Treći sastanak “Strukturalnog dijaloga o pravosuđu između Evropske unije i Bosne i Hercegovine” održan je u Mostaru, 5-6.juli 2012. godine nakon kojeg je Evropska komisija dala preporuke vlastima u BiH.\nPo pitanju statističkih pokazatelja i primjenjenih kriterijuma za prenošenje predmeta istrage ratnih zločina iz državne u nadležnost entiteta i Brčko Distrikta, Evropska komisija:\n• pozdravlja usaglašeno tumačenje objektivnih kriterija između Suda i Tužilaštva BiH, konstatovanog i od strane Nadzornog tijela za provođenje Državne strategije za\nprocesuiranje predmeta ratnih zločina (dalje: Nadzorno tijelo), što je dovelo do povećanja broja prenešenih predmeta ratnih zločina iz državne u nadležnost entiteta i Brčko distrikta.\n• podsjeća na važnost nastavka procesa prenošenja predmeta zadržavajući karakterizirane objektivne i potpuno transparentne kriterije.\n• traži od nadležnih organa na svim nivoima vlasti da obezbijede finansijske i kadrovske resurse potrebne za adekvatno i blagovremeno vođenje istraga i procesuiranja predmeta ratnih zločina. U tom pogledu, bez obzira na predviđenu finansijsku pomoć Evropske unije, prioritet treba dati popunjavanju sistematizovanih radnih mjesta u sveukupnoj mreži sudova i tužilaštava.\nPo pitanju jednakosti građana pred zakonom prilikom primjene krivičnih zakona u predmetima ratnih zločina, Evropska komisija:\n• pozdravlja početne stručne rasprave po ovom pitanju pokrenute pod okriljem Nadzornog tijela.\n• ponavlja potrebu za potpunim poštivanjem principa jednakosti građana pred zakonom i osnovnih principa krivičnog prava na način da se maksimalno otvori mogućnost za harmonizovanu primjenu krivičnih zakona u predmetima ratnih zločina putem održavanja periodičnih pravosudnih konsultacija na visokom nivou.\n• traži od Visokog sudskog i tužilačkog vijeća (VSTV) da istraži i preporuči moguće varijante institucionalnog formata za redovne konstultacije između najviših sudskih instanci po pitanju harmonizacije sudske prakse. Takav format bi takođe mogao biti proširen na druge oblasti sudske prakse, izvan okvira ratnih zločina u skladu sa odgovarajućim zaključcima iz mišljenja Venecijanske komisije o pravnoj sigurnosti i nezavisnosti pravosuđa, usvojenog 16.06.2012.g, br. 648/2011 (dalje: mišljenje Venecijanske komisije).\nPo pitanju provođenja Državne strategije za rješavanje predmeta ratnih zločina i regionalne saradnje, Evropska komisija:\n• izražava žaljenje što Protokol o razmjeni informacija i dokaza u predmetima ratnih zločina između Tužilaštva BiH i Tužilaštva za ratne zločine Republike Srbije još nije potpisan.\n• ponavlja da je zaključivanje takvog protokola temeljni korak kako bi se izbjegla nekažnjivost, imajući u vidu ne postojanje pravnog režima ekstradicije za predmete ratnih zločina između BiH i susjednih zemalja.\n• očekuje da se hitno prevaziđe zastoj po tom pitanju tako da se Tužilaštvu BiH omogući potpisivanje Protokola.\n• pozdravlja nedavno učinjen napredak u pregovorima o sporazumima o ekstradiciji sa susjednim zemljama i očekuje stupanje na snagu tih sporazuma do narednog sastanaka Strukturalnog dijaloga.\n• pozdravlja hapšenje Radovana Stankovića od 21 januara 2012. g. Ponavlja da sve agencije za provođenje zakona moraju uložiti ozbiljne napore na lociranju svih preostalih bjegunaca.\nPo pitanju zakonodavnog okvira za zaštitu svjedoka i mehanizama podrške za njegovo provođenje, Evropska komisija:\n• izražava zabrinutost zbog kašnjenja u izradi i daljem usvajanju zakona o Programu zaštite svjedoka BiH.\n• očekuje da prijedlog Zakona o zaštiti svjedoka BiH bude upućen u parlamentarnu proceduru do slijedećeg sastanka Strukturiranog dijaloga.\nPo pitanju reforme pravosudnih institucija u BiH i uspostavljanja Apelacionog suda BiH, Evropska komisija:\n• ponavlja da Ministarstvo pravde BiH mora privesti kraju izradu zakonodavnog okvira neophodnog za osnivanje odvojenog Apelacionog suda BiH uzimajući pri tom u obzir odgovarajuće zaključke iz mišljenja Venecijanske komisije.\nPo pitanju koordinacije nadležnosti među različitim sudskim instancama svih nivoa u BiH, Evropska komisija:\n• pozdravlja napore u iznalaženju konsenzusa unutar struke o potrebi dalje objektivizacije parametara koji regulišu nadležnost Suda BiH u slučaju krivičnih djela propisanih entitetskim krivičnim zakonima, odnosno krivičnim zakonom Brčko\n• očekuje da Ministarstvo pravde BiH predloži zakonodavna rješenja uzimajući u obzir zaključke utvrđene tokom procesa koordinacije koji je vodilo VSTV o članu 7.2 Zakona o Sudu BiH.\n• podstiče sve nadležne organe vlasti da nastave rad u smjeru dalje harmonizacije zakona o parničnom postupku.\nPo pitanju nerješenih starih predmeta, Evropska komisija:\n• konstatuje da su učinjeni određeni koraci na rješavanju pitanja starih predmeta.\nŠtaviše, traži prioritetno usvajanje svih mjera koje su predmetom pokrenutih procedura.\n• hitno poziva nadležne da se svi nacrti zakona u proceduri usvoje bez odlaganja, naročito zakoni o izvršnom postupku koji utiču na rješavanje komunalnih predmeta, kao i zakonodavstvo o naslijeđivanju.\n• izražava žaljenje što uvođenje sudske i vansudske medijacije još uvijek kasni i poziva sve nivoe vlasti da predlože procjenu izgleda za uvođenje medijacije, koja će biti zasnovana na evropskim standardima i najboljoj regionalnoj praksi.\nPo pitanju konsolidacije funkcija VSTV-a, uključujući izmjene relevantnog zakona u skladu sa evropskim standardima, Evropska komisija:\n• ponavlja svoju podršku integritetu VSTV-a i temeljnoj ulozi koju ono ima u učvršćivanju vladavine prava u BiH.\n• očekuje da Ministarstvo pravde BiH izradi nacrt izmjena i dopuna Zakona o VSTV-u, uzimajući u obzir doprinos VSTV-a tom procesu i prijedloge iz mišljenja Venecijanske komisije.\nPo pitanju zakonodavstva u oblasti besplatne pravne pomoći, Evropska komisija:\n• pozdravlja prijedlog Zakona o besplatnoj pravnoj pomoći BiH kojim se uvodi minimum standarda neophodnih za usklađivanje zakona sa Evropskom konvencijom o ljudskim pravima.\n• hitno poziva Ministartvo pravde BiH da osigura što širu moguću podršku prijedlogu zakona u parlamentarnoj proceduri, uključujući i amandmansko djelovanje ako bude potrebno.\n• podsjeća sve nadležne organe vlasti na važnost njihovog garantiranja besplatne pravne pomoći svim građanima na temelju jednakih standarda, koja se pruža kroz profesionalan, kompetentan i odgovoran sistem i poziva one organe vlasti koji nisu\nusvojili vlastito zakonodavstvo o besplatnoj pravnoj pomoći da to učine.\nPo pitanju punog usklađivanja Zakona o sudovima Republike Srpske (RS) sa odgovarajućim preporukama VSTV-a, Evropska komisija:\n• konstatuje postojanje dogovora na visokom nivou o usklađivanju Zakona o sudovima RS sa Zakonom o VSTV-u.\n• konstatuje sa zabrinutošću da takav dogovor nije pretočen u odgovarajuće izmjene i dopune zakona i da komunikacija između Ministarstva pravde RS i VSTV-a nije urodila plodom.\n• poziva VSTV i Ministarstvo pravde RS da bez daljih kašnjenja zajedno definišu konkretan zakonski tekst koji odražava njihov dogovor u načelu i koji će Ministarstvo pravde RS izraditi u formi Zakona o izmjenama i dopunama zakona o sudovima RS.\nPo pitanju Zakona o tužilaštvima u Federaciji BiH, Evropska komisija:\n• izražava žaljenje usljed nedostatka napretka u vezi sa usvajanjem Zakona o\ntužilaštvima u Federaciji BiH, za što se Minsitarstvo pravde Federacije BiH obavezalo pokrenuti proceduru do 17. februara 2012. g. Stoga poziva na neodložan politički angažman i konstruktivnu koordinaciju između federalnih i kantonalnih vlasti kako bi se ovaj zakon uputio u parlamentarnu proceduru bez kašnjenja.\nPo pitanju Zakona o izvršenju krivičnih sankcija u Federaciji BiH, Evropska komisija:\n• Poziva Ministarstvo pravde Federacije BiH da ispuni svoje ranije preuzete obaveze i uputi nacrt zakona u parlamentarnu proceduru.\nPo pitanju profesionalizma u sektoru pravde, Evropska komisija:\n• pozdravlja usvajanje od strane VSTV-a novog pravilnika o orjentacionim mjerilima za rad sudija i prima k znanju dobre rezultate u njegovoj dosadašnjoj primjeni.\n• hitno poziva sve predsjednike sudova da počnu sa primjenom novog pravilnika bez odlaganja, te da sve sudije na cijelom prostoru BiH u potpunosti poštuju njegove odredbe. Daje podršku prijedlogu da se takođe izrade i orjentaciona mjerila za rad tužilaca.\n• poziva VSTV da nastavi ulagati napore na iznalaženju načina za jačanje mobilnosti unutar sektora i na daljoj reformi postupaka za pristup karijerama u pravosuđu, što je takođe predloženo u mišljenju Venecijanske komisije.\nPo pitanju finansiranja sektora pravde, a naročito smanjenja fragmentiranosti budzeta, Evropska komisija:\n• podsjeća da je potrebno obezbijediti konkretna finansijska sredstva za očuvanje nezavisnosti, efikasnosti, nepristrasnosti, odgovornosti i profesionalnosti pravosudnih institucija.\n• podržava napore za smanjenjem fragmentiranosti budzeta, naročito u Federaciji BiH, u skladu sa odgovarajućom preporukom iz mišljenja Venecijanske komisije i očekuje da sve federalne i kantonalne pravosudne, izvršne i zakonodavne vlasti budu adekvatno uključene u proces konsultacija kojim koordiniraju po tom pitanju VSTV i\nMinistarstvo pravde BiH.\nPo pitanju podrške Evropske unije sektoru pravde u BiH, naročito putem planiranja IPA sredstava za 2012-2013., Evropska komisija:\n• poziva sve zainteresovane da održe pozitivan angažman do okončanja procesa programiranja sredstava.\n• ponovo ističe da konstruktivan angažman u programiranju IPA sredstava je ključni element za uspjeh u Strukturiranom dijalogu i podvlači važnost koju programiranje pridaje nerješenim predmetima ratnih zločina, kao i poboljšanju infrastruktura sa ciljem povećanja efikasnosti pravosudnih institucija.\n• konstatuje da je Nadzorno tijelo sačinilo procjenu potreba za sva odgovarajuća tužilaštva i sudove. Redovno ažuriranje potreba (uključujući i potrebe za kapacitete u vođenju istrage, kao i za mehanizme zaštite i podrške svjedocima) će se uzeti u obzir prilikom provođenja programa.\n• potvrđuje kontinuiranu podršku smanjenju nerješenih starih predmeta kroz korištenje IPA sredstava, naročito putem jačanja upotrebe informacionih i komunikacijskih tehnologija u sudovima i tužilaštvima.\nPo pitanju osnivanja Državnog zatvora visoke sigurnosti, Specijalne bolnice za forenzičku psihijatriju i fizičkom razdvajanju Suda i Tužilaštva BiH, Evropska komisija:\n• izražava zabrinutost povodom stalnih kašnjenja u raspisivanju tendera i sklapanja ugovora u vezi sa Državnim zatvorom visoke sigurnosti i očekuje od Ministarstva pravde BiH da podigne nivo svoje uključenosti u podršci ovom projektu kroz vodeću ulogu u upravnom odboru i tako što će osigurati da se jedinicom za provođenje projekta upravlja na adekvatan i profesionalan način.\n• poziva nadležne da dovrše sve planirane pripremne aktivnosti kako bi psihijatrijska bolnica na Sokocu počela s radom.\n• podržava zaključak Vlade Federacije BiH u vezi izmještanja specijalne jedinice federalnog MUP-a iz zgrade u kojoj bi trebalo da bude smješteno Tužilaštvo BiH i očekuje da se proces izmještanja završi do novembra 2012.g. Nadalje, poziva Državno pravobranilaštvo BiH da okonča proces upisa nekretnine u vlasništvo Službe za zajedničke poslove BiH, a Vijeće ministara BiH da potvrdi raspoloživost sredstava već ranije odobrenih za tu namjenu.\nPo pitanju postupanja sa posebno osjetljivim licima u kontekstu izvršenja krivičnih sankcija, Evropska komisija:\n• poziva ministarstva pravde da obezbjede usvajanje usklađenih zakona o, i u vezi sa maloljetničkom pravdom, a naročito usvajanje “Zakona o zaštiti i postupanju sa djecom i maloljtenicima u krivičnom postupku” u Federaciji BiH sa pratećimpodzakonskim aktima.\n• nadalje, zagovara jačanje stručnih i institucionalnih kapaciteta u oblasti maloljetničke pravde u BiH kako bi se stvorile garancije i uslovi da postupanje sa maloljetnicima u pritvoru ili tokom izdržavanja kazne zatvora bude u potpunosti u skladu sa međunarodnim i domaćim standardima i propisima.\nPo pitanju pratećih aktivnosti sa trećeg sastanka Strukturiranog dijaloga, Evropska komisija:\n• pohvaljuje rad Venecijanske komisije koji je rezultirao usvajanjem mišljenja na 91. plenarnom zasjedanju 15 i 16. juna 2012.g. Očekuje da će svi nadležni organi vlasti uzeti u razmatranje detaljno obrazložene ocjene stručnjaka koje su dostavljene po nekoliko ključnih tema u mišljenju.\n• podsjeća da je prilikom otvaranja Strukturiranog dijaloga postignut visok stepen konsenzusa, na osnovu kojeg izmjene i dopune ključnih zakona u oblasti pravosuđaneće biti upućivane u proceduru bez prethodne koordinacije sa Evropskom unijom i konsultacija unutar BiH kako bi se osigurala dosljednost sa ukupnom strukturom i zahtjevima iz procesa pristupanja Evropskoj uniji.\n• Naročito po pitanju domaćih konsultacija, podsjeća sve strane u Bosni i Hercegovini na važnost visokog stepena koordinacije i konsultacije između odgovarajućih nivoa vlasti u procesu izrade zakona, kako bi obezbijedili da zakonodavstvo poštuje sistemska rješenja i odgovori na sve potrebe.


Učešće studenata Departmana za pravne nauke IUNP-a na treningu | Internacionalni univerzitet u Novom Pazaru\nInternacionalni univerzitet u Novom Pazaru > News > Glavni sajt > UNINP život > Učešće studenata Departmana za pravne nauke IUNP-a na treningu\nUčešće studenata Departmana za pravne nauke IUNP-a na treningu\nU Kragujevcu je od 13. do 18. novembra 2017. g. održan trening o zaštiti manjinskih prava u okviru programa “Branitelji i braniteljke manjinskih prava u Srbiji”. Trening je organizovao Institut za evropske poslove uz podršku Ambasade Sjedinjenih američkih država.\nProgram obuhvata trening koji se sastoji iz predavanja, radionica posjeta Zaštitniku građana Kragujevca, Višem sudu u Kragujevcu i Apelacionom sudu u Kragujevcu, diskusije učesnika i učesnica sa eminentnim predavačima, stručnjacima iz ove oblasti, predstavnicima državnog i civilnog sekotra o značaju zaštite prava manjina i njihovoj primeni u praksi i aktivnosti nakon treninga. Trening od pet radnih dana sa intezivnom agendum je obuhvatio četiri oblasti: Razumijevanje ljudskih prava, Jesmo li svi ravnopravni, povreda ljudskih prava – praksa i Žrtve kršenja ljudskih prava. U okviru svakog dana organizovano je pet cjelina u trajanju od po 90 minuta što ukupno čini 30 radnih sati.\nTrening je imao za cilj bolje razumijevanje koncepta ljudskih i manjihskih prava kao usvanje mehanizma za zaštitu i zastupanje oštećenih. Cjelokupan program, kao i trening je namijenjen diplomiranim pravnicima, studentima i postdiplomskih studija pravnih fakulteta, kao i mladim advokatima ili društveno-aktivnim osobama.\nIspred Departmana za pravne nauke IUNP-a učešće na ovogodišnjem treningu je uzeo Rafet Nikšić, student druge godine modula opšte pravo.


Laguna - Bukmarker - Novi muzej Hansa Kristijana Andersena vas poziva da zakoračite u bajku - Knjige o kojima se priča\nZadatak većine muzeja posvećenih istorijskim ličnostima je da posetioce upoznaju sa životom i delom istaknutih pojedinaca. Svako pravilo, međutim, ima i poneki izuzetak, a nova Kuća H. K. Andersena, čije otvaranje je u Danskoj zakazano za 30. jun ove, 2021. godine, svakako je jedan od njih.\n„Ovo nije istorijski muzej“, ističe Libker. „Pre bih ga nazvao egzistencijalnim muzejem.“\n„Podsetiće vas na univerzum u kome ništa nije onako kako vam se čini“, kaže Libker. „Sve što ste mislili da znate može se pretvoriti u potpuno novo iskustvo.“\n„Veoma dugo je važio za pomalo smešnog nikogovića, željnog pažnje i priznanja“, navodi Džek Zajps, profesor književnosti sa Univerziteta Minesote i autor više naučnih radova o Andersenu.\nNeke od Andersenovih priča sadrže sasvim očigledne moralne pouke, ali među njima ima i dvosmislenih, pa čak i onih subverzivne prirode, koje se uglavnom tiču društvenih pojava i odnosa. Profesorka Tatar veruje da se većina priča može tumačiti na različite načine i navodi da je na svojim predavanjima o Andersenu studentima skretala pažnju na njihove etičke aspekte i činjenicu da pojedini likovi bivaju ozbiljno kažnjeni za svoja nedela. „Posle predavanja, uvek je bilo studenata – uglavnom devojaka – koji su mi prilazili sa komentarom: 'Ali njegove bajke su tako lepe'“, kaže ona.\n„Andersen majstorski slika unutrašnji svet svojih junaka“, kaže Tatar. „Počela sam da uviđam da on zapravo stvara pokretne slike, a da ono što ih čini neodoljivim nije isključivo njihova lepota, već i svojevrsna etika empatije – one pogađaju pravo u srce. A budući da nam je stalo do priča, u nama se budi i interesovanje za unutrašnji život likova.“\nFotografije možete pogledati na linku za ovaj tekst koji smo preveli za vas.


U MIP-u do sada izvršena tri inspekcijska nadzora\n07/11/2019 | 11:24 | Autor: SRNA\nUpravni inspektorat Ministarstva pravde u Savjetu ministara u tehničkom mandatu, postupajući po inicijativama Sindikalne organizacije MIP-a BiH za inspekcijski nadzor, od maja do jula izvršio je više inspekcijskih nadzora u MIP-u i tom prilikom izuzeo veću količinu dokumentacije, potvrđeno je za Srnu u ovom ministarstvu.\nPrvobitno je, putem posrednog inspekcijskog nadzora, zatraženo izjašnjenje po predmetnoj inicijativi za inspekcijski nadzor kao i dostavljanje relevantnih dokaza, a po zaprimanju i analizi započeo neposredni inspekcijski nadzor koji se odvijao kroz do sada izvršena tri inspekcijska nadzora, navode u Ministarstvu pravde.\nPrilikom vršenja inspekcijskih nadzora izuzeta je veća količina dokumentacije.\nNa osnovu do sada nesporno utvrđenih činjenica postupajući upravni inspektor je, u skladu sa zakonom propisanim nadležnostima, 23. septembra donio rješenje kojim je MIP BiH naložio da se isprave određene utvrđene nepravilnosti.\n- Analiza preostale izuzete dokumentacije je u toku, te ukoliko se utvrde druge nepravilnosti za koje Upravna inspekcija ima nadležnosti, naložiće njihovo ispravljanja, odnosno preduzeti druge zakonom propisane mjere - rečeno je u ovom ministarstvu.\nSrna je ranije objavila da je Sindikalna organizacija MIP-a BiH poslala 7. maja Upravnom inspektoratu Ministarstva pravde dokumentaciju koja vrvi od nepravilnosti i nezakonitosti u MIP-u, a na koju se se oglušili i ministar inostranih poslova Igor Crnadak i njegov šef kabineta Savo Škrba.\nIdentičnu dokumentaciju Sindikat MIP-a proslijedio je i Agenciji za državnu službu, kao i kabinetu samog ministra, zamjenika i skeretara. Dokumentacija sadrži veliki broj, između ostalog, primjera zloupotreba funkcije, stranačkog nepotizma /PDP/, kršenja nacionalne zastupljenosti u MIP-u, kršenja odluka i pravilnika, kao i dokaze da se na konkursima primaju isključivo partijske kolege i njima podobni. Dokumentacija sadrži 78 stranica dokaznog materijala.\nSindikat MIP-a je 21. maja ponovo poslao pismo u kome je ukazano na "direktno kršenje odluke koju je lično potpisao Crnadak, a koja se tiče uslova i načina upućivanja službenika u diplomatsko-konzularna predstavništva, kao i samog napredovanja u službi gdje postoji niz nedosljednosti.\nU tekstu se dodaje da su prekršeni i sporazumi Predsjedništva BiH o rotaciji u DKP, kao i nacionalni balans po popisu iz 1991. godine.\nSindikat MIP-a ponovo je 5. avgusta dostavio materijal sa novim dokazima stranačkog nepotizma u ovom ministarstvu Upravnom inspektoratu Ministarstva pravde.\nDobar dio navoda Sindikata MIP-a potvrđen je nalazom Upravnog inspektorata Ministarstva pravde koji im je dostavljen 26. septembra. Nakon pregledanih dosijea po prijavi Sindikata MIP-a u velikom broju slučajeva je pronađeno da nema potvrda o radnom stažu koje su obavezno navedene u svakom konkursu, kao i položenih javnih ispita koji su novozaposleni dužni položiti u roku od šest mjeseci nakon prijema u radni odnos.\n15:12 > Suđenje direktoru OBA: Inspektoru uskraćen uvid u predmete


Politicki pregled, novembar 1999\n*Cetiri godine Dejtonskog sporazuma\nIsticuci je novembar donio cetiri godine od potpisivanja Dejtonskog sporazuma, u Dejtonu, Ohajo, kod gazda Amerikanaca. Te shodno toj cinjenici, valjalo je pomenuti datum i proslaviti, na prigodan nacin.\nSvekolika bosanskohercegovacka delegacija potrpala se u avion ("jedan, zajednicki, svi su zajedno" - trljali su ruke zadovoljno ruke americki supervizori. To je vec presedan u BH politci, predstavnici tri naroda po drugi put (nakon nedavnog posjeta Sloveniji) putuju zajedno), pa krenukla put Amerike. Neko u Dejton, neko u Njujork. Bosanski predsjednicki trio nasao se u NY-u kod Ricarda Holbruka, tvorca Dejtonskog sporazuma. Glavnina rasprave doticala se pitanja Granicne sluzbe. Rasprave, ako se uzme u obzir da se razgovor sastojao od slijepog i tvrdoglavog drzanja vlastitih (nacionalnih) stavova i tako u nedogled. Sve dok Holbruk nije lupio sakom o sto. Tako je nastala nova, Njujorska deklaracija. A onda su zajedno pozirali novinarima (ne)slozni i (ne) zadovoljni.\nSudeci po broju donesenih deklaracija i odrzanih zasjedanja, Bosna i Hercegovina trebala bi biti najprosperitetnijom zemljom na svijetu. Ili, barem, medju prvih pet. No, realnost govori drugacije.\nInteresantno je da su put Amerike sa "liderima" krenuli i predstavnici opozicije. Nihova je stanica bila pak Dejton. Rasprava tamo (upravo zahvaljujuci njima) pokazala je da u Bosni i Hercegovini nije sve "napredak, razvoj, ljudska prava, primit ce nas uskoro i u Vijece Evrope akobogda, a i nas tri predsjednika slozno se smijemo i slikamo zajedno (kada nas natjeraju na to)". Sto je dobro. No, koliko su Amerikanci spremni vlastitom birackom tijelu priznati neuspjesnost sopstvene medjunarodne politike (konkretno, u bosanskohercegovackom slucaju, pa jos Kosovo/Jugoslavija, pa Irak...)?\nA sta se desilo kroz cetiri godine postojanja Dejtonskog sporazuma?\nEkonomski, Bosna i Hercegovina nalazi se u porazavajucoj situaciji. U procesu privatizacije unisteno je u ukradeno sve sto se moglo. Ako je ekonomski i privredni haos na izlasku iz rata bio prihvatljiv i razumljiv, danas nikako nije. Posebice imajuci u vidu enormne sume novca koje su najrazlicitiji medjunarodni donatori tokom cetiri prethodne godine ulagali u Bosnu i Hercegovinu.\nPovratak izbjeglica naveden je kao najprioritetniji cilj Dejtonskog sporazuma. A u kolikoj mjeri je povratak sproveden? Cini mi se, tek u onoj mjeri u kojoj je to bilo nuzno. Nuzno, da se izbjegnu sankcije i kaznjavanja druge vrste od strane OHR-a. Nekada cak niti toliko. Tek nekoliko dana unatag, OHR je smijenio Ministra stambene politike Kantona Sarajevo zbog nesprovodjenja Sarajevske deklaracije (dijelova koji se ticu povratka izbjeglica). A izbjegli se vracaju uglavnom i u skladu sa etnickim karakteristikama teritorija. Ne "svako na svoje", kako se to popularno istice, nego svako kod svojih (etnickih grupa).\nIpak interesantno je posmatrati kako ce se, ne samo na izbjeglickom planu, razvijati daljnja situacija u Balkanskom regionu. Najveci cinioci ovdasnje krize uglavnom nestaju (na razlicite nacine). Za razliku od samog cina potpisivanja sporazuma, ovaj put u Dejtonu nije bilo Franje Tudjmana niti Slobodana Milosevica. Franjo Tudjman, duhovni ucitelj i vodja (dijela) bosanskih Hrvata, po svemu sudeci, ce se uskoro preseliti u vjecna lovista. Tudjmanov odlazak tumaci se kao jedna od najvecih sansi za iznovni napredak Hrvatske i zemalja koje je okruzuju (prvenstveno Bosne i Hercegovine). Slobodan Milosevic je (samoizolacijom) sve dalje od Bosne i Hercegovine. I bosanskih Srba. Odlazak jednog (a mozda i drugog) vjerovatno znaci da nastupajuci milenij donosi i nove odnose na balkanskom prostoru. Koliko bolje ili losije, ovisi o njihovim nasljednicima, kao i puku koji ce ih izabrati.\nZavrsena je registracija za opstinske izbore koji ce se u Bosni i Hercegovini odrzati u aprilu 2000. godine. OSCE je objavio listu na kojoj se nalazi 76 stranaka, 17 nezavisnih kandidata te 7 koalicija (u Federaciji BiH te u Republici Srpskoj) koje izlaze na izbore iduce godine.\nInteresantno je da na izbornoj listi nema Srpske radikalne stranke. Privremena izborna komisija je nekoliko mjeseci unatrag uslovila ovoj stranci povlacenje njenog lidera, Nikole Poplasena, za izlazak na izbore. Obzirom da SRS uslov nije ispunio, na izborima 2000. godine oni se nece pojaviti.\nKako ce to utjecati na rad ove stranke? Nije izvjesno, no, mnogi tu cinjenicu vec povezuju sa njihovim krajem. Ognjen Tadic, generalni sekretar SRS-a (po Reporteru "propale partije"), pozvao je gradjane Republike Srpske da bojkotuju izbore. Nisam siguran da ce njegov proglas imati efekta.\nIzvjesno je da od Koalicije za cjelovitu i demokratsku Bosnu i Hercegovinu, najace koalicije sa prethodnih izbora ostaju tek rusevine. Od sest stranaka koliko je ucestvovalo u radu koalicije 1997. godine, te cetiri stranke iz 1998. godine. Broj je spao tek na SDA - inicijatore Koalicije te Silajdzicevu Sranku za BiH. Kao, samo oni i dalje na stoje na ideji cjelovite i demokratske Bosne i Hercegovine. Satro. Mada ce njihova koalicija zazivjeti tek u nekoliko opstina/kantona. Politika koju vodi SDA i lihvarski interesi stranaka koje su usle u od samih pocetka osporavanu koaliciju uspjeli su je i dokrajciti. Na listi takodjer nema Koalicije SLOGA. Sukobi unutar Koalicije doveli su izgleda i ko razlaza njenih sudionika. Rok ostavljen za registrovanje istice krajem ovih novembarskih dana, no mislim da od njihove registracije ipak nece biti nista.\nNo, u ovom trenutku jos uvije nije poznatko kako ce zapravo izgledati izborne liste. Privremena izborna komisija proglasila je (izmedju ostalog) vazecim zakon po kome na izbore ne mogu izlaziti poslanici koji se vode kao privremeni korisnici prijeratnih vlasnika stambenog fonda. Da li to znaci da na izbore nece moci izaci i Alija Izetbegovic - imajuci u vidu da se bas oko pomenutog gospodina u BH javnosti vode debate stambenog karaktera? Naime, prijerani koristnik stana u kome nam uziva jedna trecina BH predsjednika zelio bi natrag. Pa, ako se Izetbegovic toliko zalaze za povratke koje svako malo potpisuje...\nDo kraja novembra biti ce poznate konacne izborne liste te ostatak informacija vezanih za april iduce godine.\n* SDPBIH u clanstvu Socijalisticke internacionale\nKada vec govorimo o izborima...\nSDPBIH je zasigurno jedna od najozbiljnijih stranaka koje se kandidiraju na nastupajucim izborima. Sto dokazuju njihove unutar i van drzavne aktivnosti.\nNa dan desetogodisnjice rusenja Berlinskog zida, SDPBIH je u Parizu primljena u clanstvo Socijalisticke internacionale, nakon sto je tri godine uzivala status posmatraca. Prva socijalisticka partija sa podrucja bivse Jugoslavije, a 78. na listi clanica Socijalisticke internacionale. Sto zasigurno dovoljno potvrdjuje ozbiljnost njihova rada. SDPBIH je jedna od rijetkih BH politickih opcija koja redoviti i produktivno kontaktira sa inostranim partenerina (ako izuzmemo kontakte SDA iz Bosne i Hercegovine sa SDA u Sandzaku i Hrvatskoj, npr), koja ima zdrave ekomonske i civilne politicke programe. Koja je umjesto zalaganja za multietnicnost zaista multietnicka. Da li ce to biraci biti u stanju prepoznati na nastupajucim izborima (kod SDP-a i jos nekoliko slicnih partija) ili ce ih ponovo zavarati dvije penzije iz kase SDA...\n*Radnicki pokret u Bosni i Hercegovini na kraju stoljeca\nKrajem oktobra, radnici iz Federacije BiH odazvali su se pozivu Saveza sindikata BiH te odrzali generalni strajk, sa protestnim okupljanjem u Sarajevu, pred zgradom drzavne skupstine. Stupanj nezadovoljstva kod radnika dosao je do tog nivoa da su se napokon odvazili izaci na ulicu - prekinuti proizvodnju, koja i onako ne proizvodi nista. Njemacki Savez sindikata iznasao je novce za putne troskove (sto je sasvim logicno, jer radnici nemaju niti za cigarete, a kamoli za protestovati po Sarajevu) i radnici iz vascijele Federacije (nekada se govorlio Bosne i Hercegovine, no, nove su granice donijele i novu terminologiju) dosli su na protestni miting u Sarajevo. Zajedno sa njima i kolegijalna podrska Sindikata Republike Srpske, koji je izgleda jedna od rijetkih institicuja iz RS-a koja ima stabilnog partnera u Federaciji (i obratno).\nSavez sindikata je isprva najavljivao cak i do 50 000 demonstranata, no cini mi se kako je broj prisutnih bio dosta manji. Porazavajuce je bilo za vidjeti, koliko su danas radnici, sa jedne strane nesposobni, sa druge strane i nemocni za bilo kakvu drustvenu promjenu. Dobar dio njih iskoristio je dolazak u Sarajevo (u koje inace niti mogu doci jer nemaju novaca ni za osnovne zivotne potrebe) za razgledanje grada, a onda transparente u budzak, pa 'ajde na pivu. Mislim da nisam imao velika ocekivanja, no, svakako sam ostao razocaran. Sve do trenutka kada ce kriticna masa radnika postati opasnom, vlast ce ignorisati njihovo postojanje (i prostestovanje).\nInteresantna je u ovoj prici uloga Edhema Bicakcica, premijera Federacije, koji ce, ako pakla ima, tamo doista goriti, zbog svog zla nanesenog ljudima i privredi u Bosni i Hercegovini. Sindikat je pozvao Bicakcica na obracanje gladnom i nezadovoljnom narodu, sto je ovaj, naravno, odbio. Obrazlazuci to cinjenicom kako je protest zapravo nelegitiman. Jer, kako Bicakcic kaze, i Savez sindikata BiH je nelegitimna institucija - skrivaju se iza imena BiH, a predstavljaju tek federalni dio, sindikalna licemjernost bez premca - zamislite. Uzgred, Bicakcic nije objasnio sa kojom je on legitimnoscu sedam godina predstavljao Bosnu i Hercegovinu, a mogao je predstavljati tek Federaciju. Premijerska licemjernost bez premca. Uostalom, ko je bosanski narod da mu se Edhem Bicakcic opravdava. I uopste, ako cemo slijediti Bicakcicevu logiku (ako tu ima ikakve logike) sa kojim je pravom sva svita okupljena oko Izetbegovica predstavljala Bosnu i Hercegovinu, a da tu godinama tu nije bilo nikoga iz (za ovaj slucaj tako vazne) Republike Srpske, ili nedaj boze Herceg Bosne. Uzgredbudireceno, na protestnom okupljanju u Sarajevu ucestvovali su i predstavnici Sindikata Republike Srpske. Vidio i cuo, vlastitim ocima i usima.\nRadnici nece promjeniti nista. Po svemu sudeci. Niti su u mogucnosti. Zavrsnica procesa kapitalizacije bosanskog drustva unistit ce i ono malo privrednih kompleksa koje Bicackic i njemu slicni nisu unistili (za vlastitu dobit, naravno).\nA bez Bicakcica covjek valjda ne moze. I bez gledanja njegovog lika i izjava na naslovnicama ovdasnjih novina. Dva mjeseca unatrag, Bicakcic penzionerima obecao isplatu cetiri - pet zaostalih zaostalih penzija do Nove godine. A onda, par dana kasnije, sasvim ozbiljno izjavio kako se takvo sto nece desiti. A onda opet, par dana unatrag, obecao Bicakcic isplatu dvije penzije do Nove godine. Ovu izjavu, jos uvijak nije demantovao. Sto je slijedece na redu za izjaviti, jos nije poznato, no sasvim je ocito da su uskoro na redu izbori, te da necim treba podgrijati i biracko tijelo (makar i obecanjima, kad vec grijanja nema) i prikupiti glasove... Tek, za vasu informaciju, pojedine ekonomske ekspertne grupe najavljuju da federalna vlada u 2000. godini nece biti u stanju isplatiti vise od 4 penzije. Dvije ce pretpostavljam biti isplacene neposredno pred aprilske izbore. Toliko o Bicakcicu i njemu slicnima, ekonomiji, ekonomskoj situaciji u Bosni i Hercegovini i tomu slicnome.


Svjetski kup u alpskom skijanju 1973/1974. - Wikipedia\nSvjetski kup u alpskom skijanju 1973/1974. je bila sedma sezona Svjetskog kupa u alpskom skijanju održana u organizaciji Međunarodne skijaške federacije (FIS). Niz takmičenja u disciplinama spust, slalom i veleslalom započeo je u Francuskoj 8. decembra 1973. a završio 10. marta 1974. u Čehoslovačkoj. Pobjednik u muškoj konkurenciji postao je Italijan Piero Gros, a u ženskoj po četvrti put, nakon sezone 1970/71, 1971/72. i 1972/73. Austrijanka Annemarie Pröll.\n157 1 8. decembra 1973.\nVal d'Isère VS 054\n158 2 10. decembra 1973. SP 045\n159 3 16. decembra 1973.\nSaalbach VS 055\n160 4 17. decembra 1973.\nVipiteno SL 060\n161 5 18. decembra 1973.\nZell am See SP 046\n162 6 22. decembra 1973.\nSchladming SP 047\n163 7 5. januara 1974.\nGarmisch SL 061\n164 8 6. januara 1974. SP 048\n165 9 7. januara 1974.\nBerchtesgaden VS 056\n166 10 12. januara 1974.\nAvoriaz SP 049\n167 11 13. januara 1974.\nMorzine VS 057\n168 12 19. januara 1974.\nWengen SP 050\n169 13 20. januara 1974. SL 062\n170 14 21. januara 1974.\nAdelboden VS 058\n171 15 26. januara 1974.\nKitzbühel SP 051\n172 16 27. januara 1974. SL 063\nSvjetsko prvenstvo u alpskom skijanju 1974. (3–10. februara)\n173 17 2. marta 1974.\nVoss VS 059\n174 18 3. marta 1974. SL 064\n175 19 6. marta 1974.\nZakopane SL 065\n176 20 9. marta 1974.\nVysoké Tatry VS 060\n177 21 10. marta 1974. SL 066\n155 1 6. decembra 1973.\nVal d'Isère SP 041\n156 2 7. decembra 1973. SL 063\n157 3 19. decembra 1973.\nZell am See SP 042\n158 4 20. decembra 1973. VS 053\n159 5 5. januara 1974.\nPfronten SP 043\n160 6 6. januara 1974. VS 054\n161 7 8. januara 1974.\nLes Gets SL 064\n162 8 9. januara 1974. VS 055\n163 9 13. januara 1974.\nGrindelwald SP 044\n164 10 14. januara 1974. VS 056\n165 11 16. januara 1974.\nLes Diablerets SL 065\n166 12 23. januara 1974.\nBadgastein SP 045\n167 13 24. januara 1974. SL 066\n168 14 25. januara 1974. VS 057\n169 15 27. februara 1974.\nAbetone SL 067\n170 16 7. marta 1974.\nVysoké Tatry VS 058\n171 17 8. marta 1974. SL 068\nZa bodovanje u ukupnom plasmanu, u ovoj su sezoni utrke bile podijeljene na tri perioda: Od prvih šest utrka vrijednovana su četiri najbolja rezultata, od slijedećih deset (utrke sa rednim brojem 7-16) šest najboljih se bodovalo za ukupni plasman, te od zadnjih pet utka, vrijednovano je tri najbolja rezultata.\n7 Johann Kniewasser\nZapadna Njemačka 66\n10 Helmuth Schmalzl\n11 David Zwilling\n14 Francisco Fernández Ochoa\n15 Reinhard Tritscher\nŠvicarska 120 - 20 (20) 25 25 25 25\nAustrija 100 15 - 25 20 20 20 (8)\nItalija 66 25 - - 15 - 15 11\nŠvicarska 40 2 - 15 4 8 11 -\nAustrija 40 20 6 2 8 - 4 (2)\nAustrija 37 8 25 - - 4 - -\nAustrija 36 11 - 6 11 - 8 -\n8 Giuliano Besson\nItalija 30 1 - - 6 - 3 20\n9 David Zwilling\nAustrija 26 4 2 8 - 6 6 -\n10 Stefano Anzi\nItalija 25 - - 3 - 2 - 20\nItalija 110 15 (8) 25 25 20 (11) 25\nAustrija 95 25 15 - 20 15 20 (15)\nItalija 85 - - 20 15 25 25 -\nItalija 55 20 (4) 11 8 8 (6) 8\nItalija 48 - - 15 11 11 - 11\nŠvedska 37 - 2 - - - 15 20\n7 Hubert Berchtold\nAustrija 25 - 25 - - - - -\n8 Engelhard Pargätzi\nŠvicarska 21 (2) - 4 3 6 4 4\n9 Thomas Hauser\nAustrija 20 - 20 - - - - -\nAustrija 17 - 11 3 - - 3 -\nNorveška 17 3 - 6 - - 2 6\nItalija 80 - 20 - 15 - 20 25\nZapadna Njemačka 65 15 25 25 - - - -\n3 Johann Kniewasser\nAustrija 63 20 - - 20 15 8 -\nItalija 61 25 2 - - 25 1 8\nAustrija 56 6 6 - 25 4 15 -\nŠvedska 51 - - - - 20 11 20\nItalija 47 11 8 20 - 8 - -\n8 Francisco Fernández-Ochoa\nŠpanija 46 - - 6 - - 25 15\nAustrija 26 - 11 15 - - - -\nZapadna Njemačka 20 - 15 - - - 2 3\nZapadna Njemačka 129\nZapadna Njemačka 116\nAustrija 120 25 25 25 20 25\nŠvicarska 72 11 15 11 15 20\nAustrija 70 15 20 20 - 15\nSAD 35 - - 6 25 4\nAustrija 34 20 8 - - 6\nFrancuska 32 3 6 4 11 8\n7 Betsy Clifford\nKanada 25 6 3 15 - 1\n8 Irmgard Lukasser\nAustrija 20 8 - 8 4 -\n9 Claudia Giordani\nItalija 14 - 11 3 - -\nAustrija 12 - - - 1 11\nLihtenštajn 71 25 - 15 20 - 11\nFrancuska 68 11 15 6 11 25 (2)\nAustrija 60 - - 2 25 8 25\nŠvicarska 55 - 20 - - 20 15\nZapadna Njemačka 44 15 11 11 - 6 1\n6 Claudia Giordani\nItalija 41 8 - 25 - - 8\n7 Annemarie Pröll\nAustrija 35 - 3 - 1 11 20\nKanada 31 6 25 - - - -\nŠvicarska 28 20 - - 8 - -\nZapadna Njemačka 26 1 6 - 15 4 -\nZapadna Njemačka 103 25 25 25 25 3 -\nZapadna Njemačka 87 11 (1) 15 11 25 25\nFrancuska 63 - 8 20 20 15 -\nLihtenštajn 49 20 2 6 - 6 15\n5 Annemarie Pröll\nAustrija 41 - 15 - 6 20 -\nAustrija 32 4 4 1 15 8 -\n7 Barbara Ann Cochran\nSAD 26 1 6 11 8 - -\n8 Lindy Cochran\nSAD 23 - 20 3 - - -\n9 Lise-Marie Morerod\nŠvicarska 22 - - - - 11 11\n10 Danièle Debernard\nFrancuska 20 - - - - - 20\nAustrija 1132 650 482\nItalija 751 690 61\nŠvicarska 478 280 198\nZapadna Njemačka 427 124 303\nFrancuska 237 9 228\nSAD 168 26 142\nLihtenštajn 125 3 122\nKanada 104 25 79\nŠvedska 88 88 0\nŠpanija 46 46 0\nPoljska 34 34 19\nNorveška 19 17 2\nAustralija 17 17 0\nČehoslovačka 3 3 0\nItalija 690 144 337 209 12 9\nAustrija 650 287 201 162 15 5\nŠvicarska 280 208 41 31 10 4\nZapadna Njemačka 124 3 15 106 8 2\nŠvedska 88 0 37 51 1 0\nŠpanija 46 0 0 46 1 1\nPoljska 34 0 0 34 3 0\nSAD 26 8 0 18 3 0\nKanada 25 14 11 0 1 0\nAustralija 17 17 0 0 1 0\nNorveška 17 0 17 0 1 0\nFrancuska 9 0 3 6 4 0\nLihtenštajn 3 0 0 3 1 0\nČehoslovačka 3 0 3 0 1 0\n5. Karl Schranz\n7. Roland Collombin\n8. Henri Duvillard\n10. Dumeng Giovanoli\n13. Reinhard Tritscher\n15. Gerhard Nenning\n20. Guy Périllat\n8. Jean-Daniel Dätwyler\n1. Gustav Thöni\n7. Dumeng Giovanoli\n9. Herbert Huber\n16. Georges Mauduit\n3. Gustav Thöni\n6. Alain Penz\n8. Piero Gros\n9. Guy Périllat\n15. Heinrich Messner\n13. Wiltrud Drexel\n19. Olga Pall\n25. Annie Famose\n26. Erika Schinegger\n5. Monika Kaserer\n6. Fernande Bochatay\n6. Kiki Cutter\n12. Annie Famose\n20. Burgl Färbinger\n^ "FIS: Alpine World Cup 1974 men's schedule". Međunarodna skijaška federacija. Pristupljeno 24. 9. 2018. CS1 održavanje: nepreporučeni parametar (link)\n^ "FIS: Alpine World Cup 1974 ladies' schedule". Međunarodna skijaška federacija. Pristupljeno 24. 9. 2018. CS1 održavanje: nepreporučeni parametar (link)\nFIS-ski.com – Stanje u svjetskom kupu u alpskom skijanju 1974.\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Svjetski_kup_u_alpskom_skijanju_1973/1974.&oldid=3253440"


Sport Fest: Sinkovići, Dalić, Beusan - poučni savjeti - Sportklub\nSport Fest: Sinkovići, Dalić, Beusan – poučni savjeti\nOstali sportovi - Ostalo Autor:Igor Flak6. lis. 201911:40\n- Cilj ovog festivala je okupiti cijelu sportsku industriju, ideja je povezati sve sportaše i rekreativce, klubove i saveze ali i cijelu sportsku poslovnu zajednicu. Vjerujem da smo u tome uspjeli poručio je organizator Alen Balen\nIzvršni direktor Sport Festa Alan Balen izrazio je zadovoljstvo što je ovaj festival i ove godine opravdao očekivanja istaknuvši kako se kroz sport “povezuju ljudi iz apsolutno svih sfera, pomaže u širenju znanja, pokretanju novih priča te se ujedno promovira zdrav život”.\n“Cilj ovog festivala je okupiti cijelu sportsku industriju, ideja je povezati sve sportaše i rekreativce, klubove i saveze ali i cijelu sportsku poslovnu zajednicu. Vjerujem da smo u tome uspjeli”, poručio je Balen.


Novi Žeželjev most (194/259): NSBuild Forum\nNovi Žeželjev most\t09 apr 2018 18:09\t#3861\nŽelezničko-drumski most u Novom Sadu: 2018-04-09; Odgovori na pitanja.\nDanas – odgovori na pitanja sa Foruma, postavljena u međuvremenu.\n“A organizovan je bio i brod kako bi što više asociralo na legendu o Žeželju i čamcu”.\nNiko od službeno prisutnih firmi i pojedinaca na testu probnog opterećenja mosta nije organizovao ikakav prolaz broda ispod mosta.\nTaj brod na Dunavu retko ko od nas na mostu je uopšte zapazio. Ja sam ga video prvi put na fotografiji sa ovog Foruma.\n“Zašto je odlučeno da se probno opterećenje vrši sa troosovinskim kamionima mase 24 tone, kada se u NS bez problema moglo naći 30-40 četvoroosovinskih ukupne mase 40 tona”\nKamioni sa tri osovine su kratki, sa malim razmakom osovina.\nS obzirom da su osovinski pritisci kamiona ograničeni standardom, (propisana su najveća opterećenja po jednoj osovini, na dve osovine, kao i na tri osovine, bez obzira na ukupnu bruto-masu kamiona), teži kamion ne znači istovremeno i veće opterećenje na most, [kN/m ili t/m mosta].\nKamioni sa tri osovine, sa svojim kratkim razmacima osovina, se približavaju jednako podeljenom opterećenju na mostu, što se i tražilo.\n“… kada ce biti zavrsene pristupne saobracajnice, odnosno kada ce preko mosta krenuti drumski saobracaj?”\nNemam ni kakvog uvida u taj posao, to je gradnja po drugom ugovoru.\nNajbolje je da se uključi neko od neposrednih aktera – izvođač i/ili nadzor – i da direktno, iz prve ruke, saznamo kako zaista stoje stvari.\n“kako je moguce da se most pusta u saobracaj i koristi, kad jos ni rezultati testa opterecenja nisu obradjeni ? bez bilo kakvih sumnji u kvalitet i to da li most moze to da izdrzi, ali valjda postoje neka pravila i procedure koje treba da se postuju ?”\nVeć je odgovoreno ranije na ovo pitanje, ali da ponovimo.\nNaravno da nije moguće puštanje mosta u saobraćaj bez potvrde da je test probnog opterćenja, kao i svi prethodni radovi i testovi, uspešno završen. Potvrde su u obliku pisanih dokumenata sa potpisima odgovornih firmi i lica.\n“Pa to znači da se naša tema uskoro polako gasi.\nKakva praznina u srcu.\nZnao sam da će nam ovi iz Beograda kad tad stati na kraj.\nTreba da organizujemo jedan susret pred kraj, možda u Sremskim Karlovcima.\nDođete svi vozom a posle kako se ko snađe.”\n“Forum ce definitivno biti pustije mesto...”\nOsvrt na razmišljanja\nPrijatelji, tema se gasi onda kad je svi mi ugasimo. Lično mislim, da smo još uvek daleko od tog trenutka.\nBojovicev most #3784:\n“Уместо на форуму људи ће бити на самом мосту, а то је далеко важније!!\nНовосађани, мост вам је толико диван, да сам убеђен да ова тема још дуго неће замрети. Овако прелеп, непрекидно ће бити у објективу готово сваког ко му се приближи, а нема бољег места да се нека од тих фотографија и објави од овог форума - на радост нас који немамо прилику да га видимо уживо! Срећан вам Нови мост Новосађани!!”\nKomentar na reakciju\nApsolutno pozitivna reakcija, ne zato što sadrži pohvalu za most, nego zato što izražava radost zbog jednog velikog objekta koji svi dobijamo, Novi Sad posebno. Pridružujem se i ja: Srećan vam novi most Novosađani!\n“Da li se saznalo kad se pusta rasveta?”\nNisam upućen, ali raspitaću se.\nMislim da bi most mogao i trebao da bude potpuno osvetljen, i javnom, i dekorativnom rasvetom, čim se dovrše maske na ogradama. Radovi na prilazima ne ometaju večernji i noćni izgled mosta. Omogućava se i dodatni pogled na novi noćni vizuelni simbol grada.\n“Najzad nadjoh vremena da odgovorim inženjeru pošto tek sad dodjoh kuci …”\nReakcija na Odgovor\nHvala Vam MVBG1!\nHvala zbog dva razloga najmanje:\n- Vaši redovi su reakcija čoveka koji radi, voli svoj posao i živi sa svojom zajednicom, ne gubeći vreme i energiju na kvazi političke osvrte povodom svega i svačega.\nTakva je i ogromna većina komentara na ovom Forumu, ljudi koji su pozitivno orijentisani prema životu, ne trujući sebe i druge negativnim rečima koje obično nemaju ni kakve veze sa temom Foruma. Koliko je samo ovih godina napravljeno snimaka iz vozova na Privremenom mostu! To sigurno nisu bili ljudi koji se vozikaju vozovima nemajući pametnijeg posla, nego dobronamerni građani u odlasku/dolasku sa posla, sa predavanja u školi, fakultetu, zainteresovani za napredovanje jedne velike gradnje i razvoj svog grada.\n- Vaš komentar prolaska voza preko mosta potvrđuje da smo pogodili temu, tj. da je most dinamički krut, što je i bio jedan od tri glavna tehnička cilja projekta u celini.\nHvala Vam, naravno, i na pohvalama izgledu mosta, (mada o ukusima ne vredi raspravljati).\nNajzad, molim Vas, kao profesionalca na železnici, za informaciju o dozvoljenim brzinama vozova na starom mostu, naravno ako ste uopšte u mogućnosti da dođete do takve informacije. Verovatno ste videli u mom prošlom postu citat posta jednog građanina sa drugog sajta, o veoma sporim vozovima na starom mostu.\n“Zna se da su glavni izvodjaci mosta italijansko-spanski konzorcijum, zanima me u kojoj su meri njihovi gradjevinci ucestvovali u izgradnji ili je u pitanju cist inzinjering, zna li ko?”\nPitanje je odlično. Ukratko:\n- firma Azvi, Sevilja, Španija: inženjering-firma;\n- firma Taddei, L Akvila, Italija: proizvodna firma, visokog tehničkog nivoa, fabrički proizvela čeličnu konstrukciju mosta odličnog kvaliteta; nažalost, bankrotirala;\n- firma Horta Koslada, Madrid, Španija: nije učestvovala u poslu; ostala samo u nazivu konzorcijuma.\nFirme iz Srbije, kao podizvođači, na tehnički najvažnim zadacima:\n- projektovanje: DEL ING d.o.o., Beograd - konstrukcija mosta; ENCODE d.o.o., Beograd - svi ostali projekti, (stubovi i fundiranje, gornji stroj pruge, kontaktna mreža, sistem za odvodnjavanje, osvetljenje, ...);\n- sastavljanje konstrukcije i zagat srednjeg stuba: Mostogradnja a.d., Beograd;\n- montaža privremenih stubova za lansiranje i horizontalni oslonci na srednjem stubu: IMD, d.o.o., Beograd;\n- sveži beton: Karin Komerc d.o.o, Novi Sad;\n- zaštita od korozije i hidroizolacija: Antikor d.o.o., Beograd;\n- stubovi 1, 2, 4 i 5: Axa Inženjering d.o.o., Novi Sad;\n- probno opterećenje I monitoring: Fakultet tehničkih nauka Univerzizeta u Novom Sadu, na čelu konzorcijuma od pet firmi;\nU posebnoj monografiji o izgradnji mosta, posle potpunog puštanja mosta u saobraćaj, biće objavljen kompletan spisak podizvođača.\nPo mom mišljenju, srpske firme su apsolutno mogle da budu i glavni izvođači, kao nekad u SFRJ.\nMeđutim, i ovako u ulozi podizvođača, zaslužuju daleko bolji tretman u javnosti. Naši zvaničnici i mediji ih listom potpuno prećutkuju!\n“Da li ce se montazno demontazni most ukloniti potpuno ili ce ostati stubovi i sipovi?”\nPrivremeni most se u potpunosti uklanja. Ne samo konstrukcija mosta nego i stubovi, zajedno sa svojim šipovima.\nSvi šipovi se seku na nivou dna reke, ništa ne sme da štrči. Razlog je izbegavanje vrtloženja vode oko prepereke, odakle nastaju produbljivanja i nasipanja dna.\nUtisak sa puštanja železničkog saobraćaja\n“Juče je zaista bio fantastičan dan …”\nHvala Brane na čestitkama, ako smem da kažem, i u ime svih učesnika izgradnje.\nSvaki učesnik izgradnje, onaj ko je zaista radio ma koji konkretan posao, zaslužuje čestitke. Oni, njihove porodice i buduće generacije, sa pravom treba da budu ponosni.\nMeni lično je takođe bila velika čast da sam delić svega toga, a posebno – da se godinama družim sa vama Forumaši, deleći gotovo svakodnevno tugu, sekiracije, na kraju i radost oko izgrađenog mosta.\nNa kraju i tri “bajate” fotografije sa kolovoza mosta od 6. aprila.\nZahvalnici: Nicisy1, kabacum, Dukelander, Buck, limanac, kasko, mrnjavi, Duja, TurboMaximus, Brane, Zex021, sasar, Blavak, bole, Bogdus, Mikins, valjan, Eldarion, mdinic, AeroDron i ovaj član ima 4 ostalih zahvalnica\nRe:Novi Žeželjev most\t09 apr 2018 18:21\t#3862\nHvala Inženjeru na detaljnim i potpunim odgovorima, kao i uvek.\nMoja opaska o organizaciji broda ispod mosta je bila šala. Slučajno se poklopilo da je dunavski kruzer prošao u trenutku testiranja. Interesantno je da vodeni saobraćaj nije bio u prekidu tokom probnog opterećenja mosta.\nDodao bih među podizvodjače i ronioce firme Pro Industry. Dugo i marljivo su radili na čišćenju ostataka stuba bivšeg mosta i zagatu novog.\nZahvalnici: Inzenjer, Mikins, slobasum\nRe:Novi Žeželjev most\t09 apr 2018 18:55\t#3863\nPitanje za inženjera, ostali mi dužni, pitao sam kako se vozači kamiona i mašinovođe motivišu za test opterećenja, kad smo svi svedoci da se novi mostovi ruše, Florida, Kolumbija? Naravno nikad nisam ni posumnjao u ovaj most ali pitanje je uopsteno.\nNovi Žeželjev most\t09 apr 2018 20:44\t#3864\nŽelezničko-drumski most u Novom Sadu: 2018-04-09; Odgovori na pitanja (2).\nDrugi deo odgovora na pitanja.\nIzvinjavam se što odgovori malo kasne, bilo je objektivnih razloga u međuvremenu koji su me onemogućili u odgovaranju.\n“Zamolio bih Inženjera, s vaše tačke gledišta kao projektanta, kako bi se rešio dvokolosečni saobraćaj (za koji bi se ukazala potreba kad-tad) preko Dunava da nije bilo onog nesrećnog bombardovanja i da Žeželjev most nije srušen? Da li bi se dograđivao neki 'mostić' (uslovno rečeno) uz njega ili bi Žeželj bio 'usko grlo' sa dva koloseka pre i posle. Hvala.”\nRešenje takve hipotetičke situacije zavisi od više faktora:\nKoliko bi Žeželjev most uopšte zadovoljio savremene tehničke zahteve, odnosno one koje je zadovoljio novi most:\n- za železničke i drumske mostove;\n- za konstrukcije od armiranog betona;\n- za delove konstrukcije od prednapregnutog betona (posebno važno).\nGovoreći načelno, bez ikakvog uvida u projekat mosta 1957, veoma je moguće sledeće:\nŽeželjev most, vrlo je verovatno, ne bi zadovoljio većinu tehničkih zahteva za železničke mostove. Ovo je po stručnoj literaturi preovlađujuće iskustvo sa mnogim starim mostovima. Mogući problemi bi bili oko opterećenja, (i železničkih, i drumskih, današnja opterećenja su veća), sa uslovima nosivosti zbog povećanih opterećenja, sa uslovima upotrebljivosti i uslovima zamora (naročito kod delova od prednapregnutog betona).\nVerovatni problem bi bile i dimenzije pojedinih konstruktivnih delova, npr. minimalne dimenzije greda i debljine ploča prema zahtevima trajnosti. Betonski mostovi generacije 50-tih i 60-tih godina prošlog veka su vrlo često sa minimalnim dimenzijama preseka konstruktivnih delova, mnogo manjim nego što se danas zahteva, u nastojanju ondašnjih projektanata da što više olakšaju konstrukciju i učine je što konkurentnijom čeličnim konstrukcijama.\nU slučaju da je prethodno bar delimično tačno, moguće varijante bi bile:\n- pretvaranje Žeželjevog mosta u čisto drumski most uz izgradnju novog železničkog mosta (što je posebno teško zbog urbanističkih uslova);\n- masivna ojačanja mosta u celini, uz zamenu kompletne kolovozne konstrukcije i vešaljki, naravno ako armiranobetonski lukovi i tlo u koje se upiru, zadovoljavaju;\n- zamena kompletno novim mostom.\n“Pricali smo o zastiti kod izletanja automobila a da li postoji ikakva zastita ako dodje do ne daj Boze iskakanja voza iz sina. Nekako mi se cini da bi mogao direktno u zatege da udari sto je potencijalno opasno?”\nSasvim logično pitanje.\nPraksa od skoro 200 godina železničkih mostova u svetu, nije zabeležila slučaj udara železničkih vozila u konstrukciju mosta.\nSvi su videli mnogo klasičnih, rešetkastih železničkih mostova. Svaki udar u bilo koju dijagonalu konstrukcije bio bi fatalan za most u celini. Ipak, rešetkasti mostovi se i dalje grade, ima ih desetine hiljada u svetu, a neki čelični – stari i 150 godina – još su u saobraćaju!\nPrema tome, preventiva za takve situacije u obliku ostavljanja gabarita za prolaz železnice prema železničkim propisima i ugradnja šina za ograničavanje kretanja železničkih kola u slučaju iskliznuća iz šina, sasvim je dovoljna.\n“Mene je uvek interesovalo kako se motivišu ljudi koji vrše testiranje nekih mostova da dođu na ispitivanje, mislim na vozače kamiona i mašinovođe. Lično smatram da je ovaj most stvarno dobro projektovan i da će naravno sve biti u redu, ali svedoci smo da se mostovi ruše i to novi, Majami, Kolumbija ... Da li su ti ljudi posebno osigurani kad se vrši testiranje?”\nHavarije mostova se događaju tokom montaže i to vrlo retko, (tu spadaju i nabrojani primeri), na probnom opterećenju nikad, (nikad nisam pročitao tako nešto u literaturi, što ne znači da se nekad i negde nije i dogodilo).\nRealno gledano, mnogo kontrola pre probnog opterećenja smanjuju mogućnost bilo kakve havarije na veoma malu verovatnoću, blisku nuli. Otuda ni svo osoblje na mostu u vreme probnog opterećenja nije bilo ni jednog trenutka u bilo kakvoj opasnosti, pa ni vozači kamiona i mašinovođe u lokomotivama.\nZa njih je to bio običan radni zadatak.\n“… Pošto imamo veliku riznicu fotografija, šta mislite koja bi bila najbolja da se stavi na Wikipediju? Šteta je da jedina bude ona srušenog mosta 1999.”\nPitanje Mis507 me je podstaklo da pogledam Vikipediju. Stvarno, tamo je već jedan članak, neprihvatljiv po meni. Problem nije fotografija našeg mosta, nego članak u celini. Autor je nepoznat. Gledaću da u bliskoj budućnosti napišem kratak članak o mostu, koji će zaista biti informativan i istinit.\nZahvalnici: Nicisy1, Dukelander, ranko su ns, kasko, mrnjavi, TurboMaximus, Brane, Zex021, sasar, bole, Mikins, valjan, Eldarion, mdinic, Mihailo, DL, kuburicsrdjan, Savke, slobasum\nNovi Žeželjev most\t09 apr 2018 20:52\t#3865\nŠto se tiče brzine preko starog mosta,malo sam se raspitivao kod starijih kolega pošto ja nisam imao prilike da vozim preko njega.\nOno što sam saznao od njih je to da je brzina bila ograničena na 30km/h do trenutka kada je uradjena zaštitna ograda izmedju puta i koloseka na samom mostu. Po izgradnji te ograde brzina je podignuta na projektovanu a ona je iznosila 80km/h.\nZahvalnici: kasko, TurboMaximus, Zex021, sasar, Inzenjer, Mikins, valjan, mdinic, zeljolaki, slobasum\nNovi Žeželjev most\t09 apr 2018 20:56\t#3866\nPrimljenih Zahvalnica: 20383\nStalno oni organizuju te prolaske brodova, danas su na redu bili teretni.\nŠalu na stranu. Pitanje za Inženjera\n1. Da li ste umorni?\nUjedno želim da Vam se zahvalim na vašem trudu i, uprkos svim obavezama koje imate, vremenu koje nam posvećujete.\nZahvalnici: kasko, Duja, Inzenjer, Bogdus, valjan, AeroDron, slobasum\nRe:RE: Novi Žeželjev most\t09 apr 2018 22:28\t#3867\nHvala na odgovoru! Ovo je velika tragedija naseg gradjevinarstva, gde strane firme ugovaraju poslove, dok sav posao izvode domace firme.\nSta je za jednu drzavu 50-60 miliona evra sopstvenog novca da ulozi npr u izgradnju mosta gde ce sav posao da urade domaci izvodjaci i projektanti, da pokupe reference i sto je najvaznije da se odskoluje mlad kadar za naredne poslove...\nZahvalnici: Brane, Inzenjer\nRe:RE: Novi Žeželjev most\t09 apr 2018 23:07\t#3868\nTrenutno u Srbiji,na zalost, ne postoji firma koja moze samostalno izraditi metalnu konstrukciju ovakvog mosta,firme koje su to mogle odavno su u stecaju\nPoslednja izmena: 09 apr 2018 23:26 od zeljolaki.\nRe:Novi Žeželjev most\t10 apr 2018 09:42\t#3869\nSvaka cast gosn.Bojovicu.Toliko ste pozitivni i vedri da uz sve svoje obaveze oko mosta stizete da prijatnim i smirenim tonom ucestvujete u radu foruma.\nRe:RE: Novi Žeželjev most\t10 apr 2018 18:36\t#3870\nAko ta monografija ikako bude dostupna, prijavljujem se za jedan primerak iste. Mada smo i mi ovde, na stranicama ovog foruma, kreirali svojevrsnu monografiju tj. hroniku izgradnje mosta.\nInfrastruktura železnice Srbije, kao investitor izgradnje mosta, je naručila usluge tehiničkog pregleda izvedenih radova po projektu Izgradnja Žeželjevog mosta preko reke Dunav u Novom Sadu, i uz javnu nabavku je priložena i konkursna dokumentacija sa mnoštvom zanimljivih tehničkih detalja oko samog mosta. Za zainteresovane, evo i dokumenta >\nPoslednja izmena: 10 apr 2018 18:41 od Brane.\nNovi Žeželjev most\t12 apr 2018 02:56\t#3871\nTrenutni radovi na mostu:\n- nocas/ veceras od ponoci do otprilike pola 3 je uklonjena privremena skretnica prema privremenom drumsko-zeleznickom mostu sa novosadske strane.\n- uklonjeno je otprilike 200m pruge ka privremenom drumsko-zeleznickom mostu.\nOstao bih da vidim sta ce uraditi do ujutru, ali ipak treba biti ujutru odmoran za redovan posao.\nPretpostavljam da ce nocas ukloniti kompletnu prugu ka privremenom mostu i sa novosadske i petrovaradinske strane, kao i da ce ukloniti privremene skretnice na obe obale. Posle toga bi verovatno mogao zeleznicki saobracaj da se odvija planiranom brzinom od 80km/h.\nZahvalnici: Nicisy1, Dukelander, Buck, limanac, kasko, mrnjavi, Duja, TurboMaximus, Zex021, sasar, Inzenjer, Blavak, Mikins, Djordje Cvarkov, valjan, AeroDron, DL, lala021ns, vlajcho93, kuburicsrdjan\nNovi Žeželjev most\t12 apr 2018 21:36\t#3872\nPosle malog odmora evo par slika od juče i danas !\nZahvalnici: Nicisy1, Dukelander, Buck, limanac, kasko, cipacar, mrnjavi, Duja, TurboMaximus, Brane, Zex021, sasar, Inzenjer, Blavak, Bogdus, Mikins, Djordje Cvarkov, valjan, Eldarion, neobuscitta i ovaj član ima 10 ostalih zahvalnica\nNovi Žeželjev most\t13 apr 2018 12:26\t#3873\nSetih se ovog videa\nPoslednja izmena: 13 apr 2018 12:27 od limanac.\nZahvalnici: sasar, Inzenjer, Blavak, valjan, Eldarion\nRe:Novi Žeželjev most\t13 apr 2018 17:38\t#3874\nNije u redu da moderacija provocira i ponižava gledaoce sa tapatalka\nZahvalnici: Zex021, Bogdus, kuburicsrdjan\nNovi Žeželjev most\t13 apr 2018 21:27\t#3875\nPar slika od danas\nZahvalnici: Dukelander, kasko, mrnjavi, Duja, TurboMaximus, Brane, Zex021, sasar, Inzenjer, Blavak, Bogdus, Mikins, Djordje Cvarkov, valjan, DL, lala021ns, kuburicsrdjan, Savke, slobasum\nNovi Žeželjev most\t14 apr 2018 06:14\t#3876\nSlike od juče slikane 17h\nZahvalnici: Nicisy1, Buck, limanac, kasko, cipacar, mrnjavi, TurboMaximus, Zex021, sasar, Inzenjer, Blavak, Bogdus, Mikins, Djordje Cvarkov, valjan, Eldarion, MVBG1, DL, lala021ns, kuburicsrdjan i ovaj član ima 2 ostalih zahvalnica\nRe:Novi Žeželjev most\t14 apr 2018 12:24\t#3877\nRekao bih da je trenutno zatvor pruge. Nešto se radi/vari.\nEdit: izvađena skretnica.\nPoslednja izmena: 14 apr 2018 12:29 od kasko.\nZahvalnici: Nicisy1, Dukelander, mrnjavi, Duja, TurboMaximus, Zex021, romanempire, sasar, Inzenjer, Blavak, Mikins, Djordje Cvarkov, valjan, Eldarion, AeroDron, lala021ns, slobasum\nNovi Žeželjev most\t14 apr 2018 21:09\t#3878\nSliaka od juče i danas - skretnica na petrovaradinskoj strani\nDemontira se železnička kućica sa novosadske strane\nNasip se obradjuje pod konac\nZahvalnici: Nicisy1, Dukelander, Cookie, kasko, cipacar, mrnjavi, Duja, TurboMaximus, das ivon, Zex021, romanempire, sasar, Inzenjer, Blavak, Bogdus, Mikins, Djordje Cvarkov, valjan, Eldarion, DL i ovaj član ima 6 ostalih zahvalnica\nRe:Novi Žeželjev most\t15 apr 2018 00:01\t#3879\nVozovi saobraćaju u međustaničnom razmaku zbog nedostatka signalizacije, tj. ne puštanja u funkciju novih prostornih signala. Brzina preko mosta je 30km/h. Kompletan završetak očekuje se za nekih 7 dana, tada će voz saobraćati preko mosta 80 km/h, kao i na celom rastojanju od N.Sada do Petrovaaradina.\nZahvalnici: Cookie, TurboMaximus, Zex021, sasar, Inzenjer, Blavak, Bogdus, AeroDron, lala021ns, slobasum\nRe:Novi Žeželjev most\t15 apr 2018 13:37\t#3880\nPrimljenih Zahvalnica: 11038\n80kmh ce biti maksimalna brzina ili ce biti i veca brzina kad se sredi pruga okolo? Znam da je vec negde receno cini mi se 100kmh.


Colossus FH 40A kuhinjski aparat | ePonuda.com\nColossus FH 40A kuhinjski aparat cene\nColossus FH40A - Colossus FH 40A pizza pekač Snaga: 1500W Automatska regulacija temperature Prečnik: 30cm Dubina: 7cm Stakleni poklopac Termostat Pet temperaturnih podešavanja.\nod 3.069,00 do 3.590,00 din\nColossus FH 40A pizza pekač Snaga: 1500W Automatska regulacija temperature Prečnik: 30cm Dubina: 7cm Stakleni poklopac Termostat Pet temperaturnih podešavanja\nod 6.585,00 din\nod 5.239,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Colossus FH 40A kuhinjski aparat po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Colossus FH 40A kuhinjski aparat na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Razni kuhinjski aparati cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Colossus Razni kuhinjski aparati, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Colossus FH 40A kuhinjski aparat sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Colossus FH 40A kuhinjski aparat. Pre kupovine, podatke za Colossus FH 40A kuhinjski aparat proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nColossus punilica za kobasice i ćevape CSS-5491 kuhinjski aparat


2010 септембар | Zvezde Granda, Nove Zvezde Granda, Uživo\nMirjana i Bojana se vratile u takmičenje!\nсептембар 27th, 2010 admin11\nPreksinoc su dve kandidatkinje šoua Zvezde Granda, kojima sreća nije bila naklonjena u četvrtom serijalu, ponovo ušle u takmičenje.\nTijana Dapcevic ucirkana komentarisala nove zvezde granda!\nPop pevačica prvo potezala viski, a onda komentarisala nastupe takmičarki u baražu za „Zvezde Granda“ Što ti pijan kaže, to ti trezan misli.\nBuba i Vlada: Grand je naša svakodnevica\nVoditelji muzičkog šou-programa “Zvezde Granda“ Ljubinka – Buba Dobrosavljev i Vlada Stanojević kažu da slušaju folk muziku i da su i ranije pratili takmičenje anonimnih pevača željnih slave. Oboje veruju da će “Zvezde Granda“ od njih dobiti novu energiju i profesionalnost u voditeljskom smislu koju do sada nisu imale, jer su njihovi prethodnici bili pevači.\nIstina ili Tijana Dapcevic rasplakale zvezdu granda\nTokom sinoćnjeg baraža za „Zvezde Granda“ bilo je suza. Onih gorkih.\n25.09. u 21h na TV Pink-u zenski baraz za NOVE ZVEZDE GRANDA najava\nсептембар 25th, 2010 admin11\nOve subote 25.09.2010. od 21:00h na televiziji “Pink” možete pogledati ženski baraž za Nove Zvezde Granda. Predstaviće se 11 takmičarki koje će se ravnopravno boriti za prolaz u dalji tok takmičenja. U narednu fazu prolaze samo 2 takmičarke tako da nas svakako očekuje jako uzbudljivo i krajnje neizvesno takmičenje.\nсептембар 24th, 2010 admin11\nPre više od godinu dana „Svet“ je pisao o Jovani Filipović Jo, koja će se takmičiti u muzičkom šou-programu „Zvezde Granda“. Doduše nije bilo reči o nekim njenim muzičkim uspesima, ali zasigurno je uspela da zaintrigira javnost\nJoca uslikan sa novom izabranicom\nIako je poznat kao zavodnik, mlada zvezda „Granda“ Joca Stefanović nikada nije pričao previše o svom ljubavnom životu i svojim ljubavima, ali ovoga puta ne može da porekne da nema devojku, ili pak ljubavnicu.\nCecina i Karleusina dvojnica u novim zvezdama granda\nNove kandidatkinje za “Zvezdu Granda” Andreana Čekić i Sanja Rilaković privukle su veliku pažnju publike zbog velikih vizuelnih i vokalnih sličnosti sa Cecom i JK.\nDINKIĆ: Bašanović je ljubomoran na Brenu i Sašu!\nNakon što se „zatvorio front“ prepucavanja Zorana Bašanovića i Jelene Karleuše zbog prozivki koje je na njen račun Bašanović izneo u nedavnom intervjuu, otvorio se novi, i to s ministrom ekonomije i privrednog razvoja Mlađanom Dinkićem, koga je Bašanović takođe isprozivao nazvavši ga „najvećom zvezdom ‚Granda‘“. Ministar ekonomije odgovara na prozivke da je najveća zvezda […]\nVracaju se pare glasacima kojima glasovi nisu uracunati\nсептембар 20th, 2010 admin11\nPosle problema u prvoj subotnjoj emisiji takmičenja „Zvezde Granda“, kada se dogodio skandal zbog greške „SMS net“ provajdera, direktor produkcijske kuće „Grand“ Saša Popović odlučio je da prekine saradnju sa ovim servisom i vrati novac glasačima koji su glasali preko „Telenora“, saznaje „Alo!“ iz izvora bliskih „Grandu“ U baražu „Zvezda Granda“ poništeni glasovi sa mreže […]


Pištaljka je sigurna kuća za uzbunjivače - Javni servis\nPištaljka je sigurna kuća za uzbunjivače\nDivajn, koji je pravni direktor nevladine organizacije Projekat za odgovornu vlast (Government Accountability Project) iz Vašingtona, objasnio je da u SAD uzbunjivači uspeju u svega dva odsto sudskih postupaka, dok je Pištaljka u poslednje četiri godine dobila 50 odsto sudskih sporova u kojima je zastupala uzbunjivače i izborila se za privremene mere u više od 60 odsto podnetih zahteva za hitnu zaštitu.\nFotografija EU info centar\nUspesi koje Pištaljka postiže u sudskim postupcima za zaštitu uzbunjivača nisu do sada zabeleženi nigde u svetu, rekao je američki stručnjak za zaštitu uzbunjivača Tom Divajn na međunarodnoj konferenciji održanoj u ponedeljak u organizaciji Ministarstva pravde, USAID-ovog Projekta za odgovornu vlast, Projekta EU za borbu protiv korupcije i Pištaljke.\nGeorgija Georgiadu iz Evropske komisije predstavila je novu direktivu EU o zaštiti uzbunjivača, rekavši da je srpski zakon bio inspiracija za nju i dodala da će srpsko iskustvo biti potrebno Evropskoj uniji i kada počne primena zakona koji će biti usvojeni na osnovu direktive.\nDoktor Borko Josifovski izjavio da je novinarski i pravni rad Pištaljke doveo do njegove rehabilitacije u javnosti posle golgote koja je trajala više od deset godina i nazvao Pištaljku „sigurnom kućom za uzbunjivače“. Josifovski je kao direktor beogradske službe hitne pomoći 2006. godine prijavio da pojedine ekipe uzimaju mito od pogrebnih preduzeća da im dojave adresu na kojoj je neko umro i da u određenim slučajevima nije rađena reanimacija pacijenata.\nJosifovski je rekao da je razočaran presudom Apelacionog suda kojom je preinačena presuda kojom je pet državnih organa bilo kažnjeno zbog odmazde nad njim. „Da je moja prijava o trgovini smrću bila istražena, ne bi se dogodila ni afera sa listom čekanja na zračenje u Sremskoj Kamenici, a ni ona u Kraljeva gde je pacijentima na dijalizi davan rastvor koji se kristalizuje“, rekao je Josifovski.\nUzbunjivač iz opštinske uprave u Rači Tomislav Veljković, koji je prijavio da je na izgradnju nepostojećeg postrojenja za preradu otpadnih voda potrošeno više od 600.000 evra, kaže da je razočaran što tužilaštvo još ne reaguje. „Ljudi me sreću na ulici i kad saznaju da se po mojoj prijavi ništa nije uradilo kažu to je sve džabe, od toga nema ništa. Kad bi ovaj slučaj bio rešen, to bi podstaklo druge da se osmele i prijave slične zloupotrebe“, kaže Veljković, dodajući da je siguran da tužilaštvo ne vodi istragu zbog političkog pritiska.\nMinistarka pravde Nela Kuburović kazala je da je borba protiv korupcije bila i ostaje prioritet Vlade Srbije i pozvala tužilaštva da prave izveštaje o prijavama koje dobijaju od uzbunjivača, a da te prijave mogu biti i samo fotografija ili novinski članak. Ministarka Kuburović je prokomentarisala da je Srbija „pionir“ u zaštiti uzbunjivača posebno istakla da zakon obezbeđuje hitnost u postupanju sudova.\nDa uzbunjivači nisu neprijatelji i da je od suštinske važnosti da ih zaštitimo jer doprinose borbi protiv korupcije rekao je ambasador SAD u Srbiji Kajl Skot: „Korupcija je prepreka ekonomskom razvoju društva i hrani se apatijom. Ona uništava generacijski potencijal i tako tera mlade van zemlje“. Skot je ocenio da je Srbija napredna zemlja u oblasti zaštite uzbunjivača i naveo da je srpski Zakon o zaštiti uzbunjivača zlatni standard.\nZakon je pohvalila i zamenica šefa delegacije EU Mateja Norčič Štamcar: „Ono što je Srbija uspela u zaštiti uzbunjivača predstavlja inspiraciju za EU, ali treba povećati broj rešenih slučajeva po prijavama uzbunjivača“. Kako je navela, procena je da je Evropska unija je u postupcima javnih nabavki izgubila od 5,6 do 9,6 milijardi evra, a da bi ta cifra bila značajno manja da uzbunjivači imaju punu zaštitu. Pištaljku je ocenila kao najbolji primer saradnje civilnog sektora i državnih institucija.\nGlavni urednik Pištaljke Vladimir Radomirović naveo je da na primeru uzbunjivača Borka Josifovskog možemo videti da nas korupcija može koštati, ne samo novca već i života. On je rekao da je srpski Zakon o zaštiti uzbunjivača postao izvozni proizvod pošto je Hrvatska nedavno donela zakon u kojem ima dosta prepisanih rešenja iz našeg zakona i zahvalio se sudiji Snežani Andrejević što je u zakon ugradila odredbe o privremenoj meri i time omogućila efikasnu zaštitu uzbunjivača.\nAndrejević, koja je bila sudija Vrhovnog kasacionog suda, kazala je da je cilj uzbunjivanja da se prijave uzbunjivača istraže. Govoreći o primeni zakona, ona je iznela podatke da je od juna 2015, kada je počela primena zakona, pred sudovima u Srbiji bilo 658 predmeta i da je nerešenih ostalo 56. Od toga u 19 slučajeva nismo zadovoljni dužinom trajanja postupaka, dodala je Andrejević. Postupaka za donošenje privremenih mera za uzbunjivače bilo je 95, a rešena su 92. Ona je takođe rekla da slučajeve uzbunjivača treba propratiti medijski. Isti stav o pažnji koju mediji treba da posvete slučajevima uzbunjivača i onome što su prijavili ima i poverenik za informacije od javnog značaja Milan Marinović. On je bio i član radne grupe za izradu nacrta Zakona o zaštiti uzbunjivača i pohvalno je govorio o ulozi uzbunjivača Biljane Mraović i Slobodana Marinkovića, koji su takođe bili u radnoj grupi.\nZamenica republičkog javnog tužioca Jasmina Kiurski nije se složila sa stavom da mediji treba opširno da izveštavaju o slučajevima uzbunjivanja. „Ja se ni slučajno ne bih složila da slučajeve uzbunjivača treba da prate mediji, jer se tako može omesti istraga a osumnjičeni upozoriti da unište dokaze“, rekla je Kiurski. Na ovo je reagovao glavni urednik Pištaljke Vladimir Radomirović rekavši da se u slučajevima Borka Josifovskog i Tomislava Veljkovića ništa ne bi desilo da mediji nisu izveštavali o korupciji.\nZamenik javnog tužioca u Novom Sadu Radivoj Kaćanski govorio je o krivičnom predmetu protiv načelnika inspekcijskih službi u tom gradu koji je otvoren zahvaljujući uzbunjivaču Mariji Beretki. Kaćanski je objasnio da policija i tužilaštvo ne bi imali slučaj da nije bilo Beretke i njenog znanja o počinjenim krivičnim delima.\nNačelnik odeljenja za borbu protiv korupcije u MUP-u Darko Luković je izneo podatke da je od prošle godine podneto 218 krivičnih prijava u vezi sa koruptivnim delima i slobode lišeno 548 osoba. Šteta po budžet Srbije od istraženih slučajeva davanja mita i zloupotrebe službenog položaja je oko 2,4 milijarde dinara, naveo je Luković.\nTokom konferencije o zaštiti uzbunjivača na centralnom i lokalnom nivou vlasti predstavljen je i Priručnik za postupanje ovlašćenih lica u jedinicima lokalne samouprave, koji su izdali USAID-ov Projekat za odgovornu vlast i Pištaljka.\nFotografije: EU info centar


Izveštaj APR: Ovo je pravi iznos duga Crvene zvezde - Sportska centrala\nIzveštaj APR: Ovo je pravi iznos duga Crvene zvezde\n25 jun 2019. 18:46\nIako je Zvezdan Terzić nedavno izjavio da je dug Crvene zvezde 14 miliona evra na sajtu Agencije za privredne registre (APR) objavljen je drugačiji podatak.\nU finansijskom izveštaju Crvene zvezde koji je objavljen na sajtu APR-a navedeno je da dug crveno-belih iznosi 34.348.500 evra. Tačnije on iznosi preko 45 miliona evra, ali u izveštaj nije uračunat neraspoređeni dobitak o preko 11 miliona evra. Kako je naveo Telegraf u izveštaju je i upozorenje revizora Milovana Popovića.\n– Ovakvo stanje ukazuje na postojanje materijalno značajnih neizvesnosti koje mogu da izazovu značajnu sumnju u sposobnost Kluba da nastavi sa poslovanjem po načelu stalnosti poslovanja pravnog lica. I pored navedenih činjenica, Klub je u poslednjih nekoliko godina, a naročito u 2016, 2017. i 2018. godini ostvario značajan prihod od UEFA za evropska klupska takmičenja, kao i od prodaje prava na registraciju igrača, napisao je Popović.\n– Rukovodstvo smatra da će u narednom periodu Klub ostvariti pozitivan poslovni rezultat koji će biti rezultat planiranih sledećih akcija: nastavak ostvarenja značajnog prihodovanja od prodaje prava na registraciju igrača, otpis dela obaveza od strane poverioca, ostvarenje novih sponzorskih ugovora, diversifikacija izvora prihoda i slično. Mogućnosti poboljšanja finansijskog položaja Kluba su ograničene i gotovo u celosti zavise od gore navedenih planiranih akcija Kluba. Naše mišljenje ne sadrži rezervu po ovom pitanju, navedeno je u izveštaju.\nZanimljivo je da je Zvezda prošle sezone imala prihode, koji su duplirani u odnosu na 2017. godinu, zbog ulaska u Ligu šampiona i nekoliko velikih transfera od prodaje igrača, ali su rashodi bili utrostručeni u odnosu na 2017. godinu.


Ako ste u srednjim godinama obavezno pročitajte šta MILICA IMA DA VAM KAŽE\nKriza srednjih godina je trenutak kada se svode računi, ali mnogi pokušavaju da produže mladost. I mnogo greše.\nStudija američkog Nacionalnog instituta za ekonomska istraživanja, kojom su bili obuhvaćeni stanovnici 132 zemlje, pokazala je da krizu srednjih godina ljudi najviše osećaju u 47, odnosno 48. godini.\nNaglo interesovanje za zdravlje Foto: Depozit\nPsiholog Milica Zarin naglašava da je kriza normalna pojava u životu svake osobe i da je pogrešno vezujemo za nešto što je negativno i nepoželjno. Sama reč ima mnogo značenja - odluka, preokret, prevrat, unutrašnji sukob, razdvajanje, protivurečnost, podela, sud, proba...\nKupuju automobile, okreću se zdravom životu...\n- Kriza srednjih godina je period kada postajemo svesni prolaznosti života, smrtnosti i da nam je vreme koje živimo ograničeno i tada počinjemo da ga "produžavamo" na razne načine- kaže Milica Zarin.\nManifestacije krize srednjih godina mogu biti i depresija, maskirane depresije, pad raspoloženja i životne energije, psihosomatska oboljenja...\nLaici olako ljudima postavljaju "dijagnozu" krize srednjih godina ukoliko je reč o razvodu, mlađem partneru ili partnerki, kupovini novog automobila, motora, čamca, upotrebi botoksa, tretmanima za ulepšavanje, plastičnim operacijama, vežbanju u teretani, okretanju zdravim stilovima života, promeni posla, preseljenju, otvaranju profila na društvenim mrežama...\nU srednjim godinama se pojavljuju psihosomatska oboljenja, depresije...\nNe postoji magični recept za uspešno prevazilaženje krize, ali može biti korisno da se zna šta je tačno izaziva. Razlog težine problema je "zahtev" da se svede bilans dosadašnjeg života i budućih zadataka:\nSada se svode računi, odbacuje suvišni tert.\n- Tada dolaze na red nezavršeni poslovi - sve što smo želeli a nismo uradili, od neproživljenih veza do neispunjenja želje za potomstvom - ističe Zarin.\nJoš jedan značajan zahtev u ovom dobu je potreba da se čovek oslobodi tereta i balasta, onoga što ga muči i pritiska. Kada se otkrije šta je to, kada se odbaci i nađu drugi načini funkcionisanja, tada stičemo mudrost i uspešno prevazilazimo krizu.\nPsiholog Milica Zarin savetuje da ne treba da se branimo od krize, već da je prihvatimo i poslušamo šta nam poručuje. To je trenutak kada odlučujemo da li će ona za nas biti opasnost ili šansa za napredak.


Uskršnji običaji kod pravoslavaca\nUskrs je pored Božića najveći i najznačajniji hrišćanski praznik. Proslavljanje Uskrsa vezano je za mnoge običaje i u našem narodu zauzima veoma važno mesto. Uskrs je pokretan praznik, što znači da se ne obeležava uvek istog datuma, ali uvek spada u nedelju i to prvu nedelju punog meseca posle prolećne ravnodnevice.\nŠeste nedelje Uskršnjeg posta slavi se Lazareva subota, u narodu poznata i kao Vrbica, praznik posvećen uspomeni na Hristovo vaskrenje Lazara. Slavi se u subotu uoči praznika Cveti koje simbolišu poslednji i svečani Hristov ulazak u Jerusalim, nedelju dana pre njegovog raspeća. Ovim praznikom počinju veliki Uskršnji praznici.\nLazar je bio Hristov prijatelj, koji je sa sestrama Martom i Marijom živeo u Vitaniji. Prema jevanđelju po Jovanu, na vest o Lazarevoj smrti Isus se uputio u Vitaniju i stigao tamo četiri dana nakon Lazareve smrti. Otišao je do njegovog groba, naredio da se skine grobni kamen i pozavao Lazara da izađe, što je on i učinio. Pošto je vaskrsao nakon četiri dana smrti u pravoslavnoj crkvi se slavi kao Sveti Lazar Četvorodnevni. Mnogi koji su videli ovo čudo poverovali su u Isusa Hrista. Lazar je posle Hristovog vaznesenja, otišao da propoveda jevanđelje. Živeo je još trideset godina kao episkop na Kipru, gde ga je posetila Bogorodica i poklonila mu omofor koji je sama izvezla. Njegove mošti danas počivaju u Carigradu, gde su prenete 890. godine sa Kipra. Spomen svetog Lazara Četvorodnevnog slavi se od prvih dana hrišćanstva, a pravoslavna crkva 17. marta obeležava prenos njgovih moštiju.\nU hrišćanstvu ovaj praznik ima simboliku pobede života nad smrću i na bogosluženjima se toga dana pominju voljna Hristova stradanja i vaskrsnuće Lazarevo kao jemstvo za vaskrsenje svih vernika. Na dan Lazareve subote se u pravoslavnim hramovima služi večernje bogosluženje i u crkvu se unose mlade vrbove grančice, pa otuda potiče naziv Vrbica. Nakon službe oko hrama se vrši trokratni ophod i pevaju tropari Lazareve subote. Vrbove grane simbolizuju palmine grane kojima su hrišćani pozdravljali Isusa Hrista na ulasku u Jerusalim. Na nedeljnoj liturgiji, na Cveti, vriši se ritual blagosiljanja ovih vrbovih grancica, a onda se podele narodu. Osveštane mlade vrbove grančice se nose kućama i stavljaju pred ikone i kandila.\nVrbica se pre svega smatra praznikom dečje radosti. Isus je često kao uslov za ulazak u carstvo nebesko pominjao da treba biti kao dete. Običaj je da se za taj dan deca svečano oblače, oko vrata im se kače zvončići, u ruke stavljaju vrbove grančice, a na glavu vrbovi venčići.\nNekada se u Sremu na Vrbicu palila vatra, kuvao se kukuruz i kokale kokice. Danas se ta praksa uglavnom izgubila, ali se mladi često organizuju i okupe po kućama kada uz kokanje kokica pevaju prigodne pesme. U nekim mestima postoji običaj po imenu Lazarice, kada devojke okićene vrbovim granama i cvećem idu od kuće do kuće i pevaju pesme koje prizivaju zdravlje.\nTakođe, u narodu postoji običaj da se u subotu bere cveće ali se ne unosi u kuću, već se drži u dvorištu u posudi sa vodom. Ovim cvećem se sutradan ujutru kiti kuća, a vodom se umivaju ukućani. Običaj je i da se toga dana mladi međusobno daruju cvećem. Iz ovih običaja je proistekao naziv Cveti.\nDan kada je Isus Hrist stradao na krstu naziva se Veliki Petak, te je to najtužniji dan među hrišćanskim vernicima. Veruje se da tada ne treba obavljati poslove po kući i oko kuće. Na Veliki Petak farbaju se jaja, a u nekim mestima to se čini u Veliku Subotu. Ovaj običaj je vezan za uspomenu na dar koji je caru Tiberiju donela Mironosica Marija Magdalena, poklonivši mu crveno jaje. Jaja se boje u crvenu boju koja označava prolivenu Hristovu krv. Prvo ofarbano jaje naziva se čuvarkuća i ono se u domu čuva od idućeg Uskrsa. Jaja se farbaju i u lukovini, a u novije vreme i industrijskim bojama. Ukrašavanju jaja se poklanjala posebna pažnja, pa su se često šarala voskom ili su se jaje umotavalo u razne listiće i travke, te stavljalo u najon čarapu pa u boju. Nakon ukrašavanja jaja se premažu krpicom namočenom u ulje, kako bi dobila lep sjaj.\nTako se za Uskrs ljudi pozdravljaju rečima Hristos voskrese, a otpozdravljaju sa Vaistinu voskrese. Trećeg dana po raspeću Hristovom, anđeo je sišao sa neba i odvalio kamen sa Hristovog groba. Vaskrsli Hrst je izašao iz groba, a vojnici koji su čuvali to mesto u strahu su pali na kolena. Žene Mironosice došavši da obiđu grob Hristov ugledale su odvaljen kamen i anđela koji im je rekao: Zašto tražite živog među mrtvima? Hristos Voskrese! Čuvši radosnu vest Mironosice su je razglasile dalje i od tada se svi počeše pozdravljati sa Hristos Voskrese, a otpozdravljati sa Vaistinu Voskrese. Ovim rečima i danas ljudi jedni drugima čestitaju Uskrs. Najzanimljiviji običaj, kojem se posebno deca raduju, je tucanje jajima. U jajetu se začinje život, a razbijajući ljusku život vaskrsava, te se na taj način simboliše Vaskrsenje Hristovo.\nDrugi dan uskrsa, u ponedeljak, izlazi se na groblje i upokojenima na žrtvu prinosi hrana. Obavezno se nose i crvena farbana jaja. Za drugi i treći dan Uskrsa u Sremu je postojao običaj polivanja devojaka. Grupe momaka su se okupljale i vozile zaprežnim kolima, fijakerom, traktorom sa prikolicom i uz pratnju muzike obilazili devojke koje su stasale za udaju. Devojke su pokušavale da se sakriju, sli su retka kad uspele da izbegnu polivanje.\nM. Bosić, Godišnji običaji Srba u Vojvodini, Novi Sad, 1996.


Tretman kiseonikom utiče na smanjenje otoka (akumuliranje limfe). Otok može da ugrozi normalnu cirkulaciju krvi. Tretman dovodi do povećane koncentraciju kiseonika u ćelijama i utiče na brži oporavak otokom ugroženog tkiva.\nHiperbarična oksigenoterapija se uspješno koristi kao dopunska terapija u procesu zarastanje rana.\n1Perfuzija kiseonika oko rana i oštećenih tkiva značajno se povećava kada krv kojom se snabdeva ovo područje ima veće količine kiseonika.\n2Hiperbarična oksigenoterapija stimuliše rast novih kapilara. Mikrocirkulacija je od vitalnog značaja za snabdevanje ćelija hranjivim materijama i kiseonikom.\nKada se inflamatorni proces i otok brzo koriguju, oporavak i regeneracija kostiju može ranije početi. Sa porastom snabdevanja krvlju i dostupnošću kiseonika tkiva i ćelije odgovorne za regeneraciju kostiju mogu da izvrše svoj zadatak efikasnije. To dovodi do ubrzanog oporavka i boljeg rezultata u lečenju koštanog tkiva.


Borba protiv terorizma u Bosni i Hercegovini – funkcija policijskih agencija ili obavještajne zajednice | Kriminalističke teme\nBorba protiv terorizma u Bosni i Hercegovini – funkcija policijskih agencija ili obavještajne zajednice\nNo. 5 (2017), Professional Paper\nCT toolbox\tprotiv-terorističke operacije\ninstrumenti borbe protiv terorizma\nRamić, A. ., & Džanić, E. . (2017). Borba protiv terorizma u Bosni i Hercegovini – funkcija policijskih agencija ili obavještajne zajednice. Kriminalističke Teme, (5), 554-562. Retrieved from https://krimteme.fkn.unsa.ba/index.php/kt/article/view/175\nInspiracija za rad i problem(i) koji se radom oslovljava(ju): Ovaj članak analizira aspekte protiv-terorističke borbe u BiH i svijetu, te analizira ciljeve u smislu prevencije, sprečavanja, otkrivanja te kažnjavanja s jedne strane, te zakonom predviđene instrumente borbe protiv terorizma u Bosni i Hercegovini. Analizira se uspješnost primjene navedenih alata u svijetu i BiH, posebno sa aspekta neželjenih efekata određenih represivnih mjera i radnji od strane policijskih agencija. Ovdje se prvenstveno misli na mjere i radnje koje podstiču radikalizaciju, koje kao predmet upotrebe imaju cijele skupine nasuprot pojedinaca indiciranih kao potencijalni izvršioci terorističkih napada te time daljnje otuđuju navedene skupine, kao i aktivnosti koje dekonspirišu izvore i metode na raspolaganju obavještajnoj zajednici i policijskim agencijama čime iste čine manje efikasnim i ugrožavaju daljnji operativni rad.\nCiljevi rada (naučni i/ili društveni): Konačni cilj je da se predloži metodološki pristup borbi protiv terorizma koji će ciljano i efikasno upotrebljavati zakonom dozvoljene instrumente protiv pojedinaca ili skupina indiciranih kao terorističke, a sa ciljem prevencije terorističkih aktivnosti i ispunjenjem obaveza prema stranim partnerima koje je Bosna i Hercegovina preuzela.\nMetodologija/ dizajn: Komparativni pristup i studije slučaja su osnovni metodološki pristup za ovaj rad.\nOgraničenja rada/ istraživanja: Nedostatnost kompletnih podataka o toku aktivnosti vezanih za protuterorističku borbu, a posebno aktivnosti koje provodi OSA/OBA je osnovni limitirajući faktor u istraživanju.\nRezultati: Očekujemo identifikaciju limitirajućih faktora za uspješnu borbu protiv terorizma ako se nastave trendovi upotrebe policijskih agencija kao nosioca borbe protiv terorizma, a zbog fragmentiranosti policijskih agencija, neadekvatne razmjene podataka, nedostatnosti analitičke funkcije u agencijama, te limitiranosti u smislu operativnih mjera i radnji na raspolaganju policijskim agencijama.\nGeneralni zaključak: Zaključak je da nosioc ovih aktivnosti u Bosni i Hercegovini mora da bude Obavještajno Sigurnosna Agencija zbog specifičnih instrumenata te načina rada, dok policijske agencije trebaju da djeluju kao sistem podrške u protiv-terorističkoj borbi posebno kroz uspostavljene jedinice kriminalističko-obavještajnog karaktera prisutnih u svim kantonima FBiH kao i RS i distriktu Brčko.\nOpravdanost istraživanja/ rada: Definisanje alternativnog pristupa protuterorističkoj borbi u cilju povećanja efikasnosti i efektivnosti.\nCounterterrorism in Bosnia and Herzegovina - a Law Enforcement or Intelligence Function\nReason for writing and research problem(s): This paper analyses aspects of counter- terrorism operations in Bosnia and Herzegovina and elsewhere; it analyzes goals of CT trough preventive, disruptive, investigative and penal aspects from one side, and legal instruments available in Bosnia and Herzegovina on the other side. The paper addresses success of various instruments in Bosnia and Herzegovina and elsewhere, especially negative side effects of certain repressive measures used by police agencies. We primarily address instruments that incite or support radicalization – instruments that target entire groups rather than individuals indicated as a terrorist threat, as well as instruments that expose methods and sources used by the intelligence community and police agencies, and thus have a detrimental effect on the capabilities of those agencies.\nAims of the paper (scientific and/or social): The goal of this paper is to define a methodological approach for CT that will apply defined instruments against individuals and groups of CT interest, in order to prevent and obstruct terrorist activity and serve foreign CT entities Bosnia and Herzegovina cooperates with.\nMethodology/ Design: Comparative approach and case studies are a primary methodological approach for this paper.\nResearch/ Paper limitation: The lack of full access to data about CT activities, especially ones carried out by OSA/OBA, is a basic limitation of this paper.\nResults: We expect to identify limiting factors of successful CT activities assuming cu- rrent trends of use of police agencies are to be continued. This is primarily due to fragmentation of police agencies in Bosnia and Herzegovina, the lack of intelligence sharing, inadequacy of analytical function, and limited clandestine operational capabilities and experience of police agencies.\nGeneral Conclusion: Intelligence community has to play a central role in CT activities rather than police agencies, since Bosnian intelligence service has necessary capabilities and tools, while police agencies have to play a supporting role, especially trough the criminal intelligence divisions established in all of the cantons in Federation in Bosnia and Herzegovina, Brcko District and Republic of Srpska.\nResearch/ Paper Validity: The paper will provide alternative framework for more efficient CT activities in Bosnia and Herzegovina.


Foto: Printsscreen N1\nmladen djordjevic\t 11.03.2019. 19:45h\nVest o telima trinaest beba koje se nalaze u hladnjači bolnice u Kraljevu, uzburkala je javnost pre dva meseca. Slučaj se pojavio u medijima nakon što je Republička komisija za nestale bebe posetila bolnicu u Kraljevu.\n"Tek tada nam je rečeno da je beba bila živa dva minuta i da je usled ekstremne nezrelosti umrla, odnosno nedovoljno su joj bila razvijena pluća. Tada smo uzeli taj nalaz i moram da napomenem da nikakvu saglasnost nisu tražili od nas. Niti da beba ostane kod njih niti bilo šta drugo", ispričala je Dijana Micić iz Kraljeva.\n"Ako jeste, hteli bi smo da je uzmemo, sahranimo i stavimo tačku na sve. Čuo sam i da postoji mogućnost da su bebama izvađeni organi. Ako je to istina, onda me zanima zbog čega je to učinjeno. Ako nije, uzeo bih bebu i sahranio je", rekao je Marko.\n"Dijana traži da se utvrdi da li je beba koja se u zamrzivaču nalazi u jednoj od kesa pod njenim imenom, određenim lešnim brojem i obdukcijom. Ali zahtevamo da se DNK analiza ne uradi tako što će se uzorak uzeti iz kalupa obdukovanih beba, jer se u njih stavljaju uzorci posteljica i pupčanika. I to uopšte nije dokaz da je dete obdukovano. Zato tražimo da se uzme uzorak bebe iz kese i uporedi sa Dijaninim", rekao je Pavlović.\nDRŽAVA JE OSTALA NEMA NA MOJ BOL: Potresna priča krojačice Drinke Radonjić rasplakala publiku FESTA!\nMISTERIJA DRUGOG ZAMRZIVAČA SA MRTVIM BEBAMA U BOLNICI U KRALJEVU: Drugi zamrzivač nije zapečaćen! Tražimo novi uviđaj!\nbračni parDNK analizanestale bebezamrzivačbolnicaKraljevoRadiša Pavlović


"Uzimajući u obzir činjenicu da se suočavamo sa pandemijom koronavirusa i da se situacija u tom smislu svakodnevno mijenja, nadležene službe Glavnog grada su u obavezi da sve planirane programske aktivnosti prilagode novonastaloj situaciji, odnosno da prilikom njihove realizacije poštuju sve mjere propisane od strane nadležnih zdravstvenih institucija.\nNaglašavamo da je Glavni grad u cilju zaštite svojih, ali i interesa potencijalnih partnera, predvidio klauzulu koja se odnosi na otkazivanje dijela organizacije u slučaju usložnjavanja epidemiološke situacije", navode iz Glavnog grada.\nGlavni grada je prije dvije godine pokrenuo manifestaciju Podgorički praznični Pazar posvećen proslavi novogodišnjih praznika, po uzoru na sve veće evropske i svjetske centre koja je sa velikim simpatijama prihvaćena od strane naših sugrađana i posjetilaca Podgorice, ali i manjih preduzetnika i lokalnih umjetnika kojima ovakav koncept organizacije pruža mogućnost promovisanja na glavnom gradskom trgu.\nSvako u svojoj kući i da smo prezdovoljni .


BalkanMagazin :: Treća mladost za HE Zvornik\nutorak, 30. jul 2013 16:52\nZa još tri decenije biće produžen radni vek hidroelektrane Zvornik, koja na Drini radi od 1955. godine. Ugovor o rehabilitaciji ove hidrocentrale, vredan 63,7 miliona evra potpisali su Aleksandar Obradović, vršilac dužnosti generalnog direktora Elektroprivrede Srbije, Mijodrag Čitaković, direktor EPS-ovog Privrednog društva Drinsko – Limske hidroelektrane i Leopold Heninger, predsednik borda direktora austrijski kompanije Voith hydro.\n„Zvornik je jedna od najstarijih hidroelektrana. Radi od 1955. godine i već dugo čeka na modernizaciju. Podmlađivanje ove hidrocentrale veoma je značajno za elektroenergetski sistem Srbije,” rekao je Aleksandar Obradović, ističući da će posle revitalizacije snaga Zvornika biti veća za čak 30 odsto u odnosu na postojećih 96 megavata jer će snaga svakog od četiri agregata biti uvećana za 8,4, megavata, sa 24 na 32,4 megavata.\nPosle završetka modernizacije Zvornik će dobiti novih 33,6 megavata, što je više nego da je ugrađen dodatni, peti agregat. Proizvodnja električne energije ove hidroelektrane biti veća za čak 70 miliona kilovat-sati godišnje - dostići će 550 miliona kilovat-sati.\n„Najznačajnije je što će radni vek Zvornika biti produžen za dodatnih 30 godina, a ugradnjom potpuno nove elektro i mašinske opreme povećaće se stepen korisnosti i efikasnosti,” rekao je Obradović.\nProcedura izbora izvođača radova sprovedena je pod „budnim okom“ nemačke razvojne KfW banke, koja sa kreditom od 70 miliona evra finansira ovaj projekat, a Voith hydro, kompanija poznata po projektovanju i izvođenju radova u hidroelektranama, izabrana je kao najbolji i najpovoljniji ponuđač, ističu u EPS-u.\n„Veoma sam ponosan i srećan što je naša kompanija dobila ovaj posao, a posebno zbog toga što u HE Zvornik već skoro 60 godina rade dva Voith agregata. Značajno je i to što će u realizaciji poslova revitalizacije ove hidrocentrale učestovati i naši partneri iz Srbije i što će ovim ugovorom Voith hydro nastaviti uspešnu saradnju sa EPS-om,” rekao je Leopold Heninger, predsednik borda direktora kompanije Voith hydro.\nMijodrag Čitaković, direktor PD Drinsko-Limske HE je podsetio je da je ovo četvrta revitalizacija u ovom Privrednom društvu u poslednjih 10 godina, te da će osim povećanja snage i proizvodnje, modernizacija HE Zvornik uticati i na smanjenje troškova održavanje ove elektrane.


MyCity » Mobilni telefoni » Telekoplus iskustva\nPoslao: 07 Avg 2013 07:16\nnnemanja11 ::Vidim da je ovo pisano pre par meseci, ali je ono sto me zanima pa se nadam da ce neko odgovoriti...\nU cemu je fora da Telekoplus prodaje Samsung Galaxy S4 mobilni telefon po ceni od 500 eura kada je na drugim mestima 700?\nInace telefon kupuju moji roditelji za sestrin 18-ti rodjendan i naravno hteli bi da budu sigurni da je to prava stvar a ne neka prevara...\nNa nekim mestima je još manje\nRecimo 460-470 evra\nPoslao: 07 Avg 2013 14:04\nnnemanja11 ::Prvo, hvala na brzom odgovoru...\nDrugo, sta mislis da je taj mnogo bolji poklon? Da se razumemo, nismo neki burzuji, nego prosecna porodica (ovako skup poklon uzimaju zato sto su i meni za punoletstvo pre par godina poklonili skup telefon pa sad "moraju" da kupe i njoj nesto slicne vrednosti) I imaj u vidu da ce u svakom slucaju laptop dobiti sledece godine kad krene na fax...\nNesto sto ima neprolaznu vrednost. Bas me zanima gde ce biti taj telefon za 4-5 godina.\nNe znam kakva su njena interesovanja, ali za 500€ moze se uzeti dobar sat, kvalitetan nakit i sl.\nPoslao: 07 Avg 2013 14:25\nThePhilosopher, ne znam gde to... Ja sam gledao na nekim poznatijim, "sigurnim mestima"(mts, vip, winwin, samsungova prodavnica) i oko 700 eura se krece tj 85k rsd.\nRecoba20, pa nakit uglavnom ne nosi, a ovo je previse para da se da i za telefon a kamoli za sat i sl.\nZa 4-5 god ce biti recimo gde je i moj nokia n97 sad, znaci oko 200 eura nov... Poenta je u tome da je uvek imala probleme sa telefonima, koji su bili losi i mnogo su se kvarili itd. tako da mi se cini da bas ima zelju da dobije dobar telefon, a moji jos hoce da je iznenade i da joj kupe najbolji, kakav realno vise nikad nece kupiti (msm dati 500eura za tako nesto... )\nPoslao: 08 Avg 2013 00:31\nnnemanja11 ::Recoba20, pa nakit uglavnom ne nosi, a ovo je previse para da se da i za telefon a kamoli za sat i sl.\nNe znam, ali 500€ nije nikakav garant dugotrajnosti i funkcionalnosti telefona.\nZa 500€ bih razmotrio i neku turisticku destinaciju.\nbtw. Jeste li razmatrali neki iPhone? 4s npr.\nPoslao: 08 Avg 2013 11:45\nSvaka preporuka za iPhone 4/4S, skoro sam ga uzeo (4) i oduševljen sam kako sistem radi. Ako si u mogućnosti idi na 4S zbog dual-core procesora, u zahtevnijim aplikacijama se oseti razlika.\nEkran je perfektan, možda se čini da je 3.5" malo ali veruj mi da nije (ekran je mnogoo precizan po pitanju touch-a).\nI da, iPhone uvek drži dobru cenu kao polovan telefon.\nPoslao: 08 Avg 2013 16:39\nNi jedne karakteristike nema u kojoj je 4s bolji od sgs4, cak je i od iPhone 5 bolji...\nRazmisljao sam o HTC one, koji je po meni lepsi mnogo i ima bolji zvuk, ali je skoro u svemu ostalom bolji samsung.\nPoslao: 09 Avg 2013 02:13\nPusti brojke, one nista ne govore. Pogledaj kvalitet izrade, korisnicko iskustvo operativnog sistema, optimizovanost operativnog sistema na datom hardveru. Mislim da je to sve na strani iPhone-a. Jedina mana je ta zatvorenost operativnog sistema, ali to obicnim korisnicima i nije posebno bitno.\nNesto bas nisam ubedjen da ce ti sestra imati zelju da isprobava kuvane romove.\nPoslao: 09 Avg 2013 02:23\nUglavnom se slažem sa Recobom. A što se tiče zatvorenosti sistema, zapravo je mana to što je "otvaranje" sistema bauk "običnim" korisnicima.\nPoslao: 30 Avg 2014 09:16\nOvi su prosvercani preko granice ; nije placena carina&PDV i garancija nije u ovlascenim i sertifikovanim servisima vec u privatnim servisima koji imaju ugovor sa konkretnom firmom od koje kupis.\nNe bih ulazio u njihovu politiku poslovanja, kako/šta nabavljaju i rade.\nOno što je bitno je da su telefoni jeftini i imaju servis odnosno garanciju i da su registrovana firma.\nObećao sam da se javim\nKupio sam telefon kod njih, a kasnije još jedan.\nUkupno su 855 korisnika na forumu :: 52 registrovanih, 7 sakrivenih i 796 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: ALBION101, aramis s, bojank, braca57, branko7, DH, Dorcolac, Duh sa sekirom, Džordžino, Gosha101980, Hektor, ILGromovnik, Kristian_KG, kunktator, kuntalo, kybonacci, lord sir giga, MarKhan, mercedesamg, mihajlot2013, Miskohd, mnn2, nevjerna beba, ObelixSRB, ofbeyond, Panter, pedja.st, pirke96, raptorsi, robertino, S2M, sakota79, Sale1423, Shinobi, shone34, Sirius, solic, Sr.Stat., Srki98, Srle993, stegonosa, stokssone, Trpe Grozni, Van, VladaNS1978, vladetije, vlahale, vukovi, wolf431, zixmix, Zmaj001, zxstole


Vujošević: Suđenje u finalu Kupa je bilo sramotno! – Nadlanu.com\nVujošević: Suđenje u finalu Kupa je bilo sramotno!\nObjavljeno 11. feb 2013. / 21:38:33\n“Zvezda je osvojila Kup Radivoja Koraća, čestitam joj na tome, oni su danas prvi izašli iz blokade i tenzije. Celokupna atmosfera koja se stvara je skandalozna, očigledno su rukovodioci Zvezde to iskoristili da isceniraju prekid i pritisnu koga je trebalo, suđenje je bilo sramotno. Nije bio isti kriterijum za faulove i u tome je porednjačio Maričić. Njihovi igrači su uložili veliki napor, pušteno im je da igraju na granici kontakata i ne želim da umanjim to”, rekao je Vujošević na konferenciji za novinare.\nTrener crno-belih je prokomentarisao i sinoćni prekid.\n“Situacija je snimljena na televiziji, videli ste kako je tumačenje i reciklaža te istine, šta bi bilo da nema snimka. Videli ste i tumačenje šefa policije, to je sistem spojenih sudova, a sport je tu osetljiv. Meni je žao tu najviše navijača i jednih i drugih, naravano puno su mi bliži Partizanovi”, dodao je strateg crno-belih.\nKapiten Partizana Vladimir Lučić rekao je da su crno-beli dobro otvorili utakmicu, ali da nisu uspeli da istrpe pritisak.\n“Ja kao mlad igrač ne bi trebalo da komentarišem, ali kao kapiten moram da kažem da je juče bila fantastična situacija za osvajanje trofeja, a ovo danas nema veze sa košarkom. Bio sam prisutan prošle godine u finalu plej ofa, ti uslovi za igru su mnogo gori nego ono što je bilo sinoć”, zaključio je Lučić.\nduško vujoševićkk crvena zvezdakk partizankošarka


Čišćenje ulica i puteva od snega u toku – TV Kikinda\nČišćenje ulica i puteva od snega u toku\nSneg, koji je neprestano padao tokom vikenda, više od 30 sati, nije napravio zastoj na kolovozima. Štab zimske službe je prema odrednicama o prioritetu obavljao fazno čišćenje na putevima. Kako je naveo komandant Štaba zimske službe Milivoj Linjački, služba je ove zime pokazala dobru uigranost i potrebnu brzinu pri delovanju, što je dalo zapažene rezultate. Mašine nisu stale tokom celog vikenda, one još uvek rade, dodao je on. Za aktivnost koja je trajala od petka bilo je potrebno utrošiti oko 60 tona soli:\n-Mi imamo situaciju da su nam svi kolovozi u celom gradu očišćeni. Na nekima nema ništa snega, dok je u nekim ulicama ostalo svega pola centimetara, a to je ostalo nakon čišćenja. Mislim da nikada grad Kikinda, za ovoliko godina, a mislim da mi je ovo šesta zima od kada rukovodim ovim poslom nije bila ovako očišćena, s obzirom da je sneg padao više od 30 dana i da smo imali nekih 20-25 santimetara snega u visini. Nije bilo problema, udesa, nema proklizavanja. Svakako da je ova aktivnost grad Kikindu koštala. Utrošeno je 60 tona soli, imamo još oko 50 tona u pripravnosti. Dat je nalog da se nabavi nova količina soli. Sada smo u prvom stepenu pripravnosti.\nTrg je paralelno rađen sa saobraćajnicama. Posipana je so i uklonjen sneg, na delovima, koji se koristi pri kretanju pešaka.\nPrvi put je ove godine dat akcenat i na uređenje ne samo glavnih ulica u okolnim selima, koje su predviđene operativnim planom, već i u sporednim, rekao je Linjački i dodao i da je 80% seoskih ulica očišćeno. Na građanima je da poštuju odluku o komunalnom redu, da počiste ispred svojih kuća. Od danas je počela kontrola čišćenja trotoara.\nIz službe Hitne pomoći javljaju da proteklog vikenda nisu beležili veći broj poziva, zbog padova i preloma, ali i oni apeluju na sugrađane da ne izlaze bez preke potrebe. Osim ovih standardnih zimskih informacija primetno je da , najmlađi ipak imaju najviše razloga da se na početku raspusta iskreno vesele snegu, koji je došao baš u pravo vreme.\nO tome kolika je sreća, čini se ne samo najmlađih, govore slike snimljene u Kikindi i Bašaidu, na kojima je nerešen rezultat ukoliko bi ocenjivali upornost ili maštu onih koji su se potrudili da u Bašaidu dovedu pravog laloškog Sneška, ili u Kikindi gde je Sneško postao gorostas i ne treba mu da stane na ludaju i da vidi varoš celu.\n← Počela podela paketića, stigao rekordan broj pisama za Deda Mraza Monografija “Milena Dravić ili ključ snova”predstavljena u Kikindi →