, međutim, nemaju saznanja o eventualnom crnogorskom konzulatu.\nPredsednik pokrajinskog odbora Demokratske stranke Dušan Elezović rekao je da takva ideja do sada nigde, zvanično, nije pominjana.\nOn demantuje i spekulacije o navodno pripremljenim lokacijama u Novom Sadu.\n"Ali, ako se ministarstva Srbije i Crne Gore budu dogovorila, mi ćemo svakako pomoći da se to i realizuje", rekao je Elezović.\nU Vojvodini živi 35 000 Crnogoraca, što je više od polovine od njihovog ukupnog broja u u Srbiji, tvrde u "Krstašu", a prenose "Novosti".\nФуј....Које су лажовчине ови из Крсташа, то Бог није видео...\n35 000 Црногораца у Војводини...?\nТолико их је било на задњем попису....пре одвајања ЦГ....\nА сад пола оних који су се изјашњавали као Црногорци\nнеће да чују за ту нацију....\nЛично познам човека који се јавно одрекао родбине у ЦГ,\nјер они су Црногорци, а он је Србин....\n29.07.2010., 14:22 #2\nRe: Црногорски конзулат у Војводини\nto je dobar štos da se približe braći hrvatima i sa još jedne strane kod prevlake se već graniče i tako u budućnosti naprave federaciju.\n29.07.2010., 14:29 #3\nKad Srbija moze da otvara konzulate po Crnoj Gori zasto Crna Gora da ne otvara svoje u Srbiji?!?\n29.07.2010., 14:30 #4\nzato što je srbija, srbija sa sedam miliona stanovnika,\n29.07.2010., 14:33 #5\nјер они су Црногорци, а он је Србин....[/SIZE][/B]\nJa licno poznajem Dragana Djurovica.\nI uvek je bio Crnogorcina.\n29.07.2010., 14:34 #6\nkrajnje je vreme da ministarstvo vera srbije isfinansira izgradnju crnogorske crkve u lovcencu...trazili ljudi...\n29.07.2010., 14:35 #7\n...И немаш се, чиме похвалити...\n29.07.2010., 14:37 #8\nШта је с тебе Пајо...?\nПравити цркву нацији, која је највише цркви у Војводини порушила...?\nЏаба трошак...Сутра кад поново постану Срби,\nсами би срушили своју аутокефалну цркву....\n29.07.2010., 14:37 #9\nI to u Novom Sadu . Mada je bolje da se svi izjasne ko Crnogorci i da se tako zavedu u knjige , cisto da budu na oku .\n29.07.2010., 14:37 #10\nPa sedam miliona stanovnika ... mozda i nema bas 7 miliona. Mozda ima koji milion manje ali dobro.\nOd tih 5 miliona skoro polovina Srba su porijeklom iz Crne Gore. Dakle - Crnogorci.\n29.07.2010., 14:38 #11\nda raspišemo samodoprinos za izgradnju, znate da su srbi uvek pomagali\nsirotinju, možemo i sada...\n29.07.2010., 14:39 #12\nvidim da su ti dobre namere ali ne prolaze.\n29.07.2010., 14:41 #13\nGamad ostaje gamad, uviiek bila i biće. Njegoš se u grobu okreće.\n29.07.2010., 14:44 #14\n...Из СРПСКЕ ЦРНЕ ГОРЕ....\n29.07.2010., 14:45 #15\nBrate, uzalud je ćoravoj kvočki drobiti.\n29.07.2010., 14:47 #16\nDobro... onda moze ovako.\nU Crnogorskoj Srbiji zivi oko 5 miliona gradjana od kojih je skoro polovina porijeklom iz Crne Gore.\n29.07.2010., 14:48 #17\nKao što rekoh: uzalud je ćoravoj kvočki drobiti.\n29.07.2010., 14:50 #18\nА ја мислио да смо ми дошли са Карпата...\n29.07.2010., 14:50 #19\ni corava koka ubode po koje zrno.\n29.07.2010., 14:51 #20\n29.07.2010., 14:52 #21\npomešao si babe i žabe...\n29.07.2010., 14:59 #22\nma ja samo pratim trendove vlade..sta god manjine zatraze ---to i dobiju...a posto su crnogorci oduvek samo i samo uz vlast----dobice crkvu videces...\n29.07.2010., 15:01 #23\nma jok...dace iz budzeta...naci ce se neki iz plemena ne sikiraj se...koji ce odobriti i srediti stvar...uporniji su i povezaniji nego celije kancera..\n29.07.2010., 15:16 #24\nМа, пуштите ђецу да се играју, што вам је?\n29.07.2010., 17:45 #25\nAko im je malo ambasada u Beogradu bi mogli te konzulate da instaliraju pored svakog studentskog doma ili fakulteta....da im se nadje.\nЦрногорски до даљњег уче на српском\nPoslednja poruka: 04.09.2010., 09:45\nЦрногорски поход на цркву на Румији\nPoslednja poruka: 13.04.2010., 13:24\nЦрногорски војници испраћени у Авганистан\nPoslednja poruka: 07.03.2010., 17:33\nЦРНОГОРСКИ МИП О ПУТОВАЊИМА У СРБИЈУ\nPoslednja poruka: 23.12.2009., 23:48\nЦрногорски пасош Радуловићу\nPoslednja poruka: 03.06.2009., 02:53


Infiniti priprema novi koncept kupe model za Detroit\nKompanija Infiniti je uglavnom odustala od svoje serije sedan automobila, još od poslednjeg modela koji je kreirala u ovoj varijanti, sada već davne 2006. godine...\nOvaj brend, međutim, i dalje svojim kupcima nudi svoj Q70L automobil, ali on je u svakom smislu veći konkurent modelu Cadillac CT6, radije nego pravim takmacima, čistokrvnim sedan modelima koji su već ustaljeni na tržištu i dolaze iz pogona kompanija Audi, BMW i Mercedes.\nOva kompanija je flertovala sa ovom idejom koja se zasniva na novoj liniji limuzina u prošlosti, dok je 2014. godine čak predstavila svoj Q80 Inspiration koncept na Paris Motor Show sajmu automobila. Prošlo je tri godine od kada je ovaj automobil predstavljen, a direktor i šef dizajna kompanije Infiniti, Alfonso Albaisa, sugeriše da bi njegov brend mogao da iznenadi sve posetioce sledećeg North American International Auto Show sajma automobila koji će se održati sledeće godine.\nRazgovarajući sa svetskim medijima, Albasa je izjavio: „U Detroitu mi ćemo pokazati nešto na ovu temu vezanu za segment sedan automobila, što će predstavljati pravo osveženje“. Dizajner je želeo da naglasi kako će automobil biti prelep i veoma seksi sedan koji dobija nove proporcije, zbog inovativnih tehnologija koje se danas koriste.\nOvo možda ne zvuči kao preterano mnogo informacija, ali svakako deluje kao da se Infiniti priprema za predstavljanje novog koncepta koji bi mogao biti preteča sledećoj generaciji linije sedan modela. Albaisine pomenute tehnologije takođe mogu biti veoma interesantne, jer one mogu delovati kao suptilno nalgašavanje svega što bi automobil mogao poseduje - možda će dobiti alternatnivni hibridni pogonski sklop, pa možda čak i potpuno električni motor, zašto da ne.\nOve informacije se uklapaju sa prethodnim glasinama koje ciljaju ka tome da bi Infiniti mogao da predstavi električni koncept u Detroitu, zajedno sa planovima za proizvodni model koji bi trebalo da startuje 2019. godine.


Mališani spremili srdačan doček Pjaniću | SPORT Vijesti | Al Jazeera\nMališani spremili srdačan doček Pjaniću\nJedan od najvažnijih nogometaša reprezentacije Bosne i Hercegovine, uoči utakmice sa Izraelom, skupljao je pozitivnu energiju družeći se sa mališanima iz škole nogometa Valter. Malom Princu iz Rima, djeca su priredila srdačan doček.\nMiralem Pjanić kreator je igre reprezentacije Bosne i Hercegovine. Zbog izostanka napadačkog dvojca Ibišević – Džeko, upravo igrač Rome morati da preuzme dodatnu odgovornost i ulogu lidera. Za Al Jazeeru, Pjanić govori o tome šta očekuje od utakmice u Haifi, ali i o svome klubu, koji se bori za titulu prvaka Italije.\nMiralem Pjanić pogodio sa svoje polovine\nOvih dana ljubitelji nogometa u Sjedinjenim Američkim Državama istinski uživaju. Brojni evropski klubovi za novu sezonu pripremaju se upravo kod njih. Manchester United i Roma odigrali su utakmicu u kojoj je viđeno čak pet golova, uključujući i pogodak Miralema Pjanića sa udaljenosti veće od pedeset metara.\nKapiten reprezentacije BiH ističe Belgiju kao favorita grupe B u kvalifikacijama.


radionice Arhive - Stranica 8 od 10 - Dan u Beogradu\nNaslovna » Arhive po tagovima: radionice (strana 8)\n7. juli 2013. Deca Komentari su isključeni na Leto na keju 2013: Unikatne zanimacije\nFestival otvorenih ateljea 2013, od 14. do 16. juna\n10. juni 2013. Festivali Komentari su isključeni na Festival otvorenih ateljea 2013, od 14. do 16. juna\nŠirom Beograda, sa centralnim događajima na Kalemegdanu (košarkaški tereni Partizana), biće održan Festival otvorenih ateljea, 14, 15. i 16. juna.\n27. maj 2013. Festivali Komentari su isključeni na Peti jubilarni, Mikser festival u Savamali, od 28. maja do 2. juna\nPrva beogradska kolonija Galerije Pero\n17. avgust 2012. Izložbe 0\nGalerija Pero nastavlja tradiciju likovnih kolonija, dugu dve decenije, koja će se za razliku od prethodno odžanih u Sentandreji (Mađarska), po prvi put realizovati u Beogradu. U prostorijama Pero Art Centra, na Vračaru, Dubljanska 69, svakoga dana od 20. do 26. avgusta, radiće i stvaraće dvadesetpetoro mladih i umetnika srednje generacije. Prva beogradska kolonija Galerije Pero će biti multidisciplinarna umetnička …\n6. avgust 2012. Deca 0\nKancelarija za mlade: Ljubav danas\n16. juli 2012. BG svaštara 0\nKancelarija za mlade organizuje prvu besplatnu kreativnu pozorišnu radionicu, u saradnji sa dramskim studijom „Znakovi“, na temu „Ljubav danas“. Šesnaest polaznika, uzrasta od 15 do 30 godina, imaće priliku da diskutuju o temema: šta ljubav jeste, šta nije, gde prestaje i nestaje, kako utiče na nas pozitivno, a kako negativno i zašto je to tako. Radionica se sastoji od dve …\n13. juli 2012. Deca 0\nU okviru projekta „ACTiviraj se“ studenti i volonteri posećivaće domove za nezbrinutu decu i kroz druženje i interaktivne radionice, motivisaće ih i naučiti ponešto o društvu i svetu u kome žive. Studentska organizacija AIESEC realizovaće projekat od 18. jula do 18. avgusta. Radionice koje se organizuju biće na temu tolerancije, jednakosti, predrasuda kako bi deca razvila svest o tome a …\n10. juli 2012. Deca 0\nKako bi učenicima specijalnih škola iz Beograda i tokom letnjeg raspusta bili dostupni kvalitetni sadržaji, Sekretarijat za dečju zaštitu podržao je organizovanje brojnih letnjih radionica za decu i mlade sa smetnjama u razvoju i sa invaliditetom. Nosilac projekta je Udruženje za edukaciju i podršku, u partnerstvu sa drugim udruženjima roditelja dece sa smetnjama u razvoju iz Beograda. Projekat nudi raznovrsne …


CRTA: Izlaznost do 13h manja nego 2016. godine | Boom93\nPetrovac na Mlavi dobio plan razvoja namenjen potrebama građana\nNema žarišta, ali ima sporadičnih slučajeva – stabilno u školskoj sredini\nCRTA: Izlaznost do 13h manja nego 2016. godine\nIlustracija / Pexels\nPrema podacima posmatačke misije CRTA, do 13 časova na izbore za narodne poslanike Skupštine Srbije izašlo je 22,9 odsto građana upisanih u birački spisak. U istom vremenskom periodu na izborima 2016. godine, prema podacima CRTA, glasalo je 25,1 odsto birača. Prema podacima Cesida izlaznost je veća nego 2016. CRTA je saopštila da su na četiri odsto biračkih mesta uočene nepravilnosti.\nNa parlamentarnim izborima do 13 časova na glasanje je izašlo ukupno 22,9 odsto birača saopštila je posmatračka misija Crte. U odnosu na parlamentarne izbore 2016. godine to je manje za 2,2 procentna poena.\nPrema podacima Cesida i Ipsosa, do 13 časova je glasalo 23,4 odsto birača što je u odnosu na njihove podatke iz 2016. više nego na tadašnjim parlamentarnim izborima, ali za nijansu manje nego na predsedničkim izborima 2017.\nCRTA je saopštila da je svim posmatračima dozvoljeno posmatranje na biračkom mestu.\nNa četiri odsto biračkih mesta zabeležene su ozbiljnije nepravilnosti što je za dva procentna poena više u odnosu na parlamentarne izbore 2016. godine. U pitanju su, kako se navodi, nepravilnosti poput narušavanja tajnosti glasanja i prisustva neovlašćenih lica na biračkom mestu.\nSve o današnjim parlamentarnim i lokalnim izborima čitajte u našem Blogu uživo.\nOznakeCrta izbori izlaznost Srbija\nCRTA: Kupovina glasova ispred biračkog mesta u Požarevcu\nNedeljkov: “Bugarski voz” u Zrenjaninu


OEBS-ov Vodič za moderiranje komentara čitalaca na internet portalima predstavljen u Podgorici | OSCE\nPočetna Novosti Vijesti i saopštenja za javnost OEBS-ov Vodič za moderiranje komentara čitalaca na internet portalima predstavljen u Podgorici\nOEBS-ov Vodič za moderiranje komentara čitalaca na internet portalima predstavljen u Podgorici\n(L-d) Šefica Misije OEBS-a u Crnoj Gori Maryse Daviet, članica Medijskog savjeta za samoregulaciju Aneta Spaić i ombudsmanka u ND „Vijesti” i nedjeljniku „Monitor” Paula Petričević na predstavljanju „Vodiča za primjenu smjernice 2.8. Etičkog kodeksa novinara/ki Crne Gore”, izrađenog uz podršku Misije. Podgorica, Crna Gora, 4. mart 2019. godine. (OSCE/Marina Živaljević) Više detalja\nCrnogorskoj javnosti je 4. marta 2019. godine u Podgorici predstavljen Vodič, razvijen uz podršku OEBS-a, koje razrađuje pravila, etičke standarde i smjernice o tome kako moderirati komentarima čitatalaca na internet portalima.\nVodič za primjenu smjernice 2.8. Etičkog kodeksa novinara/ki Crne Gore razvila je, uz podršku Misije OEBS-a u Crnoj Gori, Tehnička radna grupa za samoregulaciju, sastavljena od predstavnika Medijskog savjeta za samoregulaciju, kao i predstavnika i ombudsmana iz dnevnih listova Dan, Vijesti i nedjeljnika Monitor.\nŠefica Misije OEBS-a u Crnoj Gori Maryse Daviet kazala je da je jedino u Crnoj Gori slučaj da su se predstavnici različitih samoregulatornih tijela udružili i zajednički radili na dokumentu ove vrste.\n“Vodič usmjerava moderatore portala, kao i urednike i čitaoce, tako da dodatno razjašnjava smjernicu 2.8 Etičkog kodeksa novinara. Dokument je predstavljen i predstavniku OEBS-a za slobodu medija u Beču u julu prošle godine, gdje je još jednom potvrđen značaj ovog dokumenta”, kazala je Daviet.\nOmbudsmanka u ND Vijesti i nedjeljniku Monitor Paula Petričević objasnila je da je Vodič strukturiran u četiri osnovna segmenta: pravila komentarisanja, vrste moderiranja, procedure i sankcije. “Ideja dokumenta je da osigura argumentovanu, pristojnu, zabavnu diskusiju i da bude polje slobode izražavanja, a ne njezine zloupotrebe”, kazala je Petričević.\nČlanica Medijskog savjeta za samoregulaciju Aneta Spaić kazala je da su korišćene smjernice iz BBC i Gardijanovih vodiča, ali i da su neka rješenje preuzeta iz presuda Evropskog suda za ljudska prava. “Portali su dužni da koriste softver za automatsko filtriranje neprimjerenih izraza. To znači da sve ono što softer automatksim filtiranjem utvrdi kao neprimjereni izraz smještaće se u karantin koji će biti predmetom pred-modetnizacije“, navela je Spaić.\nVodič za primjenu smjernice 2.8. Etičkog kodeksa novinara/ki Crne Gore dostupan je ovdje na engleskom, crnogorskom i albanskom jeziku.


Rotkvice za metabolizam | Novosti.rs\n17. 04. 2018. u 16:20\nUKOLIKO želite da budete manje osteljivi na promene spoljne temperature i da vam metabolizam bude dobar jedite rotkvice. Ovo prolećno povrće jača srce i reguliše nivo šećera u krvi. Osim toga, smatra se dobrim saveznikom u borbi protiv raka, čisti disajne puteve posle zimskih prehlada, poboljšava varenje i sprečava infekcije bubrega i urinarnog trakta.\nIndijski naučnici otkrili su supstance koje sadrže rotkvice i uništavaju deformisane ćelije debelog creva, bubrega, želuca i usne duplje.\nZa one koji pate od alergijske kijavice, astme i čestih prehlada rotkvice su prirodni inhalator, dok vlakna, vitamini i minerali koje sadrže osim što poboljšavaju zdravlje kardiovaskularnog sistema i sprečavaju dijabetes, snižavaju i holesterol i regulišu krvni pritisak.\nRotkvice pozitivno deluju i na rad jetre i žučne kese i čiste krv. Za one koji ne pate od gastritisa i čira na želucu i debelom crevu, vlakna iz rotkvica povoljno podstiču lučenje probavnih sokova i regulišu pražnjenje creva, pa organizam lakše izbacuje toksine, a posebno se preporučuju osobama koje pate od zatvora.\nSok od rotkvica u kombinaciji sa sokom od šargarepe i jabuke može da ublaži simptome, kao i peckanje tokom infekcije urinarnog trakta, kao i da doprinese da se infekcija brže izleči.


THE ECONOMIST: SRBIJA SE BJESOMUČNO NAORUŽAVA | Hayat.ba\nTHE ECONOMIST: SRBIJA SE BJESOMUČNO NAORUŽAVA\nPođi samnom. Sada ćeš vidjeti osmjeh na mom licu.\nTako počinje tekst uglednog britanskog magazine The Economist u kojem se analizira naoružavanje Srbije.\nU tekstu pod naslovom: “Balkanska utrka u naoružavanju: Srbija u bjesomučnoj kupovini oružja”, ovaj medij prenosi kako se “Srbija diže iz pepela i u kupovini oružja, što brine susjede te države”.\nTokom sitničavog sukoba s Kosovom u vezi registarskih oznaka, u septembru, Srbija je podigla borbene avione koji su letjeli u području granice dviju država, te pokrenula oklopna oruđa, kako bi prepala svog susjeda”.\nIstiče se da je od 2015. do 2021. godine, izdvajanje za vojsku u Srbiji poraslo za 70 posto. Došlo se do 1,4 milijarde dolara godišnje, za potrebe opremanje i naoružavanje vojske.\nRusija i Bjelorusija dali su im 10 MIG – 29, Rusija je dala i 30 tenkova i oklopnih transportera. Od ove zemlje kupili su i moderan sistem protivvazdušne odbrane. Od Kineza su kupili borbene dronove, Rusi su im prodali helikoptere, Francuzi rakete zemlja – vazduh.\nMinistar odbrane Srbije objavio je ovog mjeseca da pregovaraju s Aibus-om o kupovini transportnih aviona i helikoptera\nProšlog je mjeseca objavljeno da se pregovara s Izraelom o kupovini protivtenkovskih projektila, a i turski dronovi, koji su korišteni uz devastirajuću efikasnost, kako bi bile poražene trupe Armena u Nagorno Karabahu, mogli ni se naći na shopping listi”, piše The Economist.\nDodaje se i da se – paralelno – modernizira vojna industrija Srbije koja više ne proizvodi samo arsenal iz vremena Jugoslavije.\nSve do 2014. Srbija je stabilno nazadovala u svom vojnom programu.\nA onda je rat u Ukrajini pokazao da konvencionalni rat nije prošlost.\nPoplave godinu kasnije stavile su Beogradu do znanja da nema ni spasilačke helkoptere.\nIste je godine i Hrvatska zatražila od Sjedinjenih Američkih Država rakete.\nModerna država mora imati modernu armiju – citira The Economist Vučića.\nSrbija, navodi se dalje, troši oko 2 posto svog bruto društvenog proizvoda na naoružavanje. U brojkama, to je više nego Albanija, Kosovo, Crna Gora, Bosna i Hercegovina i Sjeverna Makedonija – zajedno!\nAli, to je više nego i Hrvatska, koja kupuje borbene avione od Francuske kako bi oživjela skoro pa nepostojeću ratnu avijacuju”, piše dalje ovaj magazin.\nPrenosi se i izjava Milorada Dodika, za koga se tvrdi da je na putu otcjepljenja i ako zbog toga bukne rat, Rusija će mu pomoći.\nTabloidi u Srbiji, koji su pod čvrstom kontrolom vlade u Beogradu, stalno objavljuju da je rat sa kosovskim Albancima ili Hrvatskom – neizbježan.\nOni su ovog mjeseca, nakon sukoba oko registarskih tablica s Kosovom, povezali izbijanje nasilja u vezi s time, s britanskim Ghurkama (specijalnom jedinicom britanske vojske op.p.)”.\nParalelno sa svim ovim aktivnostima, The Economist ističe i ponašanje aktuelnog ministra policije Aleksandra Vulina koji stalno priča o “srpskom svetu”.\nTo je, navodi dalje list, eufemizam za “veliku Srbiju” koja bi poklopila Kosovo, Crnu Goru i Bosnu i Hercegovinu.\nVučić za The Econimist odbacuje te tvrdnje nazivajući ih “propagandom”.\nCitira ga se u izjavi da “svi susjedi znaju da ponovno naoružavanje Srbije ‘nije protiv njih'”.\nVuk Vuksanović, istraživač pri Beogradskom centru za sigurnosne politike za ovaj magazin navodi da je kupovina oružja više političke, nego vojne naravi.\nPojašnjava da je “šepurenje” vojnim sporazumima i kupovinama, primarno namijenjeno pristašama Vučićeve stranke i njegovih koalicionih partnera, koji vojsku iznimno cijene.\nDodaje se i da je teško vjerovati da će Beograd napasti nekog od susjeda, jer je većina u NATO-u, te ih Alijansa štiti, piše Politicki.ba.\nThe Economist završava svoj tekst o naoružavanju Srbije izjavom Vuksanovića:\nPostojanje jake vojske znači da te velike sile poštuju.\nI, ako – ne dao Bog – bude poremećen regionalni status quo onda, ako mi možemo naštetiti hipotetičkom protivniku, onda će on(i) biti možda susretljiviji prema nama tokom pregovora”.


Kancelarija bez papira – Mit ili stvarnost? – ICT Vesti\nKancelarija bez papira – Mit ili stvarnost?\n29. Januara 2016. Računari, Razno 0 Comments\nProšlo je više od 35 godina otkako je 1978. godne britansko-američki stručnjak u oblasti informacija Frederik Vilfrid predvideo “kancelariju bez papira”. Danas se štampači i dalje koriste svakodnevno i, prema nezavisnom istraživanju sprovedenom za potrebe kompanije Epson Europe na uzorku od 3,600 zaposlenih u evropskim kompanijama, 77 odsto ispitanih izjavilo je da im štampači pomažu da rade produktivnije, pri čemu je većina (83 odsto) saglasna da “kancelarija bez papira nije realna”. Štaviše, od 4 odsto ispitanih koji nemaju štampač u kancelariji, polovina namerava da ga nabavi.\n“Naše istraživanje pokazuje da – uprkos digitalnim dostignućima – ljudi i dalje žele da rade sa papirima, pri čemu određene zadatke radije štampaju nego što ih rešavaju na računaru”, izjavio je Rob Klark, viši potpredsednik kompanije Epson Europe. Istraživnje pokazuje da 88 odsto ispitanih štampa u proseku 21 dokument dnevno, pri čemu se najčešće štampaju izveštaji, zatim prilozi iz imejlova, kao i sami imejlovi.\n“Istina je da je za organizacije štampanje neophodno zbog produktivnosti, što je svakako prednost ukoliko se racionalno troše resursi”, naglašava Klark. “Sa inkdžet tehnologijom, na primer, organizacije mogu odštampati gotovo duplo više strana, uz 95% manje otpada i znatno nižu potrošnju energije u poređenju sa laserskim štampačima i kopir mašinama slične veličine”\nPoznati analitičar globalnih trendova, Džek Aldrik, dodaje: “Vizija kancelarije bez papira se nije ostvarila iz istog razloga zbog kojeg mikrotalasne peći nisu zamenile tradicionalnu rernu. Svaka tehnologija ima svoje prednosti, pa tako ni papir nije drugačiji. Papir je bez sumnje najveći izum namenjen prenošenju, deljenju i distribuiranju informacija. Zapravo, skorašnje studije pokazuju da ljudi bolje razumeju i duže zadržavaju informacije na papiru nego informacije predstavljene elektronskim putem.” Ovo može biti jedan od razloga zašto 61 odsto ispitanih veruje da je “veća šansa da napravite grešku kada kontrolišete i menjate dokument u elektornskom formatu nego na papiru.”\nepson stampaci, kancelarija bez papira


Cena gasa u Srbiji među najnižima u Evropi\nJavno preduzeće „Srbijagas“, povodom informacije koju su dana 12.12.2013. godine emitovali pojedini mediji u našoj zemlji prenoseći informaciju Richarda Andersona, reportera BBC News-a, koji je objavio članak pod nazivom „Računi za energiju: Ko plaća najviše u Evropi?“, saopštava sledeće:\nAnaliza koja je urađena na bazi istraživanja energetske grupe „Vaasaett“ nije rađeno na bazi posmatranja cene gasa, već osnov ovog istraživanja predstavlja kupovna moć stanovništva iskazana kroz cenu gasa, što, zapravo, iskrivljuje pravu sliku cene gasa na tržištima evropskim zemalja, pa i naše. U analizi koju prilažemo uz ovo saopštenje (str. 8) jasno je predstavljen uporedni pregled stvarnih cena gasa u našoj zemlji, kao i drugim zemljama Evrope, dok je u sledećoj tabeli (str. 9) predstavljen podatak o ceni gasa izraženoj kroz kupovnu moć. Molimo da ove podatke uzmete u obzir, budući da smatramo da pravu sliku, zapravo, čini podatak koliko zaista ljudi plaćaju gas.\nZadatak naše kompanije, Javnog preduzeća „Srbijagas“, jeste da obezbedi što jeftiniji gas, a što već godinama unazad i uspevamo, uzimajući u obzir činjenicu da je i prema priloženim podacima cena gasa u Srbiji među najnižima u Evropi.\nU cilju otklanjanja bilo kakvog nerazumevanja i potpunog pojašnjenja objavljenih podataka celokupnoj javnosti, a imajući u vidu Zakon o informisanju, molimo Vas da ovo saopštenje i prateći dokument objavite u celosti.\nIndeks cena energenata za domaćinstava u Evropi - engleski - možete preuzeti ovde\nIndeks cena energenata za domaćinstava u Evropi - srpski - možete preuzeti ovde\nCene gasa i EE jan 2013 VASSA - možete preuzeti ovde\nNovi Sad, 13.12.2013.godine Služba za odnose s javnošću i marketing


Projekat BITNO Karavan | Borska internet organizacija\n« Sednica Upravnog Odbora (29.10.2011.g.)\nOtvaranje profila na Facebook »\nBorska internet organizacija – BITNO je osnovana 2007. godine od strane grupe pojedinaca, entuzijasta, koji su koristeći Internet u privatne i poslovne svrhe prepoznali da je Internet moćan medij za komunikaciju, informisanje i edukaciju.\nIz tog razloga, BITNO je registrovana kao nevladina, neprofitna organizacija, otvorena za saradnju kako sa pojedincima tako i sa institucijama koje rade u službi građana.\nOsnovni cilj BITNO je popularizacija Interneta i edukacija za njegovo pravilno i svrsishodno korišćenje.\nRadi ostvarivanja svojih ciljeva, BITNO je konkurisala projektom za popularizaciju Interneta u Srbiji na poziv Digitalne Agende, koji je Digitalna Agenda odobrila.\nCilj našeg projekta je edukacija stanovništa za korišćenje Interneta uopšte, kao i edukacija za koriščenje najpopularnijih servisa na Internetu. Projekat podrazumeva besplatna predavanja širom Srbije.\nPredavači su članovi BITNO organizacije.\nTeme o kojima ćemo pričati:\n1.Internet i njegov značaj uopšte\n5.Zloupotreba Interneta, kako je prepoznati i sprečiti\n6.Osnovni principi ponašanja na Internetu, šta raditi, a šta nikako ne raditi\nSaradnik projekta je kompanija Telenor.\nSvrstano u: Aktivnosti, BITNO Karavan, Gostovanja, Obaveštenja, Predavanja | 5 komentara\nObjavljeno 16.11.2011 u 3:56 pm svrstano u Aktivnosti, BITNO Karavan, Gostovanja, Obaveštenja, Predavanja. Komentare možete pratiti i putem RSS 2.0 feed. Možete ostaviti komentar, ili trackback sa svog bloga.\nBITNO Karavan – Blace | Borska internet organizacija je rekao/la\n18.11.2011 u 9:51 am\n[…] predavanja pod nazivom “BITNO na internetu” i tako započeti realizaciju projekta BITNO Karavan. Ulaz za sve zainteresovane je […]\nINTERNET - Jer je život tako bolji je rekao/la\n10.12.2011 u 5:52 pm\n[…] iz naslova često koristimo u svojim predavanjima u sklopu Bitno karavana, kako bi objasnili ljudima da je internet u današnje vreme jednostavno neophodan i da će svakim […]\nVladimir Stanković – @DedaBor u intervjuu za list “Drad” : Lepi primeri je rekao/la\n01.04.2012 u 2:10 pm\n[…] vam intervju koji je @DedaBor dao za list “Grad” povodom gostovanja Bitno karavana u […]\nInternet je više od zabave | Sasvim obična priča je rekao/la\n28.04.2012 u 10:10 pm\n[…] od predavača BITNO karavana je diplomirani inženjer neorganske tehnologije Suzana Janačković Živković. Za naš magazin ona […]\nBitno Karavan – na pola puta | Borska internet organizacija je rekao/la\n11.10.2012 u 11:11 am\n[…] u Blacu, Kladovu, Aleksincu, Ćupriji, Knjaževcu, Varvarinu i Leskovcu, pri realizaciji projekta Bitno karavan, Bitno organizacija je posetila i Aleksandrovac, Belu Palanku, Prokuplje, Požarevac, Sokobanju, […]\nAktivnosti, BITNO Karavan, Gostovanja, Obaveštenja, Predavanja


Windows - Podesite folder "My documents"\nWindows – Podesite folder „My documents“\nKrstarica 26. marta 2001. 00:00\nU svakodnevnom radu folder „My Documents“ je jako bitan, zbog toga što gotovo sve Windows aplikacije (pogotovo iz paketa MS Office) otvaraju ovaj folder, kada izaberete opciju „File> Open“. Instalacijom Windows-a, ovaj folder se nalazi u root-u vašeg glavnog (master) hard diska, a istovremeno se na desktop postavlja odgovarajuća ikona radi bržeg pristupa dokumentima iz ovog foldera. Kao što smo već rekli folder „My Documents“ je podrazumevani i kod operacija snimanja (procedura „File> Save / Save As“), a pored toga kada izaberete „Start> Documents> My documents“ – predstaviće se sadržaj datog foldera.\nKao što vidite ovaj folder je jako bitan i sveprisutan, ali zašto vi ne bi sami odredili neko drugo mesto za čuvanje vaših dokumenata, a koje nije ovo podrazumevano. Naravno, i ovo možemo vrlo lako da podesimo:\nNa desktopu, kliknite desnim tasterom na ikonu foldera „My documents“ i izaberite opciju „Properties“.\nOtvoriće vam se dijalog sa samo jednom karticom – „Target“ (odredište).\nU polje „Target folder location“ unesite novu putanju (path) na disku ili kliknite na dugme „Browse“ da bi preko dijaloga „Browse for folder“ odredili novi odredišni folder.\nKada ste pronašli drugi folder, kliknite samo na „OK“ u dijalogu „My Documents properties“.\nKada ste odradili prethodnu proceduru, sve aplikacije će koristiti ovaj novi folder kao osnovni (umesto „My Documents“). Ako se inače, u folderu „C:My Documents“ nalazi veći broj dokumenata, jednostavno ih iskopirajte ili premestite u novi.


Mađarski muslimani zabrinuti zbog referenduma | Autonomija\nMađarski muslimani zabrinuti zbog referenduma\nBlizu 30 ljudi učestvovalo je u šetačkoj turi 'muslimani žive među nama' u mađarskoj prijestolnici Budimpešti\nMuslimani u Mađarskoj kažu da su oprezni po pitanju vladinog antimigrantskog referenduma, za koji tvrde da je pojačao ksenofobna osjećanja.\nPitanje na referendumu glasi: “Da li se slažete sa time da Evropska unija može naložiti obavezujuće naseljavanje nemađarskih državljana u Mađarskoj, čak i bez odobrenja Parlamenta?”.\nAgencija Associated Press navodi da je mađarski premijer Viktor Orban izjavio da Mađari “nemaju problema” sa lokalnom muslimanskom zajednicom, ali da bi bilo kakve obavezujuće EU kvote za preseljenje azilanata, uključujući mnogo muslimana, uništilo kršćanski identitet i kulturu Mađarske.\nAP navodi da se Orban nada da će odbacivanje kvota Evropske unije na referendumu koji se održava u nedjelju natjerati Brisel da preispita svoje planove.\nAgencija dodaje da, dok su Mađari bili “bombardirani” vladinom antimigrantskom kampanjom, 30-tak ljudi je učestvovalo u šetnji “muslimani žive među nama” u jednom od kvartova Budimpešte kako bi pokazali “humano lice” tamošnje zajednice.\n“Počinjem osjećati kao da me vlastita otadžbina odbacuje”, rekla je Timea Nađ, mađarska muslimanka koja je učestvovala u trosatnoj turi.\nEvropsko vijeće je prošle godine pozvalo Mađarsku da prihvati blizu 1.300 izbjeglica od ukupno 160.000 tražitelja azila u Evropskoj uniji. Program relokacije se odnosi na izbjeglice iz Sirije, Iraka i Eritreje.\nProšle godine je kroz Mađarsku prošlo gotovo 400.000 izbjeglica, koji su nastavili put dalje ka zapadnoj Evropi.\nPosljednji popis stanovnika, održan 2011. godine, pokazao je da u Mađarskoj živi 5.600 muslimana.


TEATAR U TVRĐAVI OD 21. DO 25. SEPTEMBRA – Smederevske novine\nTEATAR U TVRĐAVI OD 21. DO 25. SEPTEMBRA\nSedmi pozorišni festival „Teatar u tvrđavi“ održaće se u periodu od 21. do 25. septembra u Malom gradu Smederevske tvrđave. Program koji je revijalnog karaktera obuhvata šest pozorišnih predstava, od kojih je jedna predstava za decu, najavljuju organizatori.\nGlumci Šabačkog pozorišta igraće 22. septembra predstavu „Dva viteza iz Verone“ koju je po delu Vilijama Šekspira režirala Mia Knežević. „Dva viteza iz Verone“ je jedna od prvih Šekspirovih komedija. U njenom centru su mladi ljudi, mučeni uvinerzalnim pitanjima koja sebi postavljaju svi ljudi ovih godina, bez obzrira na epohu u kojoj žive. Zaljubljivanja, putovanja, prijateljstvo, obrazovanje i potraga za sopstvenim mestom u društvu koje se deli na vladare, sluge i sve one između čine zaplet ove komedije, ali ne i njenu osnovu temu. Njena tema su dva lica vrline i dilema: koje je pravo? To je ono što Dva viteza iz Verone čini toliko aktuelnim, u svetu duplih aršina, relativizovanih vrednosti i takozvane post-istine.\nIstog dana biće igrana predstava „Kako vam drago“ po komadu klasika Vilijama Šekspira, a u režiji renomiranog reditelja Nikite Milivojevića. Predstava je rađena u koprodukciji Narodnog pozorišta Niš, Kruševačkog pozorišta i Nišvil džez teatarskog festivala. Romantična, pastoralna Šekspirova komedija, delo koje je Milivojević adaptirao, prati sudbinu dvoje zaljubljenih mladih, koji su proterani iz svojih domova. Kroz priču o sukobu zavađene braće i uz prisustvo komičnih obrta, Šekspir promoviše ljudske vrednosti poput bratske ljubavi, tolerancije i zajedništva, gde svaki problem biva prevaziđen, a negativni likovi se preobraze u dobre, najveličanstvenijom od svih čarolija – iskrenom ljubavlju. Na duh ove predstave upućuju Šekspirove reči „Ceo svet je pozornica, gde ljudi svi glume; svak‘ se pojavi tu i ode, i odglumi u svom životu mnoge uloge.“\nFestival će 25. septembra zatvoriti predstava Bitef teatra „Lepa Brena prodžekt“ po tekstu Olge Dimitrijević, Vedrane Klepice, Slobodana Obradovića, Maje Pelević i Tanje Šljivar, a prema ideji i u režiji Vladimira Aleksića i Olge Dimitrijević. Ova predstava kroz karijeru i figuru Lepe Brene govori o putevima kulturnih, ekonomskih, političkih, socijalističkih i postsocijalističkih transformacijama u jugoslovenskom prostoru, uključujući i raspad zemlje, ali i njenu stidljivu reinvenciju u kulturnom prostoru. Lepa Brena sagledana je kao simbol šoubiznisa, ali i nekadašnje zemlje i veze društveno političkog konteksta sa ličnim istorijama, odrastanjem, iskustvom. Publika će na sceni moći da vidi pet Brena- Brenu Jugoslovenku, Brenu biznisa, Brenu graditeljstva, Brenu seksualnosti i Brenu pesme.\nPokrovitelj Teatra u tvrđavi je Grad Smederevo.\nPredstave počinju u 20 sati, osim predstave „Tri praseta“ koja počinje u 18 sati.\nCena ulaznica za svaku predstavu je 200 dinara, osim za predstavu „Tri praseta“ za koju je ulaz slobodan.\nBilet servis Centra za kulturu Smederevo\nod 10.00 do 20.00 sati radnim danima\nod 17.00 do 20.00 sati subotom i nedeljom\nod 10.00 do 18.00 sati (od 21. do 25. septembra)\nNa ulazu u Mali grad Smederevske tvrđave\nod 18.30 do 20.00 sati (od 21. do 25. septembra)\nRezervacije na telefon: 026 4624815 i 064 8295345, ili na imejl adresu: centar@sdkultura.org.rs, biletarnica@sdkultura.org.rs\nfoto: Teatar u tvrđavi, CZK\n← NALED: TREĆINA NAMIRNICA IZ UGOSTITELJSKOG SEKTORA ZAVRŠI NA DEPONIJAMA\nSMEDEREVO DOMAĆIN FINALA KUPA SRBIJE U STRELJAŠTVU →\nTEATAR U TVRĐAVI: SMEDEREVO PRESTONICA KULTURE I TRADICIJE\nIZLOŽBA U MUZEJU: „I OVO JE SRBIJA“\nSTRUČNI SKUP O SREDNJOVEKOVNOJ DVORSKOJ BIBLIOTECI


Kako se donio, tako će se i promjeniti, kad na vlast, kroz 3 i po godine ili prije, dođe koalicija poštenih rodoljubivih stranaka. Ni jedan Crnogorac nema ništa protiv Srba i Srbije. Naprotiv, volimo i Srbe i Srbiju. I Srpkinje. Ne podnosimo udvoričke posrbice.\nJa ovo ne razumijem kakva je ovo kohabitacija sa DPS-om, ovaj covek i cela njegova kamarila mora u zatvor. On gospodin Predsednik, haloooo GC Abazovicu i Krivokapicu je li narod za ovo glasao.???\nstrah je veliki gospodin,šteta što je potpisao mogao je odleteti tamo de mu je mesto,na smetište istorije.\nSrbi drze primat,bolje nego neko treci\nPa zato je i potpisao jer ce Ustavni sud to oboriti. Zna Milo šta radi nije on od juče.\nNajzad???Pa i ovako je neustavan.


SDA: Iza ratnih zločina stoje oni koji odlikuju zločince, Dodik je jedini koji vodi politiku protiv RS i srpskog naroda\nMilorad Dodik potrudio se da odmah na djelu potvrdi riječi […]\nObjavljeno: 28.05.2019. u 09:12\nMilorad Dodik potrudio se da odmah na djelu potvrdi riječi koje je jučer u Skupštini izrekao predsjednik Srbije Aleksandar Vučić, kada je govoreći o Srbima naveo da je to „narod koji ne vjeruje i ne voli stvarnost i istinu“.\nDodik ne samo da ne voli istinu i stvarnost, nego je sklon da izriče očigledne laži, poput one da je „SDA stajala iza ratnih zločina“. Bespredmetno je odgovarati na Dodikove laži o SDA i rahmetli Aliji Izetbegoviću i njegova naglabanja u stilu „šta bi bilo kad bi bilo“.\nNjegove izjave ne mogu promijeniti historijske činjenice i presude Haškog tribunala kojima su za genocid i ratne zločine presuđeni Radovan Karadžić, Ratko Mladić, Biljana Plavšić, Momčilo Krajišnik i drugi.\nIsto tako, Dodiku neće pomoći ni ponavljanje neistina da „SDA vodi politiku protiv RS-a i srpskog naroda u cjelini“. Politika SDA je jasna: zaštita interesa Bosne i Hercegovine, države ravnopravnih naroda i građana na svakom pedlju njene teritorije. Jedini koji u ovom trenutku vodi politiku koja nanosi štetu RS-u i srpskom narodu u cjelini je upravo Milorad Dodik. Vrijeme je da to shvati i osiromašeni narod u RS-u.\nSDA: Dodik nema pravo lične frustracije provoditi zloupotrebljavajući funkciju predsjedavajućeg Predsjedništva BiH\nTelefonski razgovor Izetbegovića i Erdogana: Formirati vlast u skladu sa Ustavom i zakonima


Algoritmi Fejsbuka okvalifikovali kao rasizam deo Deklaracije nezavisnosti SAD | Novine Toronto\nIzložba je postavljena u Galeriji SNA 2. novembra 2018. godine. Izloženo je 27 eksponata, od...\nUmesto da dele milostinju bogati treba da plaćaju porez\nU tekstu koji je objavljen na sajtu Peščanika autor navodi da su sudeći po izveštaju švajcarske...\nKraj Prvog svetskog rata biće obeležen u Parizu, Londonu, ali ne u Berlinu\nNemačka kancelarka Angela Merkel obeležiće 100 godina od kraja Prvog svetskog rata u Francuskoj,...\nVatrogasna kola iz gradića u Velsu u jurišu stižu do Srbije\nSve je 2007. godine počelo u Ramniju, malom velškom mestu sa 8.000 stanovnika, gde se Stiv Logan,...\nMilijarder i filantrop Bil Gejts s teglom ljudskog izmeta pored sebe na podijumu, otvorio je sajam...\nJoko Ono i EXIT - 'Prvi svetski mir'\nPovodom obeležavanja velikog jubileja i sto godina od okončanja Prvog svetskog rata, Egzit (EXIT)...\nKineske vlasti su počele da primenjuju novi alat za nadzor i identifikovanje ljudi: softver za...\nNa današnji dan pre 25 godina, 1. novembra 1993. na snagu je stupio Ugovor iz Mastrihta, kojim je...\nNovo istraživanje pokazalo je da su ljudi koristili kakao u Južnoj Americi pre 5.400 godina, što je...\nCerjanska pećina kraj Niša, jedna od najlepših i najnepristupačnijih pećina u našoj zemlji imala je...\nFamozni “Hladni rat” između SAD i SSSR-a je trajao punih 45 godina. Izazvao je krize, uneo...\nHomeopate tvrde da se homeopatijom prvi bavio Hipokrat oko 400. godine pre nove ere, propisivanjem...\nKupci vrednih umetničkih dela, mahom su iz sveta muzike, sporta, biznisa. Neko to radi iz...\nAlgoritmi Fejsbuka okvalifikovali kao rasizam deo Deklaracije nezavisnosti SAD


Cirkuske životinje uzvraćaju udarac - Životinje - Sloboda za životinje\nVi ste ovde: Patnja životinja Cirkusi Cirkuske životinje uzvraćaju udarac\nCirkuske životinje uzvraćaju udarac\tnedelja, 27 jun 2010 19:26\tKathy\t1576 1\n„Životinjska farma“ uživo U romanu Džordža Orvela „Životinjska farma“, životinje se okupljaju da bi izvele revoluciju. To je bilo 1945. Otada životinje, kako izgleda rade u ilegali, kako bi pripremile puč.\nU Cirihu je slonica Sabu divljala gradom. Životinja je pobegla iz cirkusa „Kni“ za vreme pretovara u jednu prikolicu. Policija je čitavih sat vremena bila u poteri za slonicom kroz bankarsku četvrt, dok nije stigao krotitelj slonova koji je uspeo da je urazumi i ubedi da se vrati u prikolicu u pratnji organa reda. U Bonu se, pak, više kola cirkusa („Kni“) sa lavovima i tigrovima zaglavilo u blatu. Organizacija za tehničku pomoć je pritekla sa svim svojim spravama za oslobađanje vozila iz komplikovanih situacija, ali, životinje su morale da napuste vozila jer to zahtevaju propisi u takvim operacijama. Situacija je bila napeta jer se nije znalo hoće li se životinje dati u bekstvo. Ponašale su se naoko mirno i posle nekoliko napetih sati – vratile u kola. Ali, nešto kasnije, odjednom su se zapalila kola u kojima su bili dreseri sa ostalim kolegama iz cirkusa. Potpuno su izgorela, a ljudi su se spasli u poslednji čas. Kad se nosorog saplete\nNedavno je i jedan nosorog iz minhenskog cirkusa „Krone“ za vreme predstave odjednom izgazio ogradu koja je cirkusku arenu delila od publike. Organizacija za prava životinja „Peta“ saopštila je da je u tom trenutku gotovo došlo do katastrofe. I dok su neki gledaoci iz prvih redova posle tvrdili da su gledali smrti u oči, portparolka cirkusa je tvrdila da se nosorog samo sapleo. U Frankfurtu je slonica iz cirkusa „Buš“ iz nepoznatih razloga napustila šatru, prešla ulicu i ušla u Istočni park, te surlom pljesnula građanina koji se u tom trenutku sunčao ležeći (na stomaku) bez trunke odeće na sebi. U potrazi za uzrokom neobičnog ponašanja svih ovih životinja, neko se setio da su sve one prekršile Petu zapovest animalizma, koja glasi: životinje ne smeju da piju alkohol“.\nKljučne reči u članku:cirkusa životinje kola nosorog trenutku vozila farma organizacija Životinjska Srodni članci:\tCirkus “Korona” ponovo u Beogradu - 09.11.2008\tCirkusi - okrutnost kao "lepa" umetnost - 01.03.2006\tCirkusi u Srbiji krše Zakon o dobrobiti životinja - 07.07.2010\tKorida zabranjena u Kataloniji! - 18.08.2010\tStop zlostavljanju životinja! - 24.03.2010\tPrethodni članci u rubrici:\nCirkusi u Srbiji krše Zakon o dobrobiti životinja < Prethodni\nSledeći > Prve cirkuske predstave bez zverinja


IZBOR PREDSTAVNIKA - Ostale metode\nUobičajena je praksa da klijent izabere predstavnike za svoju konstelaciju. To podupire doživljaj da je konstelacija zaista njegova. Izbor predstavnika i njihov raspored u prostorni odnos jedan prema drugom omogućuje klijentu da izrazi veoma ličnu, unutrašnju sliku. Unutrašnja slika problema, kroz proces izbora i raspoređivanja predstavnika dobija spoljašni, fizički izraz.\nOd klijenta se traži da relativno brzo izabere predstavnike i da to uradi bez razmišljanja, predhodne ideje ili postavljanja određenih kriterijuma, samo na osnovu svog unutrašnjeg osećanja i intuicije. Tokom tog procesa klijent, terapeut i grupa moraju da ostanu tihi, centrirani i pažljivi. “Polje” buduće konstelacije je kreirano tokom selekcije predstavnika i njihovog stupanja u prostor. Predstavnici mogu da prihvate ili odbiju učestvovanja i od njih se zahteva da se odvoje od svojih ličnih spoljnih i unutrašnjih sadržaja, koliko god mogu i da se fizički i mentalno posvete ulozi u koju stupaju.\nNije apsolutno neophodno da klijent lično izabere predstavnike. Proces u konstelaciji će teći nezavisno od individualnih karakteristika predstavnika (Schloter, 2005). Čak i sasvim slučajan izbor predstavnika daje iste rezultate kao i nameran. Predstavnici prikazuju suštinske procese koji se dešavaju u “porodičnom polju” i u stanju su da izraze esencijale situacije, bez obzira na svoje individualne karakteristike i osobenosti. Stoga terapaut čak može da pita ko od članova grupe želi da učestvuje u konstelaciji, da bi nekim osobama omogućio da imaju iskustvo kao predstavnici.\nIskustvo ljudi koji su služili u velikom broju konstelacija je da postoji velika razlika u osećanjima u različitim ulogama i da su ponekad preplavljeni osećanjima, slikama i doživljajima koji su potpuno strani njihovom inidividualnom iskustvu.\nIzbor predstavnika bez svesne namere i komentara, samo na osnovu unutrašnjeg osećanja u sadašnjem trenutku, oslobađa predstavnike da reaguju samo na osnovu snaga koje postoje u sistemu, a takođe, klijenta čini otvorenim za novo i neočekivano.\nUčesnici veoma često izveštavanju da su mesta i uloge za koje su izabrani baš slične nečemu u njihovom porodičnom polju ili životnoj situaciji u kojoj se nalaze.\nKada započne konstelacija, terapeut obično dalje bira predstavnike, s jedne strana da bi omogućio klijentu da ostane usredišten na spoljašnji i unutrašnji proces konstelacija, a takođe i da bi oslobodio klijenta izbora predstavnika za određene teške uloge i sudbine koje se otvaraju u polju.\n‹IZBOR SISTEMA POSTAVLJANJE KONSTELACIJE›


Palazzetto dello sport «Stefano Dal Lago» : hoteli blizu, fotografije, adresa, Италија plan, blizu, rezervacija\nPalazzetto dello sport «Stefano Dal Lago» (Италија)\nAdresa: Viale Kennedy, 38, Novara\nPoštanski kod: 28100\nTelefon 1: (0321) 451944\nSa kapacitetom od 96 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa Suite), Hotel La Bussola nudi cene koje se kreću od 6 676 dinar - Srbija .Na 6 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaNastavakj hotel se nalazi u ulici Via Boggiani, 54, a pozicija mu je jug za grad Novara. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil ovog hotela kategorije četiri zvezdice je Luksuzan za grad Novara. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Samo za nepušače, Klimatizovano. U njemu postoji brza internet konekcija.Aerodrom Malpensa se nalazi na oko 46 minuta kolima od hotela (23 kilomet(a)ra ).Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: pogodno za osobe u invalidskim kolicima.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nArena Hotel ima 27 soba/e/u. Cene se kreću od 5 070 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Pozicija ovog hotela je jugoiNastavakstok za grad Novara, a nalazi se u ulici Rotonda Massimo D'Azeglio 4/6, na samo 7 minuta hodom od centra grada.Stil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Novara. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Samo za nepušače, Klimatizovano. U njemu postoji brza internet konekcija.Aerodrom Malpensa se nalazi na oko 46 minuta kolima od hotela (23 kilomet(a)ra ).Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte


Delta soj ne posustaje: "Obavezna vakcinacija je teška odluka, jer ljudi imaju pravo na slobodu" - 24sedam Delta soj ne posustaje: "Obavezna vakcinacija je teška odluka, jer ljudi imaju pravo na slobodu" - 24sedam\nDelta soj ne posustaje: “Obavezna vakcinacija je teška odluka, jer ljudi imaju pravo na slobodu”\nMoramo da vodimo računa o našem ponašanju i bezbednosti, a posebno onih koji nisu vakcinisani - kazao je gradonačelnik Beograda\nDr Tanja Jovanović o koroni u Srbiji: Imamo dva puta, jedan je vakcinacija, a drugi…\n– Iz toga razloga moramo da vodimo računa o našem ponašanju i bezbednosti, a posebno onih koji nisu vakcinisani – kazao je on.\nGradonačelnik je istakao da su jedna grupa ljudi oni koji se plaše i imaju strah od vakcina, što se pokazalo nerealnim.\nGradonačelnik Beograda Zoran Radojčić, Tanjug/Strahinja Aćimović\nOn dodaje da ako uzmemo u obzir koliko se ljudi na globalnom nivou vakcinisalo, “niko ne bi mogao da sakrije neke komplikacije ukoliko bi ih imali”.\n– Postoje kliničke studije sa jasnom procedurom provere za sve lekove koji su u svetu u upotrebi, prema tome ukoliko neko sumnja u vakcinu, sumnja u sve lekove koje zvanična medicina podržava. S druge strane, grupa ljudi koja neće da se vakciniše su oni koji misle da će korona virus njih zaobići i suviše su opušteni – rekao je Radojičić.\n– Ali suština je da se prelazi granica kada dolazi do ugrožavanja javnog zdravlja i zajedničkog interesa. Ubeđen sam da će se 90 odsto ljudi vakcinisati i da ćemo se približiti kolektivnom imunitetu, kako mi, tako i na globalnom nivou. Što kasnije to budemo uradili, dajemo veću šansu virusu da dobije opasniju formu. Samo je pitanje poverenja i razgovara sa ljudima koji ne žele da se vakcinišu – rekao je gradonačelnik.\nVakcinacija teče svojim tokom: Još 27.000 doza do polovine potpuno imunizovanih\nVesić: Vakcinacija je neophodna za povratak normalnom životu\n– Važno je da razgovaramo i razjasnimo građanima dileme, ukoliko postoje, kako se ne bi ugrozili postignuti rezultati. Imamo punktove na Sajmu, Belekspo centru i domove zdravlja gde sve funkcioniše kako treba. Kako bi se normalan život vratio u Beograd i Srbiju, jasno je da će svi značajniji i veći skupovi zahtevati ili potvrdu o vakcinaciji ili PCR test. Ovo može malo otežati funkcioninje normalnog života, ali i uključivanje ljudi, koji nisu vakcinisani, u normalan život – rekao je Radojičić.\nPrelistavanje štampe za petak, 6. avgust 2021. godine\n#Gradonačelnik Beograda #Koronavirus #vakcinacija #Zoran Radojičić


Dr Delić, Institut za javno zdravlje Kragujevac: Situacija alarmantna, dolazi do transmisije na članove domaćinstva\nInformacija o novom korona virusu na dan 2. jul 2020. godine u 15 časova\nU Republici Srbiji je do 15 časova 2. jula 2020. godine registrovano ukupno 15.195 potvrđenih slučajeva kovid-19, saopštilo je Ministarstvo zdravlja.\nOd poslednjeg izveštaja testirani su uzorci 9.013 osoba od kojih je 359 pozitivno (juče je bilo 272). To je najveći broj novoobolelih još od 17. aprila kada je registrovano 372 lica, prema zvaničnoj statistici.\nViše od 80% (287) registrovanih pozitivinih slučajeva je iz Beograda. To je najveći broj zaraženih od početka zaraze, do sada je najviše novozaraženih u glavnom gradu bilo 16. aprila - 132. Od 10. juna nema podataka o zaraženima u opštinama i gradovima na sajtu Covid19.rs.\nUkupan broj aktivnih slučajeva u ovom trenutku je 1.996, što je najveći broj od 4. maja. Najveći broj pacijenata do sada bio je 19. aprila - 3.900. Na respiratorima je 81 pacijent.\nU poslednja 24 časa preminulo je šest osoba. Poslednji put šest preminulih bilo je 30. aprila i 1. maja. Ukupan broj smrtnih slučajeva je 287, pri čemu je stopa smrtnosti 1,89 odsto.\nOd početka epidemije testirano je ukupno 418.879 osoba, navodi se u saopštenju.\nU ustanovama socijalne zaštite koronavirus potvrđen kod 64 osobe\nMinistarstvo za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Vlade Republike Srbije saopštilo je da je, zaključno sa današnjim danom, u ustanovama socijalne zaštite i domovima za smeštaj odraslih i starih potvrđeno prisustvo koronavirusa kod 33 korisnika i 31 zaposlenog. Virus je prisutan u 20 ustanova, uključujući Gerontološki centar i Centar za porodični smeštaj i usvojenje u Kragujevcu.\nEpidemiološka situacija je trenutno alarmantna, ali se nadamo da bi mere preporučene u vanrednoj situaciji mogle da daju efekat za tri nedelje odnosno da ćemo tada beležiti smanjenje broja inficiranih korona virusom, rekao je danas zamenik direktora Instituta za javno zdravlje u Kragujevcu Predrag Delić, javlja Beta.\nPrema poslednjim podacima Instituta za javno zdravlje u Kragujevcu, do ponoći su potvrđena još 52 slučaja korona virusa u Šumadijskom okrugu od čega je 48 u Kragujevcu.\nDelić je na sednici Okružnog štaba za vanredne situacije rekao da je najveći procenat zaraženih u mlađoj populaciji koja se inficirala na masovnim skupovima.\n„Sada već imamo drugu fazu da dolazi do transmisije na članove domaćinstva, tako da je situacija u ovom trenutku alarmantna“, rekao je epidemiolog.\nZamenik direktora Kliničkog centra Slavko Knežević je rekao je da je u Kliničkom centru koji pokriva šest regiona u Srbiji hospitalizovano 87 pacijenata, od čega je kod 60 potvrđena infekcija korona virusom, dok ostali koji imaju klinični sliku čekaju potvrdu rezultata testiranja.\nOd ovog broja sedmoro pacijenata je na respiratorima, kod njih četvoro dokazana infekcija, a troje čeka na rezultat, ali je njihovo stanje takvo da zahteva respirator.\nPrema rečima Kneževića, KC Kragujevac ima četiri kovid bolnice sa 170 hospitalnih mesta i 51 u intenzivnoj nezi.\nZa rad u kovid bolnicama angažovano je oko 320 zdravstvenih radnika.\nKnežević je rekao da postoji i porodilište za pacijentkinje sa kovidom gde je pre tri dana obavljen jedan porođaj.\nOdvojen je i deo koji se bavi hemodijalizom pacijenata pozitivnih na Kovid-19, čiji je kapacitet 12 pacijenata dnevno.\nOkružni štab za vanredne situacije je danas prihvatio 14 preporučenih mera prevencije širenja korona virusa u Šumadijskom upravnom okrugu.\nFoto: Šumadijski okrug\nMere se, pored ostalog, odnose na obavezno nošenje maski u zatvorenom prostoru i javnim objektima gde je prisutno više od petoro ljudi i poštovanje distance od metra do dva metra.\nPored obaveznog nošenja maski u javnom gradskom prevozu, preporučeno je da se smanji kapacitet do 50 procenata uz obeležavanje mesta za sedenje, dezinfekcija i provetravanje vozila.\nJavnim komunalnim preduzećima je preporučeno da naprave plan dezinfekcije ulica, trgova i javnih površina.\nPreporučena je i zabrana poseta svim zdravstvenim ustanovama i gerontološkim centrima.\nU ugostiteljskim objektima je obavezno postavljanje dezinfekcionih barijera na ulazu, korišćenje zaštitnih sredstava, samo dve osobe mogu da sede za jednim stolom, a razmak između stolova treba da bude dva metra.\nDo srede 1. jula u ponoć, od urađenih 195 uzoraka, pozitivnih pacijenata je 58 (29,74%) - u Šumadijskom okrugu 52, a u Kragujevcu 48. Do 16. maja bilo je 68 zaraženih Kragujevčana, a od tada do juče - 303.\nKorona je po prvi put prisutna i u Gerontološkom centru, pored Centra za porodični smeštaj i usvojenje u Kragujevcu, objavilo je Ministarstvo.\nDopunjenom Uredbom o merama za sprečavanje i suzbijanje kovid-19, koju je usvojila Vlada Srbije, od danas su i zvanično na snazi mere za suzbijanje virusa korona na teritoriji grada Kragujevca koje je predložio Institut za javno zdravlje Kragujevac.


Nikolićevo zdravstveno stanje zabrinjavajuće - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Nikolićevo zdravstveno stanje zabrinjavajuće\nPrema poslednjem zvaničnom izveštaju konzilijuma lekara koji brinu o zdravlju Tomislava Nikolića, zdravstevno stanje lidera SNS je posle 2,5 dana štrajka glađu i žeđu sinoć bilo ozbiljno i zabrinjavajuće. „Pacijent za sada stoički podnosi neuzimanje hrane i vode, ali je iznuren. Pokazuje znake dehidratacije i na trenutke je konfuzan“, rekao je član konzilujuma specijalna internista Ljubomir Ilić okupljenim novinarima u KBC na Novom Beogradu.\n0Piše: J. T. 18. aprila 2011. 23.32\nNa insistiranje novinara da im se objasni kakva terapiju Nikolić prima, Ilić je odgovorio da je to deo istorije bolesti pacijenta o čemu lekari ne mogu, iz zakonskih razloga, da govore u javnosti. On nije želeo da potvrdi raniju izjavu lekara Momčila Babića da Nikolić prima lekove za rad srca i protiv bolova.\nČlanovi konzilijuma takođe nisu mogli da kažu kada će primeniti neophodnu drugu medikamentalnu terapiju, jer je to, kako je naglasio neuropsihijatar Jovan Marić, stvar lekarske procene. Marić je rekao da se Nikolićevo zdravstveno stanje procenjuje iz minuta u minut. Lider SNS juče popodne primio je u bolesničkoj sobi grupu novinara kojima je rekao da je relativno dobro – prošla mu je glavobolja, ali ima problem sa želudcem. Na pitanje da ći će obustaviti štrajk Nikolić je odgovorio da ga na to ubeđuju i doktori i predsednik Srbije, ali da drugi ćute i da on nema dilemu.\nNikolić je svima koji tvrde da ne štrajkuje glađu i žeđu poručio da bi im bilo bolje da ćute, „jer on nije u to ušao da bi se igrao sa sobom, svojom porodicom i decom“. Supruga lidera SNS Dragica Nikolić rekla je novinarima da je Nikolićevo stanje sve lošije, ali da niko ne može da ga nagovori da odustane od štrajka.


Potpisan Protokol o saradnji gradova i opština sliva Zapadne Morave i sliva Kolubare – KRUŠEVAC.LINK\nOvde si trenutno: Home / DRUŠTVO / Potpisan Protokol o saradnji gradova i opština sliva Zapadne Morave i sliva Kolubare\nJuče je na svečanosti u Kraljevu potpisan Protokol o saradnji gradova i opština sliva Zapadne Morave i sliva Kolubare. Protokol su potpisale 25 jedinica lokalnih samouprava, među kojima je i Kruševac.\nGrad u kome je potpisan Protokol, uz podršku Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima, SKGO i UNDP, pokrenuo je inicijativu za pristupanje Protokolu za saradnju gradova i opština sliva Zapadne Morave, a u cilju smanjenja rizika, odgovora i brzog oporavka nakon elementarnih nepogoda i drugih opasnosti. Odmah nakon toga, na predlog grada Valjeva, ista inicijativa je pokrenuta i za sliv Kolubare.\nPotvrda inicijative dobijena je i od lokalnih Skupština, što je usledilo današnjim potpisivanjem Protokola. Cilj je smanjenje rizika, odgovora i brzog oporavka nakon elementarnih nepogoda i drugih nesreća.\nProtokolom su definisani posebni ciljevi, a namera je da lokalne samouprave koordinisano rade na: pripremi zajedničkih strateških i planskih dokumenata iz oblasti upravljanja rizicima, pripremi predloga projekata i konkurisanja kod fondova, izgradnji adekvatnog sistema rane najave, adekvatnom odgovoru na vanredne situacije, razvoju jedinica civilne zaštite opšte namene, zajedničkom planiranju i implementaciji infrastrukturnih mera, strategiji planiranja finansijskih sredstava radi smanjenja i transfera rizika, efikasne obnove na osnovu principa „izgradi ponovo bolje“ i unapređenju procesa procene štete i obnove nakon elementarne nepogode na osnovu međunarodne PDNA metodologije.\nOpšti kao i posebni ciljevi ove međuopštinske saradnje proizilaze iz Sendaji okvira za smanjenje rizika od katastrofa 2015. – 2030., Nacionalnog programa upravljanja rizikom od elementarnih nepogoda, kao i Zakona o vanrednim situacijama i Zakona o lokalnoj samoupravi.\nPotpisivanju su prisustvovali i v.d. direktor Kancelarije za upravljanje javnim ulaganjima Marko Blagojević, državni sekretar Ministarstva poljoprivrede i zaštite životne sredine Velimir Stanojević, predstavnik UNDP –a Žarko Petrović, načelnik Sektora za vanredne situacije Predrag Marić, generalni sekretar SKGO Djorđe Staničić, načelnici Okruga i predstavnici drugih relevantnih državnih i regionalnih ustanova i institucija.


Likvidirani i policajci: Saradnik narkokartela sa Balkana ubio se igrajući ruski rulet u Kolimbiji! – Borba\nSrbin Dejan Stanimirović (45), koji se dovodi u vezu sa narkokartelima sa Balkana, stradao je igrajući ruski rulet u kući bivšeg kolumbijskog vođe gerilaca u gradiću Gvamal, u srcu ove južnoameričke zemlje!\nStanimirović se u policijskim evidencijama vodio kao osoba bliska kriminalnim klanovima sa Balkana.\nKada je policija nakon dojave došla na lice mjesta, izbio je opšti rat u kom su ubijeni i vlasnik kuće i dva policajca!\nSve je počelo u ranim satima 1. aprila u kući u kvartu La Florida koja je bila puna ljudi. Među njima su bili i Hose Visente Rivera Mendoza poznat kao Vojnik i Stanimirović, koga su kolumbijci zvali Markos, i koji je, prema pisanju lokalnih medija, radio kao obezbjeđenje Mendozi.\nDruštvo je cijelu noć pilo alkohol i pred zoru odlučilo da igraju ruski rulet. Kada je na njega došao red, Stanimirović je prislonio cijev revolvera na glavu i povukao oroz, a metak je opalio!\nPrema jednoj verziji, Stanimirović je zatečen u kući mrtav. Prema drugoj, prebačen je u bolnicu u gradu Viljavisensio, gdje je preminuo. Šta se tačno dešavalo nakon što je ispalio sebi metak u glavu, nikom nije jasno zbog haosa koji je usledio.\n“Kada su policajci došli da istraže šta se dogodilo, iz kuće su istog časa otvorili vatru na njih. U okršaju su stradali narko-bos i dva policajca” prenosi Blu radio.\nDirektor policije general Oskar Atehortva Dukue na Tviter nalogu se oprostio od dvojice stradalih policajaca i saopštio da je, nakon ovog događaja, uhapšeno pet osoba i zaplenjeno sedam komada oružja.\nIstragu će, kako je saopšteno, voditi posebna grupe iz policije i tužilaštva koje su u sredu ujutru hitno poslate iz Bogote u Gvamal. Ovim povodom oglasio se i Đovani Penon, gradonačelnik Gvamala.\n“Od dvojice civila ubijenih u ovom nasilnom delu utvrđeno je da se radi o bivšem gerilcu FARC koji je bio u procesu reinkorporacije od 2016. godine i strancu koji je ranjen prebačen u bolnicu, gdje je i umro” objasnio je gradonačelnik.\nHose Visente Rivera zvani Vojnik bio je šef dvije gerilske grupe izumrle paravojne formacije AUC, koja je radila sa narko-kartelima, a potom se pridružio pobunjeničkom pokretu FARC.\nBio je blizak s Pedrom Oliveirom Đurerom, koji je poznatiji kao Nož, jer je uglavnom njime ubijao sve svoje žrtve.\nJovanović: Oštre mjere su neophodne, potrebna konstruktivna kritika


Vlada produžila rok za Železaru za još tri meseca – Semendria\n09. jun 2012. PRIVREDA – Izvor: Tanjug – Vlada Srbije produžila je rok za pronalaženje strateškog partnera za “Železaru Smederevo” za još tri meseca, tako da zainteresovane kompanije mogu da dostave obavezujuće ponude do 10. septembra.\nVlada već drugi put produžava rok, a važeći tender ističe u ponedeljak, 11. juna. Do sada su svoje prijave za učešće na tenderu za strateškog partnera dostavile kompanije “Donjeck stil grup” iz Ukrajine, Ural manjingend metalurdžikal kompani” iz Rusije i “Junajtid plzen” niz Luksemburga.\nŽelezara je od kraja januara u državnom vlasništvu, pošto ju je Vlada otkupila za jedan dolar od kompanije “Ju-Es Stila”, koja se povukla iz Srbije jer je poslovala sa gubicima. “Železara Smederevo” imala je učešće od pet posto u ukupnoj proizvodnji Srbije i oko 14 odsto učešća u izvozu, a zapošljava oko 5.500 radnika.\n« Očistimo Smederevo\nNemci predaju ekonomiju u Ekonomsko-trgovinskoj školi »


Vlada Srbije uputila je danas preporuku crkvama i verskim zajednicama da bi se umanjio rizika od zaraze korona virusom, verski obredi obavljaju na bezbedan način i bez prisustva vernika, uz poštovanje svih prethodno donetih mera Vlade. Republičkom fondu za penzijsko i invalidsko osiguranje preporučeno je da se isplata penzija i drugih prava iz penzijskog i invalidskog osiguranja vrši ođednom, u celokupnom mesečnom iznosu. Vlada je na današnjoj sednici usvojila i odluku da su isporuke...\nPogledaj vesti o: Coronavirus, Isplata penzije, Penzija\nVlada Srbije uputila je danas preporuku crkvama i verskim zajednicama da bi se umanjio rizika od zaraze koronavirusom, verski obredi obavljaju na bezbedan način i bez prisustva vernika, uz poštovanje svih prethodno donetih mera Vlade.. Republičkom fondu za penzijsko i invalidsko osiguranje preporučeno...


GODIŠNJICA: Prošlo je 16 godina od početka NATO agresije – Nadlanu.com\nGODIŠNJICA: Prošlo je 16 godina od početka NATO agresije\nObjavljeno 24. mar 2015. / 08:29:30\nKlark je docnije u knjizi "Moderno ratovanje" napisao da je planiranje vazdušne operacije NATO protiv SRJ "sredinom juna 1998. već uveliko bilo u toku" i da je završeno krajem avgusta te godine.\nSRJ je napadnuta kao navodni krivac za humanitarnu katastrofu na Kosovu i Metohiji (neposredni povod bili su dogadjaji u Račku) i neuspeh pregovora o budućem statusu pokrajine koji su vođeni u Rambujeu i Parizu.\nNajpre su gadjani protivvazdušušna odbrana i drugi objekti Vojske Jugoslavije, i to u Prištini, Batajnici, Rakovici (Straževica), Mladenovcu, i drugde.\nPrema proceni Vlade Srbije u bombardovanju je poginulo najmanje 2.500 ljudi (prema pojedinim izvorima ukupan broj poginulih bio je gotovo 4.000), a ranjeno je i povredjeno više od 12.500 osoba.\nUkupna materijalna šteta procenjena je tada na 100 milijardi dolara. Ratni gubici NATO u ljudstvu i tehnici nikada nisu obelodanjeni.\nRatni gubici NATO u ljudstvu i tehnici nikada nisu obelodanjenii. Tadašnje vlasti u Beogradu su tvrdile da je oboreno više desetina letelica, što nikada nije potvrdjeno. Ruska agencija APN objavila je da je NATO izgubio preko 400 vojnika i preko 60 letelica, dok je američki predsednik Bil Klinton naveo u govoru" 10. juna 1999. da NATO nije pretrpeo "nikakve žrtve".


Vučurović: Formiranje još jedne klasične policijske formacije - Vijesti.me\nRASPRAVA O IZMJENAMA ZAKONA O KOMUNALNOJ POLICIJI\nDraginja Vuksanović Stanković (SDP) je komentarišući odredbu da komunalni policajac može da radi u civilu uz odobrenje načelnika, kazala da "nije dužna da se bavi time da li je neko policajac ili komunalni policajac" Edit\n547 pregleda 2 komentar(a)\nJovan Vučurović (Foto: Screenshot)\nŽeljka Vučinić 27. maj 2019, 14:07\nPoslanik Demokratskog fronta (DF) Jovan Vučurović ocijenio je da će izmjene Zakona o komunalnoj policiji omogućiti formiranje još jedne klasične policijske formacije, koja će se obračunavati sa građanima na protestima.\n"Ko je taj ko je procijenio da komunalnoj treba dati ovlašćenja klasične policije?", kazao je Vučurović.\nPoslanici u Skupštini Crne Gore su završili raspravu o tom zakonu i o njemu će se naknadno izjasniti.\nIzmjenama i dopunama Zakona o komunalnoj policiji je komunalnim policajcima, između ostalog, omogućena upotreba sredstava prinude "samo u slučajevima kada u obavljanju poslova na drugi način od sebe ili drugog ne može da odbije protivpravni napad ili savlada otpor".\nVučurović je ocijenio da u Crnoj Gori policija čuva vlast i diktatora i da će biti formirana još jedna formacija koja će da čuva njega i njegovo bogatstvo.\nIstičući da komunalni policajci ne prolaze obuku za klasičnog policajca, ali se od njih traži da obavljaju te poslove, Vučurović je naglasio da sve što u Zakonu piše može dovesti i do konfrontiranja s građanima, jer im se u ruke guraju sredstva sile.\n"Šalju nam poruku šta će biti na protestima...Šalju nam takvu poruku da će biti uključena još jedna formacija da batina građane uz one zlikovca iz drugih policijskih formacija. Sve se to nameće ljudima koji nijesu obučeni za ovakvo obavljanje posla“, ocijenio je Vučurović.\nMinistarka javne uprave Suzana Pribilović je kazala da je namjera zakonskih rješenja da se pomogne komunalnim policajcima pri rješavanju problema sive ekonomije, a ne bilo koji drugi razlog.\n"...Ono što je izazvalo dosta pažnje je mogućnost policajca da postupa bez uniforme uz odobrenje načelnika Komunalne policije. Moramo imati u vidu činjenicu da u Crnoj Gori, prema podacima koje imamo na kraju 2018.godine, imamo samo 192 komunalna policajca“, ocijenila je Pribilovićeva.\nDraginja Vuksanović Stanković (SDP) je komentarišući odredbu da komunalni policajac može da radi u civilu uz odobrenje načelnika, kazala da "nije dužna da se bavi time da li je neko policajac ili komunalni policajac":\n"Da meni priđe neko ko nije u odijelu komunalnog policajca, pa ne znam o kome se radi, neću da ga pogledam. Zamislite da mi još noću priđe..Pa ja kao žena neću da ga pogledam...Možda će da me napastvuje".\nNikola Divanović (DPS) je kazao da imaju intenciju da stvore "super policajce" koji moraju imati kapacitet da u turističkim gradovima budu i turistička policija.\n"Dakle, turistička policija, ne samo komunalna...Hrabri me kada vidim poslednjih dana u medijima da su neke opštine došle do tog rješenja da će naplaćivati kazne za nenošenje majice...", rekao je Divanović.


BIC Akbank T.A.Ş., Fırat, Elazığ (Turska) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Akbank T.A.Ş., Fırat\nFaks: +90 424 2478567\nBIC Akbank T.A.Ş., Fırat, Elazığ (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Akbank T.A.Ş., Fırat u gradu Elazığ je AKBKTRISXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Akbank T.A.Ş., Fırat u gradu Elazığ. Shodno tome, Elazığ se nalazi u zemlji Turska. Akbank T.A.Ş., Fırat se može kontaktirati na 424-2473607.


Početna » Kultura » Page 1777\nGalerija fresaka neće nestati\nPeticija koju je već potpisalo više od dve stotine profesora, naučnika i umetnika, protiv privremenog zatvaranja Galerije fresaka u Beogradu, iznenadila je upravu Narodnog muzeja, u čijem se sastavu nalazi prostor u ulici Cara Uroša, a u koji bi trebalo da se usele konzervatorske službe dok traje rekonstrukcija zgrade Narodnog muzeja.\nPremijerom dokumentarnog filma „Kuba, vrednost jedne utopije“ i razgovorom sa Kastrovim saborcem, pesnikom Feliksom Kontrerasom, večeras od 20 sati, nastavlja se serijal „Slobodna zona u Rexu“, koji se održava u tom beogradskom Kulturnom centru tokom godine, između dva filmska festivala „Slobodna zona“.\nPiše: I. M. I. M. D. J. R. B. K. R. 25. 1. 2007.\nUlaznice rasprodate deset dana ranije\nNakon 16 godina, Jugoslovensko dramsko pozorište iz Beograda, od danas gostuje u Zagrebu, a u sklopu ciklusa Evropsko kazalište u Zagrebačkom kazalištu mladih. Tako će u naredna tri dana zagrebačka publika imati prilike da pogleda „Skakavce“ Biljane Srbljanović, „Šine“ Milene Marković i „Hadersfild“ Uglješe Šajtinca.\nPiše: Mirjana Vujović 25. 1. 2007.\nSledi praznik lepe reči\nOsmi salon knjiga i grafike biće organizovan u Pirotu od 9. do 15. februara ove godine, u holu Kluba Vojske Srbije. Salon će, kako se očekuje, otvoriti ovogodišnji dobitnik Ninove nagrade Svetislav Basara. Salon organizuje Dom kulture u ovom gradu, pod pokroviteljstvom SO Pirot.\n– Praksa je da naš Salon otvara dobitnik Ninove nagrade.\nDecenija i po Paideie\nIzdavačka kuća Paideia proslavila je petnaest godina svog postojanja u beogradskom Aero klubu, u prisustvu velikog broja saradnika, novinara, izdavača, pisaca, prevodilaca… Petar Živadinović, osnivač i glavni urednik Paideie, istakao je da je ova izdavačka kuća od osnivanja objavila 350 naslova, a da je posebna pažnja posvećena francuskoj književnosti.\nprojekat Opštine Kikinda i partnerskih organizacija, biće promovisan danas u Kikindi. Ovaj kompleksni projekat, koji finansira Evropska agencija za rekonstrukciju, imao je za cilj zaštitu i prezentaciju jednog od najbolje očuvanih ostataka mamuta na svetu i njegovo korišćenje za razvoj kulturnog turizma i stvaranje novog imidža Kikinde.\n„Hanibal podzemni“ u vremenu izazova\nNova premijera u Šabačkom pozorištu, čije su pripreme počele ovih dana, kao odgovor na ovo vreme tranzicije, komad je bugarskog hit pisca Hrista Bojčeva – „Hanibal podzemni“. Tekst autora, čija se dela igraju na stotinak svetskih pozornica, režiraće gost iz Beograda, Predrag Štrbac.\nIzložba u Etnografskom muzeju od 25. januara do 25. marta\nIzložba „Vrata – kapija dva sveta“, autora Miloša Matića, biće otvorena večeras u 19 sati u Etnografskom muzeju u Beogradu. Ovo je jedna od dve studijske izložbe muzeja u ovoj godini (druga, posvećene rukavicama, biće organizovana na jesen), najavila je načelnik Odeljenja za narodnu kulturu Vesna Marjanović juče na konferenciji za novinare.\nRealnost nam sve više izmiče, udaljava se od želja izrečenih u novogodišnjoj noći, jer želje su dosadnjikavo iste dok su svakodnevni događaji originalni, nepredvidivi, prepuni iznenađenja i neprijatnosti. To je mera za globalni izazov! Ih da je sreće da čoveku nije zakržljao rep tokom evolucije, pa da danas vrti njime ko pseto kad ogladni, a ne da pod stare dane ide okolo spuštenih pantalona.\nFestival evropskog dugometražnog dokumentarnog filma „Sedam veličanstvenih“, biće održan od 28. do 31. januara u Sava centru. Pod sloganom „Novi evropski bioskop“, festival „Sedam veličanstvenih“, po treći put, pred beogradsku publiku donosi izbor najboljih evropskih dugometražnih dokumentarnih filmova koji su trenutno aktuelni na vodećim festivalima širom sveta ili se upravo prikazuju u evropskim bioskopima.\npoznati hrvatski pesnik i kantautor dobitnik je nagrade „Josip Sever“ za 2006, koja mu je juče uručena u Muzeju Mimara, gde je predstavio i novu knjigu „Službena duša“, u izdanju biblioteke „Jutro poezije“. Tu nagradu ustanovila je krajem 90-ih tribina „Jutro poezije“, osnovana sredinom 60-ih godina u Zagrebu.\nDirektor deli otkaze\nDirektor novosadskog Pozorišta mladih Tomislav Knežević, čiju smenu zahtevaju glumci tog pozorišta i zbog koga štrajkuju već blizu 100 dana, počeo je da deli otkaze štrajkačima. Naime, Knežević je prekjuče potpisao otkaz glumcu Draganu Zoriću, a juče i Emilu Kurcinaku, dok su Ratko Radivojević, Slobodan Ninković, Emilija Mrdaković, Saša Stojković, Zoran Andrejin i Peđa Jerković dobili opomene pred otkaz.\n„Elementarne čestice“ Oskara Relera na Festu\nPodstaknuti gostovanjem značajnih predstavnika nemačke kinematografije tokom proteklih godina na Festu, kao i prikazivanjem njihovih kvalitetnih i dobro primljenih ostvarenja kod ovdašnje publike, Direkcija Festa je ove godine poseban akcenat stavila na savremeni nemački film, kome je posvećen program Nemačko putovanje, saopštava press služba Festa.\nRoman „Rex mundi“ Danijela Ilića najbolja je knjiga za mlade 2006, procenio je žiri koji je odlučivao o dobitniku nagrade Politikinog zabavnika. Žiri, inače, čine ljudi različitih zanimanja, koji, prema Zabavnikovom običaju, nisu književni kritičari, već ljudi dobrog ukusa. Ove godine, odluku o najboljoj knjizi doneli su Gorica Popović (dramski umetnik, predsednik žirija), Božo Koprivica (esejista), dr Zoran Petrović (dopisni član SANU), Rastko Ćirić (grafičar i profesor na beogradskom Fakultetu primenjenih umetnosti) i Petar Milatović (novinar, u ime redakcije Politikinog zabavnika).\nPiše: M. J. I. M. 24. 1. 2007.\nProslavite s nama Novu godinu, Božić, još koju Novu godinu, izborni rezultat.\nPetarde, Vatra iz žbuna, Dinamit života, sve sa samoaktivirajućim tamjanom.\nNeka vas miomirisi ponesu u ludačku noć! (Specijalni popust za maloletnike – Mladi, neka trešti, neka roka, neka bride prsti!)\nPesma voljenih, radosti i tuge lepši su uz nas.\n1 … 1.776 1.777 1.778 … 1.794


VojvodinaCafe - Ivana Španović najavljuje magični skok od 7m\nVest objavljena: 04.03.2015 11:04\nProšle nedelje iz Malmea je stigla sjajna vest o tome kako je naša najbolja atletičarka i reprezentativka u skoku u dalj Ivana Španović oborila nacionalni rekord u dvorani, preskočivši 6,99 metara. Agencije su odmah emitovale informaciju, ali ona je samo donekle bila tačna. Ivana jeste preletela tu daljinu, ali su svim takmičarkama skokovi mereni od mesta odraza, a ne od daske, tako da je u Švedskoj zvanično najbolje ostvarenje sjajne Novosađanke bilo 6,83 metara.\nBilo kako bilo, u petak u Pragu počinje dvoransko Evropsko prvenstvo, na kojem će, naravno, jedna od favoritkinja za medalju biti Španovićeva. Sigurno je da je serija sjajnih skokova iz Malmea hrabri pred nastup na prvom velikom ovogodišnjem takmičenju.\n"Tokom ove zime moj tim i ja imali smo zamisao da učestvujem na što manje takmičenja, ali da na njima ostvarim visok nivo skokova od preko 6,70 metara. Učestvovala sam samo na dva mitinga, u Birmingemu i Malmeu, i ostvarila ono što sam planirala, tako da imam razloga da budem zadovoljna. Što se nastupa u Švedskoj tiče, moram da naglasim da je podloga za zaletište bila izdignuta i da sam skakala bez osećaja za prostor. S druge strane, u Birmingemu sam bila stalno na granici prestupa, bili su to dobri pokušaji i sve bliža sam tome da najzad skočim onoliko koliko zaista u ovom trenutku i vredim, a to je negde između 6,90 i 7 metara", rekla je Ivana.\nTokom ove zime kompletne pripreme obavili ste u hali jedan na Novosadskom Sajmu, na stadionu „Karađorđe“ i u vašoj teretani. Kako ocenjujete ono što ste odradili?\n"Bila je ovo prva zima tokom koje nisam putovala i pripreme sprovodila u inostranstvu. Kompletan rad obavila sam u Novom Sadu i prezadovoljna sam načinom na koji sam to uradila. Imala sam sve neophodne uslove za treninge i oporavak i mislim da sam maksimalno iskoristila mogućnosti koje sam imala na raspolaganju".\nS kakvim ambicijama dočekujete prvi veliki ispit u 2015. godini, u glavnom gradu Češke?\n"Tokom zime radila sam puno na brzini i na tome da je što bolje iskoristim prilikom odraza. Nikada u karijeri nisam bila brža, a treba znati i to da je većina devojaka s kojima se nadmećem u skok udalj prešla iz sprinterskih disciplina i samim tim su izuzetno brze. Srušila sam zimus državni rekord na 60 metara i imala u kontinuitetu četiri trke ispod 7,40 sekundi. Cilj mi je bio da ostvarim konstantnost u brzini, jer iz nje, ubeđena sam, moraće da se „otkači“ i jedan daleki skok. Možda već u Pragu, koji mi je prvi cilj u takmičarskoj godini koja tek počinje. Ući ću u borbu za zlatnu medalju s Francuskinjom Elojzje Lesur, koja je jako dobra takmičarka. Mislim da sam spremna da je ispratim, a za medalju će u Češkoj biti potrebni skokovi od preko 6,75 metara. Što se zlatnog odličja tiče, tu će trebati ostvarenja od preko 6,90 metara, a ja imam taj nivo i, iskreno, očekujem da bez problema ostvarim takav rezultat. Bitno je samo da budem pametna, ali i da skačem rizično, bez straha od prestupa".\nDa li to znači da je 2015. godina baš ona u kojoj je došlo vreme da srušite magičnu granicu i skočite preko sedam metara?\n"Nadam se da jeste i da je došlo vreme za skok tolike vrednosti i dužine. Ne znam kada bi to moglo da se dogodi, jer u drugom delu godine imam nastup i na Svetskom prvenstvu na otvorenom, koje se održava u Pekingu, na kome ću braniti bronzu iz Moskve. Sve najbolje atletičarke sveta spremaju se za taj događaj, a na njemu će, što se moje discipline tiče, biti potrebna ostvarenja od preko 7 metara da bi se osvojila medalja", zaključila je Ivana Španović.


SONJA BISERKO: Kako smo izgubili (Našu) Borbu | Autonomija\nSONJA BISERKO: Kako smo izgubili (Našu) Borbu\nPosted By admin On 26. juna 2013. @ 11:32 In Autonomija,Ogledalo | 18 Comments\nPojava knjige „Kako smo izgubili (Našu) borbu“ višestruko je značajna. Ne samo za medijsku javnost, iako nesumnjivo list o kome ova knjiga svedoči predstavlja nezaobilazni deo istorije medija u Srbiji.\nPrimarna vrednost ove knjige je u tome što je dokument (svedočanstvo) i o jednom mediju i, isto toliko, o jednom vremenu. O tom veoma posebnom „društvenom trenutku“ drame jedne zemlje koja je, raspadajući se, silazila sa istorijske scene. To se, a tu nije reč o paradoksu, ili slučajnoj koincidenciji, nekoliko godina kasnije dogodilo i sa novinom (Borba koja je počela da izlazi 1918, pod imenom „Naša borba“ prestala je da izlazi 1998. godine).\nAutorima, Boarovu i Lakićeviću pošlo je za rukom da, izborom sagovornika, rekonstruišu stanje duha u Srbiji i u Beogradu u tom sudbonosnom vremenu; reflekse tog stanja duha koji je presudno uticao i na trajno gašenje Borbe, uostalom živimo i sada, pa je, svakako, i to razlog više za zadovoljstvo što je ova knjiga danas pred nama.\nU svom obraćanju fokusiraću se na dve stvari koje smatram bitnim kad je reč o ovoj knjizi. Najpre na značaj činjenice da je u tom vremenu postojalo takvo javno glasila kakva je bila Borba – Naša borba; i drugo, na razloge zbog kojih je nakon nadzemnih i podzemnih pritisaka kojima je permanentno bila izložena konačno, nakon što je tadašnja Skupština Srbije usvojila poznati „Vučićev zakon“ o informisanju, zauvek prestala da izlazi. Ja sam, uostalom o tome uglavnom i govorila kao jedan od sagovornika autora, u ovoj knjizi.\nDakle, najpre o onom prvom.\nIako je Borba, najpre kao glasilo Komunističke partije Jugoslavije, a potom Socijalističkog saveza trajala gotovo punih osam decenija, razdoblje koje je kao dominantno izdvojeno u ovoj knjizi odnosi se prevashodno na kraj osamdesetih i devedesete godine prošlog veka. Na period kad je Borba iskoračila u pravcu objektivnog, pouzdanog i, na taj način, praktično jedinog relevantantnog medija u Beogradu (Srbiji, Jugoslaviji).\nTaj iskorak značajnim delom Borba duguje činjenici da je bila savezno glasilo, odnosno izvan uticaja tadašnjih republičkih rukovodstava koja su tada preuzimala kontrolu nad „svojim“ medijima. Situaciju u Srbiji je u tom pogledu – setimo se samo medijskih posledica čuvene Osme sednice CK SK Srbije – obeležilo pretvaranje medija u sredstvo ogoljene nacionalističke propagande u funkciji nacionalne homogenizacije i, praktično, pripreme ratova koji će uskoro uslediti.\nMeđutim, bilo bi nepravedno ne reći da je u tim, uz sve ostalo i veoma komplikovanim, pa i opasnim vremenima, Borbino nepristajanje na svrstavanje uz ovu ili onu stranu, pogotovo na pridruživanje zaglušujućoj nacionalističkoj (potom i ratnoj) histeriji duguje i svom tadašnjem uređivačkom i novinarskom timu (Staša Marinković). Osim profesionalnosti i novinarske etičnosti, u tim je smutnim vremenima trebalo imati i ljudske hrabrosti da se ne poklekne pred pritiscima koji nisu bili bezazleni.\nZahvaljujući i jednom i drugom, Borba je u to vreme, koje je i u svetskim relacijama bilo izuzetno turbulentno – pad Berlinskog zida i urušavanje istočnoevropskog socijalističkog bloka – a na domaćem terenu otvoreno pitanje opstanka Jugoslavije kao multinacionalne zajednice – bila zapravo jedini list koji je razmišljao na, da tako kažem, „jugoslovenski način“. Podsećanja radi, zbog dinamike spoljnih i unutrašnjih događaja koji su se smenjivali filmskom brzinom, većina ljudi nije znala, niti umela da se opredeli, ili da razume razloge zbog čega se ovo ili ono, događalo. U tim trenucima, Borba je načinom na koji se obraćala javnosti započela dijalog o eventualnom budućem uređenju, odnosno preuređenju Jugoslavije i postala je, u izvesnom smislu, javna tribina za društvenu raspravu o toj temi.\nTo je bilo potpuno suprotno od onoga što je u isto to vreme, na primer, pisala Politika, koja je davala ton i svim ostalim medijima u Beogradu. Od Radio-televizije Srbije do Politike ekspres i Večernjih novosti, koji su, svi zajedno, praktično vodili propagandu protiv Jugoslavije. U tom jednoumlju Borba je svojim razložnim stavovima odudarala od te zastašujuće atmosfere, vezujući uz sebe deo javnosti koji nije pristajao na grubo falsifikovanje stvarnosti u ime nekih, navodno „viših ciljeva“. (U to vreme u Beograd su stizala i glasila iz drugih republika, a i ona su smatrana neprijateljskim. Sećam se, u SSIP gde sam tada radila svi su čitali samo Politiku, Politiku ekspres i Večernje novosti, a nas koji smo čitali Borbu ili glasila iz drugih republika nazivali su ustašama).\nNaravno, u tom prelomnom razdoblju 1989/1991. godine, u Beogradu je na površinu izbilo ono što je u suštini pripremano već najmanje deceniju pre toga, a verovatno i duže (mislim na prekomponovanje Jugoslavije po srpskoj meri, ili njen raspad po cenu rata). Međutim, u tom kratkom periodu istovremeno je činjen i, videlo se brzo, poslednji napor da se Jugoslavija „zakači“ za Evropu i na taj način sačuva kao državna zajednica. To je kratkotrajno vreme vlade Ante Markovića, čiji je prirodni saveznik tada bila i Borba.\nZa razliku od savezne vlade, kao i same Jugoslavije, Borba je kao glasilo ipak opstala uprkos svim pritiscima i udarcima koji su dolazili sa svih strana. Njen značaj je upravo zbog toga bio utoliko veći. Osim što je bila jedini medij gde se mogla naći objektivna informacija o onome što se tih godina zaista događalo i u Hrvatskoj i u Bosni, ona je praktično postala poslednje utočište onog, nažalost, nevelikog kruga ljudi koji se u ovoj sredini opirao ne samo režimu Slobodana Miloševića nego i celom tom anahronom nacionalnom projektu koji je u ovdašnjoj eliti imao podršku znatno širu od one koja bi stala pod odrednicu „Miloševićevog režima“.\nTo je i vreme unutrašnjeg raslojavanja na tzv. građanskom frontu, odnosno unutar antiratnog pokreta koji je tokom ratova delovao manje-više jedinstveno. Međutim, u drugoj polovini devedesetih, unutar njega dolazi do raslojavanje, između, da tako kažem uslovno, struje koja je bi se mogla označiti kao „meka nacionalistička“ (interpretacija ratova, relativizacija odgovornosti, nacionalni ciljevi i sl – što čini suštinu srpskog tumačenja onoga što se na prostoru bivše Jugoslavije događalo) i ona druga, ne samo jugoslovenska, nego i kosmopolitska. Na toj drugoj poziciji stajao je od osnivanja Helsinški odbor za ljudska prava i otuda njegova bliskost sa Borbom, odnosno Našom borbom u tim poslednjim godinama njenog postojanja. U tom okviru činjeni su i poslednji pokušaji da se Borba sačuva ne samo kao glas razuma u toj nacionalističkoj halabuci, nego i kao jedino mesto koje je očuvalo distancu prema „srpskoj verziji rata“ i ostalo otvreno za drugačije mišljenje. U tim poslednjim naporima da se Borba očuva učestvovali su i ljudi koji su istovremeno bili aktivni i u Helsinškom odboru. Tu prvenstveno mislim na Novaka Pribićevića, predsednika Upravnog odbora Naše borbe u njenim poslednjim danima.\nSad sam već na terenu one druge teme na koju se fokusiram u ovom obraćanju: razlozima zbog kojih je Naša borba zauvek nestala sa medijske scene.\nDeo razloga svakako treba tražiti u raskoraku između privatnog vlasništva – kad je Borbu kupio Dušan Mijić i – „samoupravne svesti“ većine zaposlenih u Borbi. U tome sigurno nije nevina nijedna strana i to je, da tako kažem, neka vrsta duga procesu tranzicije koju u ovoj sredini nije platila samo Borba.\nMeđutim, mislim da je ključni razlog gašenja Naše borbe bila zapravo dominantna atmosfera u Srbiji i Beogradu, ono stanje duha, koje sam spomenula na početku. Do unutrašnjeg raslojavanja došlo je i u samoj redakciji – deo novinara se izdvojio i pokrenuo Danas. Donkihotski pokušaj da se Borba uprkos svemu očuva, nažalost nije uspeo.\nKažem, nažalost, jer i sa ove vremenske distance, kad se sećamo i tog vremena i same Borbe, mislim da delim mišljenje svih nas ovde, da u međuvremenu i tzv. demokratskim promenama, Srbija i Beograd nisu dobili takvo glasilo koje bi u društvu imalo takvo mesto, takav značaj i takav moralni kredibilitet kakav je imala Borba. Sa tim moralnim kredibilitetom, kao tačkom oslonca i kao važnom karikom u građenju građanske, proevropske opcije, i danas čuvamo sećanje na Borbu i u tom smislu dugujemo zahvalnost autorima Lakićeviću i Boarovu što to sećanje ovom knjigom „materijalizuju“.\nNa kraju bih još nekoliko reči o još jednoj dimenziji aktuelnosti knjige koju danas promovišemo.\nAutori Boarov i Lakićević ovom knjigom takođe, uverljivo demantuju predrasudu o medijskom jednoumlju u socijalizmu i neprofesionalnosti tadašnjih glasila. Prostor medijskih sloboda bio je omeđen nekim ograničenjima, ali je i unutar njega ostajalo dovoljno mesta za alternativno mišljenje i objektivan pristup činjenicama. U tom kontekstu ova knjiga je komplementarna sa knjigom „Ispred vremena“ o Ekonomskoj politici, još jednom alternativnom glasilu iz vremena socijalizma. Nju je sa sličnim metodološkim postupkom sačinio jedan od dvojice autora ovog projekta Mijat Lakićević.\nPojava takvih knjiga u sadašnjem trenutku kada je medijska scena u Srbiji tabloitizirana, banalizovana i sadržinski apsolutno neprimerena dramatici ovog vremena i sudbinskoj razdelnici na kojoj se Srbija nalazi – za Evropu ili protiv Evrope – mislim da je od neprocenjivog značaja.\n(Govor na promociji knjige „Kako smo izgubili (Našu) Borbu”, održanoj u Beogradu 24. juna 2013. godine u Medija centru. Autori knjige su Dimitrije Boarov i Mijat Lakićević, a izdavači Nezavisno društvo novinara Vojvodine i Helsinški odbora za ljudska prava.)\nURL to article: https://www.autonomija.info/sonja-biserko-kako-smo-izgubili-nasu-borbu.html


Tretman krpelja u četvrtak | Portal Moj Bečej - Bečejske opštine iz ugla građana!\n„Zdravkovci“ odbranili pehar\nFudbal: Milorad Janjuš (38) privodi kraju igračku i započinje trenersku karijeru\nVaterpolo: Subotičani prvi rival u nizu\nNakon što korisnici Narodne kuhinje 20 dana nisu imali obroke: Privremeno rešenje produžetak ugovora na tri meseca\n31. januar: Delovi Bačkog Petrovog Sela bez struje u petak\nUto apr 19\nSuzbijanje krpelja na teritoriji opštine Bečej obaviće se u četvrtak 21. aprila, ukoliko budu zadovoljeni svi meteorološki uslovi, saopštavaju iz Opštinske uprave opštine Bečej. Tretman komaraca, zbog toga što vremenski uslovi to ne dozvoljavaju, nije još u planu.\nPosao suzbijanja će se obaviti u periodu od 10 do 16 sati. Neophodno je ukloniti sve košnice sa pčelama najmanje pet kilometara od mesta koja će biti tretirana. Dejstvo preparata na tretiranim zelenim površinama traje tri dana. Posao će obaviti firma Eko Dez iz Beograd.\nOvo su lokacije po Bečeju i drugim naseljenim mestima koje će biti tretirane:\nBečej: Potez pored Tise, Šetalište kod hotela „Bela Lađa“, Mali park kod lovca u produžetku „Donji Park“, „Goranski park“ do Sportskog centra, igralište kod „Kamp naselja“ i Kamp naselje, igralište u naselju Veljko Vlahović (u produžetku Rade Stanišića), ulaz ispred Prve mesne zajednice „ing.Ivan „Perišić“, igralište kod „pivare“, igralište kod male pijace u Novom selu, prostor preko pruge kod „Vandor čarde“, Gornji park kod Dečijeg dispanzera, igralište kod naselja Sedam sekretara SKOJ-a, igralište kod OŠ „Zdravko Gložanski“, pomoćno fudbalsko igralište, igralište kod mosta ( kraj ulice Zmaj Jovina), dolma kod Šlajza skroz prema mostu, dudara (dečije igralište kod ulice Vojvođanske brigade), vašarište\nBačko Petrovo Selo: park u centru, prostor oko fudbalskog teren, deo obala Tise koji se koristi kao šetalište, Makadi zabavište\nBačko Gradište: dečije igralište kod vrtića i škole, dečije igralište kod fudbalskog igrališta, dečije igralište na izlasku iz Bačkog Gradišta prema Čurugu, dečije igralište kod stočne pijace\nKrpelji će se suzbijati preparatom AQUA K-OTHRINE 20 EW.\nx na Aktiv direktora: Oko 100 miliona dinara investicija u škole za pet godina\nAfrika (31)Bačko Gradište (491)Bačko Petrovo Selo (289)Bečej (5105)Bečejsko udruženje mladih (35)Brands collection (55)Budžet (30)BUM (42)DDG (55)DDG Fashion (59)Deca (30)DRI (31)Fudbal (474)Futsal (148)Gradsko pozorište Bečej (39)Horoskop (69)Isključenja struje (30)Kajak (26)košarka (63)Mali fudbal (26)Mileševo (27)mladi (49)Mongolci (78)Mongolija (50)Nino i Rino (46)Novi Bečej (363)Odbojka (138)OFK Bečej 1918 (37)Opština Bečej (50)Plivanje (56)Pobeda (29)Posao (266)Pozorište (26)Péterréve (30)Radičević (101)Radovi na mreži (27)sport (186)Srbija (28)Struja (94)Tisa (34)Toplana (29)Vaterpolo (135)Vojvodina (46)Vremenska prognoza (50)Óbecse (370)