ATOM Putokazi Rudjera Boškovića\nPripremio:Prof. dr Dragoslav Stojiljković\nDaltonovi atomi su morali biti deljivi, tj. atom je imao strukturu i bio sastavljen od sitnijih čestica, atomskog jezgra i elektrona. Ta istina se otkrivala u burnim vremenima 19. i 20. veka i obično se navode mnogi poznati naučnici koji su doprineli saznavanju strukture atoma: Faradej, Maksvel, W. Tompson (poznatiji kao Lord Kelvin), Dž. Tomson, Raderford i Bor. Posebno se ističu doprinosi poslednje trojice pa bi, prema ovoj savremenoj “priči sa zapadne strane”, istorijski put otkrića strukture atoma izgledao kao na šemi 1. Međutim, nije bilo sasvim tako. Deo priče je izostavljen.\nNeosporno je da su izuzetno veliki doprinos nauci i putokaze ka tumačenju strukture atoma dali Faradej (koji je bio laborant kod Dejvija), Maksvel, Lord Kelvin, Mendeljejev, Dž. Tomson... Međutim, svi oni svoja dostignuća temelje na shvatanjima Ruđera Boškovića (1711-1787). Mada se ranije, u zapadnoj literaturi, redovno navodio značaj Boškovića za otkriće strukture atoma, od 1920. se njegovo ime najčešće izostavlja. Za pohvalu je što naši naučnici po pravilu navode i ime ovog velikana nauke, ali bez dovoljno podataka o njegovom uticaju na otkriće strukture atoma. Stoga u ovom članku želimo čitaoce da ukratko upoznamo sa doprinosom Boškovića otkriću strukture atoma, a detaljni prikazi se mogu naći u literaturi.\nH. Davy je bio veliki pristalica Boškovićeve teorije, koju je primenjivao u svom naučnom radu i prenosio svojim učenicima putem predavanja i štampanih knjiga. Stoga nije čudo što je i njegov učenik Faradej takođe bio pristalica Boškovićeve teorije. Štaviše, pokazano je da su velika otkrića koja su doprinela da Faradej postane besmrtan u istoriji nauke (zakoni elektrohemije, otkriće elektromagnetnog polja i indukcije, diamagnetizam, obrtanje ravni polarizovane svetlosti u magnetnom polju) samo logični zaključci koje je Faradej izveo iz Boškovićeve teorije. Faradej je 1844. izjavio da “po meni Boškovićevi atomi imaju veliku prednost u odnosu na uobičajene predstave o njima”. Slično shvatanje je izrekao i Maksvel 1877. Mendeljejev je 1870. izjavio da je Bošković osnivač modernog atomizma i da su on i Kopernik najslavniji zapadni Sloveni. “Moja sadašnja pretpostavka je pravo pravcato boškovićanstvo”, izjavljuje lord Kelvin 1907.\nAtraktivne i repulzivne sile\nKad je otkriveno da postoji elektron i da je on deo atoma, postavljalo se pitanje: kako je on povezan sa ostalim delovima atoma? Obično se navodi da je Dž. Tomson predložio model atoma po kome su elektroni raspoređeni u masi pozitivnog naelektrisanja kao grožđice u kolaču (tzv. “Tomsonov model”). Međutim, on je ukazao i na model po kojem se elektroni kreću oko pozitivnog jezgra atoma. Da bi utvrdio i objasnio na koji način elektroni opstaju oko jezgra atoma, Tomsonu nisu pomogle ideje starih Grka i Daltona. On je pomoć dobio od Boškovića, koji je još sredinom 18. veka svoje shvatanje strukture materije objavio u više radova, a sve ih objedinio u knjizi “Teorija prirodne filozofije svedena na jedan jedini zakon sila koje postoje u prirodi”. Šta je to Bošković napisao i šta je od toga Tomson iskoristio?\nBoškovićeva shvatanja se delom oslanjaju na shvatanja Lajbnica i Njutna, a delom odstupaju od njih. Od Lajbnica prihvata pretpostavku da su osnovni elementi materije sićušni kao tačke (monade), koje nemaju veličinu i koje su nedeljive. Međutim, Bošković ne prihvata Lajbnicovu pretpostavku da se tačke dodiruju. Smatra da su tačke međusobno udaljene nekim razmakom, koji se može beskonačno povećavati ili smanjivati, ali ne može potpuno nestati. Od Njutna prihvata postojanje uzajamnih sila između ovih tačaka. Međutim, dok Njutn smatra da pri veoma malim udaljenostima vlada privlačna sila između čestica, Bošković smatra da tad postoji velika odbojna sila, koja je utoliko veća ukoliko je rastojanje manje. Slično shvatanjima Empedokla da postoje sile ljubavi i mržnje, Bošković smatra da sile mogu biti atraktivne (privlačne) ili repulzivne (odbojne) koje se smenjuju zavisno od rastojanja između tačaka.\nBošković prihvata Njutnovo shvatanje da se spajanjem tačaka dobijaju složenije čestice prvog reda, spajanjem ovih dobijaju se čestice drugog, pa zatim trećeg reda itd., te tako daljim spajanjem nastaju atomi, koji nisu elementarne čestice već se sastoje od delova. (Pažnja, Bošković ukazuje da atomi imaju delove, i to pola veka pre Daltona!) Za molekule smatra da su još krupnije čestice sastavljene od atoma. (Pažnja, Bošković ukazuje da postoje molekuli sastavljeni od atoma i to više od pola veka pre Avogadra i Kanizara, kojima se obično pripisuje otkriće molekula! Štaviše, Bošković je prvi koji još 1758. ukazuje na mogućnost postojanja makromolekula kao nizova atoma, opisuje njihovu spiralnu strukturu i svojstva! A danas se obično navodi da je makromolekulsku hipotezu prvi predložio Štaudinger tek 1920 . godine!? )\nPo Boškoviću su elementarne tačke, čestice prvog, potom drugog reda... atomi, molekuli, čitav Sunčev sistem samo pojedini stupnjevi u hijerarhiji materije. Ukazuje da bi “svi svetovi manjih dimenzija, uzeti zajedno, bili kao jedna jedina tačka u odnosu na onaj veći” svet. Sile koje vladaju između čestica nižih redova veće su nego sile između čestica viših redova. Ukazuje da se čestice nižih redova teže mogu rastaviti nego čestice viših redova. Smatra da za svaki par čestica na bilo kom stupnju hijerarhije materije važi kriva prikazana na slici 1. Međutim, broj lukova, njihova veličina i oblik mogu biti različiti. Prikazuje krivu sa samo jednim privlačnim i odbojnim lukom, sa dva privlačna i dva odbojna luka, kao i sa većim brojem lukova.\nBošković naročito ističe da postoje rastojanja pri kojima su odbojna i privlačna sila izjednačene (tačke E, G, I, L, N, P i R). Međutim, u nekim slučajevima (tačke E, I, N i R) pri povećanju rastojanja raste privlačna, a pri smanjivanju rastojanja raste odbojna sila. U tom slučaju se čestice nalaze u postojanoj ravnoteži. Te položaje je nazvao granicama kohezije. Ali ako rastojanje odgovara tačkama G, L i P, tada su čestice u nepostojanoj ravnoteži jer najmanje povećanje ili smanjivanje rastojanja dovodi do rastavljanja ili približavanja čestica. Ove položaje Bošković je nazvao granicama nekohezije.\nPotvrda Raderforda i Bora\nBošković ukazuje da, ako se neke dve čestice A i B nalaze u blizini centra D, tada neka treća čestica može da se kreće na odstojanjima koja odgovaraju granicama kohezije, a te položaje prikazuje u vidu elipsi.\nTražeći teorijsku podlogu za svoju ideju da se elektroni kreću samo po nekim stazama oko jezgra atoma, Dž. Tomson je zaključio da za tu svrhu može da posluži samo Boškovićeva teorija te je u svom delu “The Corpuscular Theory of Matter” (London, 1907.), napisao: “Pretpostavimo da nabijeni jon posmatramo kao Boškovićev atom koji deluje na jednu česticu središnjom silom, koja se menja od odbojne do privlačne i od privlačne do odbojne nekoliko puta... Takva je sila, na primer, prikazana grafički na slici, gde apscise predstavljaju udaljenosti od atoma, a ordinate sile koje deluju od atoma na česticu...”. Taj model atoma je eksperimentalno potvrdio Raderford 1911. a potom je Nils Bor izračunao moguće staze elektrona.\nImajući u vidu da je Boškovićeva teorija neposredno uticala na stvaranje ovog Tomsonovog modela, Gill ukazuje da je Bošković dao “suštinski element modernom shvatanju atoma” i stoga ovaj model naziva “Bošković-Tomsonov” model atoma i ukazuje da, kada se bude pisala istorija atomske teorije, ne bi bilo ispravno da se zanemari doprinos Ruđera Boškovića. Stoga smatramo da bi bilo ispravnije da se istorijski put otkrića strukture atoma prikaže kao na šemi 2.\nDa bismo proverili ispravnost Boškovićevih shvatanja i njihovu prisutnost u savremenoj nauci, pregledali smo na koji se način danas tumači uzajamno dejstvo čestica materije - od elementarnih čestica i nukleona, do atoma, molekula, makromolekula i koloidnih čestica. Idući tim putem, na desetak nivoa u hijerarhiji materije, stalno smo nailazili na potvrdu Boškovićeve krive i tragove njegovih shvatanja, mada se na njega gotovo niko ne poziva.\nProf. dr Dragoslav Stojiljković


Marović: Crna Gora i dalje lider, ja ću voditi pregovore s EU\nministarka evropskih poslova\nCrna Gora je i dalje lider na putu evropskih integracija, iako period stagnacije traje dosta dugo, ocijenila je ministarka evropskih poslova Jovana Marović. Ona je istakla da su očekivanja od novoformirane Vlade da ubrza naš put ka Evropskoj uniji, te da su oni i spremni za taj posao. Pojasnila je da Ministarstvo evropskih poslova podrazumijeva da će ministar, odnosno ona, voditi proces pregovora s EU, što znači da se pozicija glavnog pregovarača briše iz samog sistema.\nPodnaslov: ministarka evropskih poslova\nTizer: Crna Gora je i dalje lider na putu evropskih integracija, iako period stagnacije traje dosta dugo, ocijenila je ministarka evropskih poslova Jovana Marović. Ona je istakla da su očekivanja od novoformirane Vlade da ubrza naš put ka Evropskoj uniji, te da su oni i spremni za taj posao. Pojasnila je da Ministarstvo evropskih poslova podrazumijeva da će ministar, odnosno ona, voditi proces pregovora s EU, što znači da se pozicija glavnog pregovarača briše iz samog sistema.\n02.05.2022 - 09:54 | .\n02.05.2022 - 09:54\nOna je u emisiji “Dobro jutro Crna Goro” na TVCG ocijenila da period stagnacije na evropsku putu naše zemlje traje dosta dugo jer je, kako je rekla, DPS sa vladom koju je predvodio, uspio da ispuni samo tehničke kriterijume u cijelom procesu.\nIstakla je da će Crna Gora biti prva naredna članica EU, ali nije mogla da precizira rok kada će se to desiti.\n“Onog trenutka kad je trebalo preći na politički nivo i obezbijediti suštinske rezultate u oblasti vladavine prava tu su rezultati i napredak izostali. Zbog toga se očekivalo, kad je promijenjena vlast, da će vlada koja je zamijenila obezbijediti te rezultate, budući da je politička volja bila nesumnjiva, ali ona nije u tome uspjeli. I sada se od 43. Vlade Crne Gore očekuje da ubrza proces pregovora”, rekla je Marović.\nTo je ono što su, kako je istakla, spremni da pruže građanima Crne Gore.\nNiz ciljeva koje smo zacrtali…\n“Još uvijek smo lideri u procesu EU integracija, ali to je zato što druge države sporije napreduju u odnosu na nas. Mi jesmo formalno otvorili sva poglavlja, zatvorili smo tri, prihvatili smo novu metodologiju i sada je na nama da obezbijedimo mjerljive rezultate”, naglasila je Marović.\nGovoreći o prvi koracima resora na čijem je čelu, Marović je rekla da postoji niz ciljeva koje su zacrtali, ističući da je u narednom periodu moguće napraviti neke odlučujuće zaokrete koji će nas voditi ka EU cilju.\n“Naš prvi cilj je da dobijemo završna mjerila koja se odnose na oblast vladavine prava, želimo da pokrenemo politički dijalog koji je suštinski važan za sve reforme koje od nas očekuje Evropska komisija (EK)”, naglasila je Marović.\nKad je riječ o pregovaračkoj strukturi, ona je najavila promjene, navodeći da se mora iskoristiti ono što je trenutno funkcionalno, a onda da predlože neka optimalnija rješenja.\nPregovaračka struktura biće jednostavnija\n“Proces podrazumijeva da treba da angažujete sve raspoložive kapacitete. Svi koji mogu da doprinesu oni će ostati u pregovaračkoj strukturi. Neće svi biti zamijenjeni kao što to pojedini misle da se nakon promjena dešava, nego će doživjeti promjene da bi bila jednostavnija”, naglasila je Marović, ističući da se pozicija glavnog pregovarača briše iz samog sistema, a da će pregovore voditi ona.\nCilj je, kaže, održiva pregovačka struktura.\nMinistarka je saopštila da će se morati postići dogovor o vrhovnom državnom tužiocu, o imenovanjima za Sudski savjet…\n“Ako bude suprotno onda će se znati ko koči ovaj proces, a to neće zaista biti Vlada, nego one partije koje za to ne glasaju u parlamentu”, istakla je Marović.\nTagovi: Evropska unija EU, jovana marović


Želudačne kile - Specijalna Internistička Bolnica "Vesalius"\nŽeludačne kile, hijatus hernije (lat. hernija hiatus oesophagi) ili dijafragmalne hernije, predstavljaju prelazak (prolaps ili hernijaciju) delova želuca kroz otvor jednjaka na dijafragmi u grudni koš. Hernija, odnosno kila, se sastoji iz kilne kese koju formira trbušna maramica i kilnog sadržaja koju čini deo, a ponekad i ceo želudac. Ređe, u sadržaju kilne kese se mogu naći i drugi organi kao što su omentum, tanko i debelo crevo.\nKod želudačnih kila barijera ili donji stezač jednjaka (donji ezofagealni sfinkter) sprečavanja refluksa želudačnog sadržaja u jednjak je jako oslabljen, što dovodi do simptoma poput gorušice i vraćanja hrane, odnosno nastajanja gastroezofagealne refluksne bolesti (GERB).\nŽeludačna kila je prisutna kod oko 60% osoba starijih od 50 godina. Kada postoji želudačna kila refluksni ezofagitis odnosno gastroezofagealna refluksna bolest (GERB) je prisutna u 70% bolesnika, ali svega 50 % ima tegobe.\nSamo adekvatna i kompletna dijagnostika omogućava pravi izbor lečenja ovih bolesnika:\nKlizajuće, aksijalne ili “sliding” hernije otvora jednjaka se karakterišu prodorom (hernijacijom) spoja između jednjaka i želuca (ezofago-gastričnog prelaza – EGP) i gornjeg dela želuca kroz otvor jednjaka na dijafragmi u zadnji deo sredogruđa (medijastinuma).\nS obzirom da je prtisak u trbuhu veći od pritiska u grudnom košu, olakšan je prolazak želuca u grudni koš. Usled stalne razlike u pritiscima, spoj izmedju jednjaka, želuca i dijafragme vremenom slabi i samim tim dozvoljava gornjem delu želuca da prođe kroz otvor na dijafragmi. Bilo koje dodatno povećanje pritiska u trbuhu (kašalj, naprezanje, trudnoća) još više potencira ovakvu hernijaciju. Kada se javi hernijacija, spoj izmedju jednjaka i želuca pomera se naviše kroz hijatus. Ako postoji i udruženo oštećenje donjeg ezofagealnog sfinktera (DES-a), razviće se GERB. Oko 80% pacijenata sa GERB-om ima aksijalnu herniju hijatusa jednjaka što predstavlja značajnu razliku u odnosu na zdravu populaciju (oko 40%).\nRazlog nastanka klizajuće hijatus hernije za sada nije poznat, ali je najverovatnije posledica kombinacije nekoliko faktora kao što su poremećaj vezivnog tkiva sa slabošću mišićnog i tetivnog dela dijafragme, kao i povećanog pritiska u trbuhu. Tokom vremena, dolazi do progresivnog pomeranja spoja izmedju jednjaka i želuca (EGP-a) u grudni koš.\nNa osnovu ukupnog skraćenja jednjaka, klizajuće hernije mogu se podeliti na tri osnovna oblika:\nSlabost otvora na dijafragmi (hijatusa)\nKoncentrična hernija hijatusa jednjaka < 2 cm\nVeće hijatus hernije > 2 cm\nZa razliku od slabosti hijatusa ili otvora na dijafragmi gde se radiografski ne verifikuje postojanje hijatus hernije, ali se dokazuje endoskopijom, radiografska verifikacija je evidentna kod koncentričnog tipa.\nOsnova podele klizajućih hijatus hernija na manje i veće od 2 cm se nalazi u samoj funkcionalosti DES-a. Dokazano je da bolesnici sa GERB-om, ali sa hernijom hijatusa manjom od 2 cm imaju skoro normalne vrednosti bazalnog pritiska i dužine DES-a. Sa druge strane kod bolesnika sa hijatus hernijom od 2 ili više cm postoji značajno smanjenje sva tri parametra (bazalni pritisak, ukupna i abdominalna dužina DES-a) koji predstavljaju osnovu antirefluskne barijere i funkcionalnosti samog DES-a.\nVećina osoba sa klizajućom hijatus hernijom nema nikakve simptome i ona se uglavnom otkriva slučajno prilikom radiografskog ili endoskopskog pregleda.\nDominantni simptomi kod bolesnika sa aksijalnim hijatus hernijama su gorušica i regurgitacija, a ređe disfagija i retrosternalni bol.\nPosebnu grupu pacijenata predstavljaju oni sa osećajem kiseline u grlu a sa postojanjem manjih želudačnih kila. Ovakvi ekstraezofagealni simptomi zahtevaju posebnu detaljnu dijagostiku.\nKlinička slika kod bolesnika sa ovakvom hernijacijom nema veći značaj, ali pojava refluksnog erozivnog ezofagitisa predstavlja poseban problem. U dijagnozi ovog oboljenja važno je da se otkrije postojanje hernije i da se odredi da li je refluks želudačnog sadržaja uzrok ezofagitisa.\nU pojedinim slučajevima, kod bolesnika sa hernijom hijatusa klizajućeg tipa i hroničnim GERB-om, dolazi i do pojave peptičnih suženja (stenoza) jednjaka. U inicijalnim fazama ove bolesti suženje nastaje usled edema i mišićnog spazma i predstavlja reverzibilnu fazu. Učestao refluks dovodi do progresivnog kružnog oštećenja tkiva koja se širi kroz zid jednjaka.\nKao krajnji rezultat ovog procesa nastaje ožiljavanje koje dovodi do stvaranja tipičnog ožiljnog tkiva sa posledičnim ireverzibilnim suženjem. Ovako zahvaćen segment distalnog jednjaka, uglavnom je zadebljan i skraćen, prevashodno usled ožiljnog tkiva. Prevalenca peptičnih stenoza kod bolesnika sa GERB-om iznosi u proseku oko 10%, a samo suženje uglavnom je dugačko 1cm, ali može biti i značajno duže.\nParaezofagealne (rolling) hijatus hernije - tip II\nMešovite (mixta) hijatus hernije - tip III\nKombinovane hijatus hernije - tip IV


Pa ti? Boš šou volt? - Zavod za mladino in šport Trbovlje\n25. marca, 2019\tNovice


ZVEZDE RUSKOG CARSKOG BALETA U BEOGRADU: Baletska predstava „Romeo i Julija“ : Nadlanu.com\nZVEZDE RUSKOG CARSKOG BALETA U BEOGRADU: Baletska predstava „Romeo i Julija“\nObjavljeno 3. feb 2016. / 15:34:30\n24. februara u Centru Sava na velikom baletskom spektaklu „Romeo i Julija“ gledaćemo zvezde Ruskog carskog baleta (Imperial Russian Ballet). Ovaj plesni ansambl iz Moskve formirala je najveća i najpoznatija balerina svih vremena Maja Plisetzkaja i danas ima preko 40 umetnika iz najboljih baletskih škola Rusije.\nBalet “Romeo i Julija” je lirska priča o tragičnim veronskim ljubavnicima prema muzici Sergeja Sergejeviča Prokofjeva, koja je od svog nastanka 1938. godine neprekidno nadahnuće mnogih naraštaja koreografa i reditelja.\nOvo slavno baletsko delo nastalo je prema Shakespeareovoj drami “Romeo i Julija”, jednoj od najlepših, najtragičnijih i najčitanijih priča svetske literature. Domaća publika, u Sava centru, uživaće u baletu punom emocija i strasti.\nProdaja ulaznica: blagajna Sava centra i prodajna mesta Eventima.


Nepromočive pelene Mila Đukanovića\nISTORIJSKA DOGAĐANJA « ISTORIJSKA ČITANKA « Teme vezane za istorijska događanja « Nepromočive pelene Mila Đukanovića\nAutor Tema: Nepromočive pelene Mila Đukanovića (Pročitano 2744 puta)\n« poslato: Januar 07, 2011, 03:47:42 pm »\nOGORČENJE MOMIRA VOJVODIĆA, SRPSKOG PESNIKA IZ PODGORICE\nBEOGRAD — Crna Gora je svoju sramnu odluku o priznanju Kosova donela 9. oktobra, na dan pogibije kralja Aleksandra Karađorđevića (1934. godine), i to je tipična odlika te zapadne perverzije, pod čijim je pritiskom to urađeno — rekao je za Glas Momir Vojvodić, srpski pesnik iz Podgorice.\n■ I vrapcima je poznato da su Džordž Buš i Kondoliza Rajs naredili Milu Đukanoviću da prizna američki arnautluk — Kosovo i Metohiju i ujede za srce sve Srbe u Crnoj Gori. Znamo da Crnom Gorom ne upravlja Milo, nego Solana, koji je rekao: "Ja sam otrgao Crnu Goru od Srbije". I zato danas svi trče kod Solane da im Španac pritegne kolane (kaiševi na sedlu), od Skoplja do Ljubljane — kazuje Vojvodić.\nOn ističe da ga "Milova sramota nije iznenadila" i da ga je stid što je doživeo i ovo "poniženje Njegoševog plemena".\n■ Milo Đukanović se Crnoj Gori popeo na glavu sa Kosovom, sa Kosovom će i da padne! Srpski narod u Crnoj Gori je ojađen ovim poniženjima, koja se samo nižu — ukidanjem imena srpskog jezika, falsifikovanjem srpske istorije, brisanjem identiteta srpskog bića... Ostaće Milu doveka na obrazu kosovska mrlja, koju će uzaludno da trlja pred precima i potomcima. I danas svi Milovi ministri nose nepromočive pelenice pred njim, kao i on što radi pred Solanom! — ističe Vojvodić i zaključuje: "Crnom Gorom vlada rđa krizna, američki arnautluk prizna".


Turska obilježava 79. godišnjicu smrti Kemala Ataturka osnivača savremene Republike Turske (FOTO) | Tuzlanski.ba\nTurska obilježava 79. godišnjicu smrti Kemala Ataturka osnivača savremene Republike Turske (FOTO)\nDijeljenja: | 10.11.2017. u 10:11\nŠirom Turske danas se prigodnim programima i manifestacijama obilježava 79. godišnjica smrti Mustafe Kemala Ataturka, osnivača savremene Republike Turske, javlja Anadolu Agency (AA).\n“Na 79. godišnjicu njegove smrti, još jednom se sa rahmetom i poštovanjem prisjećemo velikog komandanta Turskog rata za nezavisnost, osnivača Republike Turske i prvog predsjednika Republike Mustafe Kemala Ataturka. Republiku Tursku vidimo kao jedno od najvažnijih naslijeđa koje nam je Ataturk ostavio, zbog čega ćemo nastaviti danonoćno raditi da je dovedemo do nivoa moderne civilizacije”, napisao je Erdogan.\nKljučne riječi: godišnjica smrti, izdvojeno, Mustafa Kemal Ataturk, turska


Uklanjanje kamenca sa zuba: Ultrazvuk vs Peskiranje\nTema: Uklanjanje kamenca sa zuba: Ultrazvuk vs Peskiranje\n26.01.2009., 12:05 #1\nPozdrav! U sklopu oralne higijene, jednom u 6 meseci odem na uklanjanje kamenca i mekih naslaga. Imam problema sa povlačenjem desni, mada su, pretpostavljam zbog fanatične higijene, desni i dalje ružičaste i ne krvare i ne bole. Do prošlog tretmana, uklanjanje kamenca/naslaga doktori su mi izvodili ultrazvukom. Međutim, prošli put doktor mi je sugerisao peskiranje, kao moderniju metodu. I tako me je "ispeskirao".\nRezultat mi se dopao, sam tretman traje znatno kraće od klasičnog ultrazvuka, manje je neprijatan, plus kamenac/naslage bivaju lakše uklonjene sa uskih proreza među zubima i ostalih mesta kojima ultrazvuk često ne uspeva da priđe.\nVideo sam da postoje podeljenja mišljenja o peskiranju, a neki stomatolozi tvrde da ga treba uzimati sa rezervom zbog, kako tvrde, oštećenja koje peskiranje može naneti zubnoj gleđi.\nMolim prisutne stomatologe za stručnu pomoć i savet! U dilemi sam, rado bih ostao pri peskiranju zbog veoma povoljnog utiska koji je ostavio na mene; sa druge strane, ne mogu da totalno ignorišem izneta negativna mišljenja o njemu. I sad, pitanje - da li je peskiranje zaista opasnije po zubnu gleđ od ultrazvuka?\n26.01.2009., 15:34 #2\nRe: Uklanjanje kamenca sa zuba: Ultrazvuk vs Peskiranje\nPOstoji tema "Zubar", molim koristite pretrazivac pre podizanja nove teme!\nAutor smiljko u forumu Dom i porodica\nPoslednja poruka: 04.01.2008., 18:33