Seobe Roma kretanja i migracija: - Page 2\nSeobe Roma kretanja i migracija:\nVažni datumi u romskom pokretu\nAdmin on Sun Oct 24, 2010 10:36 am\nVažni datumi u romskom pokretu Ispis E-mail\nTekst preuzet iz priručnika ’’Romi kroz vreme’’\nAutorski tim: Rozalija Ilić, Emilija Ilić, Slavoljub Đorđević, Aleksandar Spasić, Slavica Rakić, Rajko Ranko Jovanović, Ibrahim Osmani.\nRomksi pokret ima veoma značajnu ulogu u istoriji, koja je započeta sa inicijativama pojedinaca.\nPrve zapise o Romima, pronalazimo sredinom XI veka, kada se javljaju u srednjevekovnim vizantijskim zemljama. Između 1289. i 1309. godine, u vreme vladavine srpskog kralja Stefana Dečanskog, pominje se veća romska družina, a 1323. godine, jedna artističko-akrobatska romska družina. Posle Kosovske bitke, Romi su masovno stizali u Srbiju i ostale južnoslovenske zemlje. U XV, XVI i XVII veku Romi su u velikom broju u svim južnoslovenskim zemljama.\nDa su Romi politički vrbovani, govori podatak Dimitrija Tucovića 25.12.1904. godine, kada su, pod pritiskom, zastrašeni i potkupljeni, glasali za samostalnu radikalnu stranku-Beograd.\nU razdoblju od 1901. do 1918. godine, Romi su delili sudbinu svih ostalih naroda u Jugoslaviji. Učestvovali su u balkanskim ratovima, a u toku drugog svetskog rata nailazimo na masovno stradanje Roma od fašista.\nPosle drugog svetskog rata Romi bi se mogli svrstati u najsiromašnije i socijalno najugrženije slojeve društva. Popis Roma u to vreme je bio mali, 72.736 lica, pa je u međuvremenu začeta akcija popisa pripadnika ovog naroda.\nNovembra 1933. godine u Bukureštu je Grigorije Nikolesku sazvao kongres radi osnivanja međunarodne organizacije Roma.\nU vremenu između dva svetksa rata (1927) pojavljuje se student Pravnog fakulteta Svetozar Simić – Rom iz Beograda – i pokreće list ''Romano lil'', držeći to dobrom osnovom za osnivanje romskih organizacija. Ali je usled nedostatka sredstava list posle tri broja prestao da izlazi.\nU Mađarskoj je 1958. godine osnovan Savez Roma, a potom se i u mnogim drugim evropskim državama osnovaju slične organizacije.\nKrajem šezdesetih i početkom sedamdesetih godina dvadesetog veka osnovana su prva romska društva u zemlji. Ovo se naročito odrazilo na popis Roma u narednim godinama. Prema mišljenju jedne grupe istraživača, u Jugoslaviji je tada (1981) živelo između 650.000 i 800.000 Roma. Veliki broj pripadnika ovog naroda oseća strah za izjašnjavanje po nacionalnoj pripadnosti.\nOd 1969. godine u Jugoslaviji je pokrenuta akcija međusobnog povezivanja Roma, a inicijator toga je bio Slobodan Berberski, umnogome prvoborac i književnik, rodom iz Zrenjanina. Na njegovu inicijativu, širom Srbije se formiraju ''Društva Rom, za prosvetu, nauku i socijalna pitanja''. On je i osnivač međunarodne organizacije Roma.\nPrvi svetski kongres Roma je održan u Londonu 1971. godine, od 6-8. aprila. Za prvog predsednika izabran je Slobodana Berberskog – Lale. Na tom kongresu je donesena odluka o zastavi Roma – u gornjem delu plava, donji deo zelena a u sredini je crveni točak – himni Roma (Đelem – đelem), zajedničkom imenu za sve Rome sveta, te o uspostavljanju veza sa matičnom zemljom.\nKulturno-prosvetna zajednica opštine Leskovac sa KUD "Ševket Ibrahimović" iz Leskovca i "Društvo Rom" iz Niša su inicijatori Smotre kulturnih dostignuća Roma Srbije i Jugoslavije od 1974. godine.\nU Čandigaru, glavnom gradu Pendžaba, dr Vahendra Riši je osnovao Institut za romologiju. ''Prvi svetski festival kulture Roma'' održan je 1974. godine u Indiji. Na kraju festivala, Indira Gandi je primila predstavnike Roma.\nNa predlog indijske komisije, Komisija za ljudska prava u Ženevi, leta 1977. godine donela je rezoluciju, po kojoj su Romi indijska istorijska, kulturna i jezička manjina i shodno tome uživaju prava i zaštitu koje su utvrđene dokumentima Ujedinjenih nacija. Od tada je Međunarodna organizacija Roma počela da se obraća Ujedinjenim nacijama i njenim organima, zahtevajući da, kao nevladina organizacija, postane članica međunarodne zajednice i tražeći zaštitu pripadnika Roma u svim zemljama gde žive i da Romi, kao etnička, kulturna, jezička i socijalna manjina, imaju pravo na svoj nacionalni i kulturni identitet.\nU Ženevi, aprila 1978. godine, održan je Drugi svetski kongres Roma. Na njemu su usvojeni statut i rezolucije, a za predsednika je izabran Jan Cibula, lekar iz Berna.\nPokrenute aktivnosti za opštu nacionalnu afirmaciju, bitno su uticale na kolektivno organizovanje Roma u Jugoslaviji. Krajem šezdesetih i početkom sedamdesetih godina XX veka u Srbiji se formiraju Društva Roma u mnogim gradovima. Na inicijativu formiranih društava, čiji su glavni ciljevi bili obrazovanje, kultura i kulturno stvaralaštvo, informisanje, socijalno i materijalno stanje Roma, sport i sportska kultura, osnovaju, decembra 1979. godine, Savez društava Roma Srbije, a za prvog predsednika je izabran Sait Balić, inženjer iz Niša. Te smotre su susreti književnih i likovni stvaralaca Roma, dramski i foklorno-muzički nastupi i izložbe domaća radinost i dr. Od tada se na scenu pojavljuju romski književni i likovni umetnici; štampa se i priličan broj književnih dela na romskom jeziku. Nepravaziđen je svojim književnim delima i svojom antologiskom pesmom ''BEZ DOMA BEZ GROBA'', dr Rajko Đurić, kao što su istaknuti i slikari Šaban Butić, Slobodan Karadžić i Miloš Vasić.\nSait Balić, poznati priznati borac za romska nacionalna prava iz Niša, postaje drugi predsednik Svetske organizacije Roma. Treći svetski kongres je održan u maju 1981. godine u Getingenu, SR Nemačka, a za predsednika znači izabran je Sait Balić iz Jugoslavije. Od ovog Kongresa, organizacija je počela da sarađuje i sa Evropskim savetom u Strazburu.\nČlan predsedništva Međunarodne organizacije Roma, Huan de dios Ramirez Heredia, od 1983. godine postaje član Evropskog saveta, i pred ovom organizacijom je više puta postavljeno pitanje o pravnom i društvenom položaju Roma. Pri Evropskom savetu postoji posebna grupa koja radi na školovanju romske dece.\nDrugi svetski festival kulture Roma održan je u Čandigaru u Indiji. Festival je otvorila Indira Gandi, 28. oktobra 1983. godine.\nMeđunarodna organizacija Roma se obratila ekonomskom i socijalnom savetu OUN 1984. godine sa zahtevom da dobije status B.\nJula 1988. godine je održan Svetski festival romskog folklora u Brnu u Čehoslovačkoj.\nČetvrti svetski kongres Roma održan je u aprilu 1990. godine u Varšavi. Za predsednika je izabran Dr. Rajko Đurić iz Jugoslavije (danas Srbije).\nJubilarna XX smotra kulturnih dostignuća Roma Srbije je održana 7, 8, i 9. aprila 1994. godine u Leskovcu.\nV svetski kongres Roma je održan 24.-30. jula 2000. godine u Pragu. Za predsednika je izabran Dr. Emil Ščuka.\nU Srbiji i Crnoj Gori Romi su dobili status nacionalne manjine 2002. godine na osnovu Zakona o zaštiti prava i sloboda nacionalnih manjina. Tako je romska nacionalna zajednica izabrala svoj Nacionalni savet na Skupštini elektora u Beogradu 24. maja 2003. godine. On broji 35. članova, a predsednik je Vitomir Mihajlović.\nRomi su kroz istoriju pod jako teškim uslovima davali izvestan doprinos u evropskoj politici, i njenoj kulturi i umetnosti, i njenoj literaturi. Na primer, Nikola Kubiček, Rom poreklom iz Češke, bio je predsednik Brazila; Alfred Zinovec postao je posle smrti Bruna Krajskog kancelar Austrije; Džon Banjan je ušao u istoriju literature Engleske; Rom Antonio Maćado je slavni pesnik Španije, iz koje potiče i Pablo Pikaso; Jon Budaj Deleanu koga Rumuni slave kao svog Homera, bio je Rom (član srpske akademije nauka i umetnosti), slikar Mića Popović je romskog porekla; Rom Aleksandar Acković je osnivač ''Trećeg programa Radio Beograda''; vrlo ugledan prevodilac i novinar slobodan glumac i profesor Filozofskog fakulteta u Beogradu Miladin Životić, bili su takođe Romi itd.\nTo su zatim istaknuti režiseri i glumci kao što su, recimo, Čarli Čaplin, Jul Briner, Ava Gardner, Antonio Banderas ili sportisti, naročito bokseri i fudbaleri.\nRom Džon Banjan (1628-1688) poznati engleski pisac, čije je delo ''Hodočasnikova putovanja'' jedno od najviše prevođenih dela posle Biblije.\nDanas su najznačajnija ''tradicionalna'' romska udruženja: ''Savez društava Roma'', ''Nacionalna zajednica Roma Kosova i Metohije'', ''Matica Roma Jugoslavije'', ''Udruženje Roma Crne Gore''.\nOd ostalih udruženja, danas u Srbiji ima preko 1000 romskih nevladinih organizacija, koji daju svoj doprinos da se pokret omasovi i da se na različite načine pokrenu inicijative važne za romsku zajednicu u Srbiji.\nTu su naravno i romske političke partije, kao što su ''Socijaldemokratsku partiju Roma'' (1990), u međuvremenu je registrovano više od desetak političkih partija, od kojih su poznatije ''Kongresna partija Roma'', ''Demokratska Unija Roma'', ''Partija romskog jedinstva''.\nPosebno bi istakli ženski romski pokret u Srbiji, kojeg je inicirao ''Romski informativni centar'', iz Kragujevca. Na projektu ''Svet žena'' formirana je ženska romska mreža (Srbija i Crna Gora, 2002 godine), koja po prvi put započinje svoj rad sa 30 aktivistkinja iz 15 opština Srbije i Crne Gore (Novi Sad, Novi Bečej, Deronje, Subotica, Beograd, Kragujevac, Kraljevo, Kruševac, Valjevo, Niš, Leskovac, Nikšić-Crna Gora). Ova mreža se danas razvila i broji preko 200 aktivnih žena u romskom pokretu. Ženski pokret je do sad uradio nekoliko značajnih stvari – radio na izradi akcionih planova za bolji položaj romskih žena, kao i svih ostalih akcionih planova; učestvovao u izradi posebnog CEDAW izveštaja u regionu Istočne Evrope za položaj romskih žena; jedini u regionu ima romsku žensku mrežu u borbi protiv trgovine ljudima (mreža se zove ''Svet žena''); ima aktivnu romsku mrežu ''Romkinje to mogu'' koja radi na političkom angažmanu romskih žena, kao i participaciji žene u politici; pokrenuo mnoga važna pitanja za romsku zajednicu u Srbiji.\nU našem sakupljanu o važnim datumima u romskom pokretu, kako Roma tako i Romkinja, verujemo da nam tek predstoji istraživački deo o svim važnim događajima u istoriji Roma/Romkinja. Ovde smo samo prikazali jedan dobar deo koji je sakupljan iz raznih knjiga, novina, priča samih Roma i Romkinja. Ovim zapisom želimo da postaknemo da se započne jedan novi sakupljački dokument, kao doprinos istoriskim događajima i važnim datumima za romsku zajednicu.\nRe: Seobe Roma kretanja i migracija:\nAdmin on Wed May 18, 2011 1:56 am\nDrugi izvor, iz 1447. pominje dolazak velike grupe Egipcana u Barselonu. Crkva se odmah postavila neprijateljski prema njima pa je 1449 god. naredjeno da napuste zemlju. Posto su odbili da poslusaju, drakonski su kaznjavani. U vrijeme vladavine Filipa V cak su osljepljivani. Slicne mere su uvedene protiv Cigana i u Portugaliji. Jos 1600 god. grupa "Ciganosa" deportovana je iz Portugala u Afriku, a 29 godina kasnije druga grupa je poslana iz Indije u Brazil. Cigani u Skotskoj dozivjeli su slicnu sudbinu, kada je jedna grupa upucena na Barbados. Jos jedna grupa je deportovana u U.S.A. Virdziniju 1750 god.\nFrancuska je usvojila istu politiku i jednu grupu svojih Cigana poslala na Martinik 1724 god. a drugu u Luizijanu 1750 god.\nSpanci su takodje deportovali svoje Cigane, najcesce u svoje kolonije u Latinsku Ameriku, ali je 1783 god. Karlo III potpisao dekret kojim je ukinuo zakone o njihovom progonu i kaznjavanju.\nDatumi progona pocinju, u stvari, oko 1500 god. mada postoje i raniji zapisi (u Lucernu, npr. iz 1417 god. godine).\nKako je ovaj drugi, tragicni, period u proslosti Cigana poceo? Sta je to uzrokovalo da postanu progonjena rasa i da, kao Jevreji, prema nacistickim planovima, budu odredjeni da nestanu s lica zemlje?\nPredrasude protiv Cigana nisu skorog datuma. U stvari, mnogi razlozi za to imaju korene u davnoj proslosti i istgorijskim dogadjajima. U vreme osvajackih ratova u XI veku Seldzuci (INDISKO RATNICKO PLEME) su osvojili velika prostranstva, od Persije do Male Azije, na kojima je, nesumnjivo, zivelo brojno cigansko stanovnistvo. Izvestan broj Cigana, koji nisu presli na islam, krenujo je na zapad ispred Seldzuka, i kasnije Osmanlija. Drugi, takozvani turski Cigani, pre svega pleme Arlije, prisli su Turcima i primili islam.\nVreme krstaskih ratova, koji su se vodili izmedju XI i XIII veka, poklopilo se s periodom kada su se Cigani primicali Evropi. Po izgledu, odeci, nacinu zivota, obicajima i verovanjima oni su se veoma razlikovali od evropskih naroda. U izvesnim zemljama, njih su, u prvom casu, poistovjecivali s Tatarima, koji su pregazili Sleziju 1241. i cija su zlodela ostla u sjecanju naroda. Izvesni hronicari, kao sto je Albert Kranc, nisu pravili razliku izmedju Turaka i Tatara, i Cigana i Tatara. Prietnja od turske najezde, koja je lebdjela nad Srednjom Evropom, dovela je do toga da Cigani budu nabedjeni da su "turske uhode"...\nDa bi se zemlja oslobodila stranaca koji su se od domorodaca u svemu razlikovali, vlasti su ozvele propagandnu legendu po kojoj su Cigani, u stvari, iskovali eksere upotrebljene za Hristovo raspece!\nOvu pricu su poduprele jos mnoge druge sracunate na to da podstaknu predrasude. S hriscanskog gledista, Cigani su bili "pogani", obzirom na to da su bili zaokupljeni gatanjem, vradzbinama i magijom, svrstani su u djavolski porod. Sama njihova pojava odredila im je mesto u svetu podeljenom po boji koze: beli-predstavnici boga, crni-predstavnici djavola.\nU ovo vreme je Rimska katolicka crkva vec oformila institucije za ispitivanje, mucenje i kaznjavanje jeretika. Inkvizicija je dejstvovala tokom srednjeg vijeka u svim zemljama zapadne Evrope. Spanska inkvizicija, najstroza od svih, ustanovljena je 1480 god. Hajnrih fon Vislocki tvrdi da su u nekim zemljama Cigani proganjani jos i u XIX (14-stom) veku.\nDok su Evropljani smatrali "privatnu svojinu" neprikosnovenom, Cigani u svom jezikui nisu imali cak ni rec "posedovanje"... to su bila dva dijametralno oprecna stava, dva nesaglasna nacina zivota. Ziveci u bedi i prljavstini, Cigani su bili prinudjeni da kradu i pljackaju da bi opstali, i do danasnjeg dana "vecina" ostali su navodno "lopovi"...\nAko ovom dodamo strah od bolesti koje donose lutalice, posebno strah od kuge koja je u XIV stolecu odnela 25 miliona ljudskih zivota u Evropi, zatim njihov jezik, koji je Evropljanima bio nerazumljiv, stoga cesto koristen kao zargon kriminalaca, postaje jasnije zasto je putovanje Cigana kroz Evropu praceno stotinama zakona i propisa koji predvidjaju njihovo istrebljenje, sto je u Drugom svetskom ratu kulminiralo u krematorijima, gde je vise od pola miliona Cigana naslo svoju smrt.\nZiveci vekovima kao nomadi, Cigani su sacuvali mnoge svoje drevne obicaje i tradiciju. Iako su se stalno kretali, zivot im je uglavnom bio vegetativan nacin opstnka, pasivan. Oblik zivljenja koji ih je nacinio sklonim praznovjerju i robovima tradicionalnih pravila ponasanja.\nOsecanje pripadanja je jako u ovakvom drustvu, koje je jos uvek krvna, jezicka i obicajna zajednica. Plemenska organizacija se najduze zadrzala u plemenu Kalderasa (kotlara, bakracara, kalajdzija kaldare = kotao na rumunskom ), koji su sve do nedavno, uglavnom, ziveli kao nomadi, a neki i dalje tako zive.\nSrediste tog nomadskog ili polunomadskog plemenskog nacina zivota je, pre svega, ciganska cerga, ili pokrivena kola, gadulija, koja predstavlja dom za dve pa i vise generacija. (Pleme Bandzara u Indiji ovakav tip karavana naziva tanda ili "trenda" putujuca koliba). JEDNA MOJA PRABABA RODOM BUKOVICANKA KOJA JE UMRLA Ca. 1919 GOD . NAKON OKTOBARSKE REVOLUCIJE KADA SU CIGANI ZBOG LENJINA I STALJINA PROTERANI IZ TADA JOS CARSKE RUSIJE ZVALA SE „ TRENDA“ JERININA MAJKA KOJA JE UMRLA NA PUTU IRONIJOM SUDBINE „TRENDA“ PRILIKOM JERININOG PORODJAJA 1919 god.\nVise generacija koje zive zajedno rezultat su ciganskih ranih brakova. Oni su povezani bliskim srodstvom, oni su, kao sto sami kazu, "ista krv, iste oci, ista dusa, jedan trbuh i jedna sreca" (jek rat, jek jakha, jek dji, jek por, jek baht). Zivot u cergi regulisu moralne i tradicionalne norme, koje takodje odredjuju podelu rada.\nMuskarci plemena Kalderasa "Kalajdzija"" prave lonce i druge mesingane sudove, a zene proricu sudbinu. Nekoliko "cara = konjska kolska zaprega - cerga), koje pripadaju braci i njihovim potomcima s porodicama, sacinjavaju vicu, (uzica kanap vezno-srodstvo) koja je potekla od romske rijeci za "lozu" /poreklo ili "porodicno stablo". Vica, kako to sami Cigani objasnjavaju, predstavlja "prste iste ruke", dok se velika vica "barivica), prosirena patrijarhalna porodica sastavljena od vise takvih zajednica, opisuje kao "prsti obje ruke". "Velika vica" obicno ima jednog zajednickog pretka, po kome se cesto i naziva shodno patrilinearnom principu.\nTako, na primjer, nalazimo imena kao sto su Minesti, Frunkulesti, Cukuresti, Belkesti, Palesti, Piklesti Breazalovci, Rusesti, Vlauci Parisani Cerkezani Djunovci ( Djuva = vaska) Lozanjci, Markanesti.\nMedju grupama Kalderasa bakracara, kotlara, "kalajdzija" u Jugoslaviji, Rumuniji, Madjarskoj, Poljskoj, Cehoslovackoj, Francuskoj, Kanadi, SAD i Argentini = Buenos Aires . To ne mora da znaci da oni imaju isto poreklo, ali imena dokazuju da su, u blizoj ili daljoj proslosti, svi pripadali istom kulturnom tipu.\nAko se zdruze dva ili vise velikih veca, formira se plemenska grupa od 100 i vise cergi. Ali do ovako velikih grupisanja dolazi samo povremeno i kratkog su veka, jer im ni spoljni drustveni uslovi ne idu na ruku. Grupa Cigana obicno zadovoljava potrebe izvesne zajednice, kojoj nudi svoje usluge i robu. Ako ih je preveliki broj, onda ponuda prelazi potraznju. A ni zivot u prevelikim grupama nije tako idilican i skladan kako to, mozda, izgled nekim romanticarima. Osecanje pripadanja i zajednicke tradicije nisu dovoljni da sami po sebi obezbede mir i red.\nPatrijahalni sistem je takodje imao odlucujucu ulogu kad su Cigani poceli da zive u naseljima, koja se na romskom jeziku takodje zovu "cara", cerga. Oni, obicno, upotrebljavaju glagol "besav", sto znaci "boraviti" prije nego "ziveti" negdje. Posto ta rec podrazumeva kratak predah, odmor poslije koga se putovanje nastavlja, ona govori o nacinu na koji su Cigani ziveli vekovima. Stanovnici ciganskih naseobina obicno nose ista prezimena.\nZivot u naseljima se razlikuje od zivota nomada, Iako su izdvojena zahvaljujuci tradiciji, praznovjerju i predrasudama, ova ciganska naselja su deo sire drustvene zajednice. Drustveni i kulturni zivot naseljenih Cigana je tako poprimio neke o sobine sredine koja ih okruzuje i postepeno doveo do vecih razlika izmedju nomada, Kalderasa i drugih Cigana.\nU romskom jeziku ne postoje reci za "brak" i "porodicu". Zena ce obicno reci "lav rom", a muskarac "lav romni", sto znaci "stupam u brak", dok izrazi "romeste sem i si man romnji" oznacavaju bracno stanje. Iz ovoga se vidi da su Cigani sklapali brakove samo izmedju sebe. Praksa endogamije (brakova u okviru plemena), koja je i danas rasprostranjena, deo je ciganske tradicije. Stupiti u brak s nekim ko nije Ciganin, nekada je znacilo iskljucenje iz ciganske zajednice. Taj okrutni obicaj, medjutim, bio je i nacin samo-odrzanja.\nDo zene se dolazi kupovinom, razmenom ili, ponekad, mada retko, otmicom. Cigani stupaju u brak veoma rano, brakovi cvrsto povezuju porodice, koje su, opet, deo naselja ili grupe, i preko njih "vice".("porodicna stabla") Kalderasi, Lovari i neka druga plemena kupuju zene, dok ih Gurbeti, na primjer, dobijaju razmjenom.\nObicaj kupovanja zena imao je izvanredno jak uticaj na zivot Kalderasa i skoro ih je izolovao od drugih ciganskih plemena. Cinjenica da se zena mora kupiti, kazuje da se ona smatra svojinom, iako pravila i norme ne dozvoljavaju da se tretira kao roba. Kalderaska zena, pre svega, stice status vracare, travarke, "drabarni", dok se u drugim plemenima ovo moze smatrati kao pozeljna dopunska delatnosti, ali ne predstavlja obavezan nacin zarade za zivot.\nTip braka koji je ranije bio karakteristican za Kalderase je ono sto antropolozi nazivaju "razmena sestara". Porodice su razmjenjivale neveste, sto je sa novcanog gledista (izrazenog u dukatima) znacilo da svako dobija onoliko koliko daje. Medjutim, posto nije uvek bilo moguce izvesti ovakvu fizicku razmenu, s vremenom je ona postepeno zamenjena direktnom kupovinom. Prvobitno ritualno razmenjivanje dukata postalo je obicna komercijalna transakcija. "Ja tebi, ... ti meni i obrnuto"\nAko obe porodice smatraju da cena neveste odgovara, onda roditelji obe strane postaju prijatelji (hanamika) ako se cena smatra preteranom, onda roditelji neveste postaju "stranci" (straine) za mladozenju i njegovu familiju.\nCiganska plemena su takodje sacuvala tragove kastinskog sistema, sto najbolje ilustruje njihovo shvatanje "cistote" i "necistote", faktora koji se uzima u obzir prilikom sklapanja braka. Brakovi se, inace, sklapaju uglavnom izmedju clanova istog plemena, da bi se "obezbedila cistota" i "sacuvalo jedinstvo".\nPrimjeceno je da se Cigani obracaju jedni drugima sa "brate" i "sestro", sto je izraz osjecanja pripadnistva istoj etnickoj zajednici.\nPorodicni odnosi su veoma naglaseni zato sto na njima pociva snaga i status grupe u okviru plemena. Lako je razumeti zasto Cigani iskazuju svoju zelju za "velikom porodicom" cak i u pesmama i molitvama. Brakovi bez dece se smatraju nesrecom i cesto se zavrsavaju razvodom.\nU okviru plemenske grupe vlast je obicno tradicionalnog i harizmaticnog karaktera. Njena ligitimnost pociva na svetosti vekovnih prava i obicaja. (Cigani kazu za svoju tradiciju da potice iz vremena "kad je Bog hodao zemljom"). Ali osoba kojoj se vlast poverava ne samo sto mora da bude dobro upoznata sa tradicijom romano-cacipe vec mora da posjeduje i "harizmaticne" odlike. Takva osoba se naziva "baro manus" = veliki covek-, ili "bahtalo manus"-srecan covjek, i najvjerovatnije ce postati plemenski staresina.\nStaresina se od ostalih razlikuje po odeci i drzanju. Obilezje njegove vlasti je srebrni stap s ugraviranim "semnom", simbolom koji se sastoji od pet ritualnih figura: nijako (tomahavk), sunce, mesec u prvoj cetvrti, zvijezda i krst. Stap se zavrsava srebrnom jabukom.\nCigani su nasledili mnoga zanimanja i zanate od svojih predaka, koje su naucili u Indiji, Iranu i Jermeniji, zemljama bogatim gvozdjem i drugim rudama. S tim znanjima su dosli u Malu Aziju i Evropu i tu bili kovaci, ali i rezbari, korpari marfari i muzicari. U vreme njihovog dolaska na Balkan, lokalno stanovnistvo, uglavnom zemljoradnici, smatralo je bavljenje nekim zanatom ispod dostojanstva, sto je dobro doslo Ciganima zanatlijama, narocito kovacima. Medjutim, kako je u to vreme potreba za zanatlijama bila ogranicena, grupe kovaca su morale da se podele i nasele u razlicitim selima i gradovima. To se odnosilo i na druge vrste zanatlija. Kao posledica toga, izvesne grupe su s´ vremenom zaboravile romski jezik i delimicno izgubile i druge etnicke karakteristike kada su pocele da se miesaju s ostalim stanovnistvom.\nMedju prvima koji se na ovakav nacin naselili bili su Tamari, grupa Cigana kovaca. Ovaj proces nije mimoisao ni druge ciganske grupe i omogucio je da nastanu razlike medju njima: u boji koze i opstem fizickom izgledu, u oblacenju, vjerovanjima i jeziku-jedinom ciganskom "pravu po rodjenju".\nOd drevnih vremena Cigani su morali da uce jezik sredine u kojoj zive i pravila koja tu vladaju. Iz iskustva su naucili da se moraju sluziti lukavstvom da bi opstali.\n"Ako hoces da prezivis, moras biti djavo!", kaze jedna ciganska poslovica. Drugo pravilo je: "Ti si Ciganin, a gadzo je gadzo". I, najzad, postoji upozorenje: "Cigani se dave u plicacima". Ove tri izreke sumiraju kodeks ponasanja Cigana u drustvu-sve drugo je, smatraju oni, predodredjeno sudbinom.\nMalo je konfuzna ova legenda na pocetku. Mozda je do slobodnog prevoda Prava prica ide ovako:\nNeki mag je upozorio indijskog kralja da ce neprijatelji napasti njegov o kraljevstvo i unistiti mu porodicu. Medjutim, napadac ce biti nemocan napadne li Rome. Kralj je zato pozvao romskog poglavara i u tajnosti mu poveri jedinicu kcerku, Gan. Nju je trebalo da romski poglavar odgoji u bezbednosti kao svoje dijete. Gan je odrasla u istoj satri sa poglavarevim sinom Cenom (chen=mindjusa) Jednog dana umre poglavar a romsko pleme natera Cena da se odmah zeni. Cen je odbijao sve ijednu od djevojaka koje su mu nudili i zaprijetio je da ce se ubiti jer voli samo svoju "sestru". Cenu je tada majka saopstila da Gan nije njegova sestra, ali da mora cuvati tajnu jer bi inace osvajac ubio Gan kao kraljevu kcer. Pleme se podijelilo u dva tabora. U prvom su se okupili oni koji su u svemu podrzali novog poglavara a u drugom oni koji su ga zbog braka sa sestrom osudjivali i ne priznavali. Taj drugi tabor protjerao je Cena i njegove sledbenike iz indijske zemlje. Otada Cen i njegovi sledbenici lutaju zemljinim sarama jer ih je veliki mag prokleo da nikada ne prespavaju u istom mjestu, da ne piju vodu dva puta s istog izvora i da nikada ne pregaze istu rieku dva puta u istoj godini..\nRiec "obicaj" ne postoji u romskom jeziku, svi oblici i norme ponasanja koje se tradicijom prenose, oni tumace riecima: "Nasi stari su tako radili i mi radimo tako. Tako treba da bude". Pa ipak, obicaji prate Cigane od kolevke do groba. Kada se dete rodi, "uvodi" se u svet presjecanjem pupcane vrpce. Prvo mu se na glavu stavlja crvena krpa, a zatim mu se crveni vuneni konac vezuje oko ruke i pravi mu se crvena amajlija. Sve to se radi da mu se osigura srecno djetinjstvo. Poslije sedam dana sudjaje (urme) odredjuju sudbinu deteta, i majka ne sme da spava te noci "da detinja sreca ne bi zaspala"..Prema predanju sudjaje zive na dvoru kraljice Kasali, koja "tka kosulju dobre srece". Zajedno s kraljicom one su sagradile dvorac gigantske ptice Carani, koju proguta vatra svakih 999 godina, a ona se onda ponovno radja iz pepela, kao feniks.\nPrema predanju, novorodjence treba najpre da posisa desnu dojku, zato sto je u ciganskoj tradiciji desna strana "dobra strana", srecna, prava strana, kao sto samo ime caci rig kaze. Mnogobrojni obicaji prate zivot dteta do puberteta, kada se raznim obradima uvodi u svijet odraslih. Tradikcionalna ciganska svadba sacuvana je do danas u Kalderasa i Lovara. U ovoj ceremoniji mladozenja kleci na levom koljenu, a mlada na desnom, okrenuti licem licu. Kum stavlja komadice hljeba na njihova koljena i posipa ih solju. Mladozenja ustima uzima hleb sa mladinog koljena, a ona sa njegovog. Dok jedu hljeb, kum peva "Neka vas prati dobra sreca. Cak i da hleb i so postanu neprijatelji, vi zivite u sreci i slozi".\nNajzad, postoje i pogrebni obicaji, koji poticu iz mnogih verovanja i praznovjerica. Konkretna pogrebna svecanost je obicno onakva kakvu veroispovest kojoj je pokojnik pripadao, nalaze (islam, katolicanstvo, protestantizam...), ali pored toga postoje i obicaji koji su vezani za verovanja Ciganina, od kojih je najjace vjerovanje u vampire.\nMedju mnogim obicajima isticu se svecanosti vezan e a Bibijaku i Crnu Saru, koje obe vode poreklo od indijske boginje Durge. Njih slavi samo nekoliko plemena (Gurbeti, Kalderasi, Kalesi), dok su Cigani muslimani potpuno zaboravili ovo bozanstvo. (U mom nekadasnjem komsiluku, zivi nekoliko ciganskih porodica, tzv. medju tamosnjim stanovnistvom "belih Cigana"... ni najstariji od mojih komsija Roma ne zna ciganski jezik niti svoje nekadasnje obicaje i bozanstva. Poodavno vec su primili Islam i ponasaju se u skladu kako ta religija nalaze).\nBibijaka je bozanstvo koje zivi u sumi ili u visokim planinama, veca je od obicnih smrtnika i blista kao da je od suhog zlata. Leti nevidljiva nocu, ulazi u kuce i cerge i prikazuje se samo izabranoj nekolicini postenih ljudi. Zamislja se kao bogata i prelijepa, nikad ne govori, ne jede, ne pije. Ako negde zavlada bolest, ona dolazi i odnosi bolesnog. Ali ako Ciganin odsece i pojede uho psa ili macke ili praseta, ona ga ne moze dodirnuti. Bibijaka se slavi u martu. Crna Sara (meni omiljena ciganska bozica) u maju, kada hodocasnici iz celog sveta dolaze u Sent Mari de la Mer, na jug Francuske. Crna Sara se iznosi iz talasa, dok se Bibijaka slavi oko neke vocke, obicno kruske, koja se onda naziva Bibi, po boginji. Pre proslave drvo se ukrasava cvecem i crvenim trakama, a na dan svetkovine na zemlju oko drveta stavi se posna hrana (riba, pirinac, pasulj itd.) i alkoholna pica. Svetkovina pocinje paljenjem sveca i pevanjem molitava ("Za zdravlje Bibijake i srecu Cigana!"). Onda domacin proslave, svake godine drugi, sluzi muskarce, zene i decu hranom i picem. Oni ga blagosiljaju, a on im blagoslov uzvraca. Onda ljudi odlaze kucama i nastavljaju slavlje do mraka, kada se svi okupljaju na veceri kod domacina proslave.\nDjurdjevdan, "cigansku slavu", 6. maja slave gotovo svi Cigani, cak i oni koji su primili muslimansku veru i obicaje. (taj obicaj se odomacio i medju muslimanskim delom stanovnistva!\nDo toga dana Cigani ne jedu jagnjetinu, posto je sujeverno verovanje od drevnih davnina da jeduci jagnjetinu pre Djurdjevdana, covek jede meso svoje mrtve djece. Jagnje se kolje pre izlaska sunca. Prvo se glava porodice zahvaljuje Bogu sto ih je sacuvao u toku zime, a zatim okrece jagnje u pravcu sunca i nudi mu vodu da ga napoji. Ovo cini da bi mu jagnje oprostilo sto ce biti zaklano. Kada sve ovo uradi, domacin maze krvlju zaklanog jagnjeta celo svakog ukucanina, "mete" = cisti kucu\njagnjecom kozom, a samo jagnje ukrasava vrbovim grancicama. Cigani veruju da jetra jagnjeta zaklanog na Djurdjevdan ima magicnu moc.\nPojam srece je centralni pojam ciganske kulture. Iako su prihvatili religiju zemlje u kojoj zive, Cigan i su u mnogome ostali verni magiji, koju diele na bahtali i bibahtali, odnosno na "bielu" i "crnu" (srecnu i nesrecnu,) zavisno od toga sta covek zeli da dobije, koriste se razna sredstva, ciji su znacenje i uloga odredjeni magijskim sistemom....\nAdmin on Fri Aug 21, 2015 7:47 pm\nOdredbe carice Marije Terezije iz 1767. godine o Ciganima u Austriskom Carstvu, bile su od ogromnog značaja za asimilaciju i etničko pretakanje Cigana u druge raznovrsne etnose.Sve je to teklo do 1783. godine. Tada se zabranjivala i upotreba ciganskog jezika.\nOva pojava ne stoji usamljena na području juznoslovenskih zemalja. Analogije joj nalazimo i drugde u svetu. Prednjači, Rumelija, gde je 1855-56. godine ukinuto cigansko ropstvo, gde su se desetine i stotine hiljada Cigana pretopile u Vlahe, osim Lejaša, i "Ursara" (sa juga Srbije i Makedonije) tkzv. Aidira (Aidin na Turskom = mečka) U 19. veku, spominje se pretakanje Cigana u Srbe, jer Miloš Obrenović, piše 1819. beogradskom mitropolitu da se Cigani oslobode dažbina, (POREZA) ako prihvate pravoslavlje, (i Srpska imena i prezimena što se i danas ta ista pojava (mestimično upražnjava) i pojavljuje.\nOd 15. veka do 18. tekla je asimilacija i etnička pretakanja Cigana u Rumune, kako u Rumuniji, tako i u južnoslovenskim zemljama. Asimilacija Cigana u Rumune, naročito je bila masovna u 18. veku. Maternji-romski jezik, su zamenili rumunskim jezikom. Ovi porumunjeni Cigani, pod imenom, Karavlasi, rasprostranjeni su širom južnoslovenskim zemljama.\nOBRED PAGANSKE predhrišćanske DRAVIDSKO/DRUIDSKE (veroispovesti kojoj su cigani drevno pipadali verujući u MOĆ MAGIJE i PARAPSIHOLOSKIH SPOSOBNOSTI KOJE SU DELIMIČNO I SAMI (eventualno) POSEDOVALI. (pravljenje "Babina-vradžbina" tkzv. "madjija" , spospbnost predvidjanja buducnoćti, tkzv. gatanja, bajanja, gledanja u karte i sl. Kao i eventualno znatno kasnije DARDANSKE (obredne religije) (tkzv. gornja i donja Mezija) veroispovesti, koja se i danas priznaje kao zvanična religija:\nMezija je rimska provincija nastala u doba Domicijana (verovatno 85. ili 86. godine) podelom ranije uspostavljene provincije Mezije Granica između Gornje i Donje Mezije išla je rekom Čibricom (na teritoriji današnje Bugarske). Granice Gornje Mezije obuhvatale su, grubo govoreći teritoriju današnje Srbije bez Vojvodine i bez većeg dela Kosova, jedan manji deo severozapadne Bugarske, kao i severnu Makedoniju. Zapadna granica Mezije verovatno nije išla Drinom, nego nešto istočnije (Čačak je tako bio u provinciji Dalmaciji). Nakon Trajanovih Dačkih ratova Mezija se proširila na sever da bi zauzela teritoriju između Dunava i donje Tise, do reke Maroš.\nGornja Mezija je uvek bila vojna, granična provincija rimskog carstva. Najveći rimski vojni logori su bili u Beogradu (rimski Singidunum), nedaleko od Požarevca (rimski Viminacijum): tu su bile stacionirane dve legije, ključne za odbranu dunavskog limesa.\nPAGANSKO OKULTNA VEROISPOVEST (primer u Engleskoj) Sve narode karakterišu određene kulture. Tekst preuzet iz priručnika ’"Romi kroz vreme" Za Rome ta kultura se ogleda u jeziku, muzici, religiji i mitovima. Romski jezik je jedina “knjiga” koju su Romi poneli iz Indije. Romski jezik i njegovi dijalekti srodni su jeziku plemena Dardi i Kafistranu, kao i jeziku plemena Hidukuš u Indiji. Po svojoj osnovi, on predstavlja varijantu Pali jezika, koji je razvijena forma Sanskrita.\nGhicitori = Zagonetka ( Ghicitani = ZAGONETNI Gica Bukovicanka Lucikina Pingina Grkina i Cortanova keva)\nBudesti (Stana budina iz ralje) Grad Budesti + Bukovina u Moldaviji\nTe dživesa ando veš jav lačho Ruvenca, te dživesa ando gav jav lačho Gadženca kaj dživesa jav lačho Romenca, So keresa na keresa, e Gadžes tutar na keresa! Arakh te Dija te Dade, se kotar to Čhavo voljan isto te djakere. Gndin šukar pa phen odova lafi, so mange te vakere! Gndin tajsaske, ma bister so hina erati! Ma dikh e manuše sar dićhol, šun so vakerol.\nDA ŽIVIŠ U ŠUMI BUDI DOBAR SA VUKOVIMA, DA ŽIVIŠ U SELU BUDI DOBAR SA SELJACIMA, ALI GDE GOD DA ŽIVIŠ BUDI DOBAR SA CIGANIMA. ŠTA GOD RADIO ILI NE RADIO, GADŽOVANA OD SEBE NE PRAVI, ČUVAJ MAJKU I OCA DA TE SIN SUTRA ISTO ČUVA, PRVO MISLI ONDA KAŽI TU REČENICU ŠTO SI NAUMIO, MISLI NA SUTRA ALI NE ZABORAVI ŠTA JE BILO SINOĆ, NE GLEDAJ ČOVEKA KAKO IZGLEDA NEGO SLUŠAJ ŠTA PRIČA\nJa imam drugare Poznate po tome! Sto preziru Cigane! Al ´ postuju Rome!\nDoslo je do promene! U zivotu mome! Nekad bejah Ciganin! A sada sam Rom!\nDoslo je do promene! U zivotu mom! Ja sam Srbin-Ciganin! Milenijum godina Crnogorac “me sem ipak” Rom!\nU većem delu Evrope Romi su poznati kao "Cigani" (francuski: Tsigane ("Cigan"); albanski: Cigan ("Cigan"), Maxhup ("Madžup"), Gabel ("Gabel"); makedonski: Цигани; bugarski: Цигани ("Цигани"); češki: Cikáni ("Cikani"); holandski i nemački: Zigeuner ("Cigojner"); danski: Sigøjner ("Sigejner"); litvanski: Čigonai ("Čigonai"); ruski: Цыгане ("Цигање"); mađarski: Cigány ("Ciganj"); grčki: Τσιγγάνοι ("Ciganoi"); italijanski: Zingari ("Cingari"); rumunski: ţigani ("Cigani"); srpski: Цигани; poljski: Cyganie ("Ciganie"); portugalski: Cigano ("Cigano"); španski: Gitano ("Hitano") i turski: Çingene ("Čingene") na CIGANSKOM JEZIKU: sama reč "čingar" (bukvalno) znači KAVGA u smislu "CIGANIN" KAVGADŽIJA /SVAĐALICA i sl. ).. U Iranu ih zovu کولی ("Kauli"), u Indiji Lambani ("Lambani"), Lambadi ("Lambadi"), ili Rabari ("Rabari").\nFizički su tamnoputi i nižeg rasta, crne kose. Studije o genetskom poreklu bugarskih, baltičkih i vlaških Roma ukazuju da oko 50% proučenih Y hromosoma i mitohondrijske DNK (sastavne elijske gradje) pripadaju muškoj tkzv. haplo grupi H (ha) i ženskoj haplo grupi M (em), haplo grupama koje su široko rasprostranjene širom Južne i središnje Azije. Muška haplo grupa R1a1 je takođe u izvesnoj meri "dominantno" zastupljena među Romima, ima je prema (nepotpunim ispitivanjima oko 50% u muškim Y hromozomima u sjevernoj Indiji i Pakistanu dok je ženska linija uglavnom zastupljena (prenosnom) MITOHONDRIJALNOM hromozomskim naslednim osobinama koje prenose na potomstvo samo žene dok muska populacija tu sposobnost ne poseduje mada rodjem imaju takve DNK (Gene) od svoje majke ali nisu u stanju da prenose dalje na svoje potomstvo što je iskljucivo samo ženska "privilegija" u evoluciji čovečanstva.\nPoreklo ciganskog imena tražilo se i kod indijskog plemena Čangar, gdje bi možda mogla biti i njihova (izvorna) prapostojbina. Romi sebe na svom jeziku nazivaju Romima, dok ih pripadnici drugih naroda vrlo često, iz poruge, nazivaju Ciganima. Sami Romi nikada nisu koristili taj naziv za svoj narod. Ne postoji nikakva veza između imena Roma i Rumunije (Romania), no, međutim, Rumunjska je treći svjetski rekorder po broju Roma, nakon Indije (5,794,000) i Turske (3,000,000-5,000,000). U Rumunjskoj ima otprilike 700,000 – 2,500,000 Roma.\nPodjela:Rome su tradicionalno dijelili po teritorijalnim, kulturološkim i dijalektološkim razlikama na 3 glavne grupe:\n"Kaldareši" (bakračari) KALDARAŠI je ispravno (kalderasi je pogresno "kaldera" je geološki oblik koga stvara vulkan kada se uruši sam u sebe, MEDJUTIM rumunskog porekla rec KALDARE je: KANTA, BAKRAC, LIMENA VELIKA POSUDA, PRIMER KORITO i slicno da kel KALDARAŠI JE ISPRAVNO koji su došli sa Balkana u Središnju Europu, a zatim se selili i do Sjeverne Amerike). Predstavljaju najbrojniju romsku populaciju.\nSaremena lingvistika je utvrdila povezanost romskog jezika sa pendžapskim i potoharskim jezikom, koji se govore u sjevernoj Indiji i Pakistanu. Lingurari su jedina skupina vlaških Roma koja ne poznaje romski jezik, a govore samo vlaški jezik.\nNeki Romi su razvili specifične kreolske i/ili mješane jezike, među kojima se izdvajaju sljedeći:\nPosednjih godina se pojavio pokret koji zagovara upotrebu "dvostrukog r" pri pisanju imena "Rromi", pošto u romskom jeziku "r" i "rr" predstavljaju dva različita glasa. Romi su sa područja bivše Jugoslavije govorili romskim, srpskim, vlaškim i turskim jezikom, a bili su pravoslavci ili muslimani. Bili su stalno nastanjeni, ali bilo je i lutajućih Roma. Po zanimanju bili su svirači, trgovci stokom tkzv. Dzamazy, kovači, (Khainy (Kaini) Thamary) zemljoradnici (Gopy = GOPA je na INDIJSKOM KRAVA u smislu stočari) , itd.\nNa seminaru u Strasbourgu 2003. U izlaganju Delia-Madalina Grigore iz Galaţija (Rumunija), govorilo se o kulturnom identitetu, Rromanipen, romskom identitetu između arhetipa i stereotipa. Na seminaru su iznesene i razlike između Roma i srodnih ne-romskih etničkih skupina među kojima su:\nA) Balkanski Egipćani o kojima govori Rubin Zemon, sa etnonimima koji podsječaju na Egipat: Gjyp, Egjyp, Magjyp, Evgjit, Jevg u Albaniji; Gjupci, Egjupci, Jupci, Ejupci, Ojupci u Makedoniji; Agupti u Bugarskoj; i Kepti, Kiptijani, Misirli u Turskoj. Njima pripadaju i skupine koje svoje ime dobivaju po zanimanjima, to su Kovači Thamary, Kainy), Esnaf (zlatari, kujundzije, Aurary), Aškali (ugljenari?). Drugi nazivi za nih su po Rubinu Zemonu i Faraon, Firaon, Farvan (faraon), Airli, Gjivagjani, Latini, etc.\nB) Bajaši (Baiaši bez "j") BAIA = kupalište, kupka, bazen rudnicki poput rudnickog "bazena" Bor Majdanpek) , koje je predstavila Letitia Mark iz Temišvara, koja kaže da njihovo ime znači rudari, da govore posebnim rumunjskim poddijalektom, te da su diskriminirani.\nC) Aškalije, (po Izraelskom gradu Askelon) koje je predstavila Rabije Krasniqi sa Kosova, koji su mešanog romsko-albanskog porekla, a kultura im se zasniva na temeljima romskih i albanskih tkzv. Arnautskih elemenata. (Arnaity = svi ostali "ne-rromi" tkzv, "Gaje" (Gadze koji ne pripadaju toj skupini brw, "STRANCI" (došljaci) elemenata.\nD) Putnici (Travellers), ili irski putijuci Rromi koje je predstavio Brendan O’Caolin, predkeltskog su porekla, a govore jezikom shelta ili gamon. Oni su putujuća populacija svirača, limara tkzv. Costorari (Kostorari) Limari,i slično, pretezno analfabetni (potpuno) nepismeni sa vlastitim usmenim vekovno tradicionalnim predanjima, "sa kolena na koleno"!\nE) Jeniši, koje je predstavio na seminaru Robert Huber. Ima ih oko 35,000, govore jeniški, a većina i švicarski-nemački. U obrazovanju su diskriminirani. Svetle su puti.\nkon mangel te kerel tumendar r.oburen `ci `soxa phenela tumen o `ca`cimos\nLegende o CIGANIMA - Romima\nPostoji nekoliko legendi o nastanku Cigana koje su se stolećima prenosile s pokoljenja na pokoljenje.\nVrlo su zanimljive, a jedna od njih glasi: Kada je Bog delio zemlju narodima, Cigane je prve pozvao i ponudio im da izaberu mesto gdje će biti njihova zemlja. Međutim, oni su odbili ne sluteći da će to Bog ponuditi i drugim narodima. Kasnije, kada su vidjeli da su svi narodi dobili od Boga zemlju koju su pretvorili u svoje države, dođoše i oni sami pred Boga i zamole ga, da im ipak dodeli zemlju. Bog im reče da je svu zemlju podelio i da je više nema, a njima će biti suđeno živjeti bez zemlje jer kada im je ponudio da je izaberu, nisu hteli. Ipak se na kraju sažalio nad njima i obećao im pomoći tako što će im dati mudrost i sposobnost veću od ostalih ljudi, kako bi se mogli snalaziti po svijetu jer će večno lutati, putovati, nigdje se neće skrasiti i svuda će ih prihvaćati kao strance!\nM.A | 04. 12. 2012. - 19:52h | Komentara: 15\nSa romskog festivala ponosa koji je održan u Parizu\n(AKO SE BAŠ MORA) ... hladnokrvniji su od Engleza, razdraganiji i temperamentno vesliji od Grka, tačniji i precizniji od Nemaca i Švajcaraca zajedno, ... poslovno sposobniji od Amerikanaca. Neretko/često su grubi ali na izgled i "blitz" ... trenutno na momenat samo! Svi su uglavnom manje ili više dobrodušni/širokogrudi "mekog srca" čiste savesti i mirne spokojne duše.\n"Žive danas a ne sutra" Svoju raskoš posed/"bogatstvo" troše spontano/nemilice. Šta će se desiti "sutra" o, tome razmišljaju tek prekosutra. DA VIDIS MILIJARDERE OVDE KLIKNI > https://www.youtube.com/watch?v=qdkoSTXBlbU\nNije im od značajne važnonosti da tokom životnog veka poseduju basnoslovno bogatsvo "Milion dolara" mnogo veću važnost pridodaju tome, i bitnije im je, da imaju životnu elan-energiju, preobraženu u MILIJARDU nesagorivih elixir-kalorija, koje neretko moraju biti maximalno iskorišćene i propuštene kroz "izduvni TEMPERAMENT ventil" uz veselje muziku i pesmu do poslednje kapi znoja! Nacija su kud i kamo snalažljivija i lukavija od samih Jevreja, kada je u pitanju stvoriti/napraviti ili zaraditi pare, koje u posebnim prilikama i momentima, nemilice troše raskošnije i bogatije čak i od samih Arapskih šeika! Marljiviji su i kreativniji od Japanaca! Masivno su znatno brojnija nacija od mnogih današnjih Europskih državljana: Primer Rumunija 21 Mil. stanovnika, ...ili Srbije 7.498.000 Mil. (sa sve Crnogorcima) Nezvanični statisticki podatci nose se sa paušalnom tvrdnjom da u CELOM SVETU žive i postoje oko Cca. 60 Mil. CIGANA rasutih širom zemaljske kugle. (od toga 40 mil. danas u severnim pokrajinama Punjab, Rajasthan i Sindh u, Indiji i severnom Pakistanu) Zdravstveni protektorat, prirodno odbrambenog IMUNOLOŠKOG systema i fizionomija izgleda im je prirodnom selekcijom vrlo visokog i značajnog ESTETSKOG inteziteta. (Samo pravi CIGANI Bandžary, Rabary, Kandžary, Lambany, Lomovary/Lovari, Gopy, Gory,... LE(j)AŠI (lea = POTOK) = (govere i romski i rumunski, i srpski istovremeno ali samo pojedina LEAŠKA plemena, ... uglavnom BANAĆANSKI/Transilvanijski deo Rumunije i BOSANSKI tamo oko Tuzle selo Lukavac) i neka RUSKA LEAŠKA plemena pod nazivom PLAŠUNI naseljena pretezno iz RUMUNSKE MOLDAVIJE i Transilvanije govore danas ROMSKI/RUMUNSKI i podrazumeva se RUSKI koji su verovatno uspeli tradicionalno da u ORIGINALNOSTI sacuvaju svoj maternji izvorni jezik bas zahvaljujuci svom PLEMENSKOM nazivu, ... jer su se verovatno u prosla davna vremena "plaseci se svega i svakoga" obitavali skriveni po zabacenim ne urbanizovanim predelima tada jos CARSKE RUSIJE... (Gurbeţi) Gurbecy = na Turskom proterani, ... Arly/Arlije = na Turskom "Lokalni stanovnik" ... Ashkaly/Aškalje po istoimenom Izraelskom gradu Aškalon koji uglavnom danas žive većinom na području Skadra/Crnagora + Makedonija) ... imaju krvnu grupu sa čistim intezitetom rezus faktoroa Rh.+ poz. uglavnom čistu "O" takozvanu: R1 and R2 ... 30.000 bis 35.000 Years old fromPakistan, Iran, India and southern Central Asia R1a1a (ARIJEVSKU) nultu krv. grupu Rh.+ (koju je zloglasni nacista Dr. Mengele svojevremeno u svojmi experimentalnim laboratorijama CILJANO genetski, pokušavao (na svu sreću) bezuspešno laboratorijski da stvori radi tada totalitarne Germanizazije u tadašnjoj zaraćenoj Europi . Obzirom da je takodje zloglasni nacista Heinrich Himmler okoreli "Tibetski" PAGANSKI OKULTISTA znao najvecu svetsku ikada čuvanu tajnu da su CIGANI ustvari poreklom ARIJEVCI jos sa SIRIUSA ... i da je kako lepo pise u Dr Mengelovim elaboratima: R1 and R2 letztere reserven sind auf Indien, Pakistan, Iran und das südliche Zentralasien beschränkt i da je taj Rh. reszus faktor originalniji i veći nego Germansky/Nemcki ... zato su ih masovno ubijali i vršili "genetske" eksperimente "farbajuci im izmedju ostalog i oči u "šućmurastu" boju ... sa zloglasnim USTASKIM nacistom Andrija Artuković 1899 † 1988 ... zato su ih masovno ubijali i vršili "genetske" eksperimente "farbajuci im izmedju ostalog i oči u plavo-zelenu "šućmurastu" boju da bi dokazali "Genetic Engineering Creation of "organomechanic" SPREGU ARIJEVSKOG ORIGINALNOG GENETSKOG DNK, R¹ &.R² Rh+ ... po, tkzv. MITOHONDRIJALNOJ: DNA/DNK JEDNOCELIJSKOJ HROMOZOMSKOJ LINIJI KOJA SE SASTOJI OD SVEGA 4 HROMOZOMA I DIREKTNO JE ODGOVORNA ZA BOJU OCIJU I PIGMETACIJU KOZE KOD SVIH LJUDSKIH BICA NA SVETU, ... jer su znali da PAGANSKO RELIGIOZNI "CIGANI" jos "navodno" sa Sirijusa poseduju taj (šifrovami) GENETSKI DNK CODEX , to su radili "vežbajuci" svoje FRANKEŠTAJSKE sposobnosti, širom nacistickih koncentracionih logora TAJNO, ... ali ne kako to svetska perfidna propaganda "danas" konfuzno propagira, i, ... NE zato sto je Hitler ... (kategoricno) mrzeo cigane nego iz PAGANSKO OKULTNIH KAMUFLAZNIH RAZLOGA. Jer, na TIBETU (kod DaLaiLame) se znalo da PAGANSKO RELIGIOZNI "CIGNUSI" jos "navodno" sa Sirijusa poseduju taj GENETSKI manipulativan DNK CODEX. sto je VEOMA UTICAJNO I DOMINIRAJUCE REZISTENTNO NAD SVIM OSTALIM KRVNIM GRUPAMA A+ B ... jer ta takozvana "0" nulta grupa ili "O" krvna grupa ima mitohondrijalnu hromozomsku kodiranu genetsku dominantnu sposobnost da se "sjedinjuje" sa svim ostalim RASAMA I NACIJAMA, ... I MOZE DAVATI SVAKOM SVOJU KRVNU PLAZMU I HEMOGLOBIN DOK ISTI NE MOZE UZIMATI REZISTENTNO NAZAD, ... konkretno nosioci te krvne grupe mogu svoju KRV svakom da daju, a mogu da prime iskljucivo samo svoju kao TRANSFUZIJU ... nazad (zanimljivo ako se sada "vi" koji ste Romske nacionalnosti i koji ste ovo trenutno procitali ... raspitajte se po uzoj rodbini i VASOJ FAMILIJI bicete zapanjeni cinjenicom i fascinirajucim otkricem da ste skoro "svi" dobar deo vas ... REZISTENTNI NOSIOCI OVE KRVNE GRUPE, ... Konkretno ... to su radili(sirom poznati svetskoj javnosti) : Dr Mengele, Krämer, Bär i Höcker, ... iz genetsko manipulativnih i krajnje perfidnih eksploatatoriskih razloga i pobuda uz izricitu tajnovite kamuflaze radi, Hitlerovu saglasnost ... a kasnije i Dzungaswili "Staljin" NLO / posredstvom najnovijih tajnih informacija iz SAD "SARADNJA" Staljin i Mengele GENETSKE deformacije trinaetogodisnje DECE posle drugog svetsko rata DA SE UVERIS OVDE KLIKNI: -> http://www.smedia.rs/vesti/vest/64816/NLO-SAD-Vanzemaljci-Josif-Staljin-Jozef-Mengele-Eni-Jakobsen-u-SAD-u-Staljin-i-Mengele-slali-deformisane-decake-VIDEO.html ) ... Pisana istorija civilizovanog čovecanstva od praiskonskih davnina nemože se prisetiti niti pohvaliti da su CIGANI kako u proslošti tako u današnjosti kao nacija ikada protiv neke države ili naroda vodili rat! U tom pogledu smo najmiroljubivija pacifisticka nacija su na svetu!\nStrastveniji su i bolji ljubavnici od svih Italijana zajedno sa svim svetskim "latinosima" ... Samo "CIGANIN" iskreno al´ razlicitim žarom može istovremeno VOLETI devet "žena"! ( babu, majku, sestru, tetku, snajku, ... ženu, ljubavnicu, švalerku, komsinicu, ... ha ha ha , ...\n... imaju krvnu grupu sa čistim intezitetom rezus faktoroa Rh.+ poz. uglavnom čistu "O" takozvanu: R1 and R2 ... 30.000 bis 35.000 Years old fromPakistan, Iran, India and southern Central Asia R1a1a (ARIJEVSKU) nultu krv. grupu Rh.+ (koju je zloglasni nacista Dr. Mengele svojevremeno u svojmi experimentalnim laboratorijama CILJANO genetski, pokušavao na svu sreću bezuspešno laboratorijski da stvori radi tada totalitarne Germanizazije u tadašnjoj zaraćenoj Europi . Obzirom da je takodje zloglasni nacista Heinrich Himmler okoreli "Tibetski" PAGANSKI OKULTISTA znao najvecu svetsku tajnu da su CIGANI ustvari poreklom ARIJEVCI jos sa SIRIUSA ... i da je kako lepo pise u Dr Mengelovim elaboratima: R1 and R2 letztere reserven sind auf Indien, Pakistan, Iran und das südliche Zentralasien beschränkt i da je taj Rh. reszus faktor originalniji i veći nego Nemcki ... zato su ih masovno ubijali i vršili "genetske" eksperimente "farbajuci im izmedju ostalog i oči u plavo-zelenu "šućmurastu" boju da bi dokazali SPREGU ARIJEVSKOG ORIGINALNOG GENETSKOG DNK, jer su znali da PAGANSKO RELIGIOZNI "CIGANI" jos "navodno" sa Sirijusa poseduju taj GENETSKI DNK CODEX , to su radili "vežbajuci" svoje FRANKEŠTAJSKE sposobnosti, sirom nacistickih koncentracionih logora ... a ne zato sto je Hitler ... mrzeo cigane ... to su radili Dr Mengele, Krämer, Bär i Höcker, ... iz genetsko manipulativnih i krajnje perfidnih eksploatatoriskih razloga i pobuda uz Hitlerovu saglasnost ... a kasnije i Dzungaswili "Staljin" NLO / posredstvom najnovijih tajnih informacija iz SAD "SARADNJA" Staljin i Mengele GENETSKE deformacije trinaetogodisnje DECE posle drugog svetsko rata ...\n... sa zloglasnim USTASKIM nacistom Andrija Artuković 1899 † 1988 ... zato su ih masovno ubijali i vršili "genetske" eksperimente "farbajuci im izmedju ostalog i oči u plavo-zelenu "šućmurastu" boju da bi dokazali "Genetic Engineering Creation of "organomechanic" SPREGU ARIJEVSKOG ORIGINALNOG GENETSKOG DNK, R¹ &.R² Rh+ poz. jer su znali da PAGANSKO RELIGIOZNI "CIGNUSI" jos "navodno" sa Sirijusa poseduju taj GENETSKI DNK CODEX. sto je VEOMA UTICAJNO I DOMINIRAJUCE REZISTENTNO NAD SVIM OSTALIM KRVNIM GRUPAMA A+ B ... jer ta takozvana "0" nulta grupa ili "O" krvna grupa ima kodiranu genetsku dominantnu sposobnost da se "sjedinjuje" sa svim ostalim RASAMA I NACIJAMA, ... I MOZE DAVATI SVAKOM SVOJU KRVNU PLAZMU I HEMOGLOBIN DOK ISTI NE MOZE UZIMATI REZISTENTNO NAZAD, ... konkretno nosioci te krvne grupe mogu svoju KRV svakom da daju, a mogu da prime iskljucivo samo svoju kao TRANSFUZIJU ... nazad (zanimljivo ako se sada "vi" koji ste Romske nacionalnosti i koji ste ovo trenutno procitali ... raspitajte se po uzoj rodbini i VASOJ FAMILIJI bicete zapanjeni cinjenicom i fascinirajucim otkricem da ste skoro "svi" dobar deo vas ... REZISTENTNI NOSIOCI OVE KRVNE GRUPE, ... PREKO 91%\n* vasa je krvna grupa pouzdanija slika vasega identiteta od vase rase, kulture ili geografskog porekla ona je genetski otisak onoga sto vi jeste, putokaz najzdravijeg moguceg zivljenja.\n* kljuc znacenja krvne grupe moze se pronaci u prici o evoluciji ljudskog roda: 0 je najstarija, A se razvila s pojavom agrarnog drustva, B se pojavila kad su se ljudi selili na sjever u hladnije, za zivot naporne predele, a AB je potpuno moderna prilagodba - rezultat mesanja razlicitih krvnih grupa, ta je prica o evoluciji izravno je povezana s prehrambenim potrebama svake krvne grupe danas.\n* KRVNA GRUPA 0: najstarija i najosnovnija krvna grupa, ona koje je prezivela na vrhu prehrambenog lanca, s jakim i jednostavnim imunoloskim sustavom, koji je spreman i sposoban unistiti sve - i prijatelje i neprijatelje.\n* KRVNA GRUPA A: prvi doseljenici koji su seobama bili prisiljeni prilagoditi se na prehranu sastavljenu vecim delom od namirnica biljnog porekla i na poljoprivrednicki nacin zivota ...\n* KRVNA GRUPA B: asimilator koji se prilagodjava na nove klime i mesanje stanovnistva, predstavlja prirodnu potragu za ravnotezom izmedju tenzije uma i zahteva imunoloskog sustava.\n* KRVNA GRUPA AB: istancan izdanak retkog mesanja snosljive krvne grupe A i nekad barbarske ali uravnotezenije krvne grupe B.\nO krvna grupa je najzastupljenija širom planete. Posebno je zastupljena među Aboridžinima u Australiji, keltskim narodima, kao i pretezno medju narodima romske populacije (ciganima), kao i onima koji žive u Zapadnoj Evropi i u Americi.\nU eritrocitima krvne grupe 0 (NULA) nema "CILJANO" nikakvog (dominantnog) faktora koji bi (štetno) razarao tudju krv, pa ljudi te grupe mogu davati krv svim ostalim (krvnim) grupama. Te osobe su tkzv. univerzalni davaoci krvi, medjutim (rezistentno) mogu primiti putem transfuzije krv, ISKLJUCIVO samo od svoje krvne grupe tj. krvne grupe 0 (NULA). Suprotno njima u eritricotima krvne grupe "AB" postoje /svojstveno-domimanantni tkzv. GORILAS) faktori i "A" i "B" koji "razaraju" krv drugih grupa. Takve osobe mogu dobiti krv od svakog, a mogu dati krv samo osobi iste krvne grupe tj. krvne grupe AB i oni su (SAMO) univerzalni primaoci. DOK za RAZLIKU Krvna grupa 0 (NULA) naziva se i univerzalnim davateljem zbog toga što nema ni "A" ni "B" belančevine na površini svojih eritrocita. DAKLE ta ("univerzalna") krv neće izazvati stetne krvne reakcije u krvi bilo koje DRUGE krvne grupe. Za razliku od toga krvna grupa AB naziva se (SAMO) univerzalnim primateljem ali NE i DAVATELJEM jer ima obe vrste belančevina na membrani svojih eritrocita pa ni protiv jedne neće reagirati "pozitivno".\nREZUS FAKTOR (Rh~faktor) Drugi je sustav krvnih grupa. To je takodje GENETSKI nasljedno obeležje krvi koje potiču CILJANO ... od (naročito) posebne belančevine, nazvane rezus faktorom. Osoba koja ima tu belančevinu je Rh~pozitivna (+), a za onu koja nema kažemo da je rh~negativna (-). ...\n... "So sind die Zigeuner! Wenn es sein muss, sind sie kühler als Engländer, fröhlicher als Griechen, pünktlicher als Deutsche, geschäftstüchtiger als Amerikaner.... Oft sind sie grob, aber nur scheinbar. Sie haben ein weiches Herz und eine reine Seele... Was sie besitzen, verbrauchen sie heute. Und was morgen sein wird, daran denken sie erst morgen. Für sie ist es nicht wichtig, eine Million Dollar zu besitzen, wichtig ist, das sie eine Milliarde Kalorien haben, die sie verbrauchen müssen. Sie sind erfindungsreicher als Juden, wenn es darum geht, Geld zu verdienen, und sie geben es genussvoller aus als arabischen Scheichs. Sie sind ergebener als Japaner. Man kann sich nicht daran erinnern, dass ein Zigeuner je gegen sein Land gewesen wäre. Sie sind glühender Liebhaber als Italiener. Nur ein Zigeuner kann gleichzeitig neun Frauen lieben"!... ( Muharem Serbezovski)\nSeobe Roma istorijski oskudno dokumentovana kretanja i migracije:\nR o m a n i s t a n s k i - G r e š n i k :\n... jedan sam od mnogih, samo k´o, ... bož´ji sluga stvoren.\nBogo-hulnik sto poharah tu svetinju kao svetac slavske dane.\nGde se k´o, na Đurđevdan u čast njemu jede pije „brdo“ hrane!\nPoslovica ima jedna, … vazdan se ne kaže:\n"Kom´ se tri put´ za dan smrkne takvom teško ikad´ svane"!\nČudne li spoznaje, samrtnog saznanja,\nkojeg ću izgleda s´ovog sveta, jedino izneti, … odavde.\nGde sahranih tol´ke dane,\numesto u praznu glavu, trpano u šupalj džak, pa kol´ko, stane!\nU, daljini negde, jecaju violine zvuci, ... iz "Romanistan" kafane.\nMoju pesmu "ciganka" peva : "Greh da sputam, porok mane!"\nU, ... džak šupalj sta, ... da stane?\nGrešnik sam, ... o, ... svemoćni dragi Bože!\nKako to samo nevernik može!\nPokorni sluga po zemlji sto gmiže!\nProklet sam, sad´me ta kletva stiže!\nProganja me, kao kovitlac-vetar oluju, ... kad pod nebo diže.\nNaneo, zla sam mnoga na ovom "surovom" svetu!\nPsovao, pljačkao, krao, ... pravio nedužnom štetu.\nOcu i majci vraćao, kao beskućnik psetu!\nOčajan: "jednom, sam, koricu zadnju hleba, uskratio rodjenom detetu"!\nI, sam doživeh kaznu, prokletstva surovu osvetu!\nNa, moje rane grešne: "Skorbut il´soli, da metnu!\nKroz glavu metak da prostrele da izadje na petu!\nGrehove ne bi´ opro što, počinih na ovom svetu!\n... O, svemoćni dragi Bože!\nGolog me evo, svuci do kože, i iz nje greh istisni ako se ikako može?\nSada sam lešina živa, „mrcina“ od greha tvrdja!\nŽdero sam grešne dane, kao što gvoždje "ždere" hrdja.\nMoje, je prokletstvo veliko i teško!\nKroz zatrovane vene umesto KRVI sad mi pogan teče!\nSnovi su mi košmarni, ... sanjam sudnji dan skoro svako veče!\n... Cimni, psa! ... Bože za uši, i baci mu pred noge kosti!\nGrešniku zla, oprosti i, nadji mu duši mesta! ...\nOprosti mu grešne dane, dozvoli na noge\nda stane, i pusti sunca zrak ukloni tamu i mrak!\nPovedi ga rukom svojom u, večna prostranstva raj.\nPusti, G r e š n i k a, ... tamo Bože, nek´ tu mu bude kraj!\nKazna nek´ tvoja bude, za njega, melem na rane!\nPusti makar na kolena, pred rajska vrata da stane!\nNeka, se vrata rajska sa tvojim blagoslovom, otvore širom njemu!\nOgreši se, molim te ... barr jednom, i ti, Bože!\nJer ti si taj svemoćnik, koji sve uvek može!\nR.Zoran 09.11.1988 Požerevac "´abela"\nRadžastan (Rajasthan) je savezna država Indije sa površinom od 342.236 km² i 56.473.122 stanovnika (stanje: 1. jan. 2001). Najveća je država u Indiji po površini. Graniči sa Pakistanom na zapadu, Gudžaratom na jugozapadu, Madja Pradešom na jugoistoku, Utar Pradešom i Harajanom na severoistoku i Pendžabom na severu. Glavni grad je Džajpur. Pustinja Tar se nalazi na zapadu Radžastana. Jedna od najstarijih planina sveta Aravali se tu nalazi. Istočni Radžastan ima dva rezervata za tigrove, kao i nacionalni park Keoladeo, koji je čuven po pticama.\nPandžab, (Punjab ) Pendžab ili Punjab Šablon:IPAudio (što znači: "Zemlja pet reka") isto tako Panjab (pendžapski: ਪੰਜਾਬ na Gurmukhiju, پنجاب na Shahmukhiju, hindi: पंजाब, urdu: پنجاب) je regija koja obuhvaća granicu Indije i Pakistana. Punjab ima dugu istoriju i bogato kulturno nasleđe. Narod koji živi u Punjabu se zove Pendžapci te govore pendžapski (punjabi). Tri vodeće religije u oblasti su sikhizam, hinduizam i islam.\nSind (Sindh ) (Sindi: سنڌ, Urdu: سندھ) je jedna od četiri provincije Pakistana i postojbina Sinda, Muhadžira i drugih etničkih grupa. Susedna područja su Beludžistan na zapadu i severu, Pandžab (Pakistan) na severu, Radžastan (Indija) na istoku i Arapsko more i Gudžarat (Indija) na jugu. Glavni jezici sindi i urdu. Poznat pod različitim imenima u istoriji, naziv za Sind dolazi od Indoarijaca čije su legende tvrdile da Reka Ind izvire iz ždrela lava (Sinh-ka-bab). Na sanskritu je provincija dobila ime Sindhu što znači "okean". Asirci (još u 7. veku p. n. e.) su oblast poznavali pod nazivom Sinda, Persijanci kao Abisind, Grci kao Sinthus, Rimljani kao Sindus, Kinezi kao Sintou, dok su je Arapi prozvali Sind.\nIme G u r b e t koje se nalazi od Afganistana do Balkanskog poluostrva, odakle se prostire do zapadnoevropskih država, smatra se da potiče iz arapskog jezika ("garib" znaci "strani" i "stranac") medjutim koicidencijom pukog slučaja i moje večite neskrivene radoznalosti najzad konačno "danas" 26.07.2009 znam tačno sta znači reč GURBETÇ: = ISELJENIK ili kada na www.google.de u überstzen suche sa Turskog na Srpski/Hrvatski upisete tačno reč "GURBETCI" = исељеник ili PROTERANI https://translate.google.de/?hl=de&tab=wT#tr/sr/gurbet%C3%A7\n(sto je izmedju ostaloga i logično za ondasnja "teska" vremena kada su CIGANI svuda bili proteravani iz svake države. Sada mi na pamet pada i sećam se jednog davnog polemičnog razgovora (kod pok. Ruske na slavi) u Berlinu sa Draganom "Popikinim" na temu GURBET (on je tvrdio da je to: "страна земља" sta ... znači i slično u tom pravcu ?... Da jako je žalosno da ni pravi tkz. gurbeti ne znaju pravo značenje te reči koja označava gotovo sve pripadnike romske nacije u Srbiji pa i šire ... u koju su zvanično došli još u 14 veku = 1348 Prizren/Serbian (41 god. pre Kosovske bitke 1389god.) GURBETÇI/исељеник ili PROTERANI od turaka i sl. Obzirom da je naziv GURBECI (plural/mnozina) najverovatnije migracionim putem donešen iz Rumunije i kako se originalno GURBETI (Gurbet = ISELJENIK) na rumnskom a najvaznije na TURSKOM jer je to originalna TURSKA reč (koja je preko Rumunije iz Turske preneta u Srbiju) , čita kao = GURBEȚI jer je rumunsko Ț= C konkretno na rumunskom se CIGANI pise ȚIGANI ciganski = ţigăneşti. PRIMER mnogo turskih i rumunskih reči je poprimljeno u ciganskom jeziku: baftă = noroc, ... baht, din turceşte “baht” sreća = turski "bahat" rumunski "norok" ciganski = "baht" bahtalo (... takodje interesantno ostalo je i sećanje da mi je tom prilikom Dragan "Popikin" rekao da je i on istraživao svoje proreklo, ... sa bratom Kostom iz Bgd. i da su došli do zaključka da potiču "negde" iz Crne gore najverovatnije plemena Aškalije / ASHAKLI po istoimenom današnjem Izraelskom gradu Ashkelon! A, inače koji uglavnom danas u većim plemenskim zejednicama pretežno žive na području Skadra/Crnagora + Makedonija naime: Aškalije su ranije smatrani delom romskog naroda, ali su od strane države Srbije priznati kao poseban narod. Potomci su albanizovanih kosovskih Roma, a tvrde da su njihovi preci na Balkan došli iz Palestine. Aškalija dolazi od imena grada Aškelon u današnjem Izraelu. Aškalije su u velikom srodstvu sa Jevrejima koji su nekada došli sa teritorije Izraela. Činjenica je da su to isti narod )\nGURBETÇİ = исељеник KLIKNI OVDE NA DOSTAVLJENI LINK DA SE UVERS STA je (gurbetç) -> https://translate.google.de/?hl=de&tab=wT#tr/sr/gurbet%C3%A7\nAthinganoi ili Athingani, starogrčki: Ἀθίγγανοι, plurar od Athinganos (Ἀθίγγανος), je bio naziv i ime u 9. veku Monašku sektu koja se prvovremeno nalazila u Frigiji, tkzv. "maloj Aziji" ili danasnji zaliv Bosforus Turska osnovao antiseministički puritanac Theodotus koji je bio u to vreme veoma poznati i najbogatiji bankar, jedan od prvih osnivaca bankovnog sistema u svetu, ... sto je posle skoro 800 stotina godina nasledio i usavrsio Benjamin Franklin, (1706 -1790) Philadelphia, takodje romskog porekla (po majci koja je bila CIGANKA) a koji je rodjen kao 15-naesto dete u svojoj jos mnogobrojnijoj porodici, ... inace po opredeljenju bio je izmedju ostalog takodje puritanac (sektas) moralno strog čovjek, koji odbacuje obična zadovoljstva (majka mu je bila veoma plodna i rasna, rodna i jaka genetski veoma rezistentna zena Ashkalyskog porekla direktno iz Aškalijskog BENJAMIN PLEMENA koja je toj porodici CILJANO sluzila po zahtevu veoma takodje bogatog ILUMINATSKOG svestenika, Benjaminovog oca samo za rasplod, i radnjanje petaestoro dece ... koji ju je NEMERNO ciljano i namenski oženio (verovatno kupio za novac posto je bio jako bogat) ... posle neuspelog i totalno bezplodnog braka sa prvom ženom, koja je bila neplodno jalova) Konkretno u vezi sa tim (mada zvuči neverovatno ali je ipak istinito) Benjamin Franklin je čovek, čija se slika u znak zahvalnosti nalazi na američkoj novčanici od 100$ Dolara... što ima najkonkretnije i te kako veze sa večito vladajućim (današnjim tajnim) svetskim ILUMINATSKIM poretkom i Theodotus-om\n12 (HAZARDSKIH) Aškalisko/Aškenazkih plemena bez tkzv. 13-naetog "DAVIDOVOG ili CANICULA" (kanikula = kokalo u smislu porekla/sto se i danas u anatomiji zove karlicna kost/osnova svakog skeleta) = hatam IZGUBLJENOG (verovatno naseg) ... plemena sa CIGNUSA "CASSIOPEA" = (Kasiova sestra/ Kasiphea???) ili popularnije zvanicno u Astronomiji poznatog (sazveždja) "Major"/ (Madžor) CANIS (Balkan-Ägypter, Majupi or Magjupy Arnauty-Kosovo-(albanisch) Arnautiţa (Arnautica) = KUMANOVO befor 1389th (Kosovski boj)Rimski car Avgust je hteo da prebroji narod u svome carstvu, te zapovedi das se svi ljudi popišu. Zbog toga je svako morao da ide u onaj grad iz koga je poreklom. Tako Sveta Deva/MARIA i Josif krenuše iz Nazareta, u kome su živeli, u Vitlejem, grad Davidov, jer oboje behu iz plemena Davidova. Kada su stigli bilo je već kasno te potražiše prenoćište, ali nisu mogli da nađu slobodno mesto, ni u gostionicama, niti u kućama, jer su sve bile pune ljudi kojih mnogo dođe u Vitlejem na popis. Zato se oni skloniše u jednu pastirsku pećinu. I tu se rodi Isus Hristos, Sin Božji. Sveta Deva Ga povi i metu u jasle. Time se ispuni reč prorokova. (Rođenje Sina Božjeg slavi se svake godine, i to tri dana od 25. decembra/ 7. januara. Tada se pozdravljamo rečima : “Mir Božji! Hristos se rodi!”).\nMedjutim još jedna posve različita zaverenicka sekta ili stranka vezana za konfuznu/zbunjujucu vecitu ENIGMU imena i starogrčkog naziva "Athinganoi ili Athingani, stvara ociglednu nevericu jer sto mnogi ISTORICARI i danasnji "kvazi" ROMOLOZI smiču sa uma je činjenica da se pravilno i korektno glavni grad Grcke Athina, ... pise neizostavno sa "h" Athina, ... kao i Apotheka, ... i sl. reči koje dolaze sa tih drevnih grčkih prostora primer: "thema" sto je jako i mnogo vazno, ... obzirom da je "plural"/mnozina od Athin + ganoji, vrlo je očito i jasno da se eventualno pri korisnjenu tog (pogrdnog ciganskog naziva) mislilo na AT(h)INJANE / Ἀθίγγανοι zbog nihove komične i jedinstvene za europske pojmove ne prilagodjene ("hijeroglifskog karaktera") ABECEDE čiju fonetsku slovnu oznaku "θ"=(t) i danas neki nasi ROMI "pametnjakovici" koji jos pisu i izdaju romske RECNIKE ocigledno iz komercijalnih razloga i istih pobuda i zelja "da zgrnu lovu na brzaka" kao da nam nije dosta zbunjujuce konfuznosti, pokusavaju da nam podmetnu "kamen spoticanja" kao i mnogi drugi koji su to radili i pokusavali tokom nase milenijumske migracije, zloupotrebljavajuci nasu vekovnu neprosvecenost i nepismenost, smatrajuci se pri tom tako "znacajno" kao da su u najmanju ruku otkrili Kolumbovu "Ameriku" i sl. ...\nA radilo se konkretno u dalekoj proslosti o zaverenickom podborniku koji se zvao: Marcus Eremita, koji izgleda kao da je bio učenik samog svetog Ivana Zlatoustog. Njegova knjiga "Eis tonu Melchisedek", ili prema Photius-u "Against the Melchisedekites", govori o ovim novim učiteljima kao što Melchisedech utelovljenje/celivanje Logosa (Božja reč). Oni su (u stvari) anathematioidni biskupi, ali ne bi prestajali propovedati (laz i ne/ISTINU. Oni su, (navodno) čini se inače ortodoksni pravoverci... (kao i pojedini danasnji koji zamlaciju i foliraju sopstveni narod i romsku naciju ... u toj skrivenoj od ociju javnosti tajnovitoj knjizi vekovima). Jeronim opovrgava anonimni rad koji je identificirao Melchisedech (navodno) "Duhom Svetim". (Takodje) Timotej &. Presbyte-r Konstantinopoljac, u svojoj knjizi "De receptione Haereticorum" dodaje na kraju svog popisa jeretika (bezboznika) koji trebaju preobrazaj jer Melchisedechians, se sada zove "Athingani" (Untouchables / NEDODIRLJIVI). Oni žive u Frigiji, a nisu ni Židovi, ni Pagani. Oni drže (svetkuju) subotu, ali nisu obrezani. Oni neće "dirati" (DODIRIVATI / SKRNAVITI) bilo kojeg čovjeka. Ako im se nudi hrana, (POPUT DANASNJIH BUDISTA) ... oni ("ljubazno" / učtivo) pitaju za "odobrenje" da se nadju na (trpezi) ili terenu /zemljistu, a onda bi došli (čoporativno i masovno) i zauzeli bi ga. Oni "Athingani" (Untouchables/NEDODIRLJIVI) daju drugima sa istim merama opreza, (kao i sto uzimaju)\nNeizvesno je bilo hoće li sekta preživeti u tom 9-tom veku. Zato su se verojatno raspršili sirom Turske Anadolije i na Balkanu, nakon uništenja grada Paulician Tephrike u 870s. I sele se masovno u zbegovima na goru Atos u Grčku gde osnivaju manastir "Iviron" gde cemo se "mi" CIGANI zvanicno PRVI put pojaviti nekih 130 do 150 godina nakon tog perioda ... (sto tako u masovnim zbegovima "trbuhom za kruhom" trazeci točiste ... (čitaj moderno Asyl/AZIL) o čemu dalje: Istoriski izvori koji konkretno govore o poreklu i početku seobe Roma iako su veoma oskudni. Sve do danas kruže različite hipoteze, iskonstuisane priče i "legende" o postojanju romskog naroda kao i, o, samim, konkretnim razlozima za pokretanja njihove deseto-vekovne seobe, dokumentovane migracionim kretanjem, kroz vekovne epohe proteklog milenijuma u periodu od 1001 god. i sve do današnjih dana! Kada ... nas je onaj "prokletnik" Mahmud Gazni, isterao iz nase PRADOMOVINE Indije i podelio u dve grupe da bezimo glavom bez obzira pred njegovim ratničkim krvavim najezdama i bezočnom silovanju nasih zena, majki i sestara, ... i osvajačkim gramzivim pohodima, i tako to! Jedna (nasa romska velika grupa/skupina) bezi, ... da spase goli zivot, .. preko Afganistana = Gl. grad KABUL odlazi na područje Turkystana i Turkmenije sve do Kaspijskog jezera. Nakon upada (voskovodje srodnog predhodnika cuvenog Mongolskog Dzingis Kanna) Mahmuda Gaznija u severnu Indiju (1001-1026. god.), pridružili su se toj skupini (dotadasnjih gradjansko-seoski tkzv. ratnickih KASTA propalog kraljevstva CAREVA O Thagaro Phenga i O Thagaro Bhenga koje je nakon njihovog raspada podeljeno na 4 KASTE) i preostali Romi iz Indije. Ali medjutim, ponovo se razilaze. Manji deo krenuo je preko Azerbejdžana u Gruziju (danas bivsa russka savezna republika Gorgija) i dalje prema Kavkazu, a drugi veci deo, prema Armeniji i Turskoj.\nDruga je skupina iz pustinje Tar krenula prema srednjoj Aziji. U (danasnjoj) Siriji Gl. gard Damask se i ta grana razdvojila. Jedni su otišli prema Turskoj, a drugi uz obalu Sredozemnog mora i stižu do Egipta Gl.grad Kairo i Gibraltara.\nNa područje tadašnjeg Balkana, utvrdjeno je, da najveća skupina Roma dolazi znatno pre Turaka, (1348 tacno čitavu 41 godinu pre Kosovskog boja 1389) bežeći naime pred njima i njihovom "velikom" tadašnjem OSMANLIJSKIM CARSTVOM, ... iz Male Azije. t.j. Frigije ili danasnji zaliv Bosforus u Turskoj\nPrva i do danas jedina pouzdana tvrdnja zvanično PISANOG ISTORISKOG DOKUMENTA o nastajanju reči Cigan za pripadnike “odredjene” skupine ljudi, dolazi iz 1068. godine. Tada, je Gruzijski (danas ruska drzava Gorgia /Dzordzija) monah sv. Georg Antonski, iz manastira Iviron (Grčka) svom življu, "pismeno" je izveštavao, ... kako je na goru Atos u periodu od 1001-1026. godine stigla ogromna skupina “Athiganosa” = CIGANA = ("navodno") NEDODIRLJIVIH.\nSama rec Athiganos tj. Acinkan na grčkom bi značila “nedodirljiv”. Razine inače te reči, (bez obzira sto je plural/mnozina Athi(n)ganos se u osnovi koristila kasnije, deseto-vekovno, tokom proteklog milenijuma, isključivo kao "zvaničan" Gadžovanski "navodno" (opet) pogrdan naziv za “taj” nomadski-narod koji se susretao vekovima po Evropi i skoro po celom ostatku sveta na zemaljskoj kugli PLANETI sve do današnjih dana. MEDJUTIM SAMO JE REC IPAK O MONASKOJ SEKTI KOJA JE SEBE NAZIVALA U SMISLU NEBESKOG (matičnog "poreklom" sa Cygnusa), ... BOZANSTVA “Athiganos” = NEDODIRLJIVI. KAKO SMO MI SEBE TAKODJE SMATRALI NA IZVESTAN NACIN I TO IZ OPIPLJIVO OPRAVDANO DOKUMENTOVANIH RAZLOGA ZA (pravi i originalni) "NEBESKI NAROD" (sa Cygnusa) U TOM SMISLU: NEPRIKOSNOVEN, NEDODIRLJIV, NEPOVREDLJIV "nenadjebljiv" JER POSTOJE INDICIJE i EVENTUALNI NAGOVESTAJI DA POTICEMO SA Cygnusa / CIGNUSA (iz sazvezdja ORION (SIRIUS) I DA SMO SAMI SEBE SHODNO TOME NAZIVALI TAKO SRODNO NASOJ EVENTUALNOJ PRA-PRA-PRA POSTOJBINI (Cygnus), A NIKAKO KAKO NAM JE PRILEPLJEN EPITET DA SMO CIGANI U SMISLU "NEDODIRLJIVI" I NE TREBA NAS DODIRIVATI JER SMO PRLJAVI, i SLICNE GLUPOSTI ...\nEtimologija reči nije sigurno ista, ali zajednički navod jedne je jedine Grčke reči, a njeno je značenje je "(Athinganoi ili Athingani) - nedodirljivi", a potiče iz privativnog alfa prefiksa i glagola thingano = ne-dodir (u odričnom obliku istoimenog grčkog glagola)\nNaziv athinganoi, i kasnije varijante oblika koji je, usledio došavš da bude (usko) povezan s Romima koji su se (kao sto je gore objasnjeno) prvi put pojavili u Vizantskom dobu carstva u vreme gde je koren te reči za "CIGANI" pogrdnog navodno znacenja reči koristiti za opisivanje pripadnika romske nacionalnosti ljudi. To još uvek nije jasno je li "athinganoi" koji su bili prisutni jos u 5. veku u Europi bile su (CYGNUSI = LABUD) romski narod ko danas.\n"Cygnusi" Lyra(nci) su sa Cygnusa doneli: (seme) PALME, ... muzicki instrumenat: LYRA/HARFA ili CITRA kao i Citratzyklus Zitratzyklus, Zitronensäurezyklus poznatije takodje i kao formulu, ili ciklus trikarboksilnih kiselina (TCA ciklus za potrebe genetske humanoidne manipulacije i pretvaranje Australopithecus-a, (majmuna) afarensis, u HIBRIDNO humanoidnog Homo sapiensa posto je Darwinova teorija evolucije obicna lakrdija, koju su ciljano stvorili, prvom cetvrtinom 18-naestog veka, ... ILUMINATSKE vladajuce rase danasnjeg svetskog poredka ) i tkzv. (farbu crnu) KNA ...\nПо неким теоријама порекло наше цивилизације је из сазвежђа Лира, што симболично и представља инструмент лира. Београдско културно уметничко друштво "Никола Тесла", готово осам деценија са поносом чува заставу, коју им је Тесла поклонио 1936. године. Грб на застави у виду инструмента лире са муњом, осмислио је и дизајнирао лично Тесла.\nAccording to some theories, origin of our civilization is from the constellation Lyra, which symbolically represents instrument lyre. Belgrade Cultural Artistic Society "Nikola Tesla" for nearly eight decades proudly preserves flag which Tesla gave to them in 1936. The coat of arms on the flag in the form of the instrument lyre with the lightning was created and designed by Tesla.\njednu od velikih tajni koje je Tesla odneo sa sobom u grob a zvala se CANICULA sa Cygnusa (ali nije bio prvi koji je to znao) "Cygnusi" Lyra(nci) su sa Cygnusa doneli: (seme) PALME, ... muzicki instrumenat: LYRA/HARFA ili CITRA kao i Citratzyklus Zitratzyklus, Zitronensäurezyklus poznatije takodje i kao formulu, ili ciklus trikarboksilnih kiselina (TCA ciklus za potrebe genetske humanoidne manipulacije i pretvaranje Australopithecus-a afarensis, u HIBRIDNO humanoidnog Homo sapiensa posto je Darwinova teorija evolucije obicna lakrdija, koju su ciljano stvorili, prvom cetvrtinom 18-naestog veka, ... ILUMINATSKE vladajuce rase danasnjeg svetskog poredka (G)old, (O)il, (D)iamonds ... G.O.D. ) i tkzv. (farbu crnu) KăNA = crnilo/čadjavilo\nPrva inteligentna bica na nasoj planeti su bila Akvatici, Terrani Lirijanci i Plejadinci, Akvatici nisi imali sposobnost planetrnih putovanja Terrani izmanipulisani od strane Lirijanaca i Plejadinaca, cak sta vise bitnije se na ovoj planeti nije ni odvijao neki bitni zivot nego "navodno" na Marsu?


Republika / Milojević iskren: Da prekinemo post koji traje 8 godina!\nutorak, 19. 11. 2019.| 14:45\nTrener fudbalera Crvene zvezde Vladan Milojević je uoči duela sa Mačvom u osmini finala Kupa Srbije rekao da je cilj njegovog tima da osvoji taj trofej posle čak osam godina čekanja.\n- Kup je veoma bitan za nas, daćemo sve od sebe da dođemo do završnice i borimo se za trofej. Mačva je ekipa čija pozicija na tabeli u domaćem prvenstvu, ne prikazuje njihov realan kvalitet. Uz vredan rad i trenera Aničića, koji je iskusan i već je ostvarivao uspehe sa Mačvom, utisak je da ih očekuju bolji rezultati. Kup utakmice nemaju dodirne tačke sa prvenstvom, tako da trebamo da budemo oprezni. Želimo da osvojimo Kup Srbije- rekao je Milojević na konferenciji za medije na stadionu "Rajko Mitić".\n- Mačva ima težak domaći teren i publiku koja je orijentisana ka lokal-patriotizmu sa velikim brojem igrača iz Šapca ili okoline. Svi oni žive za Mačvu- istakao je Milojević i dodao da je zdravstveno stanje Matea Garsije bolje i da je od lekarskog tima dobio zeleno svetlo da se naredih dana priključi radu ekipe.\n- Veliki sam optimista kada je u pitanju naša reprezentacija, jer sam patriota. Volim Srbiju i uvek verujem da možemo da pobedimo. Nadam se da ćemo proći baraž, a naravno da mi je i drago što su i fudbaleri Crvene zvezde deo našeg nacionalnog tima- zaključio je Milojević.\nUtakmica osmine finala Kupa Crvena zvezda - Mačva igra se ove srede od 18 sati na stadionu "Rajko Mitić".\nSrbija Sport Beograd Fudbal Vladan Milojević FK Crvena zvezda FK Mačva Kup Srbije


Predsjednik Hrvatske Stjepan Mesić izjavio je sinoć da bi bilo dobro pozvati predsjednika Srbije Borisa Tadića na komemoraciju povodom 15. godišnjice ulaska jedinica srpske vojske i bivše Jugoslovenske narodne armije u Vukovar.\nMesić je izjavio za Radio Slobodna Evropa da bi bilo dobro da se on i Tadić zajedno poklone žrtvama i tako pošalju poruku da se tako nešto više ne smije dogoditi. Hrvatski predsjednik je govorio i o BiH, i ocijenio da Hrvatska i BiH imaju sve bolje odnose. "Dejtonski sporazum je zaustavio rat u BiH, ali nije omogućio funkcioniranje institucija države. Tako da se entiteti često ponašaju kao države, a oni to nisu. I u tom smislu sada treba doraditi Ustav, da bi BiH funkcionirala kao i svaka dobro pravno uređena zemlja i da bi se usmjerila prema evroatlantskim integracijama", rekao je Mesić o stanju u BiH.\nDanas u Sarajevu nastavak sjednice Upravnog odbora Direkcije za reformu policije BiH. Prema riječima direktora UO Direkcije Himze Selimovića već je usaglašena shema organizacije policijske strukture na državnom nivou.\nVlada Republike Srpske razmatraće danas Prijedlog odluke o davanju podrške radu Komisije za ispitivanje istine o stradanju Srba, Hrvata, Bošnjaka, Jevreja i ostalih, u Sarajevu, od 1992. do 1995. godine. Na dnevnom redu sjednice je Informacija o Prijedlogu Memoranduma o razumijevanju za uspostavljanje Fonda za reformu javne uprave, te Prijedlog odluke o osnivanju međuentitetskog tijela za zaštitu životne sredine.


Buš: Pomoć automobilskoj industriji neophodna\nAmerički predsednik Dzordz Buš izjavio je danas, u svom redovnom radijskom obraćanju naciji, da je njegova odluka o odobravanju kratkoročne finansijske pomoći proizvodjačima automobila zasnovana na potrebi da se izbegne još dublja kriza u zemlji. "Svi bismo voleli da mere koje sam doneo nisu bile neophodne", rekao je Buš i dodao da je odobrena finansijska pomoć od 17,4 milijarde dolara, s obzirom na situaciju u kojoj se nalazi automobilska industrija, najefikasniji i najodgovorniji način da se predupredi pad američke privrede u mnogo dužu i dublju krizu.\nMej: Dogovor o Bregzitu je korak napred\nBritanska ministarka Tereza Mej izjavila je danas da predlog dogovora o razlazu s Evropskom unijom približava njenu vladu ispunjenju onoga što je britanski narod tražio na referendumu o Bregzitu.\nMej je poslanicima rekla da dogovor koji su juče postigli pregovarači Londona i Brisela posle višemesečnih natezanja znači da će Velika Britanija "vratiti kontrolu" nad svojim zakonima i granicama "dok štiti radna mesta, bezbednost i integritet" zemlje.\nBritanska vlada danas ima specijalni sednicu na kojoj će ministri razmotriti da li da podrže dogovor.\nPristalice Bregzita već kritikuju predlog, navodeći da će tim dogovorom Velika Britanija ostati vezana za EU i posle izlaska i da neće moći da vodi nezavisnu trgovinsku politiku.\nMej je rekla da će kabinet odlučiti šta da radi u "nacionalnom interesu", preneo je Asošiejtid pres.\nAko vlada odobri predlog, dogovor ide na odobrenje na samit EU za nekoliko nedelja.


Cisco slavi 25 godina tehnoloških inovacija i društvene odgovornosti | PC Press\n11. decembar 2009. 19. juli 2017. PC Press\nBEOGRAD, 11. Decembar 2009. – Predsednik i direktor kompanije Cisco Džon Čejmbers, povodom obeležavanja 25 godina postojanja, pozvao je svakog zaposlenog da posveti četiri sata volonterskog rada u kraju u kojem žive. Cilj lidera u mrežnim servisima je da doprinese sa 200.000 sati dobrovoljnog rada, što je jednako koliko i 25 godina usluge globalnoj zajednici.\n„Ne postoji bolji način da se obeleži 25 godina kompanije Cisco od još boljeg fokusa energije i talenta zaposlenih na društveno koristan rad. Pomaganje ljudima da budu u kontaktu i da sarađuju nije samo osnova našeg posla – to je jezgro naših vrednosti“, rekao je Čejmbers.\n„U narednih 25 godina, uticaj mreže biće još veći na razvoj, inovacije i produktivnost u delatnostima kao što su zdravstvena nega, edukacija i upravljanje energijom. Gledajući unapred, Cisco je pozicioniran kao lider u daljoj evoluciji mreže koja će označiti novi segment povezanosti, uz rastuću kolaboraciju, komunikaciju uz video sadržaje, u realnom vremenu, bogat medijski sadržaj, personalizaciju i mobilnost“, istakao je Čejmbers.\nPre 25 godina bilo je samo 1.000 „hostova“ na Internetu, dok je danas više od 1.7 milijardi korisnika\n– Crescendo Communications (1993) – prva akvizicija\n– Stratacom (1996) – omogućilo Cisco rešenja “sa kraja na kraj” kroz javne, privatne i hibridne mreže\n– Linksys (2003) – ulaz na tržište kućnih mreža\n– Scientific Atlanta (2005) – Napredne digitalne video tehnologije u portfoliju\n– Tivella (2006) – digitalni sadržaj po zahtevu\n– WebEx (2007) – proširilo Cisco viziju objedinjenih komunikacija kroz aplikacije za kolaboraciju na zahtev, namenjene za segment malih i srednjih preduzeća\n– Nuova (2008) – stvaranje efikasnije arhitekture za data centre\n– Pure Digital (2009) – video rešenje za krajnjeg korisnika\nTagovi: Cisco, jubilej\n← Formular koji nikada ne treba da iskoristite (ali morate da ga imate u kolima)\nComtrade Shop podržao modernizaciju obrazovnog sistema →


Opština Berane uručila pakete pomoći za 20 porodica povodom Ramazana | Standard\nPodsjećamo, do sada su pod pokroviteljstvom Opštine organizovana tri iftara, dok je ove godine zbog zabrane organizovanja javnih okupljanja, shodno mjerama NKT-a, odlučeno da taj već tradicionalni događaj bude\nobilježen na drugačiji način.\n„Zajednički iftar je, na osnovu iskustva od ranije, prilika da se okupe prijatelji i poznanici, kao i svi ljudi čistih misli i dobre volje. Naš grad može poslužiti kao primjer drugim sredinama kako se njeguje zajednički život svih. Obezbjeđivanjem pomoći za dvadeset\nporodica islamske vjeroispovijesti nastavljamo tradiciju i prisjećamo se svih onih vrijednosti koje Berane čine posebnim”, poručio je


Supružnici Slađana (50) i Časlav Anđelković (57), čija su tela juče nađena u bunaru u selu Stragari kod Trstenika biće sahranjeni na lokalnom groblju u Poljni, ali datum i vreme sahrane još uvek nisu poznati.\nIzdata je naredba za spoljašnji pregled i obdukciju tela supružnika. Po izvršenoj obdukciji, nalaz i mišljenje biće naknadno dostavljeni tužilaštvu.\n- Još uvek ne znamo kada će biti sahrana, samo da se sve završi i da dete bude dobro - kaže Miroslav Nićiforović, brat pokojnog Časlava Anđelkovića.\nBunar u kom su pronađeni\nIza Anđelkovića je ostao četvorogodišnji dečak S. A, koji je četiri dana bio sam u porodičnoj kući u Poljni. Pretpostavlja se da su njegovi roditelji stradali u Stragarima dok su krali kupus, a istražuju se detalji u vezi s tim kako su završili u bunaru koji se nalazi odmah do kupusišta.\nBračni par u bunaru


Ovo su najskuplji automobili kupljeni na eBayu\nIzvor: AutoBlog, 03.Jan.2020, 09:34\nOnlajn aukcijska platforma je jedan od sve omiljenijih kanala za prodaju skupocenih automobila. Prošle godine neki su dostigli vrtoglave iznose. Prema izveštaju za prošlu godinu, tačnije za period od 1. januara do 6. decembra 2019, eBay je bio platforma mnogih skupocenih transakcija, a u top 20 dominiraju upravo automobili, prenosi Index.hr. Ako izuzmemo aukcije humanitarnog karaktera, poput ručka s Warrenom Buffetom, u sam vrh dolaze automobili. Najskuplji prodati automobil je Lamborghini Aventador LP700-4 Roadster iz 2015. godine, koji je otišao za 349.800 dolara. Sledeći je takođe Lamborghini - novi Urus Bianco Icarus je prodat za 245.995 dolara. Top 3 zatvara Ford GT iz 2005. godine prodat za okruglih 200.000 dolara....\nPrvi čovek BMW-a smatra da automobilima nije mesto u urbanim centrima\nIzvor: AutoBlog, 03.Jan.2020\nBMW je jedan od najpoznatijih brendova na svetu, a spada i u sam vrh po pitanju vrednosti, ali i tehnološkog nivoa. Sve to može da zahvali automobilima i onome što stoji iza tog industrijskog proizvoda. Toga, čini se, nije svestan Oliver Zipse, od avgusta čelni čovek kompanije, koji je za nemački...\nPolicijski čas od 40 sati imaćemo i narednih vikenda,...\n00:43: KRALJEVSKO OBRAĆANJE NACIJI Elizabeta: Britanci, pokažite snagu...\n00:37: Malta stavila MIGRANTSKI KAMP pod izolaciju, osmoro zaraženo\n00:36: LOŠE VESTI IZ NOVOG PAZARA: Među devet novoobolelih i dete od T...\n00:33: PODRŠKA NEMAČKOJ Večeras je Beograd svetleo u bojama zastave o...\n00:32: Pretežno sunčano i toplo do 17 stepeni\n00:28: VANREDNA SITUACIJA U BUGARSKOJ Sneg na jugu zemlje izazvao proble...\n00:28: Opel Grandland X Hybrid4 na testu Auto magazina\n00:24: PUNE MRTVAČNICE I BOLNICE U Ekvadoru tela žrtava virusa odlažu...\n00:21: Dogodilo se na današnji datum, 6. april\n00:20: PRVA INFICIRANA ŽIVOTINJA U SAD: Tigar iz Zoološkog vrta u Bron...\n00:20: Tiodorović: Srpkinja iz Lugana je znala da je zaražena, a ipak ...\n00:19: KORONA VIRUS U SLOVENIJI Za dve do tri nedelje ukidanje nekih mer...\n00:15: ŠOKANTNO - ISPLIVAO SNIMAK Šopićke sa STARIJIM MUŠKARCEM - nj...\n00:11: Bolnica Pančevo: Svi pacijenti negativni na koronavirus\n00:11: Vremeplov: Umro Sveti Metodije prosvetitelj Slovena\n00:09: PRVI SMRTNI SLUČAJ NA BARBADOSU: Preminuo muškarac koji je na o...\n00:08: Torbe za proleće 2020. godine\n00:03: Đilas: Ekonomske mere koje preduzimaju vlasti loše, pojedini me...\n00:02: Tigar u njujorškom zoološkom vrtu zaražen virusom korona\n00:02: Izmenjeno radno vreme info centra APR-a\n00:02: Ceo april neradan u Rusiji\n00:02: Oko 85% mikro i malih preduzeća u Srbiji očekuje probleme u pos...\n00:02: U Aziji se prognozira pad od 2,2% nakon kraja epidemije\n00:02: NIS-ove bušotine rade normalno\n00:02: Novi metod u borbi protiv korone: Lečenje plazmom oporavljenih\n00:02: Mašinski fakultet osmislio unapređene vizire za zdravstvene rad...\n00:02: Novo produženje, radnici Fijata na plaćenom odsustvu do 20. apr...\n00:02: Cene nafte ponovo tonu\n00:02: Gugl počinje da objavljuje lokacije kretanja korisnika, žele da...\n00:02: Zbog korona virusa ogromne gubitke beleži i - pivo korona\n23:59: PRVA INFICIRANA ŽIVOTINJA U SAD Tigar iz Zoološkog vrta u Bronk...\n23:58: Novi Pazar: Među devet novooboljelih i dijete od 3 godine\n23:58: Revolucija u biciklizmu, "Trka oko Flandrije" od kuće, Belgijana...\n23:58: Sjajne vesti za Bavarce, još jedan potpis!\n23:57: Kurs dinara sutra 117,5272\n23:52: Biciklistička Trka oko Flandrije održana virtuelno\n23:49: NAUČNO OBJAŠNJENJE NASTANKA KORONA VIRUSA: Od slepog miša do l...\n23:49: SNAŽNA PORUKA DOKTORA KONA KOJA BUDI NADU: "Izdržaćemo zajedno...\n23:47: UNUK ERE OJDANIĆA IMAO INTIMNE ODNOSE SA UDATOM MILIJANOM Milojk...\n23:47: Oboleli od virusa korona će se lečiti plazma terapijom, počinj...\n23:46: Van Avermet pobedio na ‘Trci oko Flandrije’, virtuelno\n23:45: Škotska zvaničnica dala ostavku nakon što je prekršila sopstv...\n23:45: "SRBIJA SE DELI NA ANABELU I LUNU!" Voditeljka Pinka iznela MIŠL...\n23:43: Crna Gora ZATVARA sve benzinske pumpe koje pružaju UGOSTITELJSKE...\n23:41: UEFA ima još dva rešenja za LŠ... i ne zna se koje je gore!\nDan pre: 02.Jan.2020\nDan posle: 04.Jan.2020


kej : Južne vesti\nFoto-vest: subotnje jutro puno smeća na Keju i kod Palilulske rampe u Nišu\n13:50, 4. 6. 2022.\nLetargija subotom u 10 sati, tako je čitalac opisao prizor koji ga je u subotu u 10 ujutru zatekao na Keju u Nišu. Kese, prazne staklene i plastične flaše i čaše, ostaci hrane, kutije i papir ostali su kod spomenika Šabanu Bajramoviću u centru Niša nakon izlaska u petak. Sličan prizor je i kod Palilulske rampe, dan nakon Palilulske večeri.\nNa niškom Keju postavljen reciklomat - prikupljanjem otpada do besplatnih koncerata\n11:18, 14. 4. 2022.\nKako bi se smanjilo gomilanje smeća na niškom Keju gde veliki broj ljudi svakodnevno boravi, postavljen je prvi reciklomat za odvajanje i sortiranje različitog ambalažnog otpada. Prikupljanjem će obezbeđivati novac i finansirati koncerte u Nišu.\nFoto-vest: Potpuno polomljena klupa na niškom Keju\n12:48, 30. 3. 2022.\nOd klupe na niškom Keju kola srpskih sestara ostale su polomljene daske i delovi konstrukcije, a građani koji šetaju tim delom grada zatiču grafite, oštećene i ušvrljane letnjikovce. Apeluju na nadležne da reaguju i zaustave uništavanje Keja.\nGodinu dana od najava počela rekonstrukcija javnih toaleta u parku "Čair" i kod niškog Keja\n09:37, 24. 2. 2022.\nNakon dva tendera počela je rekonstrukcija dva javna toaleta u Nišu. Direktor kancelarije za lokalni i ekonomski razvoj kaže da su radovi na uređenju toaleta u parku Čair pri kraju, dok završetak rekonstrukcije toaleta ispod Tvrđavskog mosta očekuje u roku od 60 dana. Gradonačelnici se nisu dopala pitanja o toaletima, u odgovoru je navela šta bi drugo želela da je novinarka pita.\nOštećen spomenik caru Konstantinu na niškom Keju\n09:15, 5. 2. 2022.\nJedna ploča sa pijedestala spomenika caru Konstantinu je nestala, a ostale su počele da se odvajaju. Građani upozoravaju da jedan od simbola niškog Keja može da padne, a iz Zavoda za zaštitu spomenika kažu da ih do sada niko nije obavestio o oštećenjima, kao i da će izaći na teren da pogledaju.\nPolomljena stabla u drvoredu između “Delte” i niške Toplane\n15:45, 31. 1. 2022.\nNovi drvored koji je zasađen prošle godine između tržnog centra “Delta planet” i niške Toplane sada broji dva stabla manje, jer ih je neko polomio.\nGoreo automobil u blizini Banovine, nema povređenih\n12:37, 19. 11. 2021.\nAutomobil u pokretu zapalio se jutros oko 10:40 na Keju Mike Paligorića u blizini Banovine u Nišu, ali povređenih nije bilo, a požar je ugašen, saopštavaju iz policije.\nAkcijom "Kej je okej" mladi volonteri iz Exito tima uređivaće u nedelju, 19. septembra, prostor na niškom Keju i u parku Čair, saopštavaju iz Kancelarije za mlade. Kako navode, cilj akcije je čišćenje i farbanje mobilijara, pa pozivaju zainteresovane Nišlije da im se pridruže.\nLjubitelji narodnih igara i pesama imaće priliku da posete nastup ansambla “Kolo” iz Beograda na amfiteatru na niškom Keju u subotu, 18. septembra, od 19 sati.\n11:15, 13. 9. 2021.\nPrepoznatljive stepenice koje od vlasotinačke brane vode do Starog groblja, dobile su novi izgled pun boja i detalja inspirisanih motivima narodne nošnje. Iz Udruženja "Vlasinska vila" čiji članovi su radili na ukrašavanju stepenica kažu da tek slede nove akcije na ulepšavanju njihovog grada, pa pozivaju sugrađane da im se pridruže.\nLepo vreme izmamilo Nišlije - gužve na keju, u parkovima i centru grada [foto]\n15:56, 27. 3. 2021.\nMnoge Nišlije iskoristile su vikend i lepo vreme da izađu napolje, pa su gužve po gradu, na niškom Keju i u parkovima, ali i na pijacama.


NSinfo: Završava se prva faza podizanja novog parka između Novog naselja i Detelinare\nZavršava se prva faza podizanja novog parka između Novog naselja i Detelinare\nRadnici „Gradskog zelenila” ovih dana koriste mirovanje\nvegetacije da bi orezali stabla na javnim površinama, a potom i za sadnju i uređenje zelenih površina.\nUjedno, kako navodi savetnik direktora „Zelenila” za medije Ivan Nožinić, ovih dana to ekipe tog preduzeća završavaju prvu fazu podizanja novog parka između Novog naselja i Detelinare.\n“Trenutno je u prvom planu rad Zimske službe”, naveo je Nožinić. “Međutim, pošto ove zime nije bilo mnogo padavina, stigli smo da uradimo i sav ostali posao koji smo planirali. Orezivanje je bitno iz više razloga, a najviše bezbednosnih. Naši inženjeri i nadzor svakodnevno obilaze teren i prave planove gde, šta i na koji način treba orezati. Što se tiče parka, ovih dana završavamo prvu fazu radova. Ona je obuhvatala uklanjanje divljih deponija i samonikle vegetacije, pregled postojećih stabala, nasipanje i nivelaciju terena i sadnju 215 stabala na mestima gde se neće graditi objekti predviđeni projektom. Stotinak postojećih stabala nije potrebno uklanjati jer su zdrava, već ćemo ih uklopiti u projekat. Sledeća faza podrazumeva izgradnju svih najavljenih objekata i tu ne učestvuje naše preduzeće, već se mi vraćamo na teren posle toga da bismo posadili preostala stabla, ukrasno šiblje, živu ogradu, cvetne rundele i podigli travnjake. U novom parku građani će moći da uživaju za oko godinu“.\nPo njegovim rečima, podizanje novog rasadnika kod Najlon pijace teče po planu, a radovi bi trebalo da budu gotovi do 31. maja.\n... detelinara, Novi Sad, novo naselje, park, zelenilo


Nova stranka: Dva funkcionera SNS-a primaju ekstremno velike plate | Autonomija\nNova stranka: Dva funkcionera SNS-a primaju ekstremno velike plate\n"Ova vlast niti ima etike, niti odgovornosti, a od principa samo onaj ‘laži i odlaži’”\nNova stranka saopštila je danas da dva novosadska funkcionera Srpske napredne stranke (SNS) zarađuju “ekstremno velike plate”, uprkos obećanju vlasti da će svi morati da se odreknu duplih funkcija.\nNova stranka je u saopštenju za javnost navela da su, prema podacima iz registra Agencije za borbu protiv korupcije, primanja Aleksandra Milovančeva po četiri osnova 397.930 dinara mesečno, a Đorđa Milićevića 259.270 dinara.\n“Milovančev je šef odborničke grupe SNS-a u gradskoj Skupštini i po dva osnova prima 71.986 dinara. Ujedno je kao hirurg najkompetentniji da vodi Luku Novi Sad i tu kao direktor zarađuje 289.444 dinara. Naravno, svaki uspešan funkcioner mora biti i član nekog nadzornog odbora što je gospodin Milovančev u Slobodnoj carinskoj zoni Novi Sad za nadoknadu od 36.500 dinara. Ako izuzmemo „siću“ koju prima kao hirurg-profesor sve funkcije gospodinu Milovančevu ukupno donose 397.930 dinara mesečno“, navodi se u saopštenju za javnost.\nZa Đorđa Milićevića su naveli da za funkciju potpredsednika Skupštine Vojvodine prima platu od 101.270 dinara mesečno, a pored toga je i savetnik u Zavodu za izgradnju grada za 109.000 dinara, kao i član Nadzornog odbora Fonda za razvoj Vojvodine, za šta prima 49.000 dinara.\nNova stranka je upitala predsednika Vlade Srbije i predsednika SNS-a Aleksandra Vučića šta se desilo sa njegovim obećanjem da će se funkcioneri Srpske napredne stranke odreći duplih funkcija ili će u protivnom biti izbačeni iz stranke.\n“Na žalost građana, ova vlast niti ima etike, niti odgovornosti, a od principa samo onaj ‘laži i odlaži’”, ocenila je Nova stranka pozvala SNS da iskljucic iz članstva Milovančeva i Milićevića.


Ukupan broj zaraženih u Francuskoj dostigao je skoro milion, objavljeno je ubrzo nakon što je premijer Žan Kasteks rekao da će u zemlji biti uveden policijski čas za više od dve trećine stanovnika, upozoravajuci da vreme teče i da je neophodno da se spreči širenje infekcije kako bi se izbegle još oštrije mere.\nU poslednja 24 sata preminule su 162 osobe, čime je ukupan broj žrtava korona virusa porastao na 34.210.\nKako napomnje Rojters, Francuska bi sutra mogla da postane druga zemlja Zapadne Evrope u kojoj je reigistrovano više od milion slučajeva zaraze. Mada na sajtu Univerziteta "Džons Hopkins" stoji podatak da zemlja već ima 1.041,991 obolelih.\nKORONA U EVROPI Španija prijavila najviše preminulih u drugom talasu, u Francuskoj broj obolelih PREMAŠIO DVA MILIONA


ODLUKE O IZMENAMA I DOPUNAMA ODLUKE O KLASIFIKACIJI BILANSNE AKTIVE I VANBILANSNIH STAVKI BANKE, ODLUKE O UPRAVLJANJU RIZICIMA BANKE I ODLUKE O IZVEŠTAVANJU BANAKA: ODLUKE ćE STUPITI NA SNAGU 15. JULA 2016. GODINE. NJIHOVO DONOšENJE JE U SKLADU SA AKCIONIM PLANOM NARODNE BANKE SRBIJE ZA SPROVOđENJE STRATEGIJE ZA REšAVANJE PROBLEMATIčNIH KREDITA\nU skladu sa ciljevima predviđenim Akcionim planom Narodne banke Srbije za sprovođenje Strategije za rešavanje problematičnih kredita ("Sl. glasnik RS", br. 72/2015), Izvršni odbor Narodne banke Srbije usvojio je:\nOdluku o izmenama i dopunama Odluke o klasifikaciji bilansne aktive i vanbilansnih stavki banke ("Sl. glasnik RS", br. 61/2016),\nOdluku o izmenama i dopunama Odluke o upravljanju rizicima banke ("Sl. glasnik RS", br. 61/2016),\nOdluku o izmenama i dopunama Odluke o izveštavanju banaka ("Sl. glasnik RS", br. 61/2016).\nNavedene odluke stupiće na snagu 15. jula 2016. godine.\nCilj izmena i dopuna Odluke o klasifikaciji bilansne aktive i vanbilansnih stavki banke, kao i Odluke o izveštavanju banaka, je unapređenje regulatornog okvira za tretman restrukturiranih potraživanja radi podsticanja održivih praksi restrukturiranja i sprečavanja prakse neodrživog refinansiranja (evergreening), dok je cilj izmena Odluke o upravljanju rizicima banke unapređenje regulatornog okvira za banke u delu procesa upravljanja lošom aktivom u bankama.\nU proteklom periodu Narodna banka Srbije je sprovela sve aktivnosti predviđene pomenutim Akcionim planom pokazujući na taj način posvećenost i opredeljenost ka rešavanju ovog složenog pitanja u skladu sa najboljom međunarodnom praksom, a sprovodeći aktivnosti iz svoje nadležnosti na način koji obezbeđuje očuvanje i jačanje stabilnosti bankarskog i finansijskog sistema u celini, navodi se u saopštenju NBS-a.\nIzvor: Press služba Narodne banke Srbije, 11.07.2016.