Obilježen 21. juni – Dan sjećanja na kakanjske šehide i poginule borce semizovačkog ratišta – Kakanj-X\nU znak sjećanja na kakanjske šehide i poginule borce semizovačkog ratišta, danas je upriličeno polaganje cvijeća i odavanje počasti na spomen-obilježju u Semizovcu, uz magistralni put Sarajevo – Tuzla.\nNakon intoniranja himne BiH i podsjećanja na herojsku borbu 13 starješina i boraca Trećeg manevarskog bataljona Kakanj koji su poginuli sredinom juna 1995. godine u operaciji deblokade Sarajeva, prisutnima su se obratili Rešad Zaimović, šef Službe za boračko-invalidsku zaštitu Općine Kakanj u ime općinskog načelnika Nermina Mandre koji zbog objektivnih okolnosti nije mogao biti u Semizovcu, Ilhana Neimarlija, kćerka Neimarlija Eneza, kakanjskog šehida i dobitnika Zlatnog ljiljana, koji je život za slobodu dao na semizovačkom ratištu na dužnosti zamjenika komandanta Trećeg manevarskog bataljona Kakanj, te Elvedin Šehagić, ratni komandant Trećeg manevarskog bataljona Kakanj.\n“Višestruki značaj kojeg su imale akcije realizirane na semizovačkom ratištu i sve druge akcije usmjerene na oslobađanje Sarajeva oslikava humane ideale sa kojima su u borbu išli šehidi i poginuli borcima kojima danas na ovom mjestu iskazujemo poštovanje. Značaj borbenih djelovanja koja su bila usmjerena na deblokadu Sarajeva ogleda se u nekoliko elemenata. Bitku za oslobađanje Sarajeva koja se sredinom juna odvijala na ovom području promatramo u kontekstu akcije čiji je cilj bio osloboditi glavni grad BiH od kojeg je neprijatelj napravio veliki koncentracioni logor ne dozvoljavajući ulazak i izlazak ljudi, sprečavajući dovoz hrane, ubijajući ljude, i što je posebno bolno, ubijeno je više od 1.600 maloljetnih osoba i djece. Bitku za oslobađanje Sarajeva iz juna 1995. godine i sve druge akcije koje su za cilj imale deblokadu Sarajeva promatramo i u kontekstu najdirektnije povezanosti sa opstankom Bosne i Hercegovine. Dok je neprijatelj iščekivao da se uruši moral branitelja Sarajeva, te da prestankom pružanja otpora dođe i do predaje i prestanka funkcioniranja legitimnih institucija međunarodno priznate Republike BiH, realizirane su akcije koje su bile usmjerene na deblokadu Sarajeva. To je bila jasna poruka neprijatelju da patrioti neće dozvoliti da se ugase republičke institucije. Općina Kakanj će zajedno sa boračkim udruženjima nastaviti dostojanstveno obilježavati sve značajne datume iz perioda Odbrambeno-oslobodilačkog rata 1992-1995. Raduje nas činjenica da je Kakanj dobio pohvale za takve aktivnosti od strane visokih oficira Armije R BiH koji dolaze u naš grad”, rekao je, između ostalog, u svom obraćanju Rešad Zaimović.\n“U ovoj semizovačkoj kotlini nad kojom strepe vrleti dok brujanje vozila presijeca tihi šum rijeke, oni koji znaju da srcem osluškuju i da utonu u duboke misli i danas mogu čuti čvrste korake naših šehida kojima su hrabro hrlili prema Sarajevu sa željom da građanima ovog okupiranog, ugnjetavanog i razaranog grada donesu slobodu.\nNevjerovatno snažna i nesalomljiva je bila njihova želja da se spuste do semizovačke ceste niz ove obronke po kojima danas naši pogledi lutaju dok nam se vraćaju i jedna drugu preklapaju slike i uspomene. Stotine slika u jednoj sekundi. Svaka nova slika iz sjećanja nam je draga i radi bismo se na njoj malo zadržali, a draga nam i nova koju sjećanje donosi, i tako redom…\nOvaj semizovački kraj rasplamsa naš bol, ali nam je opet nekako posebno drag. Gledamo ovo parče neba što se vidi iz ovih dubina i znamo da je ovo nebo posljednje što je u očima naših šehida ostalo prije njihovog odlaska sa ovog prolaznog svijeta.\nU tom beskrajnom plavetnilu i toj bezgraničnoj slobodi oni su vidjeli nadu da će sloboda doći i vjerujemo da je sa tog nebeskog svoda njima došao znak da njihova žrtva nije uzaludna i da su oni ostvarili smisao svoga postojanja.\nNedostaju nam, svakoga dana fale, toliko toga bismo im imali ispričati… Ali ne padamo u očaj, stisnemo zube i borimo se kroz život savladavajući jedan po jedan izazov.\nMi danas hrabro kročimo njihovim stazama. Baš kao što su oni osvajali semizovačku cestu i hrlili ka Sarajevu da donesu slobodu, tako i mi danas osvajamo nove ceste koje vode ka znanju, uspjehu i prosperitetu naše domovine.\nMi danas širimo ideju slobode, ljubavi i razumijevanja među ljudima. Na našem životnom putu srećemo puno ljudi koji nas ohrabruju i koji nas razumiju. Na tome zahvaljujemo. Uvjereni smo da ćemo svi mi zajedno ispuniti naše živote smislenošću, optimizmom i uspjehom i da ćemo sve dok živimo biti čuvari slobode kao što su to bili naši šehidi”, kazala je u svom obraćanju Ilhana Neimarlija, kćerka kakanjskog heroja Neimarlija Eneza.\nPrisutnima se obratio i Sulejman ef. Čeliković, glavni imam Medžlisa IZ Kakanj, a nakon toga upriličen je vjerski program.\nNa spomen-obilježje u Semizovcu cvijeće su položili u ime općinskog načelnika Nermina Mandre pomoćnici načelnika Mirza Fazlić i Rešad Zaimović, djeca kakanjskih šehida semizovačkog ratišta, predstavnici Organizacije porodica šehida i poginulih boraca općine Kakanj, Saveza boračkih organizacija općine Kakanj, Udruženja dobitnika najvećih ratnih priznanja “Zlatni ljiljan” općine Kakanj, Organizacije ratnih vojnih invalida “Kakanj 92”, te porodice šehida i poginulih boraca i građani Kaknja.\nCvijeće su položili i predstavnici MZ Ljubina, te predstavnice Udruženja žena “San” Ljubina čije je prisustvo na spomen-obilježju koje se nalazi u njihovoj mjesnoj zajednici pozdravljeno aplauzom.\nPodsjetimo, u situaciji kada se civilno stanovništvo Sarajeva svakodnevno teroriše, ubija snajperskim hicima i svakojakim artiljerijskim oružjima, u situaciji opće gladi i neimaštine, Armije Republike BiH juna mjeseca 1995. godine pokreće operaciju deblokade Sarajeva – glavnog grada Republike Bosne i Hercegovine. U operaciji su angažirane jedinice sastavljene od najhrabrijih i najboljih sinova Bosne među kojima je posebna uloga pripala Trećem manevarskom bataljonu Kakanj.\nU operaciji deblokade Sarajeva živote je dalo 13 starješina i boraca Trećeg manevarskog bataljona Kakanj. Podsjetimo na njihovo herojsko djelo:\nNeimarlija (Husnije) Enez je jedan od najvećih heroja Odbrambeno-oslobodilačkog rata. Svojom društvenošću, lijepim odnosom spram čovjeka, te svojom privrženošću roditeljima i porodici pronašao je put do srca brojnih ljudi u Kaknju i šire. U najtežim vremenima bio je jedan od onih koji svojom pojavom ohrabruju i šire optimizam. Ljudi su bez obzira na težinu situacije znali da ima nade i da će doći sloboda dok bitku bije kapetan Enez i četa „Bosna“ kojom je komandovao. Enez Neimarlija je odlikovan najvećim ratnim priznanjem „Zlatni ljiljan“.\nJedan od kakanjskih heroja je i kapetan Pašo Kubat. Njegovu bezbrižnu mladost koju je živio u znaku svog veselog duha i lijepe naravi, njegovu mladalačku zanimaciju za nogomet i automobile, prekinula je agresija na BiH. Sa 19 godina se uključio kao dobrovoljac u TO Kakanj, a tokom perioda agresije hrabro se borio u redovima 309. i 329. brdske brigade, te 3. manevarskog bataljona. Nekoliko puta je ranjavan. Krajem 1993. godine je završio Ratnu oficirsku školu i stekao zvanje zapovjednika-instruktora izviđačko-diverzantskih jedinica. Štab vrhovne komande A R BiH dodijelio je Paši Kubatu nekoliko pohvala, a posthumno je odlikovan najvećim ratnim priznanjem „Zlatni ljiljan“.\nSvoju mladost i svoj život za slobodu domovine dao je i kapetan Haris Ljubović. U sjećanju naroda Kaknja ostao je upamćen po svojoj dobroti , čestitosti i hrabrosti. Bio je jedan od onih mladih ljudi koji su svoju mladalačku energiju i umijeće pokazivali kroz virtuoznu nogometnu igru.\nKada se u Bosnu sjatilo svo zlo i naopako, među prvima se priključio četi „Bosna“. Komandant Trećeg korpusa Armije R BiH pismeno je novembra 1994. godine pohvalio Harisa Ljubovića. Maja 1995. godine dobio je diplomu Ratne oficirske škole – smjer borbeno komandovanje.\nJedan od prvih dobrovoljaca u redovima čuvene čete „Bosna“ bio je i Faik Zaimović. Sa ovom četom prošao je kroz redove 311. lahke brigade, 329. brdske brigade i 3. manevarskog bataljona. Njegov životni put bio je obilježen dobrotom i optizmom, a zna se i da je njegovo srce bilo puno Bosne.\nU slobodu naše domovine utkana je i mladost Selvera Hodžića. Sa 22 godine, dobrovoljnim prijavljivanjem u TO, započeo je svoj ratni put. Na krilima najljepših ljudskih vrlina i humanosti, u želji da pomogne građanima opkoljenog Sarajeva koji su svakodnevno na zvjerski način ubijani, poginuo je na današnji dan 1995. godine na semizovačkoj cesti.\nOni koji imaju veliko srce, vole i čovjeka, i prirodu, i domovinu, i slobodu, i spremni su i život dati za ove ideale koji na ovom prolaznom svijetu životu daju smisao. Takav je bio Nusret Mehić, borac Trećeg manevarskog bataljona, učesnik akcije deblokade Sarajeva i jedan od onih hrabrih ljudi čiji je cjelokupni životni put od dječačkih dana do smrti bio obilježen vrijednim radom, ljubavlju prema prirodi, učenjem, zalaganjem i borbom.\nČovjeka na poseban način zadivi ljepota duše onih koji su po svojoj prirodi povučeni i mirni. Povučeni i mirni ljudi u duši nose zadivljujuću ljubav prema čovjeku, porodici, zavičaju i domovini. Povučen i miran, ali i hrabar bio je Husein Salkić. Bio je pripadnik Patriotske lige, MOS-a, a poslije i Trećeg manevarskog bataljona. U borbi za slobodu domovine poginuo je na današnji dan 1995. godine u okolini Semizovca.\nPrema historiografskim zapisima, životni put Zijada Banjića bio je posebno težak. U sedmoj godini života je ostao bez oca, a kao mladić je ostao bez majke. Najvažniji oslonac u životu- roditelje nije imao. Sam je savladavao životne izazove. Na početku agresije na BiH uključio se u borbu. Život za slobodu dao je u operaciji deblokade Sarajeva kao pripadnik Trećeg manevarskog bataljona Kakanj.\nU akciji deblokade Sarajeva život za slobodu dao je i Hasan Brkić. Ljudi koji hljeb zarađuju u rudarskim jamama imaju posebne poglede na život i istiću se posebnom osjećajnošću prema ljudima. Takav je bio Hasan Brkić čiji je ratni put započeo dobrovoljnim učešćem u borbi na misočkom ratištu. Bio je pripadnik Patriotske lige, čete „Bosna, 311. lahke brigade, te komandir čete u 3. manevarskom bataljonu.\nSvoj mladi život za slobodu je dao i Nedžad Čišija. Imao je sve osobine ponosnih i dobrih ljudi plemenite duše. Volio je druženje, nogomet, prirodu, bio je privržen roditeljima, kakanjskom zavičaju i zemlji Bosni. Poginuo je u akciji deblokade Sarajeva kao pripadnik 3. manevarskog bataljona Kakanj.\nU borbi za slobodu, juna 1995. godine, u 21. godini života poginuo je još jedan mladi čovjek – Nijaz Junuzović. Njegova hrabrost i zalaganje za dobrobit zajednice trebaju biti primjer mlađim naraštajima.\nŽivot za slobodu u akciji deblokade Sarajeva dao je i Denis Amidžić. Imao je samo 21 godinu kada je poginuo. Narod Kaknja ga pamti kao čovjeka plemenite duše.\nNa krik prestravljenog djeteta, uplakane majke, nemoćnog starca, porobljene domovine, savjesno je odgovorio još jedan mladi momak iz Kaknja. Sa svojih 20 godina u redove TO Kakanj prijavio se i Vahidin Bjelopoljak. Hrabro se borio u sastavu 311. lahke brigade, a potom i u redovima Trećeg manevarskog bataljona. Bio je posebno hrabar, a o njegovoj dobroti najbolje svjedoči njegov herojski ratni put i borba za slobodu koja je okončana smrću jula 1995. godine.\nFoto: Zabilježeno na spomen-obilježju u Semizovcu\nPolaganje cvijećaŠehidiSemizovacSpomen obilježje\nDanas će biti otkriveno spomen-obilježje ubijenim policajcima Adisu Šehoviću i Davoru…\nProgram obilježavanja 21. juna – Dana sjećanja na kakanjske šehide i poginule…


Diplomatska akademija Beč objavljuje sljedeće studijske programe i kurseve za zainteresovane studente iz Bosne i Hercegovine za akademsku 2018/19 godinu:\n1. 55. Diplomski studijski program: Jednogodišnji studijski program sa širokim interdisciplinarnim obrazovanjem u oblasti međunarodnih odnosa za apsolvente na univerzitetima svih usmjerenja. Težište ovog programa je na upoznavanju struktura i politika Evropske unije. Naročit profil ovog studijskog programa obilježen je učenjem praktičnih vještina (tehnika prezentacije i pregovaranja, retorike, projektnog menađžmenta itd...), intenzivnim programom jezičkog obrazovanja i višejezične nastave (njemački, engleski i grancuski).\n2. 23. M.A.I.S. – studijski program (Master of Advanced International Studies): dvogodišnji maste-program sa težištem na Evropi. Kandidatkinje i kandidati koji već raspolažu dodatnim interdisciplinarnim akademskim obrazovanjm u oblasti međunarodnih odnosa, mogu biti primljeni izravno u drugu godinu. Ovaj studijski program realizuje se u saradnji sa Univerzitetom Beč.\n3. 12. E.T.I.A. – studijski program (Master in Environmental Technology and International Affairs): dvogodišnji MSc-program u saradnji sa Tehničkim univerzitetom Beč. Polaznici ovog studijskog programa će se upoznati i sa političkom, privrednom i pravnom pozadinom (1. Godina na Dodiplomskoj akademiji), kao i sa naučno-tehničkim aspektima međunardonih pitanja vezanih za okoliš (2. Godina na Tehničkom univerzitetu).


Auto Servis Mercedes-Benz C Klasa (W/S/C204) C 350 CDI 265ks\nMali Servis Mercedes-Benz C Klasa (W/S/C204) C 350 CDI 265ks\nAuto Servis Mercedes-Benz C Klasa (W/S/C204) C 350 CDI 265ks dizel sa originalnim delovima za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Mercedes Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Mercedes Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, auto servis za Mercedes-Benz C Klasa (W/S/C204) C 350 CDI godina proizvodnje 2007-2015 sa 265ks i pogonom na dizel.\nMali Servis Mercedes-Benz C Klasa (W/S/C204) C 350 CDI 265ks Cena\nAuto Servis Mercedes-Benz C Klasa (W/S/C204) C 350 CDI 265ks dizel sa originalnim delovima po povoljnoj ceni za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Mercedes Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Mercedes Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, auto servis po povoljnoj ceni za Mercedes-Benz C Klasa (W/S/C204) C 350 CDI godina proizvodnje 2007-2015 sa 265ks i pogonom na dizel.\nMali Servis Mercedes-Benz C Klasa (W/S/C204) C 350 CDI 265ks Delovi


NIJE HTEO DA PRIMI EVRE, PA MI JE ĆERKU DRŽAO KAO TAOCA! Srpkinja ušla u kladionicu da se spasi od zla (FOTO)\nJedna sugrađanka doživela je krajnje neprijatnu scenu priliko vožnje taksijem\nKorisnica Tvitera podelila je putem ove društvene mreže svoje iskustvo sa jednim taksistom, a u istom iskazala bes i nezadovoljstvo, navodeći da su taksiste u većini "ološi najgore vrste".\nNaime, ova žena opisala je scenu koju je pre nekoliko večeri doživela, kada je s detetom ušla u taksi vozilo. Kako je navela, bila je prinuđena da uđe u kladionicu i potraži pomoć od obezbeđenja, i zamoli ih da pozovu policiju.\nOna je napisala da nije imala dovoljno novca, odnosno dinara kod sebe da plati vožnju, te da je taksisti ponudila evre, ali da on nije hteo da prihvati, već ju je vozio pola sata, a ona je izlazila iz automobila i išla od radnje do radnje, tražeći da joj razmene novac.\nJoš je dodala da joj vozač nije dozvolio da povede ćerku sa sobom, već je, kako je navela, devojčicu držao kao taoca.\nNisam. Bila ćerka sa mnom. Ona mu je bila talac. Za 400 jebenih dinara nas je maltretirao. Obe smo odlepile. Tresem se\nDogađaj je opisala kao maltretiranje i iživljavanje.\nKorisnici društvenih mreža su osudili taksistin čin, te rekli da je u pitanju čist neprofesionalizam, dok su joj drugi poručili da "drami", navodeći da je vozač trebalo nju da prijavi, jer nije imala da mu plati vožnju u zvaničnoj valuti države u kojoj se nalazi.\nZvala policiju jer taksista nije duzan da menja pare nije ti to menjacnica gospodjo draga\n— TamTam (@tamarica9) July 5, 2019\nIpak, svi se slažu da niko nema prava da nečije dete drži kao taoca.\nKakav je vaš stav na ovu temu? Pišite nam u komentarima.


Novo ime na čelu Forda - Auto Republika\nPre tri godine je čovek po imenu Džim Heket iznenada postao predsednik Forda nakon što akcionari nisu bili zadovoljni progresom koji je njegov prethodnik Mark Filds ostvario sa električnim automobilima. Ironična odluka pošto je američki gigant tada bio izuzetno profitabilna kompanija, doduše na uspesima velikih i skupocenih pikapa i terenaca.\nHeket je napravio neke velike izmene, kao što su kompletno gašenje automobilske ponude u Americi sa izuzetkom sportskog Mustanga, ali i investiranjem u automobile na struju kao što je predstavljeni Mach E i najavljeni F-150 i Explorer. Zanimljiv je podatak da Heket ranije nije imao nikakvo iskustvo u automobilskom svetu i vodio je nekoliko uspešnih firmi za proizvodnju nameštaja.\nNjegove odluke nisu bile dovoljne da se ostvari planirani profit pa je Ford juče objavio da će Heket u penziju, a zameniće ga dugogodišnji biznismen Džim Farli. Šezdesetpetogodišnji Heket je ranije najavljivao da još želi da radi i da nije spreman da se penzioniše, pa ova odluka sigurno nije bilo samostalna.\nFarli je stigao u Ford još 2007. godine kao vođa tima koji se bavio marketingom i prodajom, a tokom godina je napredovao na pozicijama. Pre novog, jučerašnjeg unapređenja je bio finansijski direktor, a u razgovoru sa medijima je otkrio da je njegov deda radio za Ford još 1914. godine. Što bi rekli zakleti Fordovci, „u Farliju teče plava krv“ (po zvaničnoj boji brenda), pa je ova odluka donela veliko oduševljenje u javnosti.\nOn je ipak proveo najveći deo svoje karijere u Toyoti gde je radio čak 17 godina. U japanskom gigantu je takođe ostavio veliki trag pa se smatra odgovornim za veliki uspeh Lexusa, gde je držao poziciju potpredsednika, a kasnije je samostalno osnovao i mladalački brend Scion. U Ford je stigao tokom kriznog perioda i velike recesije koja je za malo dovela do stečaja američkog giganta, a zajedno sa tadašnjim predsednikom Alanom Mulalijem se smatra osobom koja je preokrenula situaciju.\nIako Ford možda trenutno nema velike finansijske rezultate iza sebe nakon poslovanja u minusu od čak 3,9 milijardi dolara u prvih šest meseci ove godine, 58-godišnji Farli nasleđuje relativno stabilnu situaciju.\nNaime, pod vođstvom Heketa, proizvođač je nedavno prezentovao potpuno novu generaciju svog bestselera F-150, zatim je predstavio izuzetno popularni model Bronco (koga je do sada rezervisalo preko 230.000 osoba) i napravio temelj za buduće električne proizvode. Prvi dan Farlija na novoj poziciji će biti početkom oktobra.\ntags: Džim Farli džim heket ford novi direktor Forda smenjen Heket\nprevious Šef PSA: Potpuni preokret za Opel već naredne godine


• Glumice francuskog filmskog karavana\nNovi ciklus Francuskog filmskog karavana, pod nazivom Glumice, od večeras u maloj sali KC Laza Kostić na Vencu.\n- U sklopu novog ciklusa francuskih filmova, kojim se nastavlja uspešna saradnja između Kulturnog centra Laza Kostić Sombor i Francuskog instituta u Srbiji (Institut français de Serbie), biće prikazana ostvarenja legendarnih francuskih filmskih ikona. Romi Šnajder i Žana Moro – dve gotovo mitske ličnosti francuskog filma, talentovane i karakterne žene, koje su jedinu zajedničku ulogu imale u filmu „Proces”, Orsona Velsa - piše u pozivu domaćina. Somborska publika će moći da pogleda četiri izabrana dela. Kako je najavljeno u ponedeljak i utorak gledaoci će videti ostvarenja Romi Šnajder. Večeras će na programu biti film Cezar i Rozalija (César et Rosalie), sutradan, ostvarenje Pakao (L’Enfer) iz 1964. godine. Preostale dve večeri francuskog filma rezervisani su za glumu Žane Moro. „Žil i Džim” (Jules et Jim) će biti prikazani u sredu, dok će program zaključiti film Lift za gubilište (Ascenseur pour l’échafaud).\nPočetak večernjih projekcija je u 20 časova, a ulaz besplatan.\nsavamajstor @ Pon, 29.10.2018. 03:00\nciklus francuskih filmova francuski filmski karavan francuski institut u srbiji kc laza kostić kultura romišnajder sombor žana moro\n• Francuski filmovi u Kulturnom centru\nOd 25. do 29. septembra u maloj sali KC „Laza Kostić” (bivši Dom omladine) biće prikazana četiri francuska filma iz ciklusa „Žene na filmu”.\nFrancuski filmski karavan u organizaciji Kulturnog centra „Laza Kostić”, u Sombor stiže u saradnji sa Francuskim institutom u Srbiji. Od ponedeljka, 25. septembra do petka, 29. septembra svake večeri, osim u utorak, u 19 časova će biti prikazan po jedan film.\nPrvi na redu je „Fidelio: Alisina odiseja” iz 2013. godine, čija glavna junakinja je tridesetogodišnja mornarka Alis, koja je zaposlena na brodu kao mehaničar. U utorak nema projekcije, a drugi film iz ciklusa će biti prikazan u sredu, 27. septembra. Na programu je film „Džeronimo”, koji se kroz lik mlade aktivistkinje bavi međunacionalnim nesuglasicama u pariskom kvartu Sen Pjer. U četvrtak, 28. septembra biće prikazano ostvarenje pod naslovom „Lepi dani”. Zadnji film Francuskog filmskog karavana u Somboru, „Bruklin”, biće na repertoaru u petak u 19 časova. Radi se o filmu koji govori o dvadesetdvogodišnjoj reperki iz Švajcarske, koja napušta svoju zemlju i oca koji je ne razume, da bi došla u Pariz i okušala sreću na rep sceni. U međuvremenu radi kao kuvarica u udruženju muzičara u Sen Deniju, predgrađu Pariza, gde sreće mladog repera Isa, zvezdu u usponu.\ntriletrip @ Ned, 24.09.2017. 02:13\nfilm francuski filmski karavan francuski institut kinematografija kultura kulturni centar "laza kostić" sombor žene na filmu


06.05.2019. u 22:10\nZa vrijeme odvojenog susreta s članovima BiH Predsjedništva, Dragan Vuković, koji je predstavljao predsjedavajućeg te institucije i srpskog člana državnog vrha Milorada Dodika, istaknuo je da 'on nije za aktiviranje MAP-a, a samim time ni za članstvo u NATO-u'.\nKako je priopćeno iz Predsjedništva BiH Dodik jedino podupire suradnju u okviru Individualnog programa partnerstva (IPP). Pri tome je Vuković istaknuo da je put prema punopravnom članstvu u EU prioritet i da je odvojen od NATO-ova puta BiH.\njames foggo, milorad dodik, NATO,


Uskoro nova e-knjiga: New Horizons!\nDatum kreiranja: subota, 22 decembar 2018 21:35\nJuče smo objavili da Draško Dragović, naš vrli saradnik i autor bezbroj članaka piše knjigu za vas, o moćnoj, istorijskoj misiji, misiji koja menja udžbenike astronomije, misiji čije će rezultate izučavati naredne generacije naučnika i misiji koja je, iako još nije okončana, već ušla u istoriju istraživanja svemira.\nTo je misija koja traje bezmalo 5000 dana i još joj se na vidi kraj. Kada je izvršila svoj primarni zadatak, nastavila je dalje svoja istraživanja, putujuću sve dublje u bespuća Sunčevog sistema istražujući njegove neslućene predele. Reč je o misiji: NEW HORIZONS\nDrago I. Dragović: NEW HORIZONS\nPočetkom milenijuma, Pluton je bio jedina zvanično priznata planeta Sunčevog sistema koju nije posetila nijedna kosmička sonda. Razvoj automatske međuplanetne stanice koja bi ispravila tu 'nepravdu', NASA i Laboratorija za primenjenu fiziku (APL) započeo je početkom 90-ih. Tokom 2000.-2002. projekat je bio pred gašenjem zbog uskraćenog finansiranja: američka vlada i Senat su davali prioritet putničkim misijama na Mesec i Mars. Međutim, usled pritiska naučne zajednice, Kongres je ipak izdvojio sredstva. Bila je to poslednja šansa za misiju, jer su astronomi izračunali da ako se ne požuri sa posetom, Plutonova atmosfera će se zaledi i nestati, jer se planeta polako ali sigurno udaljava od Sunca. Uz to, postojala je mogućnost da se kasnije, ako ostane goriva, istraže i neka tela Kajperovog pojasa!\nNe sećam se da sam o nekoj planeti i nekoj misiji pisao češće i više nego o Plutonu i 'New Horizonsu'. Kada sam na Googleu upisao 'dragovic misije pluton', misleći da pogledam nešto što sam ranije pisao o istorijatu ove misije, video sam da samo to ima preko 570 rezultata pretraživanja! Iz mnogo ličnih, emotivnih, ali i čisto 'naučnih' razloga, ta misija mi je prirasla za srce i na neki način je fizički produžetak i instrument realizacije mojih maštarija još iz detinjstva. Da li se pre 40 godina iko nadao da će lično moći da gleda slike sa Plutona praktično u realnom vremenu, da ćemo čitati i slušati o svetovima o kojima ni najpametniji naučnici na svetu nisu znali više od dve rečenice! Kada sam otišao u Ameriku 2003. da prisustvujem lansiranju spejs šatla (dan pred lansiranje grad je ubio termoizolaciju glavnog rezervoara i raketa je otišla na popravku a s njom i moja nada da ću videti to što nisam), prva knjiga koju sam kupio iz astronautike bila je jedna o budućoj misiji na Pluton, koju su, gle čuda, pisali njeni konstruktori! Koja poslastica za mene. U njoj je bilo more poslastica iz prve ruke, jer su inženjeri pisali o konstrukciji, pominjali su brojeve, objavljivali crteže i slike buduće sonde. Za mene su tada postojali samo 'Voyageri' i sve drugo je bio luk i voda, ali ovo... ovo je bilo čudo! Posetiti svet o kome ne znamo gotovo ništa, koji se čak i ne vidi, koji od kada je otkriven nije prešao ni trećinu svoje putanje oko Sunca jer po astronomskim standardima prosto mili: samo je tri puta brži od našeg Meseca oko Zemlje!


Slavna pjevačica otkrila da boluje od opasne bolesti - BIGportal.ba\nSlavna pjevačica otkrila da boluje od opasne bolesti\n8 Oktobra, 2019 8 Oktobra, 2019 0105\nPjevačica želi da poruči svima koji se bore sa nekom hroničnom bolešću da nisu sami.\nAustralijska pevačica Sija, poznata po skrivanju svog identiteta na sceni, podelila je sa svojim pratiocima vest na svom nalogu na Tviteru. Napisala je da ima Elers-Danlosov sindrom (EDS), retku naslednu bolest kolagena koju karakteriše preterana pokretljivost zglobova, preterana elastičnost kože i krhkost svih tkiva, što može izazvati jak bol u zglobovima i umor, piše Eonline.com.\nTo je naišlo na odgovore brojnih njenih fanova, koji su podelili njenu poruku. Prošle godine u ovo vreme, Sija je proslavila 8 godina kako je trezna. 2013. godine u intervjuu za “Bilbord” otkrila je da je bila zavisna od vikodina i oksikodona, kao i od alkohola. Tada su joj lekari dijagnostikovali problem sa tiroidnom žlezdom kada je primila odgovarajuću negu i morala da bude trezna.\nSnimanje nove epizode “Prijatelja” počinje sljedeće nedjelje


Pikls - pas koji je spasio Svetsko Prvenstvo 1966.\nTrofej Žila Rimea originalni je naziv trofeja koji se dodeljuje ekipi koja postane prvak sveta! Naravno kao takav je jedan od najprestižnijih trofeja u fudbalu, ali i u svetu sporta uopšte. Ime Žila Rimea nosio je do 1970. godine, a od 1974. zove se jednostavno- FIFA Trofej Svetskog Prvenstva.\n1966. godine održano je SP u Engleskoj, prvaci su prvi i jedini put postali Englezi predvođeni Bobijem Čarltonom, Bobijem Murom i Džefom Harstom! U finalu su savladali Zapadnu Nemačku 4:2 uz het-trik Harsta. Euzebio je bio zvezda, Bobi Mur kapiten domaćina i osvajača, Harst je postigao het-trik u finalu ali heroj celog prvenstva je neko sasvim anoniman!\nSledi gotovo filmska priča a ovo je glavni glumac – pas Pikls\nFA je trofej dobio u januaru 1966. Uglavnom su ga čuvali u svom sedištu zvanom Lankaster Gejt. Povremeno su ga micali zbog nekih izložbi, a jedna takva bila je 19. marta. Firma Stepmeks dobila je dopuštenje da izloži trofej uz uslov da će uz trofej celo vreme biti bar 2 čuvara. Trofej je bio osiguran na 30 hiljada funti, iako je sam trofej vredio oko 3000 funti.\n20. marta na podnevnoj smeni čuvara trofej je nestao! Novi čuvari primetili su da je neko ušao kroz zadnja vrata Vestminster Central Hola (tamo je bila izložba) i provalio u vitrinu u kojoj se čuvao trofej. Lopovi su bili brzi, vratili se istim putem kojim su i došli bez da ih je iko video. Sledeći dan priča je obišla svet, a čuvari su pokušali izbeći sramotu opisivajući potencijalne kradljivce, ali nisu dobro uskladili priče pa su dali različite opise!\n20. marta, predsednik FA-a, Džo Mers dobio je anoniman poziv u kojem mu je bilo rečeno da će mu biti dostavljen paket na adresu Fudbalskog Kluba Čelsi! U paketu je bio pomični deo trofeja i zahtev za 15 hiljada funti u zamenu za trofej. Kontaktirao je policiju i dogovorili su primopredaju koja je bila donekle bezuspešna. Uspeli su pronaći krivca- Edvarda Bečlija, sitnog lopova i prodavca polovnih automobila, ali nisu uspeli pronaći trofej.\nPar dana kasnije, Dejvid Korbet šetao je po Londonu sa svojim psom Piklsom. Pikls je nešto njuškao, a Dejvid je mislio da to nije ništa neuobičajeno, a itekako je bilo! Pikls je pronašao paket u kojem je bio neki predmet umotan u stare novine. To je bio, ni manje ni više, nego Trofej Žila Rimea!!\nPolicajci sa trofejom\nGospodin Korbet dobio je nagradu od 6 hiljada funti na večeri u povodu osvajanja Svetskog Prvenstva. Pas Pikls na kratko je bio zvezda te se pojavio u nekoliko TV emisija i filmova. Postao je heroj jer ipak je pronašao trofej koji je nakon osvajanja SP-a podigao veliki Bobi Mur! Preminuo je godinu dana kasnije tako što se udavio o svoj povodac jureći mačku. Sahranjen je u dvorištu a njegova ogrlica se nalazi u Nacionalnom Fudbalskom Muzeju u Mančesteru.\nPikls sa porodicom\nZamislite situaciju: odete u šetnju sa psom, vratite se s trofejem SP-a, a par meseci kasnije družite se Bobijem Murom, Bobijem Čarltonom, Džimijem Grivsom ili Džefom Harstom! Neverovatno!!\nOdoh da udomim psa…\nBritanski bokser Henri Kuper dodeljuje Piklsu nagradu – ćureći batak\nPočetna » Vesti » Poverljivo iz Engleske » Pikls – pas koji je spasio Svetsko Prvenstvo 1966.


[es] - Racunar ne prepoznaje USB tastaturu\nRacunar ne prepoznaje USB tastaturu\n[es] :: Ostali hardver :: Racunar ne prepoznaje USB tastaturu\n[ Pregleda: 7048 | Odgovora: 8 ] > FB > Twit\nRacunar ne prepoznaje USB tastaturu 06.04.2007. u 10:46 - pre 180 meseci\nImam mali problem sa USB tastaturom. Pri uključivanju računara (operativni sistem WinXP), računar ne prepoznaje tastaturu (''USB device not recognised...''). Tek kada ''iskopčam'' pa ponovo ''prikopčam'' tastaturu, računar je prepozna i ona radi sasvim normalno. Matična ploča je MSI 645 Combo. Nije veliki problem, ali stvarno postaje dosadno, pa ako može pomoć...\nRe: Racunar ne prepoznaje USB tastaturu 07.04.2007. u 07:33 - pre 179 meseci\nDa li ti je u BIOS-u ukljucena opcija za USB tastaturu? Ako nije to je verovatno pronadji u BIOS podesavanjima i postavi USB tastaturu na enabled.\nRe: Racunar ne prepoznaje USB tastaturu 07.04.2007. u 09:50 - pre 179 meseci\nAko misliš na "USB Legacy Support" opciju, ona je uključena, ali ona mi samo daje mogućnost da preko tastature uđem u BIOS. Ali ja čak pri prvom uključivanju računara ne mogu ni u BIOS da uđem, nego moram da sačekam da se podigne Windows, pa da onda isključim pa priključim tastaturu (tada je računar prepozna), zatim restartujem računar pa tek onda mogu u BIOS. Ali kad ponovo isključim računar tastatura se ''gubi''. Tako da je nešto drugo problem, ali hvala u svakom slučaju.\nRe: Racunar ne prepoznaje USB tastaturu 07.04.2007. u 11:06 - pre 179 meseci\nU nekim Bios-ima postoji baš opcija: "USB keyboard enabled". To treba da provjeriš.\nRe: Racunar ne prepoznaje USB tastaturu 07.04.2007. u 12:35 - pre 179 meseci\nProverio, nema... Ima USB Function, USB Legacy Support i USB 2.0 i sve je ''enabled", ali nema USB Keybord.\nRe: Racunar ne prepoznaje USB tastaturu 07.04.2007. u 13:12 - pre 179 meseci\nprobaj na drugom kompu.\nAko tako isto radi...menjaj.\nRe: Racunar ne prepoznaje USB tastaturu 07.04.2007. u 16:22 - pre 179 meseci\nProbao i na drugom kompjuteru (odavno) i tastatura normalno radi - tako da je ipak moj kompjuter u pitanju. :(\nRe: Racunar ne prepoznaje USB tastaturu 07.04.2007. u 18:16 - pre 179 meseci\nOnda ti ostaje update bios-a za ploču (ako već nije zadnji).\nRe: Racunar ne prepoznaje USB tastaturu 08.04.2007. u 11:07 - pre 179 meseci\nHvala na savetu. Nasao sam neki BIOS update na MSI sajtu, ali nikada do sada nisam to radio, pa ako moze kratko uputstvo, ili neki link gde mi je sve objasnjeno. (Pretrazivao sam po ES ali uputstva u temama koje sam nasao nisu mi bas najjasnija...) Hvala unapred,pozdrav.


Komentari na "U ovom gradu pojeftinio autobus, radnicima smanjene i naknade, ali se ne odriču auta" - Biznis.Telegraf.rs\n18/10/21 | 21:34\nU ovom gradu pojeftinio autobus, radnicima smanjene i naknade, ali se ne odriču auta\nSkoro svako domaćinstvo u opštini Bogatić ima bar jedan registrovani automobil\n21. oktobar 2021 | 19:11\nČitam tekst i prosto ne mogu da verujem da baš ja živim u opštini Bogatić radim u državnom preduzeću i putujem svojim autom a da imam toliku privilegiju od jeftinog autobusa.Čitavih par autobusa ide u jednom danu do mesta gde stanujem i to da ih na "prste možemo nabrojati" a da ne pričamo o letu i zimi koda putuju po najvećoj vrućini i zimi po 40-50 kilometara i ako je moje mesto udaljeno samo 10 i taj put traje oko 90 minuta.Kod nas se kaže ide ko Laza preko Badovinaca.\n19. oktobar 2021 | 00:32\nU gradu Valjevu prigradski autobusi kojim su deca putovala u Skole ujutru sz ukinuti navodno zbog korone a takodje i oni uvece kojim su se vracali iz druge smene skole. Toliko o autobusima i kako se brine za nasu decu. Cisto da se zna.\nRazvela se Pamela Anderson: Ljubav se ugasila nakon godinu dana braka\nSnimak sa Bogojavljanja koji je sve razbesneo: Dečaka na silu potapali u ledenu vodu\nOsaka eliminisana sa Australijan opena, mlada Amerikanka spasila dve meč lopte i izbacila šampionku!\nDve osobe iz Vrbasa primile "poklon" od 10.000 evra i auto da lažno svedoče\nĐokoviću orden "Nikola Tesla": "On je novi srpski genije, svojim delima zadivio svet"


Save the Children /Pet nužnih akcija za siguran povratak sve djece u škole / Radio Sarajevo\nFoto: Save The Children/Povratak u škole\nFoto: Save The Children/Pet nužnih akcija za povratak u škole\nSave the Children / Pet nužnih akcija za siguran povratak sve djece u škole\n13. 01. 2021. u 17:52:00 Radiosarajevo.ba\nObrazložili su i zašto je ovo jako važno.\n"Dok ulazimo u 2021. godinu, svijet nastavlja borbu protiv COVID-19. Kao i sve ostale zemlje, Bosna i Hercegovina i druge države u regionu se suočavaju sa različitim izazovima, od preopterećenih zdravstvenih sistema do rastuće ekonomske krize. Za to vrijeme, obrazovanje nastavlja biti tiha žrtva ove pandemije.\nSa skorim početkom drugog polugodišta ponovo se postavlja pitanje otvaranja svih obrazovnih institucija u punim kapacitetima. Škole ne samo da pružaju obrazovnu i socijalnu podršku učenicima, nego se i brinu o djeci, te se njihovim kontinuiranim zatvaranjem onemogućuje mnogim roditeljima povratak na posao.\nSa početkom 2021. godine i dalje postoji velika opasnost da se mnoga djeca, posebno ona siromašna i marginalizirana neće vratiti školovanju. S druge strane, ponovno otvaranje svih škola sa sobom nosi rizik za javno zdravstvo kao i pitanje adekvatnog provođenja mjera kako bi se zaštitili učenici", naglašeno je iz Save the Children.\nPet prioritetnih akcija za siguran povratak djece u školske klupe uključuju:\n"Kad djeca ne pohađaju školu, njihovo učenje ne samo da prestaje, već će vjerovatno i nazadovati. Globalno istraživanje Save the Children, koje je obuhvatilo 25.000 djece i roditelja širom svijeta, pokazalo je da četvero od petero djece osjeća da malo, ili uopće ne uči dok su izvan škole. Djevojčice, raseljena djeca i djeca koja žive u siromašnim domaćinstvima najčešće su izjavljivala da nisu ništa naučili u periodu dok su škole bile zatvorene.\nMeđutim, u vremenu kada vlade trebaju investirati u djecu i njihovu sigurnost, budžeti se smanjuju zbog recesije, potrošnje za zdravstvenu zaštitu i ekonomskog oporavka. Save the Children stoga apeluje na međunarodnu zajednicu da preuzme više inicijative i akcije, te osigura hitne programe pomoći za podršku sigurnom povratku obrazovanju milionima djece širom svijeta", upozorili su iz Save the Children.\nIz ove organizacije su podsjetili da škola nije samo mjesto za učenje, to je mjesto gdje se djeca socijaliziraju u sigurnom okruženju.\n"Ne smijemo zaboraviti utjecaj pandemije COVID-19 na djecu. Sada je i više nego važno da slušamo što nam poručuju djeca, pojačamo kolektivni angažman i vratimo svu djecu u škole", apelovali su.\nTagovi: Save the Children škole vrtići koronavirus povratak COVID-19 sigurnost učenici djeca mališani


11/05/21 | 09:59\nStudija iz 2020. je pokazala da se u Irskoj svake godine izgubi ukupno 1,7 miliona radnih dana, usled ove vrste problema\nRaidió Teilifís Éireann (RTE) izveštava da je maltretiranje na radnom mestu jednako rašireno kao i štetno. Reč je o sistematičnom agresivnom ponašanju koje se ponavlja, a uglavnom je ugrožen svaki pojedinac ponaosob - bilo od strane jednog kolege ili čitave grupe.\nPosmatrano na osnovu makro nivoa, postoji značajna korelacija između mobinga i ekonomije. Zbog ovog problema, koji samo naizgled pogađa pojedinca, Irska gubi 239 miliona evra svake godine.\nVeza je takva da zaposleni, koji trpe mobing, češće uzimaju slobodne dane, odmor ili bolovanje, što se svakako odražava na posao i ekonomiju u celosti. Osim toga, jasno je da žrtvama nasilja na radnom mestu - produktivnost i motivacija ne mogu biti na najvišem nivou.\nStudija iz 2020. je pokazala da se u Irskoj svake godine izgubi ukupno 1,7 miliona radnih dana, usled mobinga, što ekonomiju te zemlje na kraju košta papreno.\nŠtaviše, maltretiranje na poslu opisano je kao najizraženiji problem zaposlenih od svih ostalih vrsta stresa povezanih sa poslom. Pored raznih ličnih uticaja na žrtvu, postoje i brojni finansijski i drugi troškovi, kako za pojedince, tako i za organizacije.\nNa primer, žrtvi mogu biti direktni troškovi, kao što su gubitak prihoda, medicinski troškovi, pravni troškovi ili prevremena penzija. Indirektni troškovi mogu uključivati smanjenu dobrobit i kvalitet života, slabije zadovoljstvo poslom, kao i izgubljene prilike.


Predstavljanje Srbije u Ujedinjenim nacijama iz ugla mladih - Lepa Reč\nHomeMagazinPredstavljanje Srbije u Ujedinjenim nacijama iz ugla mladih\nProgram Ujedinjenih nacija „Omladinski delegati Srbije u UN” započeo je 2017. godine, sa ciljem da pri zvaničnoj delegaciji uvrsti mlade predstavnike. Srbija je među prvih 40 država-članica koje sprovode ovaj program.\nProgram Ujedinjenih nacija „Omladinski delegati“ osmišljen je još 1995. godine, kada je doneta „Svetska akcija za mlade“ koja je predložila da pri misiji zvanične delegacije država članica uvrste mlade predstavnike. Srbija je ovaj projekat započela 2017. godine. Iste godine, na javnom konkursu koji objavljuje Udruženje za Ujedinjene nacije sa Ministarstvom omladine i sporta i Ministarstvom spoljnih poslova prijavilo se 400 kandidata.\nGlavni cilj je da se obezbedi učešće mladih u procesu donošenja odluka na najvišem nivou koje se tiču celog društva, a ne samo mlade populacije.\nUslovi za konkurisanje za funkciju omladinskih delegata su uspešnost u studiranju, znanje stranog jezika, aktivno bavljenje omladinskom politikom i poznavanje sistema funkcionisanja Ujedinjenih nacija. Na kraju selekcije biraju se jedan predstavnik i jedna predstavnica po sistemu rodne ravnopravnosti na mandat od jedne godine.\nZaduženje omladinskih delegata u UN je da zastupaju interese mladih ljudi u sklopu zvanične državne delegacije. Oni se prvo konsultuju sa mladima širom Srbije, zatim sa institucijama i na kraju, na osnovu toga, pripremaju svoje govore na forumima u Ujedinjenim nacijama.\nIzabrani Omladinski delegati Srbije u Ujedinjenim nacijama za mandat 2018-2019. su Tijana Čupić i Nikola Petrović. Oni su učestvovali na 73. redovnom zasedanju Generalne skupštine UN, u radu Trećeg komiteta i drugim skupovima u Njujorku gde su govorili o omladinskoj politici u Srbiji.\nNaši mladi delegati učestvovali su na zasedanju Komisije socio-ekonomskog (EKOSOK) foruma za socijalni razvoj u Njujorku. Tema je bila rešavanje nejednakosti i siromaštva. Kako oni ističu, glavni problem kod mladih je nezaposlenost, koja je dva puta veća nego nezaposlenost u opštoj populaciji. Srbija deli izazove i razvijenih zemalja i zemalja u razvoju pa stoga su mogli da podele iskustva sa brojnim kolegama širom sveta.\nKako kaže, Teodora Pavković, koja je obavljala funkciju delegata u UN prve godine po otpočinjanju ovog projekta u Srbiji, cilj im je bio da predstave Srbiju u svetu, ne kao zemlju koja samo ima probleme, već i kao zemlju koja može biti uzor. Ona je istakla da je važno da se mladi uključe u sprovođenje ciljeva Održivog razvoja, koji je još nedovoljno razvijen u Srbiji.\nUjedinjene nacije su donele „Agendu 2030 “ koja se sastoji od 17 ciljeva Održivog razvoja koje države članice treba da ispune do 2030. godine. Bivši delegat Srbije u UN, Samedin Rovčanin, rekao je da su u minimum 11 od 17 ciljeva Održivog razvoja targeti upravo mladi kao značajne grupe. Njih dvoje zajedno su promovisali tih 17 ciljeva u Srbiji, a zatim su o stanju i promenama izveštavali u Ujedinjenim nacijama.\nAktuelni omladinski delegati pored diplomatskih foruma u Njujorku, imaju priliku da prisustvuju i u Ženevi, Briselu, Abu Dabiju i Beču. Najavili su, između ostalog, da će se zalagati da minimum 10% narodnih poslanika u parlamentu treba da bude ispod 30 godina starosti.


Bežični fiksni telefon - Sekretarica - Foto ram - Čitač SD kartica - Brondi Yale: Bežični telefoni: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nProizvođač: Brondi - Torino - Italija\nKarakteristike proizvoda: Bežični fiksni telefon - Sekretarica - Foto ram - Čitač SD kartica - Brondi Yale\nDigitalna sekretarica - 15 minuta\nIntegrisan digitalni foto ram dijagonale 3.5 inča - 8.9 cm - JPEG format\nPrikazuje datum i vreme\nPoseduje funkciju Slide show (reprodukuje fotografiju jednu za drugom)\nDaljinska kontrola preko bežične slušalice telefona\n128 MB interne RAM memorije\nTelefon poseduje slot za SD/MMC/MS memorijske kartice\nPrikazuje fotografiju pozivaoca na displeju\nSlušalica poseduje plavo pozadinsko osvetljenje\nECO standard - smanjeno zračenje na minimum\nKontrola sekretarice na bazi i na slušalici\nCaller ID (CLIP) - funkcija identifikacije broja pozivaoca\nMemorija za 30 propuštenih poziva (Caller ID - CLIP)\n15 polifonih melodija zvona na slušalici\nAlfanumerički telefonski imenik za 200 kontakata (ime i broj kontakta)\n, garancija na bateriju 3 meseca\nOpis proizvoda: Bežični fiksni telefon - Sekretarica - Foto ram - Čitač SD kartica - Brondi Yale\nYale dolazi iz TOP CLASS-e Brondi telefona, radi se o bežičnom ECO DECT GAP telefonu sa integrisanom sekretaricom, foto ramom, slotom za SD/MMC/MS memorijske kartice. Foto ram možete daljinski kontrolisati telefonskom slušalicom, poseduje i Slide show funkciju, a na ekranu se prikazuje i vreme i datum, kada određeni broj povežete sa željenom fotografijom ta fotografija se prikazuje na ekranu prilikom dolaznog poziva.\nDigitalna sekretarica ima smeštajni kapacitet u trajanju do 15 minuta, sekretaricu je moguće kontrolisati telefonskom slušalicom ili tasterima koji se nalaze na bazi. Telefon poseduje spikerfon na slušalici, pozadinsko svetlo, polifone melodije, memoriju za 30 propuštenih poziva i imenik za 200 unosa imena i broja.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 7806\nSifra 7806, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 7806, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


68.06€ 7,998RSD swap_vert\nOPIS DODATNE INFORMACIJE Opis Jednodelna ugradna sudopera izrađena od nerđajućeg plemenitog čelika. Zahvaljujući tehničko-tehnološkim karakteristikama, inox korita su izuzetno dugotrajna. Sifon je uključen u cenu sudopere ! Garancija: 3 godine Opis Jednodelna ugradna sudopera izrađena od nerđajućeg plemenitog čelika. Zahvaljujući tehničko-tehnološkim karakteristikama, inox korita su izuzetno dugotrajna. Sifon je uključen u cenu sudopere ! Garancija: 3 godine\n114.79€ 13,490RSD swap_vert\n72.24€ 8,490RSD swap_vert\nOPIS DODATNE INFORMACIJE Opis Podgradna jednodelna sudopera izrađena od nerđajućeg plemenitog čelika. Zahvaljujući tehničko-tehnološkim karakteristikama, inox korita su izuzetno dugotrajna. Garancija: 3 godine Opis Podgradna jednodelna sudopera izrađena od nerđajućeg plemenitog čelika. Zahvaljujući tehničko-tehnološkim karakteristikama, inox korita su izuzetno dugotrajna. Garancija: 3 godine\n73.09€ 8,590RSD swap_vert\nOPIS Opis Podgradna jednodelna sudopera izrađena od nerđajućeg plemenitog čelika. Zahvaljujući tehničko-tehnološkim karakteristikama, inox korita su izuzetno dugotrajna. Garancija: 3 godine Opis Podgradna jednodelna sudopera izrađena od nerđajućeg plemenitog čelika. Zahvaljujući tehničko-tehnološkim karakteristikama, inox korita su izuzetno dugotrajna. Garancija: 3 godine\n78.2€ 9,190RSD swap_vert\nOPIS DODATNE INFORMACIJE Opis Dvodelna ugradna sudopera izrađena od nerđajućeg plemenitog čelika.. Zahvaljujući tehničko-tehnološkim karakteristikama, inox korita su izuzetno dugotrajna. Garancija: 3 godine Opis Dvodelna ugradna sudopera izrađena od nerđajućeg plemenitog čelika.. Zahvaljujući tehničko-tehnološkim karakteristikama, inox korita su izuzetno dugotrajna. Garancija: 3 godine\n57.78€ 6,790RSD swap_vert\nOPIS DODATNE INFORMACIJE Opis Dvodelna nasadna sudopera izrađena od nerđajućeg plemenitog čelika. Zahvaljujući tehničko-tehnološkim karakteristikama, inox korita su izuzetno dugotrajna. Dimenzije: 800x600x180mm Debljina lima: 0,6mm Obrada: saten Sifon: F-60mm Garancija: 3 godine Opis Dvodelna nasadna sudopera izrađena od nerđajućeg plemenitog čelika. Zahvaljujući tehničko-tehnološkim karakteristikama, inox korita su izuzetno dugotrajna. Dimenzije: 800x600x180mm Debljina lima: 0,6mm Obrada: saten Sifon: F-60mm Garancija: 3 godine\n55.22€ 6,490RSD swap_vert\nOPIS DODATNE INFORMACIJE Opis Dvodelna nasadna sudopera sa ocedjivačem izrađena od nerđajućeg plemenitog čelika. Zahvaljujući tehničko-tehnološkim karakteristikama, inox korita su izuzetno dugotrajna. Dimenzije: 1200x600x180mm Debljina lima: 0,6mm Obrada: saten Sifon: F-90mm Garancija: 3 godine Opis Dvodelna nasadna sudopera sa ocedjivačem izrađena od nerđajućeg plemenitog čelika. Zahvaljujući tehničko-tehnološkim karakteristikama, inox korita su izuzetno dugotrajna. Dimenzije: 1200x600x180mm Debljina lima: 0,6mm Obrada: saten Sifon: F-90mm Garancija: 3 godine\nOPIS DODATNE INFORMACIJE Opis Ugaona dvodelna ugradna sudopera izrađena od nerđajućeg plemenitog čelika. Zahvaljujući tehničko-tehnološkim karakteristikama, inox korita su izuzetno dugotrajna. Garancija: 3 godine Opis Ugaona dvodelna ugradna sudopera izrađena od nerđajućeg plemenitog čelika. Zahvaljujući tehničko-tehnološkim karakteristikama, inox korita su izuzetno dugotrajna. Garancija: 3 godine\nOPIS Opis Ugaona dvodelna ugradna sudopera izrađena od nerđajućeg plemenitog čelika. Zahvaljujući tehničko-tehnološkim karakteristikama, inox korita su izuzetno dugotrajna. Garancija: 3 godine Opis Ugaona dvodelna ugradna sudopera izrađena od nerđajućeg plemenitog čelika. Zahvaljujući tehničko-tehnološkim karakteristikama, inox korita su izuzetno dugotrajna. Garancija: 3 godine\nOPIS Opis Dvodelna ugradna sudopera sa ocedjivačem izrađena od nerđajućeg plemenitog čelika. Zahvaljujući tehničko-tehnološkim karakteristikama, inox korita su izuzetno dugotrajna. Garancija: 3 godine Opis Dvodelna ugradna sudopera sa ocedjivačem izrađena od nerđajućeg plemenitog čelika. Zahvaljujući tehničko-tehnološkim karakteristikama, inox korita su izuzetno dugotrajna. Garancija: 3 godine\nOPIS DODATNE INFORMACIJE Opis Dvodelna ugradna sudopera izrađena od nerđajućeg plemenitog čelika. Zahvaljujući tehničko-tehnološkim karakteristikama, inox korita su izuzetno dugotrajna. Garancija: 3 godine Opis Dvodelna ugradna sudopera izrađena od nerđajućeg plemenitog čelika. Zahvaljujući tehničko-tehnološkim karakteristikama, inox korita su izuzetno dugotrajna. Garancija: 3 godine\nOPIS DODATNE INFORMACIJE Opis Granitna sudopera Barbados je takođe klasična kombinacija sudopera sa dubokim koritom i dugačkim oceđivačem sa nešto malo manjim dimenzijama nego model Margarita. Brend Laveo nam konačno donosi granitne sudopere koje nam obezbeđuju odličan kvalitet uz veoma pristupačnu cenu. Dostupne boje za ovaj model su CRNA, BEŽ, SIVA i BELA. Opis Granitna sudopera Barbados je takođe klasična kombinacija sudopera sa dubokim koritom i dugačkim oceđivačem sa nešto malo manjim dimenzijama nego model Margarita. Brend Laveo nam konačno donosi granitne sudopere koje nam obezbeđuju odličan kvalitet uz veoma pristupačnu cenu. Dostupne boje za ovaj model su CRNA, BEŽ, SIVA i BELA.\nOPIS DODATNE INFORMACIJE Opis Laveo Bona je napravljena od brušenog inox materijala koja je pogodna jer manje se vide i ostaju otisci prstiju prilikom korišćenja iste. Postoje dva modela ove slavine a tu su lučni model i model koji je u obliku ćiriličnog slova G. Ova slavina dolazi samo u brušenoj INOX varijanti. Opis Laveo Bona je napravljena od brušenog inox materijala koja je pogodna jer manje se vide i ostaju otisci prstiju prilikom korišćenja iste. Postoje dva modela ove slavine a tu su lučni model i model koji je u obliku ćiriličnog slova G. Ova slavina dolazi samo u brušenoj INOX varijanti.\n56.93€ 6,690RSD swap_vert\nLAVEO Bona ( podprozorska )\nOPIS DODATNE INFORMACIJE Opis Laveo Bona podprozorska slavina je klasična slavina u inoxu koja dolazi u dve varijante. Jedna je lučnog oblika, a druga je oblika kao ćirilično slovo G. Ono što je zanimljivo kod ovih slavina kao što piše i u samom naslovu jeste da su ova dva modela specijalizovani da mogu da se savijaju na dole kako bi prozor mogao da se otvor/zatvori ukoliko su slavina i sudopera postavljeni tačno ispod prozora. Opis Laveo Bona podprozorska slavina je klasična slavina u inoxu koja dolazi u dve varijante. Jedna je lučnog oblika, a druga je oblika kao ćirilično slovo G. Ono što je zanimljivo kod ovih slavina kao što piše i u samom naslovu jeste da su ova dva modela specijalizovani da mogu da se savijaju na dole kako bi prozor mogao da se otvor/zatvori ukoliko su slavina i sudopera postavljeni tačno ispod prozora.\n82.11€ 9,650RSD swap_vert\nLAVEO Bona ( tuš )\nOPIS DODATNE INFORMACIJE Opis Laveo Bona sa tušem je slavina dolazi u dve varijante, to su lučni oblik i obliku u ćirilično slovo G. Ova slavina je nešto masivnija pa samim tim najbolje paše uz sudopere sa velikim koritom. Ovaj model slavine je napravljen od brušenog inox materijala pa se samim tim manje vide otisci prstiju prilikom korišćenja. Opis Laveo Bona sa tušem je slavina dolazi u dve varijante, to su lučni oblik i obliku u ćirilično slovo G. Ova slavina je nešto masivnija pa samim tim najbolje paše uz sudopere sa velikim koritom. Ovaj model slavine je napravljen od brušenog inox materijala pa se samim tim manje vide otisci prstiju prilikom korišćenja.\n107.13€ 12,590RSD swap_vert\nLAVEO Celia ( 2 korita )\nOPIS DODATNE INFORMACIJE Opis Granitna sudopera Celia je moderna sudopera sa dva velika korita koja pruža funkcionalnost i raznovrsnost u načinu korišćenja sa pop-up sistemom koji je izuzetno elegantan i sve više popularan na našim prostorima. Brend Laveo nam konačno donosi granitne sudopere koje nam obezbeđuju odličan kvalitet uz veoma pristupačnu cenu. Dostupne boje za ovaj model CRNA i BEŽ. Opis Granitna sudopera Celia je moderna sudopera sa dva velika korita koja pruža funkcionalnost i raznovrsnost u načinu korišćenja sa pop-up sistemom koji je izuzetno elegantan i sve više popularan na našim prostorima. Brend Laveo nam konačno donosi granitne sudopere koje nam obezbeđuju odličan kvalitet uz veoma pristupačnu cenu. Dostupne boje za ovaj model CRNA i BEŽ.\n106.28€ 12,490RSD swap_vert\nOPIS DODATNE INFORMACIJE Opis Laveo granitna sudopera ChiChi je pravougaona sudopera malih dimenzija sa dubokim koritom. Idealna sudopera za male kuhinjske prostore. Brend Laveo nam konačno donosi granitne sudopere koje nam obezbeđuju odličan kvalitet uz pristupačnu cenu. Dostupne boje za model Rina su CRNA, BEŽ, BELA i SIVA. Opis Laveo granitna sudopera ChiChi je pravougaona sudopera malih dimenzija sa dubokim koritom. Idealna sudopera za male kuhinjske prostore. Brend Laveo nam konačno donosi granitne sudopere koje nam obezbeđuju odličan kvalitet uz pristupačnu cenu. Dostupne boje za model Rina su CRNA, BEŽ, BELA i SIVA.\nOPIS DODATNE INFORMACIJE Opis Granitna sudopera Dafne je sudopera u obliku elipse sa dubokim koritom od 190 mm i polukružnim oceđivačem, idealna za kuhinje kako većih, tako i manjih dimenzija. Brend Laveo nam konačno donosi granitne sudopere koje nam obezbeđuju odličan kvalitet uz pristupačnu cenu. Boje koje su dostupne za ovaj model su CRNA, BEŽ i BELA. Opis Granitna sudopera Dafne je sudopera u obliku elipse sa dubokim koritom od 190 mm i polukružnim oceđivačem, idealna za kuhinje kako većih, tako i manjih dimenzija. Brend Laveo nam konačno donosi granitne sudopere koje nam obezbeđuju odličan kvalitet uz pristupačnu cenu. Boje koje su dostupne za ovaj model su CRNA, BEŽ i BELA.\nLAVEO Dafne ( krug )\nOPIS DODATNE INFORMACIJE Opis Granitna sudopera model Dafne je sudopera u obliku kruga sa dubokim koritom, idealna za kuhinje kako većih, tako i manjih dimenzija. Brend Laveo nam konačno donosi granitne sudopere koje nam obezbeđuju odličan kvalitet uz pristupačnu cenu. Boje koje su dostupne za ovaj model su CRNA, BEŽ i BELA. Opis Granitna sudopera model Dafne je sudopera u obliku kruga sa dubokim koritom, idealna za kuhinje kako većih, tako i manjih dimenzija. Brend Laveo nam konačno donosi granitne sudopere koje nam obezbeđuju odličan kvalitet uz pristupačnu cenu. Boje koje su dostupne za ovaj model su CRNA, BEŽ i BELA.\nLAVEO Daga ( tuš )\nOPIS DODATNE INFORMACIJE Opis Laveo Daga je praktično isti modela kao i Laveo Iga samo je razlika u tome što Daga model ima tuš na izvlačenje. Ovakav model slavine najbolje ide u sudopere sa malim koritom jer je sam model izuzetno niskog profila. Dolazi u takođe dve varijante a to su CRNA i BEŽ boja. Opis Laveo Daga je praktično isti modela kao i Laveo Iga samo je razlika u tome što Daga model ima tuš na izvlačenje. Ovakav model slavine najbolje ide u sudopere sa malim koritom jer je sam model izuzetno niskog profila. Dolazi u takođe dve varijante a to su CRNA i BEŽ boja.


Video koji je nasmijao region: Na svadbu u zaštitnom odijelu i sa kacigom(VIDEO) | Kodex.ME\nVideo koji je nasmijao region: Na svadbu u zaštitnom odijelu i sa kacigom(VIDEO)\n15. 09. 2020 - 11:09 Autor: M.V.\nPodsjetimo da je Štab civilne zaštite Županije zapadnohercegovačke (ŽZH) donio propis prema kojem svadbene svečanosti u toj županiji mogu imati najviše 200 zvanica, s tim da prostor treba imati najmanje četiri kvadratna metra po osobi.


Emili Ratajkovski slikom šokirala pratioce: "Ne daješ dobar primer mladim devojkama" - Telegraf.rs\n26/11/21 | 00:51 ≫ 25/11/21 | 20:29\nEmili je očekivala da će ova fotografija izazvati brojne komentare o njenom izgledu\nManekenka Emili Ratajkovski objavila je fotografiju sa ceremonije dodele modnih nagrada u organizaciji Američkog udruženja modnih dizajnera (CFDA).\nSkoro da nisam ovo objavila jer sam znala kakvu će polemiku izazvati, ali hej, to je moje telo i neću se oslanjati na sramotu“, napisala je Emili u opisu fotografije.\nPrema ovom opisu, Emili je očekivala da će ova fotografija izazvati brojne komentare o njenom izgledu, što je i učinila.\n"Jesi li dobro?", "Izvini, ali ovo je bolesno", "Pojedi nešto", "Preterala si", "Ne daješ dobar primer mladim devojkama", "Ovo nije zdravo", "Zaista sam zabrinuta za tvoje zdravlje.", samo je deo kritika koje je dobila ispod fotografije.\nBilo je i onih kojima se dopao Emilin stomak i branili su je od negativnih komentara.\n"Trebaju mi ovakvi trbušnjaci", "Dosta mi je ovih komentara koji sramote njen izgled. Šta vam je ljudi?", "Kako imate takav stomak posle trudnoće? Savršenstvo", "Kakav je vaš program vežbanja?" „Čuvaj svoja tela“, branili su je neki od njenih pratilaca na društvenim mrežama.\nPomenute fotografije pogledajte u galeriji ispod:\nNovi haos u ZG, Marija vikala na Viki, pa se umešala Ceca: Luda si i histerična!\nSofija Milošević se snimala u bikiniju u 7. mesecu trudnoće: Nerealno izgleda!\n26. novembar 2021 | 04:47\n26. novembar 2021 | 04:43\nNije zdravo biti mrsav ali je zdravo biti debeo... nije primer devojkama mrsave devojke...ali jesu primer debele devojke.. ma dajte vise! Svako sa svojim telom labilne osobe koje se ugledaju na poznate kod psihijatra ne ma drustvenim mrezama...\n26. novembar 2021 | 03:28\nroditelji su ti koji trebaju da daju primer svojoj deci a ne tamo neki ...


"EU od nas traži rezultate. Mi s ovim ljudima u Tužilaštvu ne možemo da ih isporučimo. Ubrzali smo stvari, isporučićemo rezultate. Ne možemo dozvoliti da jedna trula grana vlasti upropasti državu", poručio je potpredsjednik Vlade Dritan Abazović\n17307 pregleda\t118 reakcija\t14 komentar(a)\nKonferencija u Rektoratu, Foto: Nikola Dragaš\n18.05.2021. 10:49h Ažurirano: 18.05.2021. 16:16h\nPremijer Zdravko Krivokapić poručio je danas da vladavine prava u Crnoj Gori neće biti bez promjena u Tužilaštvu.\n„Vrhovni državni tužilac nalazi se u v.d. stanju ne znam već koliko. Ta funkcija ne daje snagu da se radi punim kapacitetom. Specijalni državni tužilac je posebna priča. Nema funkcije na svijetu koja je u javnosti više prepoznata kao problematična. Elementarna poruka je – vladajte dokle god hoćete, ali vladajte u korist napaćenog naroda“, kazao je Krivokapić na panelu „Kuda ide Crna Gora: vladavina prava i antikorupcija“, koji je održan u Rektoratu Univerziteta Crne Gore (UCG) u Podgorici.\nOn je naveo da bez nezavisnog sudstva i tužilaštva nema sreće u državi.\n„Zar ima veće zloupotrebe od afere ’Koverta’? Kakav organizovani kriminal, to je klasični vid političke korupcije! Zbog te korupcije, nama su vladavina prava i poglavlje 24 ovakvi kakvi jesu“, rekao je premijer.\nKrivokapić je ocijenio da Crna Gora, s tri privremeno zatvorena pregovaračka poglavlja, ima najgori rezultat u istoriji pristupanja neke države EU.\n„Zamislite državu koja devet godina pregovara s EU i kojoj EU dođe kao magla da bi sakrili sve što ste radili u drugim oblastima. Novom metodologijom ne možete ništa uraditi ako ne zadovoljite 83 privremena mjerila“, istakao je on.\nPremijer je, govoreći o funkcionerima bivše vlasti koji su dobili stanove od države, kazao da dobiti stan nije neobično, ali da je neprirodno da ih Vlada dodjeljuje jednoj grani vlasti – sudstvu – koja je nezavisna.\n„To je tiho potpkupljivanje“, uvjeren je Krivokapić.\nPredsjednik Vlade je istakao da je Crna Gora prethodnoj vlasti bila najveći plijen.\n„Nezavisnost je u ovih 15 godina egal privatnoj državi. Stvorena je privatna država podređena partijskim interesima. Ako je stanje takvo, o kakvom patriotizmu treba govoriti“, konstatovao je on.\nKrivokapić je poručio da narodu treba vratiti pravdu, te da Crnoj Gori nema drugog puta do puta u EU.\nPremijer je kazao da je borba s mafijom „teška bitka“.\n„Ovdje se ne radi o nacionalnoj, već o internacionalnoj mafiji. Uspjeh od prije mjesec dana (hapšenje pripadnika ’kavačkog klana’) nadišao je i očekivanja međunarodne zajednice“, dodao je Krivokapić.\nPremijer je, odgovarajući na pitanja studenata, kazao da je namjera Vlade da zadrži mlade u Crnoj Gori.\n„Mogu da vam kažem ono što je Aleksa Šantić svojevremeno govorio – ostajte ovdje. Ovo će biti najbolje mjesto za život“, poručio je on, dodajući da je cilje Vlade i podizanje kvaliteta obrazovanja.\nAbazović: Očekujem da slučaj ubistva Duška Jovanovića dobije epilog\nPotpredsjednik Vlade, Dritan Abazović, ocijenio je da Crna Gora s aktuelnim Tužilaštvom ne može stići u EU.\n„EU od nas traži rezultate. Mi s ovim ljudima u Tužilaštvu ne možemo da ih isporučimo. Ubrzali smo stvari, isporučićemo rezultate. Ne možemo dozvoliti da jedna trula grana vlasti upropasti državu“, rekao je on na panelu.\nAbazović je naveo da Tužilaštvo može da pokreće istrage, drži slučajeve u fiokama ili da ih upropašćuje.\n„To je gore nego da ih drže u škafu“, napominje on.\nAbazović je rekao da je ministar ekonomskog razvoja Jakov Milatović bio u pravu kad je rekao da u prethodnim vladama nije bilo ministara koji nisu krali.\n„Možda je bilo ministara koji nisu krali materijalno, ali su krali nadu. Neki od njih nisu željeli da govore dok su neki krali“, kazao je on.\nAbazović smatra da su promjene u Tužilaštvu afirmativne za tužioce.\n„Siguran sam da većina njih podržava promjene. Oni trpe pritisak zbog nečega zbog čega nisu krivi“, napominje potpredsjednik Vlade.\nOn je naglasio da očekuje da slučaj istrage ubistva glavnog i odgovornog urednika Dana, Duška Jovanovića, dobije epilog.\n„Lično mislim da bi to bila najveća stvar koju bi Vlada mogla da uradi. To pitanje nosi velike reperkusije i ne odnosi se samo na ubistvo novinara 2003. godine, nego na mnoge događaje koji su tome vodili, ali i na događaje poslije toga. To je vrlo složena stvar. Očekujem da će i to pitanje dobiti epilog. Ne mogu da obećam. Mogu samo da obećam da smo uložil napore, ali nam vrijeme, nažalost, nije saveznik“, napominje on.\nAbazović je saopštio da je Nacionalni savjet za borbu protiv korupcije na visokom nivou razotkrivanjem načina dodjele stanova funkcionerima ostvario veliko dostignuće. Dodaje, međutim, da veliki slučajevi tek treba da ugledaju svjetlost dana\n„Ne možemo da liječimo djecu SMS porukama, a da neko potroši Abu Dabi fond i ne zaposli nijednu osobu“, istakao je potpredajednik Vlade.\nOn je kazao da se Crna Gora, s mnogo manje kapaciteta nego Srbija, obračunala s vođama Veljka Belivuka, šefa kriminalne grupe „Principi“ iz Beograda.\n„Ali smo naišli na problem kod sudija i tužilaca“, naglasio je Abazović.\nPopović: Oduzimanje imovine najbolji način za borbu protiv mafiokratije\nRedovni profesor Pravnog fakulteta i član Nacionalnog savjeta za borbu protiv korupcije, Milan Popović, ocijenio je da u Crnoj Gori postoji mafiokratija.\n„Italijanska država ima mafiju, crnogorska mafija ima državu. Mafiokratija je zarobila institucije. Vlast je smijenjena, ali mafiokratska moć je ostala netaknuta“, podvukao je on.\nPopović smatra da je oduzimanje nezakonito stečene imovine najbolji način da se mafiokratija ostavi bez vrha.\nOn je rekao da mu nije jasno zašto su ispod radara javnosti i bez reakcija prošle izjava crnogorskog predsjednika Mila Đukanovića – da su u odbrani države dozvoljena sva sredstva – kao i saopštenje DPS-a slične sadržine.\n„Ne pamtim to ni iz devedesetih, kad su bili sa (Slobodanom) Miloševićem. Ni u ratu nisu dozvoljena sva sredstva, jer da jesu – ne bi bilo zločina i genocida. To je državni udar, a ne ona maskarada od prije nekoliko godina. Da postoji glavni specijalni tužilac, Đukanović i DPS bi bili privedeni pravdi“, smatra Popović.\nMuk: Antikorupcijske politike se moraju razvijati brže\nPredsjednik Upravnog odbora Instituta alternativa i član Nacionalnog savjeta za borbu protiv korupcije, Stevo Muk, rekao je da Crna Gora ima egzistencijalni razlog da stane nakraj korupciji.\n„Možda ćemo se obračunati s korupcijom iz prošlosti, ali šta ćemo s onom iz budućnosti“, pitao je on, dodajući da su državi neophodni mehanizmi prevencije korupcije.\nMuk je poručio da se antikorupcijske politike moraju razvijati brže, ali ne bez javne rasprave i konsulatacija domaće javnosti i EU.\nZdravko KrivokapićRekotoratTužilaštvo Crne GoreVlada Crne GoreDritan AbazovićMilan PopovićStevo Muk\n16.09. 15:50 h\t126\t61011\n16.09. 06:30 h\t469\t57173\n16.09. 14:44 h\t432\t54202\n16.09. 20:15 h\t968\t54177\n16.09. 12:51 h\t657\t53234


Praznici podižu cijenu prasića | Agroportal.ba\nSmanjena proizvodnja, a povećana potražnja pred novogodišnje praznike podiže cijenu prasića u Srpskoj. Farmeri očekuju da će cijena prasića do 30 kilograma dostići i šest maraka po kilogramu.\nMišo Maljčić, predsjednik Udruženja svinjara RS, kazao je da je povećana potražnja podigla cijenu prasića.\nU posljednjih pet dana bilježimo rast cijene, tako da sada prasići do 25 kilograma koštaju 4,5 maraka po kilogramu, dok će pred katolički Božić cijena sigurno preći pet maraka.\nRekao je Maljčić i istakao da se pred sam kraj godine i pred pravoslavni Božić očekuje dodatni skok cijena.\nCijena će ići na 6KM po kilogramu\nCijena će preći i šest KM po kilogramu. A što se tiče tovnih svinja za klanje, one se kreću od tri do 3,30 KM po kilogramu, kazao je Maljčić. Potražnja je, kako kaže, solidna s obzirom na to da svinja iznad 100 kilograma nema.\nNema ekonomske računice\nKako je rekao, u poređenju s prošlom godinom situacija je gora, jer su znatno skočili troškovi proizvodnje. Dok je cijena nešto malo viša, te da farmeri nemaju skoro nikakvu ekonomsku računicu.\nPostoji neka nada da će iza Nove godine stati ovaj prekomjerni uvoz. Zbog lošeg stanja u ratarstvu farmerima koji rade ratarsko-stočarsku kombinaciju se ne smiješi opstanak, kazao je Maljčić.\nPročitajte još... Prodaju tovljenike ispod svake cijene\nPraznici se bile cijene rastu\nUvijek su pred praznike povećane cijene prasića. Sada se kreću oko 4,5 KM, a sigurno je da će cijena rasti i u narednim danima, tako da možemo očekivati da će prasići do 30 kilograma dostići i cijenu od šest maraka po kilogramu, kazao je Cvjetković za “Nezavisne novine“.\nOporavak se ne nazire\nZbog prekomjernog uvoza uglavnom poslujemo na granici rentabilnosti, kazao je Cvjetković.\nVeća cijena bi dobro došla da se farmeri koliko-toliko oporave, zaključio je Marinković.\ncijene Mišo Maljičić Prasići Stojan Marinković


Rizični pružni prelazi u RS\n30. November, 16:33\nRevizija učinka: Rizik od stradanja na pružnim prelazima u RS veći nego bilo gdje na putu 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nRevizija učinka: Rizik od stradanja na pružnim prelazima u RS veći nego bilo gdje na putu\n22.11.2021. / 13:59\nRizik od stradanja učesnika u saobraćaju nekoliko puta je veći na pružnim prelazima u RS nego na bilo kojoj drugoj lokaciji na putevima, pokazala je revizija učinka „Upravljanje željezničko-drumskim prelazima“ koju je uradila Glavna služba za reviziju javnog sektora.\nRazlozi ovako alarmantnog stanja su brojni - neefikasno upravljanje, neadekvatan sistem obezbjeđenja i upozoravanja na prelazak preko pruge, nepostojanje strateškog pristupa i efektivne koordinacije između nadležnih tijela, izostanak investicija u pružne prelaze, ali i nesavjesno i vrlo rizično ponašanje vozača.\nU posljednjih pet godina broj saobraćajnih nezgoda na prugama u RS je oko 200 godišnje, dok smrtno strada od četvoro do šestoro ljudi svake godine.\nIncident ili ne? |\n„Pokazatelji o saobraćajnim nezgodama pokazuju da bezbjednost na željezničko-drumskim prelazima nije poboljšana, te da su oni mjesta sa visokim bezbjednosnim rizikom“, navedeno je u reviziji učinka.\nKoristeći prihvaćene standarde o izračunavanju tzv. „žestine nezgoda“, izračunato je da je koeficijent žestine nezgoda na željezničko-drumskim prelazima u RS značajno veći u odnosu na ukupne saobraćajne nezgode.\n„To nam govori da je na željezničko-drumskim prelazima rizik od stradanja učesnika u saobraćaju veći i nekoliko puta nego na drugim lokacijama na putevima“, istaknuto je u navedenoj reviziji učinka.\nZakonom o željeznicama Republike Srpske je određeno da dva uzastopna željezničko-drumska prelaza ne mogu da se nalaze na razdaljini manjoj od 2.000 metara, dok pravilnika o načinu ukrštanja željezničke pruge i puta dopušta d prelazi budu i na manjim udaljenostima, do 700 metara.\n„Analizom je utvrđeno da oko 85 odsto prelaza ne zadovoljava zakonske uslove za njihovo postojanje, dok svaki četvrti ne zadovoljava ni najblaže odredbe pravilnika“, istakli su revizori.\nPružni prelaz u Zalužanima u Banjaluci\nNadalje, dodaje se da horizontalna signalizacija nije odgovarajuća na gotovo svim prelazima, ugao ukrštanja puta i pruge ne zadovoljava svaki osmi prelaz, a svaki treći ima nagib veći od propisanog.\nTakođe, trougao preglednosti nije obezbijeđen na polovini prelaza na kojima je on osnovni oblik zaštite.\n„Ispitivanja revizije pokazuju da značajan broj učesnika u saobraćaju ne poštuje propise prilikom kretanja na prelazima“, dodaje se.\nRampa podignuta, a voz na prelazu\nКada su u pitanju prelazi obezbijeđeni polubranicima, primjetan je veći stepen poštovanja propisa, što je, dodaje se u reviziji, uslovljeno postojanjem fizičke barijere.\nŠto se tiče prelaza koji su obezbijeđeni svjetlosno-zvučnom signalizacijom, skoro polovina vozača je prelazila nakon davanja signala za nailazak voza.\n„Tokom pregledanja snimaka uočeno je da bi ovaj procenat vjerovatno bio i veći, ali se jedan dio vozača zaustavljao jer je ispred njega već bilo vozilo, a uslovi puta nisu dozvoljavali obilaženje“, istaknuto je.\nIspitujući investicije o rekonstrukciji i modernizaciji pruga, revizori su došli do podataka da su u periodu od 2016-2020. godine, JP ŽRS imale iskazane potreba za investicijama na 72 prelaza planirane vrijednosti oko 21,7 miliona КM ili preko 300.000 KM po svakom prelazu.\n„U periodu od pet godina ni jedna od planiranih investicionih aktivnosti nije realizovana“, istaknuto je u reviziji koju je uradila Glavna služba za reviziju RS.\nŽRS pružni prelaz


Dragi članovi Društva ’’Sava’’,\nPozivamo vas da učestvujete u Programu obuka za profesionalno usavršavanje u organizaciji Društva ’’Sava’’, pod nazivom: ’’Profesionalni razvoj 1’’. SoftSkills obuke su postale deo svakodnevnice na svetskom tržištu rada. Lični i profesionalni razvoj je faktor uspeha koji razdvaja uspešne ljude od većine. Ne propustite priliku direktno utičete na uspeh u karijeri!\nOvaj osnovni razvojni Program se sastoji iz tri obuke koje su nastale kao odgovor na najtraženije veštine današnjice! Kroz ove obuke dobićete alate i nova znanja koja će vam pomoći da ostvarujete vaše ciljeve, kako na poslu – tako i u životu.\nObuke su kreirane vodeći se svetskim standardima u obučavanju odraslih i sadrže elemente kako teorijskog tako i praktičnog prenosa znanja. Sigurni smo da ćete uživati u vežbama kroz koje ćete steći nove veštine efektnog predstavljanja pred poslodavcem i uspešne komunikacije.\nProgram je namenjen ciljnoj grupi uzrasta od 25 do 55 godina, koja započinje ili gradi svoju profesionalnu karijeru.\nUčesnici koji budu pohađali sve tri obuke će dobiti sertifikat o uspešno završenom Programu ’’Profesionalni razvoj 1’’.\nŽelimo vam da uživate u obukama!\nViše o modalitetu Softskills obuka možete saznati na internetu, kako biste stekli utisak o tome šta vas očekuje.


Jumko najavljuje kriviènu prijavu: Insinuacije da maske ne štite - narušavanje ugleda - B92.net\nJumko najavljuje kriviènu prijavu: Insinuacije da maske ne štite - narušavanje ugleda\nKompanija Jumko najavila je kriviènu prijavu zbog insinuacija u javnosti prema kojima maske koje oni proizvode ne štite od virusa i nisu korisne.\nIzvor: Tanjug petak, 27.03.2020. | 18:46\nFOTO TANJUG / / MINSTARSTVO ODBRANE/ JOVO MAMULA / an\nJumo (YUMCO) u saopštenju koje je dostavio medijima navodi da takve ocene narušavaju ugled kompanije i podseæa da su nakon proglašenja vanrednog stanja poèeli proizvodnju pamuènih i vodoperivih maski za višekratnu upotrebu, za koje su korisnicima ponudili i uputstvo o upotrebi.\n"Insinuacije da maske koje proizvodimo ne predstavljaju zaštitu od virusa i da nisu korisne predstavljaju ozbiljno narušavanje ugleda naše Kompanije i neopravdano dovoðenje u sumnju svega što u ovoj situaciji preduzimamo kako bi pomogli našem narodu", navodi se u kompanijskom saopštenju izdatom posle tvrdnji koje su izreèene danas o tome da njihove maske nisu adekvatna zaštita.\nJumko je najavio i da æe ispravnost svog rada dokazati na sudu i najavio je da æe protiv onih koji pokušavaju da dovedu u pitanje rad te kompanije "služeæi se lažima" podneti kriviène prijave.\nEpidemiolog Predrag Kon izjavio je danas da pamuène maske ne mogu da budu korisne u situaciji kada postoji bliski kontakt sa drugom osobom ili kada je udaljenost oko jednog metra, ali da je, ukoliko je udaljenost veæa, bolje imati i takvu masku nego ništa.


Pravilnik o energetskoj efikasnosti zgrada pdf\nPravilnik o minimalnim zahtjevima energetske efikasnosti zgrada. Pravilnik o sadrzaju elaborata energetske efikasnosti zgrada sl. Prirucnik sadrzi opis stanja energetske efikasnosti u zgradama u beogradu, kao i detaljno opisane mere koje gradani mogu da preduzimaju na energetskoj sanaciji svojih objekata, sa procedurama. Dr oliver dulic, ministar zivotne sredine, rudarstva i prostornog planiranja u vladi republike srbije objavljen 19. Pdf icon pravilnik o energetskoj efikasnosti zgrada. Energetska regulativa u zgradarstvu i program klasifikacije i. Pravilnik o uslovima, sadrtini i nacinu izdavanja sertifikata o energetskim svojstvima zgrada sl. Pravilnik o uslovima, sadrzini i nacinu izdavanja sertifikata o energetskim svojstvima zgrada pravilnik je objavljen u sluzbenom glasniku rs, br. Pravilnik o nacinu razvrstavnja stalnih sredstava po grupama i nacinu utvrdivanja amortizacije za poreske. Zakonska regulativa iz oblasti gradevinarstva pravilnik o.\nEnergetska regulativa u zgradarstvu i program klasifikacije i sertifikacije zgrada. Pravilnik o utvrdivanju modela ugovora o energetskim uslugama za primenu mera pobolsanja energetske efikasnosti kada su korisnici iz javnog sektora sluzbeni glasnik rs, broj 412015 model ugovora o energetskoj usluzi za primenu mera pobolsanja energetske efikasnosti javnih objekata i ustedama u operativnim troskovima tih. Grad beograd izradio prirucnik o energetskoj efikasnosti u. Pravilnik o energetskoj efikasnosti zgrada gradevinska direkcija. Pravilnik o energetskoj efikasnosti zgrada potpisan 05. Uz zakon donet je i pravilnik o energetskoj efikasnosti koji detaljno odreduje nacine, izgled i sadrzinu elaborata i uvodi pojam energetskog pasosa. Na osnovu clana 20 zakona o energetskoj efikasnosti sluzbeni list cg, broj 2910, ministarstvo ekonomije donijelo je pravilnik o grani cnoj vrijednosti potrosnje energije za odre divanje velikog potrosa ca, sadrzaju plana za poboljsanje energetske efikasnost i i izvjestaja o sprovo denju plana clan 1. Novi pravilnik o energetskoj efikasnosti zgrada potpisan 05. Pogledajte prirucnik o energetskoj efikasnosti u stambenim. Pravilnik o nacinu razvrstavnja stalnih sredstava po grupama i nacinu utvrdivanja amortizacije za. House of energy je jedna od najodrzivijih zgrada u svetu. Pojedini pojmovi u smislu ovoga pravilnika imaju sljedece znacenje. Pravilnik o energetskoj efikasnosti zgrada i zahtjevima o energetskim karakteristikama zgrada 4. Uputstvo o mjerama energetske efikasnosti i smjernicama za.\nPreteci materijal za potrebu vezbi iz predmeta inzenjering energetskih sistema zakonska regulativa za zadatak 2. Na osnovu clana 5 pravilnika o energetskoj efikasnosti zgrada, energetska efikasnost postignuta je ukoliko. Zakoni, pravilnici i odluke termotehnika thermo dragons. Pravilnici o energetskoj efikasnosti zgrada prijava. Dokumenta sektor za energetsku efikasnost i obnovlive.\nPodaci o broju stepen dana, srednjim mesenim temperaturama spoljnog vazduha i srednjim mesenim sumama sunevog zraenja dati su u tabeli 6. Elaborat energetske efikasnosti stana ulica stefana. Pocetak dokumenti podzakonski akti, pravilnik o energetskoj efikasnosti zgrada. Ukupna potrebna energija za grejanje i hladenje uzimajuci u obzir gubitke i dobitke toplote. Clan 5 danom stupanja na snagu ovog uputstva prestaje da vazi uputstvo o mjerama energetske efikasnosti i smjernicama za njihovo sprovodenje sluzbeni list. Pravilnik o energetskoj efikasnosti zgrada ministarstvo. Zakon o energetskoj efikasnosti inzenjerska komora crne gore. Zakon o energetskoj efikasnosti zakon o energetskoj efikasnosti sl. Pravilnik o energetskoj efikasnosti zgrada paragraf lex. Kljucni momenat za dalji razvoj energetske efikasnosti bila je izrada pravnog okvira iz ove oblasti koji je. Godine2 elaborat energetske efikasnosti predstavlja obavezan deo glavnog arhitektonsko gradevinskog projekta.\nPravilnik o uslovima za sticanje ovlascenja za vrsenje energetskog. Kljucni momenat za dalji razvoj energetske efikasnosti bila je izrada pravnog okvira iz ove oblasti koji je stvorio uslove za implementaciju mera energetske. Ovaj pravilnik namenjen je prvenstveno gradanima, tj. Pravilnik o energetskoj efikasnosti zgrada pravilnik o tehnickim normativima za projektovanje, gradenje, pogon i odrzavanje gasnih kotlarnica sl. Clan 4 smjernice za sprovodenje mjera energetske efikasnosti date su u prilogu 1, koji je sastavni dio ovog uputstva. Portal za energetsku efikasnost blog posvecen energetskoj. Pravilnik o metodologiji prora cuna energetskih karakteristika zgrada 5. Navedeni pravilnik blize propisuje energetske zahteve za nove i postojece objekte. Podaci o broju stepen dana, srednjim mesecnim temperaturama spoljnog vazduha i srednjim mesecnim sumama suncevog zracenja dati su u tabeli 6. Energetsko sertifikovanje zgrada, sprovonenje mjera energetske efikasnosti, uspostavljanje i vonenje informacionog sistema za energetsku efikasnost.\nPravilnik o energetskoj efikasnosti zgrada i pravilnik o uslovima, sadrzini i nacinu izdavanja sertifikata o energetskim svojstvima zgrada. Pravilnik o uslovima, sadrzini i nacinu izdavanja sertifikata. Pravilnik o uslovima, sadrzini i nacinu izdavanja sertifikata o energetskim svojstvima zgrada sl. Zgrada u gradu kaufbojrenu u nemackoj, je prva zgrada koja je dobila passive house premiumsertifikat. Nlm the national library of medicine style guide for authors, editors, and publishers. Razna dokumentacija zakon o stanovanju i odrzavanju zgrada sl.\n1460 112 1424 727 1248 826 1174 184 459 356 609 1180 679 192 132 514 519 760 11 467 1101 210 1621 1335 566 1470 891 917 711 1047


Microsoftov Chromium Edge je sada dostupan za Windows 7 i Windows 8\nPočetnaVestiSoftware/WebWindowsMicrosoftov Chromium Edge je sada dostupan za Windows 7 i Windows 8\n20.06.2019 13:50 | 0 Software/Web\nMicrosoft je omogućio da se Edge browser zasnovan na Chromium-u testira na Windows 7 i Windows 8 sistemima. Objava stiže dva meseca nakon što se Chromium Edge prvi put pojavio na Windowsu 10 i mesec dana nakon pojave na macOS-u. Microsoft će za početak nuditi dnevne Canary buildove, a uskoro planira i podršku za nedeljni Dev kanal. Instalaciju je moguće preuzeti sa Microsoft Edge Insider sajta.\n"Iskustvo korišćenja i karakteristike Edge-a na prethodnim verzijama Windowsa su uglavnom iste kao i kod Windowsa 10, uključuijući dolazeću podršku za Internet Explorer mod za poslovne korisnike", ističe Microsoft Edge tim. Iako će većina funkcija biti ista, dark mod izostaje a Microsoft pominje da ne postoji podrška za AAD logovanje.\nMicrosoft još uvek testira Chromium Edge pregledač na Windows 10, macOS i sada starijim Windows platformama i još uvek nije poznato kada će ga kompanija ponuditi širem krugu korisnika. Edge će biti dostupan za Windowes 7 i pored toga što kompanija planira da od narednog januara prestane sa podrškom ove verzije operativnog sistema.


Tema: SOLARNA ENERGIJA\n25.12.2004., 00:40 #1\nIma li neko predlog koje knjige bih trebao da nabavim da bi se malo bolje uputio u ovu temetiku!! Znači, solarna energija i projektovanje radova, proračuni, itd... Hvala!!\n12.01.2005., 00:26 #2\n[quote="Gost"]Za grejanje vode ili za struju?\n12.01.2005., 00:32 #3\n[quote="del boy"]Ima li neko predlog koje knjige bih trebao da nabavim da bi se malo bolje uputio u ovu temetiku!! Znači, solarna energija i projektovanje radova, proračuni, itd... Hvala!![/Gost]Kakvom energijom se bavite?Za grejanje vode ili struja?\n12.01.2005., 08:51 #4\nIma li neko predlog koje knjige bih trebao da nabavim da bi se malo bolje uputio u ovu temetiku!! Znači, solarna energija i projektovanje radova, proračuni, itd... Hvala!![/Gost]Kakvom energijom se bavite?Za grejanje vode ili struja?\nMislim da je proizvodnja struje iz solarnih celija u nasim uslovima jos uvek SF problem. Ne kazem da je ne moguce, ali kosta .\nAkumulacija energije zagrevanjem vode ili nekog drugog fluida je vec nesto drugo. Imam informacije da se na nasim geografskim sirinama ovakvi projekti isplate kroz 8 - 12 godina. Negde na primorju napravili su krovnu konstrukciju od suncanih kolektora iznad parkinga obliznjeg hotela. Ovim su gosti hotela automobile parkirali u hladu, a energija sunca je korisctena za zagrevanje vode koju je pomenuti hotel koristio. Kada su izracunali koliko bi elektricne energije potrosoli za zagrevanje iste kolicine vode, dosli su do zakljucka da se krovna solarna konstrukcija "samoisplatila" za nesto vise od 9 godina.\nU Zrenjaninu u centru grada ima (bar je bila pre nekoliko godina)jedna velika robna kuca. Tu su prodavali suncani kolektor povrsine 2 m2. :wink:\n12.01.2005., 13:29 #5\nSlazem se sa prethodnikom,donedavno proizvodna cijena solarnih celija (pa jos ako dodamo akumulatore,invertor itd) je bila veca od vrijednosti ukupno proizvedene energije u vremenu prosjecnog zivotnog vijeka.Ima smisla samo u slucajevima kombinovanih sistema (sa vjetrenjacama) i to u slucaju napajanja specijalnih postrojenja (npr. nepristupacnih stanica za mobilnu telefoniju ili na ostrvima) cijena sistema snage do 2kW (kombinovanog) ide i do 20000 eura tako da....\nAutor nanana u forumu Filozofija\nPoslednja poruka: 30.11.2008., 17:15\nPoslednja poruka: 15.02.2008., 13:44\nAutor Yguana u forumu Arhiva\nPoslednja poruka: 10.08.2005., 19:17


Radunović: Predlažemo rebalans zbog dobrih rezultata ali i odgovornog odnosa prema predstojećim obavezama :: Ekonomija\nRadunović: Predlažemo rebalans zbog dobrih rezultata ali i odgovornog odnosa prema predstojećim obavezama\n11.07.2019 15:12 > 16:10 | Postavio/la: Mirjana Dragaš\nVlada Crne Gore utvrdila je Predlog zakona o izmjenama Zakona o budžetu za 2019, kazao je ministar finansija Darko Radunović.\nNacrt zakona možete pogledati OVDJE.\nOdluka o rebalansu budžeta donijeta je zbog dobrih rezultata rada Vlade, brige za građane ali i zbog odgovornog odnosa prema predstojećim obavezama.\n„Navedene mjere, su dale veoma dobre rezultate u prethodne dvije godine, koji se ogledaju u poboljšanoj poziciji Crne Gore na međunarodnim finansijskim tržištima, povećanju izvornih prihoda budžeta i poboljšanoj kontroli tekućih rashoda doprinoseći stvaranju suficita tekućeg budžeta u iznosu od 152,8 mil eura ili 3,3% BDP-a u 2018”, rekao je Radunović i podsjetio na rast BDP-a od blizu 5% prethodne dvije godine.\n„Izmijenjenom politikom minimalne zarade i smanjenjem doprinosa za zdravstveno osiguranje na teret poslodavca za 2 p.p doći će do smanjenja prihoda od doprinosa. Međutim, uprkos prethodno navedenom, kao rezultat povećane ekonomske aktivnosti, brobe protiv neformalne ekonomije i povoljnih kretanja na tržištu rada (rast zaposlenosti), prvu polovinu 2019. karakteriše povećanje naplate ukupnih budžetskih prihoda iznad plana za cca 21 mil € ili blizu 3%, te je očekivano da će u odnosu na prvobitno planirane, ukupni prihodi na nivou 2019. godine biti veći za 6,0 mil. € i iznosiće 1.834,0 mil. € ili 38,2% procijenjenog BDP-a (4.803,3 mil.€)“, pojasnio je Radunović.\nOn je precizirao da se želi stvoriti pravni osnov za moguću emisiju državnih obveznica ili realizacije kreditnog angažmana u iznosu od 500 miliona eura. Vlada i Ministarstvo finansija pažljivo prate kretanja na međunarodnom finansijskom tržištu i efekti ovog mogućeg aranžmana bi stvorili povoljnije uslove za refinansiranje dijela javnog duga.\n„Sprovođenje mjera na daljem unapređenju kvaliteta zdravstvene zaštite naših građana, potreba obezbjedjivanja dodatnih sredstava za naknade po osnovu nezaposlenosti usljed njihovog povećanja zbog povećanja minimalne zarade, kao i opredjeljivanja dodatnih sredstava za subvencije zarade u okviru pofesionalne rehabilitacije i zapošljavanja lica sa invaliditetom su takodje uticali na izmjene Zakona o budžetu za 2019.godinu“, rekao je Radunović.\nTo će, kako je precizirao, uticati na promjene na rashodnoj strani za ukupno 14 miliona eura. Od toga 10 miliona eura za potrebe zdravstvenog sistema zbog povećane potrošnje ljekova do koje je došlo zbog veće dostupnosti ljekova, kao i 4 miliona eura za Zavod za zapošljavanje zbog uvećanja izdvajanja za nadoknade nezaposlenim licima i povećanja subvencija za zapošljavanje lica sa inavliditetom.\n„Na rashode su uticale i predložene promjene koje se odnose na povećanje imovine u vlasništvu države za 3 miliona, usklađivanja strukture potrošnje shodno dosadašnjoj dinamici i očekivanjima do kraja godine, primarno odnoseći se na nepredvidive troškove u okviru tekuće budžetske rezerve u iznosu od 5 miliona €, kao i procentualnog izdvajanja shodno zakonskim rješenjima“, rekao je Radunović.\nDodatno, predlogom izmjena Zakona o budžetu za 2019. stvaraju se preduslovi za optimizaciju javne uprave smanjenjem broja zaposlenih u javnom sektoru. Ministar je precizirao da je izmjenom u strukturi rashodne strane budžeta obezbijeđeno dodatnih 1.5 miliona eura za program optimizacije.\n„Dakle, izmjenama zakona evidentiraju se promjene u strukturi na prihodnoj i rashodnoj strani budžeta, sa neutralnim fiskalnim efektom“, rekao je ministar Radunović.\nMinistar je kazao da se kroz rebalans obezbjeđuju i dvije državne garancije za realizaciju kapitalnih projekata. Predloženo je izdavanje državne garancije po zahtjevu opštine Ulcinj za lokalnu infrastrukturu, kao i izdavanje garancije za kapitalni projekat stambene zadruge zaposlenih u prosvjeti Crne Gore „Solidarno“, odnosno završetak građevinskih radova na projektu izgradnje stambenih jedinica u opštini Budva u iznos do 1.2 mil €, a u cilju dugoročnog rješavanja stambenog pitanja određenog broja prosvjetnih radnika.\n„Predloženim izmjenama, mijenja se dakle, u određenoj mjeri struktura Budžeta za ovu godinu, ali se osigurava očuvanje prethodno planiranog deficita na nivou od 2.97% BDP-a. Istovremeno se stvaraju tehničke pretpostavke daljeg snaženja javnih finansija i značajno umanjenje fiskalnih rizika“, zaključio je Radunović.


Sa 12 je u vihoru rata postala IZBEGLICA, a sada je NAJUSPEŠNIJA SRPSKA MANEKENKA ikada! U 39. godini postala je MAMA, iako su lekari tvrdili da nikad neće zatrudneti - Zena.rs\nNataša Vojnović, verovatno najuspešnija srpska manekenka svih vremena, ispisala je stranice istorije svetskog modelinga, gradeći svoj put strpljivo, istrajno i uporno, bez ikakvih skandala i bez laktanja - samo zahvaljujući neverovatnoj harizmi, talentu i autentičnoj lepoti.\nNataša Vojnović Foto: RAS Srbija\nDanas, 22 godine nakon što je ušla u top 15 takmičarki na finalu prestižnog Elite Model Look-a takmičenja, ona i dalje živi svoj san i korača stazama sreće i uspeha.\nHappy Birthday Marc! It’s always a pleasure and an inspiration... xxx #natasavojnovic #fall2001 @themarcjacobs 🖤💋 #tweet\nOd svoje 19. godine, kada je ozbiljno zagazila u manekenske vode, pa sve do dana današnjeg praktično da nema dizajnera niti luksuznog brenda za koji Nataša nije radila. Ipak, ova 39-godišnjakinja sada ima druge prioritete, premda je svojevremeno istakla da od modelinga nikada neće u potpunosti odustati.\nNaime, Nataša je posle sedam godina ljubavi sa Beograđaninom Miljanom Boškovićem dobila ćerkicu Goru. Ipak, ova beba nije došla tako lako - našoj manekenki lekari su davali loše prognoze i male šanse da ikada zatrudni.\nNatasa with her lovely family for new @gloriamagazinsrbija 😍 . #natasavojnovic #fashionmodel #covergirl #celebritymagazine\nNo, ova prkosna žena, koja je u životu prošla brojne prepreke i probleme, uključujući i izbeglištvo kada je sa samo 12 godina pobegla iz Brčkog u Beograd, rešila je da ne odustane od svoje želje da postane majka.\n"Znala sam da moram da usporim, da manje radim i putujem. Trebalo je da se opustim. Odrekla sam se kafe, slatkiša i svega što me je ubrzavalo. Čak i cigareta. Razmišljala sam, Nataši koja je sa 12 godina izgubila detinjstvo cigareta je bila potrebna zbog buntovništva, ali ovoj Nataši više ne treba. Otišla sam na Havaje mesec dana, završila školu za učitelja joge. Posle 200 sati joge, uradila sam test za trudnoću. I nismo očekivali čudo", ispričala je ona za magazin "Glorija".\nČudo se, ipak, desilo - test je bio pozitivan. Devet meseci kasnije u Njujorku Nataša je na svet donela ćerku Goru, koja je ime dobila po njenoj majci, koja nažalost nije dočekala rođenje svoje unuke.\nHot tropic @davidbellemere Photo #natasavojnovic model for @marieclaireitalia with @elisabettamassari makeup @gpcbeauty hair @johnruidant #wethair #wetlook #fashion #editorial #image #ruidanthair1892\n"Moja mama je bila divan roditelj. Ona je na krštenju dobila ime Gorice, njoj se nije dopadalo, pa ga je kasnije promenila u Nada. Ali ja sam joj davno, još pre devet godina, rekla da ću, ako je ikada dobijem, kćerku nazvati Gora. I jesam, a od kada sam se ostvarila kao mama, najbliža sam svojoj majci. Stvorio se taj za mene toliko željeni krug: majka, ja i Gora, pa tetke i sve druge divne žene iz moje porodice", kaže ova hrabra i lepa Sprkinja, i dodaje da je poseban osećaj biti mama:\n"Bojala sam se da je moje telo suviše istrošeno od posla, da neću moći da se igram sa njom, ali kada sam sa ćerkom izgubim osećaj za godine. Sad mi je sve teško, sem da budem s njom. Ovo je moje vreme sreće i uživam u svakom trenutku."\nNataša Vojnović na Nedelji mode u Parizu 2017. godine Foto: Profimedia\nNataša se prisetila i početka ljubavi sa svojim izabranikom Miljanom, instruktorom snoubordinga i kajtsurfinga, istakavši da je odmah znala da je on onaj pravi.\n"Miljan je uvek bio uz mene kad mi je bio potreban, kao i ja uz njega. Sve što nam se dešavalo u životima prošli smo zajedno, ništa nismo krili jedno od drugog. Nikada se nisam plašila njegovih tamnih strana, a ni on mojih. Svesni smo da ih ima svaki čovek i uprkos takvim trenucima nikada nismo odustali jedno od drugog. Prosto, kad nekog voliš, voliš ga onakvog kakav jeste. Drugačije ne bi bilo reč o ljubavi. A ja Miljana volim. z njega rastem, on me čini boljom osobom, razvija onoi najlepše u meni", zaključila je Vojnovićeva za "Gloriju".


U Izlogu sadašnjice donosimo snimku koncerta i izjava zabilježenih u povodu ovogodišnjeg izdanja festivala Novalis koji je prije četiri godine osmislio i započeo skladatelj Davor Branimir Vincze. Zamišljen kao 'festival na kotačima' koji svako izdanje ostvaruje na novoj lokaciji, Novails je ove godine, nakon Novalje, Zadra i Zagreba, došao u Osijek. U odsustvu umjetničkog voditelja i osnivača, trenutno na doktorskom studiju kompozicije kod glasovitog Briana Ferneyhougha pri Sveučilištu Stanford u San Franciscu, ostvarenju festivalskog programa ove se godine posvetio osječki skladatelj Matko Brekalo. Na koncertu bečkog ansambla Airborne Extended, jedinstvenog instrumentalnog sastava, (pra)izvedena su djela hrvatske skladateljice Margarete Ferek Petrić, koja je u sklopu Novalisa održala i predavanje, te Osječanina Tihomira Ranogajca. Uz ove skladbe u ovoj emisiji donosimo i izvedbe skladbi Aleksandra Khubeeva, Alexandera Kaisera, Ane Korsun i Sergeja Khismatova te Roberte Lazo Valenzuele.\nIzlog sadašnjice: 66. Međunarodni skladateljski Rostrum (San Carlos de Bariloche, Argentina 2019) - 4\nSrijeda, 28.08.2019. 20:00 - 20:00\nTijekom kolovoza u četiri emisije ciklusa Izlog sadašnjice donosimo izbor skladbi koje su bile u ovogodišnjoj konkurenciji prestižnog svjetskog skladateljskog natjecanja IRC - Međunarodnog skladateljskog Rostruma koji je održan u ...\nSrijeda, 21.08.2019 20:00\nSrijeda, 14.08.2019 20:00\nSrijeda, 07.08.2019 20:00\nSrijeda, 31.07.2019 20:00


Umjetničko društvo „Boško Vujadin“u Rumuniji - lukavicaonline.com\nUmjetničko društvo „Boško Vujadin“u Rumuniji\navg 17, 2018 | Aktuelnosti, Slide | 0 |\nSrpsko kulturno umjetničko društvo „Boško Vujadin“ je u periodu od 26.07.2018. do 01.08.2018. godine kao predstavnik Bosne i Hercegovine učestvovalo na 8. Internacionalnom festivalu folklora koji se održavao u gradovima Aiud i Okna Mureš u Rumuniji.\nOvaj internacionalni festival ima status CIOFF festivala (Internacionalni savjet za organizaciju folklornih festivala i narodnu umjetnost) i predstavlјa najvažini događaj u ovoj regiji.\nNa ovom festivalu se svake godine predstavi oko 10 različitih zemalјa učesnica, a ove godine osim Rumunije kao domaćina, pored Bosne i Hercegovine nastupili su još i Albanija, Bugarska, Crna Gora, Grčka, Kolumbija, Češka, Mađarska, Turska i Ukrajina.\nOsim igara i pjesama, članovi SKUD “Boško Vujadin” uspješno su prezentovali i našu tradicionalnu kuhinju koja je bila veoma zapažena. Takođe, uspostavili su i dobre kolegijalne odnose sa većinom ostalih učesnika što je rezultiralo i novim ponudama za saradnju u budućem periodu.\nOvo je prvo gostovanje SKUD “Boško Vujadin” u Rumuniji, koje je realizovano uz finansijsku pomoć opštine Istočna Ilidža i vlastitih sredstava SKUD-a „Boško Vujadin“.\nPreviousJoš par dana za prijave: Veliki broj pozicija u OSCE-u za posmatranje izbora, Banja Luka, Bihać, Brčko, Foča, Livno, Mostar, Sarajevo i Zenica


Afera dron: Albanac pred izručenjem, porodica prijeti! | Radio Televizija BN\nAfera dron: Albanac pred izručenjem, porodica prijeti!\nFudbalski savez Albanije objavio je saopštenje u kojem poziva albanske vlasti da zaustave izručenje iz Hrvatske Srbiji Ismaila Morinu.\nFudbal 29.07.2017 | 14:45\nMorina je osumnjičen da je upravljao dronom sa nacionalističkim transparentom takozvane 'Velike Albanije' iznad stadiona u Beogradu za vreme utakmice Srbija – Albanija, odigrane u oktobru 2014. godine.\nAP podseća da je posle incidenta s dronom na stadionu izbilo nasilje navijača i navodi da je Morina uhapšen u junu u Hrvatskoj na osnovu poternice iz Srbije, a da je sud u Dubrovniku protekle nedelje odobrio izručenje ovog tridesetpetogodišnjeg Albanca Beogradu.\nU saopštenju, Fudbalski savez Albanije poziva vladu da "interveniše u okviru pravnog konteksta kako bi zaustavila izručenje Ismaila Morine Srbiji".\n"U potpunosti smo posvećeni tome da iskoristitmo sve institucionalne i pravne puteve".\nAP navodi da su navijači Albanije pozvali na okupljanje u večernjim časovima u Tirani kako bi se na tamošnju vladu izvršio pritisak da se uključi u ceo slučaj.\nNjegov brat Dževair se požalio televiziji "Report" da vlada u Tirani ne obraća dovoljno pažnje na slučaj njegovog brata i kazao da bi Ismailov život bio ugrožen u Srbiji.\n"Pozivamo državu Albaniju da interveniše i zaustavi izručenje Srbiji. Mi bismo, kao porodica, učinili nešto veoma radikalno što bi sve iznenadilo", rekao je Džavair ne objasnivši na šta misli.\nKako prenose hrvatski mediji, Morina će biti izručen Srbiji po nalogu suda u Dubrovniku.\nMinistarstvo pravde Srbije je zatražilo ranije od Hrvatske da im izruči Morinu, da bi mu se sudilo za krivično delo izazivanje verske, nacionalne mržnje i netrplejivosti a postupak se vodi u višem sudu u Beogradu.\nKazna za ovo delo je tri godine, a njegovi advokati su najavili žalbu, piše "Alo".\nFudbalski savez Albanije je pozvao albanske vlasti da zaustave izručenje iz Hrvatske Srbiji osumnjičenog da je upravljao dronom sa nacionalističkim transparentom iznad stadiona u Beogradu tokom utakmice Srbija-Albanija, odigrane u oktobru 2014. godine.\nAP podseća da je nakon incidenta s dronom na stadionu izbilo nasilje navijača i navodi da je Morina uhapšen u junu u Hrvatskoj na osnovu poternice iz Srbije, a da je sud u Dubrovniku protekle nedelje odobrio izručenje ovog 35-godišnjeg Albanca Beogradu.\nU saopštenju Fudbalski savez Albanije poziva vladu te zemlje da "interveniše u okviru pravnog konteksta kako bi zaustavila izručenje Srbiji".\nNavodi se da je Fudbalski savez Albanije uverio porodicu osumnjičenog da će nastaviti da se bori kako bi sprečio njegovo izručenje.\nAP navodi da su navijači Albanije pozvali na okupljanje večeras u Tirani kako bi se na tamošnju vladu izvršio pritisak da se uključi u ceo slučaj.\nNavodi se da je Morina poreklom iz područja Kukeša na severoistoku Albanije, ali da živi u Italiji i redovno posećuje utakmice koje u gostima igra albanska fudbalska reprezentacija.\nNjegov brat Dževair se požalio televiziji Report da vlada u Tirani ne obraća dovoljno pažnje na slučaj njegovog brata i kazao da bi Ismailov život bio ugrožen u Srbiji.\nčetvrtak, 03.12.2020 | 22:45\nčetvrtak, 03.12.2020 | 20:47\nCrvena Zvezda obezbijedila evropsko proljeće!\nčetvrtak, 03.12.2020 | 10:31\nNavijači Zvezde i Partizana Tošića zovu u Beograd\nsreda, 02.12.2020 | 07:21\nDa ste vidjeli gdje je Diego umro, i vi biste umrli\nutorak, 01.12.2020 | 17:05\nVeliki obrt: Otkriveno veliko bogatstvo Maradone\nutorak, 01.12.2020 | 12:46\nKladite se na Ligu šampiona uz najveće kvote na svijetu\nponedeljak, 30.11.2020 | 22:58\nMaradona se udario u glavu sedam dana prije smrti


HRT: "Lions kišobrani zajedništva, kišobrani dobrote"\n12:53 / 26.11.2020.\nAutor: Ana Lacković Varga\nŽenski Lions klub Zrinjevac organizirao je akciju "Lions kišobrani zajedništva, kišobrani dobrote", a sa željom prikupljanja sredstava za nekoliko gradskih institucija kojima su u fokusu djeca i mladi.\nTo su Zavod za dječju onkologiju i hematologiju "Dr. Mladen Ćepulić" Klinike za dječje bolesti Zagreb i Centar za odgoj i obrazovanje "Vinko Bek", u kojemu se obrazuju slijepe i slabovidne osobe. Akcija je počela oslikavanjem 350 kišobrana, koji će biti dar za svaku donaciju u iznosu od 250 kuna uplaćenu na poseban račun humanitarne akcije. Kišobrane možete kupiti onlajn, potrebno je samo otići na fejsbuk stranicu Lajons kluba Zrinjevac.