Art magazin - 100 godina Udruženja likovnih umetnika Srbije\nBEOGRAD. Izložba povodom jubileja, koja je otvorena 22. novembra 2019. u galerijskim prostorima ULUS-a: Umetničkom paviljonu "Cvijeta Zuzorić" i Galeriji ULUS, obuhvata sto radova stotinu umetnika koji pripadaju različitim vremenima, likovnim disciplinama, pravcima i stilovima.\nIzložba je nastala kao izraz zahvalnosti i poštovanja prema naporima osnivača ULUS-a, koji su pokušali da osnivanjem profesionalne asocijacije zaštite svoja radna prava i poboljšaju uslove za razvitak likovne umetnosti na ovim prostorima. Uz osnivače, predstavljeni su i umetnici koji su nastavili da unapređuju te osnovne ideje, kao i dobitnici nagrada na velikim godišnjim izložbama ULUS-a, počev od 1960.\nU Galeriji ULUS nalaze se 23 dela koja su slikari, grafičari, vajari i umetnici iz oblasti proširenih medija ustupili iz sopstvenih ateljea, dok su u Umetničkom paviljonu "Cvijeta Zuzorić" izloženi radovi iz kolekcije Radivoja Dražovića koja je formirana u toku četiri decenije, a sadrži slike, skulpture i objekte iz celog XX i početka XXI veka. Za Paviljon “Cvijeta Zuzorić” ustupljeno je 40 radova isto toliko umetnika, što će biti prvo predstavljanje kolekcije Dražović u javnosti.\nIzložba povodom jubileja, kako je navela Natalija Cerović, predstavlja priliku za podsećanje na ulogu ULUS-a u oblikovanju umetničkog života u Srbiji, kao i na brojne izazove sa kojima se udruženje suočavalo tokom stogodišnjeg postojanja. Mada se zvanična udruživanja likovnih umetnika na domaćoj sceni ne odlikuju trajnošću, Udruženje likovnih umetnika u Beogradu je od osnivanja 15. novembra 1919. do danas prebrodilo brojne transformacije, promenilo ime u ULUS i zadržalo status najveće asocijacije umetnika u zemlji.\nOsnivanje Udruženja likovnih umetnika, kako podseća autorka izložbe, bilo je kulminacija dugogodišnjih težnji za stvaranjem krovne staleške organizacije umetnika. Kod umetnika je sazrela svest o važnosti zajedničkih akcija kojima se uticalo na poboljšanje profesionalnog statusa umetnika, delovalo na širu kulturnu sredinu, podizao ukus publike i menjale se njene navike.\nZa prvog predsednika Udruženja izabran je Uroš Predić, čovek besprekornog profesionalnog ugleda i ličnog integriteta, koji je svojim autoritetom i idejama doprinosio svim akcijama za obezbeđivanje boljih uslova na umetničkoj sceni u zemlji. Osnivači Udruženja bili su eminentni i nagrađivani umetnici, pokretači umetničkog i kulturnog života u Beogradu i inicijatori mnogih akcija koje su unapredile likovnu scenu. Školovani u inostranstvu i nadahnuti željom da se umetnost u Srbiji profesionalizuje, uključi u svetske tokove i nađe specifično mesto u društvenom životu zajednice, koja se ubrzano transformisala, osnivači Udruženja imali su neprocenjive pionirske zasluge u negovanju likovne kulture, buđenju interesovanja za umetnost kod šire publike i popravljanju položaja umetnika, navela je Natalija Cerović, podsećajući na reči Pavla Vasića iz 1975. godine, koje su aktuelne i danas: "U isto vreme ULUS kao društveni i kulturni organizam predstavlja već uveliko jedan određen pojam i jedan imperativ bez koga se naš umetnički život ne može zamisliti". Uočavajući objektivnost i nepristrasnost kao osnovne principe organizacije, Vasić je zaključio da je ULUS, iako nikada nije preuzeo ulogu regulatora umetničkog života, bio sa svojim masovnim izložbama "nesumnjivo ono Sen Realovo ogledalo koje šeta duž drumova i reflektuje verno sve što se dešava na umetničkom polju, bilo to sa žirijem ili bez žirija".\nProgram obeležavanja jubileja obuhvataće tribine i promociju kataloga izložbe, a u saradnji sa RTS-om i redakcijom emisije Trezor, biće prikazano više dokumentarnih emisija o istorijatu ULUS-a i značajnim umetnicima koji su obeležili vreme razvoja.


U Bibliji pronađene tajne bilješke | Banjaluka.net\nNedavna analiza latinske Biblije koja je 1535. godine objavljena pod vlašću kralja Henrija VIII, otkrila je fascinantne bilješke zabilježene tokom reformacije u 16. vijeku. Reformacija je bila razdoblje orgromnih nemira u Engleskoj tokom koje se engleska crkva otrgla od autoriteta katoličke crkve u Rimu.\nAnalizirana biblija nalazi se u biblioteci u palati Lambet koja je službena rezidencija nadbiskupa od Kanteberija i jedan je od samo sedam sačuvanih primjeraka.\n-Izvan preživjelih primjeraka, ne znamo gotovo ništa o ovoj jedinstvenoj Bibliji čiji je predgovor napisao sam Henri- rekao je istoričar Ejal Poleg.\nInspekcija je otkrila da je teški papir lijepljen preko praznih dijelova knjige.\n-Izazov je bio kako otkriti komentare bez oštećenja knjige- rekao je Poleg.\nIstoričar je zatražio pomoć Grejama Dejvisa, stručnjaka za 3D rendgenske slike. Uspjeli su da dobiju jasan prikaz primjedbi napisanih na engleskom jeziku.\n-Donedavno se pretpostavljalo da je reformacija izazvala potpuni prekid, trenutak u kojem su ljudi prestali da budu katolici i prihvatili protestanizam, odbacili svece i latinski zamijenili engleskim. Ova Biblija jedinstveni je svjedok vremena u kojem su konzervativni latinski i reformistički engleski korišćeni zajedno i pokazuje da jereformacija bila spor, složen i postupan proces– rekao je Poleg.\nNjegovo istraživanje otkrilo je i rukom pisanu prepisku između dva muškarca na zadnjoj stranici knjige. Piše kako je Džejms Elis Kutpurs iz Londona obećao da će da plati 20 šilinga Vilijamu Čefinu ili će ići u zloglasni zatvor “Marshalsea”. Naknadnim istraživanjem otkriveno je da je Kutpurs obješen, piše News.com.au.


8. Mirovni kamp, Centra za izgradnju mira Sanski Most – EFM.BA\n8. Mirovni kamp, Centra za izgradnju mira Sanski Most\n“Međunarodna sedmica mira” po osmi put održala se u Sanskom Mostu od 16 – 23. Septembra 2017 godine. U sklopu ove sedmodnevne manifestacije organizovan je veliki broj različitih sadržaja čiji je cilj promocija mira i tolerancije. Organizator je Centar za izgradnju mira, nevladina organizacija koju vode Vahidin Omanović i Mevludin Rahmanović, i koji su okupili pedesetak volontera iz SAD,evropskih zemalja ali i mirovnjaka iz BiH, koji su vrijedno radili ali i uživali u gostoprimstvu.\nGeneralni pokrovitelj “Sedmice mira” je njemačka fondacija “Konrad Adenauer“.\nAutor urednikObjavljeno 22. 09. 2017. Kategorije Vijesti iz CentraOznake "Međunarodna sedmica mira", Centar za izgradnju mira, Mevludin Rahmanović, njemačka fondacija "Konrad Adenauer“, Vahidin Omanović\nPrethodno Prethodni članak: Zatvaranje izložbe “Sarajevo–Zürich: Unlimited” druženje sa Nenadom Veličkovićem\nSljedeća Sljedeći članak: Kratka video priča – “Međunarodna sedmica mira” – Sanski Most (CIM)


VELIKA DEČJA KNJIGA O SEKSUALNOSTI - Hose R Dijas, Katerina Marasi | Knjižare Vulkan\nVELIKA DEČJA KNJIGA O SEKSUALNOSTI\nŠifra artikla: 250867\nAutor : Hose R Dijas, Katerina Marasi\nVelika dečja knjiga o seksualnosti na pristupačan i jasan način daje objašnjenja najmlađima. Ona je savršena dopuna roditeljima za usmeravanje kako da odgovaraju na „nezgodna“ pitanja svoje dece. U knjizi su obrađene teme kao što su: emotivno-seksualni odnosi, anatomske razlike između muškarca i žene, promene na njihovim telima u adolescenciji, oplođenje i trudnoća, porođaj, pogrešna uverenja u vezi sa seksom... Sa simpatičnim i duhovitim ilustracijama i tekstovima, ova knjiga pruža mladima priliku da nauče koje su i kakve fiziološke razlike između polova, ali i da upoznaju sami sebe i druge\nAutor Hose R Dijas, Katerina Marasi\nNAUKA I OPŠTA INTERESOVANJA ZA DECU 344149\nKnjiga na 64 strane sa svim podacima o životinjama sveta + Karta sveta na velikoj magne...\nNAUKA I OPŠTA INTERESOVANJA ZA DECU 343215\nLJUDSKO TELO Čudesna mašina\nSpremite se za putovanje na kojem ćete istraživati kutke savršene i čudesne mašine – lj...\nNAUKA I OPŠTA INTERESOVANJA ZA DECU 343168\nDREVNI EGIPAT Putovanje u daleku prošlost\nSpremite se za putovanje u daleku prošlost, da istražite jednu od najfascinantnijih sta...\nNAUKA I OPŠTA INTERESOVANJA ZA DECU 343276\nKnjiga na 64 strane + Velika magnetna tabla + 32 magneta za igru i učenje Uz pomoć ovo...\nNAUKA I OPŠTA INTERESOVANJA ZA DECU 341771\nDragi čitaoci, Predstavljamo vam Konstantina i Simonidu – dve učene, pustolovinama i is...


Radio Boom93 :: Srbija :: Zagađen vazduh u okolini Smedereva\nNaslovna | Info | Srbija | Zagađen vazduh u okolini Smedereva\n05. 01. 2011. Izvor:Tanjug


Policijske agencije izrekle sankcije za 179 lica - Trebevic.net\nPolicijske agencije izrekle sankcije za 179 lica\nSankcije zbog nepoštovanja odluka nadležnih inspekcija u BiH u borbi protiv virusa korona izrečene su, prema podacima policijskih agencija, za 179 lica, saopšteno je iz Ministarstva bezbjednosti u Savjetu ministara.\nIzdato je ukupno 31.890 rješenja o izolaciji, od čega je policija Republike Srpske izdala 15.887 rješenja, a kantonalna ministarstva unutrašnjih poslova i policija Brčko distrika ukupno 16.003.\nNaredbe o zabrani kretanja u Republici Srpskoj nije poštovalo 48 lica, a na adresi nije nađeno 21, pa su izrečene sankcije za 48 lica.\nKada je riječ o Federaciji BiH, naredbe o zabrani kretanja nije poštovalo 112 lica, na adresi nije pronađeno 221 lice, pa su izrečene sankcije za 119 lica.\nNajviše sankcija /37/ izdato je u Kantonu Sarajevu.\nU Brčko distriktu naredbu o zabrani kretanja nije poštovalo 10 lica, na adresi nije pronađeno pet, pa je policija izrekla 12 sankcija.


Manji prihodi Beograda, manji i rashodi – gde se štedi – Opusti se\nManji prihodi Beograda, manji i rashodi – gde se štedi\n“Smanjili smo budžet za 17,5 odsto jer su smanjeni i prihodi. U okviru paketa pomoći omogućeno je da porezi na zarade budu plaćani u naredne dve godine. Grad Beograd ima 66 odsto od tih poreza, a neke lokalne samouprave i više”, navodi Vesić.\n“I tokom vanrednog stanja isplaćivane su pune plate zaposlenimo i po 90.000 za tri meseca za samostalne umetnike koji nisu zaposleni u gradu. Odgovorni smo domaćini, manji prihodi – manji su i rashodi”, rekao je Vesić ističući da grad neće uzimati kredite koje nude međunarodne institucije jer to nije neophodno.


eKapija | Zijin spremio ponudu za kompaniju Freeport McMoRan - Kinezi žele da otkupe američki deo rudnika kod Bora?\nIzvor: Novosti | Nedelja, 13.10.2019.| 20:21\nZijin spremio ponudu za kompaniju Freeport McMoRan - Kinezi žele da otkupe američki deo rudnika kod Bora?\nKineska kompanija Zijin, vlasnik gornje zone budućeg podzemnog nalazišta bakra i zlata Čukaru peki, spremila je američkoj kompaniji Freeport McMoRan (Friport Mekmoran), koja ima 60% istražnih prava u donjoj zoni tog ležišta, ponudu da otupi njihov deo - saznaju nezvanično Novosti.\nRazlog je jednostavan - Kinezi su jedini vlasnici gornje zone ležišta Čukaru peki, koja se u geološkim krugovima, zbog odlične koncentracije bakra i zlata, naziva "zver". Međutim, daleko teži posao Zijin će imati kada na red dođe eksploatacija donjeg dela tog ležišta. Ono, po preliminarnim procenama, krije rezerve od 15 miliona tona bakra i čak 300 tona zlata, a u njemu je, sa udelom od 60%, većinski vlasnik istražnih prava američka rudarska korporacija Freeport McMoRan.\nDoduše, po ugovoru, ukoliko dođe do eksploatacije donjeg dela ležišta Čukaru peki, što je investicija koja se meri milijardama dolara, Zijin bi stekao 46, dok bi Amerikancima ostalo 54% vlasništva. Dakle, Kinezi imaju dva puta - ili da sklope ugovor o strateškom partnerstvu sa kompanijom Freeport McMoRan, ili da od njih pokušaju da otkupe njihov udeo u najbogatijem nalazištu bakra i zlata na svetu.


CIJENA STANOVA NEPROMJENJENA (VIDEO) | Kozarski Vjesnik - Radio televizija Prijedor\nHome Vijesti CIJENA STANOVA NEPROMJENJENA (VIDEO)\nCIJENA STANOVA NEPROMJENJENA (VIDEO)\nCijene stanova u Prijedoru u posljednjih nekoliko godina ostale su nepromjenjene, iako je potražnja za njima nešto manja, tvrde u Agencijama za nekretnine. I dalje najviše se traže manji stanovi, a interesovanje za kupovinu kuća skoro da i ne postoji.\nCijena stanova u staroj gradnji na području Prijedora i dalje se kreće od 950 do 1.100 KM po metru kvadratnom. U Agenciji za nekretnine „AGENT ENEX“ kažu da je cijena zavisna od toga da li je riječ o jednosobnom ili trosobnom stanu i da li je stambeni objekat u centru grada ili širem području. Direktor ove Agencije Nedžad Rešić, ističe da je potražnja za stanovima manje kvadrature daleko veća od onih dvosobnih i trosobnih, dok je prodaja kuća i poslovnih prostora znatno opala.\nCijene stanova u novoj gradnji i dalje se drže visoko i kreću se od 1.300 do 1.600 KM po metru kvadratnom, navodi Rešić i dodaje da su posljednjih godina najčešći kupci bile mušterije iz dijaspore, a danas to su mladi bračni parovi koji dižu stambene kredite i tako dolaze do željenog stana.\nPrethodniU PRIJEDORU, PO POTJERNICI, UHAPŠEN SARAJLIJA\nSlijedećiRUKOMETAŠI “PRIJEDORA” POBIJEDILI LEOTAR


Održana treća Mala škola kritičkog propitivanja prošlosti\n23. I 24. februara održana je treća po redu Mala škola kritičkog propitivanja prošlosti. Centar za mlade KVART već tradicionalno organizuje ovu školu sa ciljem otvaranja prostora za promišljanje, razgovor i propitivanje narativa o bližoj i daljoj prošlosti koji dominiraju u regionu. Dominantni narativi jesu isključivo nacionalni i često su obojeni religijskim uticajima. Sa obzirom na takvo stanje od izuzetne važnosti je stvoriti novi prostor za razgovor i razmjenu stavova, ideja i pitanja u vezi sa tranzicijskom pravdom, kulturom sjećanja i generalnim uvjerenjima koja se rijetko ili nikada ne dovode u pitanje. Učesnici/e škole su bili/e mladi/e iz cijele Bosne i Hercegovine za koje je program škole i kreiran. Tamara Šmidling, Lejla Gačanica i Edin Ramulić su učesnike i učesnice škole proveli kroz principe kritičkog mišljenja kao procesa, ali i kao vrijednosti koja obilježava društvo koje teži slobodi. Kroz module male škole se govorilo o različitim informacijama i dezinformacij\nIstraživanje Fondacije Mediacentar: Fokus grupa u Prijedoru\nFoto: Unsplash Fondacija za razvoj medija i civilnog društva “Mediacentar” u saradnji sa Centrom za mlade “Kvart” poziva sve zainteresovane mlade sa područja Prijedora i drugih mjesta u Republici Srpskoj da se prijave za učešće u fokus grupi. Tokom fokus grupe razgovarat ćemo o vašim navikama korištenja medija i vašem mišljenju o medijskim sadržajima, te naročito o sadržajima koji su pristrani i mogu podstaći isključivost i netoleranciju među mladim ljudima u Bosni i Hercegovini. Prijaviti se mogu zainteresovane osobe koje imaju od 18 do 30 godina . Fokus grupa će se sastojati od najviše deset učesnika/ca, a diskusiju će voditi istraživačice iz Mediacentra. Vrijeme održavanja fokus grupe je 12. mart , sa početkom od 11 sati (s ukupnim trajanem između dva do tri sata), u prostorijama Centra za mlade Kvart u Prijedoru . Za učesnike/ce koji dolaze van Prijedora, organizatori obezbjeđuju prijevoz i smještaj, dok je za sve učesnike/ce obezbijeđena i naknada od 50 KM (brutto i\nPrijava na radionice medijskog opismenjavanja u Prijedoru\nCentar za mlade „KVART“kroz aktivnosti portala zamisli.ba objavljuje poziv za prijem polaznika i polaznica na ciklus radionica medijskog opismenjavanja u svrhu povećanja kapaciteta mladih za bavljenjem community novinarstvom. Želja nam je da kroz ciklus od 4 radionice upoznamo mlade ljude sa osnovnim konceptom community novinarstva te ih osnažimo da kroz mentorski rad istražuju, kreiraju i objave svoje priče. Ciklus od ukupno 4 radionice će trajati u period od početka marta do polovine aprila 2019. godine, svakog drugog vikenda u mjesecu, a počevši od 2. marta 2019. godine. Radionice će se sastojati od preko 60 časova predavanja i teorijske nastave, ali i praktičnih vježbi koje će omogućiti polaznicima i polaznicama da primjene stečeno znanje u praksi. Ciklus od četiri radionice čine sljedeće teme: 1. Kritičko mišljenje (2. i 3. marta 2019.) 2. Fotografija – (16. i 17. marta 2019.) 3. Pravljenje video priča – (30. i 31. marta 2019.) 4.\nDa li vjerujete svemu što učite u školi? Z anima li vas i druga strana prošlosti? Koliko vas je obrazovanje podsticalo na kritičko mišljenje i kako politika utiče na to što učite? Ukoliko želite da propitate ova pitanja, prijavite se za učešće u trećoj po redu "Maloj školi kritičkog propitivanja prošlosti" koja će se održati od 22. - 24. februara 2019. godine . Pravo na učešće imaju osobe starosti od 18 do 26 godina. Ukupan broj planiranih učesnika/ca je 10. Krajnji rok za prijave: 17.02.2019. do 18:00. "Malu školu kritičkog propitivanja prošlosti" organizuje Centra za mlade "Kvart" uz podršku National Endowment for Democracy. Učesnici/ce će kroz dvodnevnu radionicu imati priliku da se upoznaju sa osnovnim teorijskim konceptima tranzicione pravde, društvenim iskustvima prevazilaženja traumatične prošlosti, razvijanjem kritičkog razmišljanja prema društveno-političkim dešavanjima u prošlosti te kako pojedinac/ka mogu da dop\nOdržana treća Mala škola kritičkog propitivanja pr...\nIstraživanje Fondacije Mediacentar: Fokus grupa u ...\nPrijava na radionice medijskog opismenjavanja u Pr...\nPoziv za prijavu na "Malu školu kritičkog propitiv...


PressReader - 24 Sata (Serbia): 2018-07-12 - SARADNJA: LEKARI IZ NEMAČKE OBUČAVAJU SRPSKE KOLEGE\nSARADNJA: LEKARI IZ NEMAČKE OBUČAVAJU SRPSKE KOLEGE\nDo kraja godine počeće program edukacija lekara iz Srbije procedurama koje u dijagnostici i lečenju metaboličkih bolesti, a posebno Mukopolisaharidoze (MPS) tip A, poznatije kao Morkio sindrom, primenjuju njihove kolege iz Nemačke.\nTO JE DOGOVORENO na sastanku koji je imao ministar zdravlja Zlatibor Lončar sa doktorkom Kristinom Lampe iz Univerzitetske bolnice u Gisenu u Nemačkoj, koja je jedan od vodećih svetskih stručnjaka u lečenju obolelih od metaboličkih bolesti. Ministar Lončar je rekao da je sa doktorkom Lampe razgovarao o mogućnostima saradnje i da su se složili da srpske zdravstvene ustanove poseduju i adekvatne uslove i stručni kadar da se ono što Lampe radi u Nemačkoj uskoro primeni i kod nas.\n- Već do kraja godine počećemo program edukacije naših lekara i ostalog osoblja, koje će se delom obavljati kod nas, a delom u Nemačkoj i kojim će rukovoditi doktorka Lampe - rekao je Lončar.\nMinistar je podsetio da je država u poslednjih šest godina uvećala budžet za lekove za obolele od retkih bolesti više od deset puta i da je osim savremene i efikasne terapije radi i na ranoj dijagnostici bolesti, ali i drugim oblicima zdravstvene nege i pomoći ovoj vrsti obolelih. Dr Lampe bila je jedna od učesnica\nMeđunarodnog kongresa o Mukopolisaharidozi, koji je nedavno održan u Beogradu.\nMorkio sindrom je teška, urođena bolest metabolizma uzrokovana nedostatkom enzima. Bolest karakteriše prestanak rasta pacijenta, česte infekcije disajnih puteva, dolazi do oštećenja skeletnog sistema, sluha, vida, a nekada i unutrašnjih organa. llll


Beokon 2016: gikovska slava od tri dana - Kultur!Kokoška\nAutor: Ivana Adamović i Nikola D. Mironija Dešavanja 09.11.2016.\nBeokon 2016 je besprekoran primer kako nešto dobro može postati bolje. Ovogodišnji skup svega i svačega što poseduje svoje fandome je trajao tri dana (od 4. do 6. novembra) i ispunio je naša očekivanja. Prošle godine !Kokoška je dala svoj sud o ovoj manifestaciji i sa radošću u glasu možemo zaključiti da su se organizatori dobrano potrudili da nam ove godine pruže više i bolje, ispravljajući greške iz prošlosti. Naravno, budno oko !Kokoške našlo je par dlaka u jajetu (ili jednu dlaku u više jaja, zavisi kako gledate), ali su te zamerke maltene i iznete radi objektivnosti, makar i prividne.\nBure meda, sa par kapi žuči\nOvogodišnji Beokon, (ne)zgodno smešten u Dom omladine, trajao je duže od prošlogodišnjeg a koristile su se i bioskopska i sala Amerikana, što je značilo više tribina i raznovrsniji program. S obzirom na to da je gost ovogodišnje manifestacije bio proslavljeni pisac epske fantastike – Stiven Erikson, ovogodišnji program je ovom žanru potpuno opravdano dao blagi primat. Hodnicima zgrade prošetale su stotine fanova svih generacija, čak je i nekoliko pasa uspelo da zadovolji svoje gikovske potrebe (pravda za mačke!). Organizacija je bila odlična (sem ponekog kašnjenja predavača na tribinama), nije bilo kikotavih volontera, publika je bila usredsređenija i pristojnija. Vidi se veliki napredak u odnosu na 2015.\nPosebne pohvale organizatorima idu za pravljenje prilično šarolikog programa što se tema tiče; srce nas je bolelo što nismo uspeli da pokrijemo sva dešavanja, a tri su !Koke šetkale Domom u isto vreme. Svojevremeno smo se žalili što jedni te isti ljudi vode tribine (umor ih je stizao pri kraju), ali ovogodišnji izbor predavača je bio pažljiv i raznolik. Ono što je falilo (u odnosu na prošlu godinu) je raznolikost u formatima tribina (čast izuzetku kakav je Moj film je bolji od tvog), ali avaj, nije kao da nas je to sprečilo u upijanju sadržaja.\nTribine – za svakog po nešto, za !Kokošku sve\nS obzirom na to da je prvi dan konvencije bio petak, glavni program je počinjao nešto kasnije, i to nakon prikazivanja prve dve epizode serije Zapadni svet. Dok se u velikoj sali pripovedalo o 50 godina serije Star Trek, u Amerikani smo imali prilike da se (ponovo) upoznamo sa Hronikama Ambera Rodžera Zelaznija. Mladi predavači su bili entuzijastični ali im je falio neko iskusniji da im bude moderator i pomogne da ne skreću sa započetih tema. Ipak, „stara garda” srpske gikovštine lepo je prihvatila pomalo nespretno izlaganje mladih voditelja svojim komentarima. Kontrast tome bila je tribina Gotovanje uživo, zapravo živa verzija podkasta koji je pratio 6. sezonu Igre prestola, i koju su vodili iskusniji moderatori, tribina je zapravo bila sažet prikaz svega onoga što nam se (nije) svidelo u protekloj sezoni popularne serije. Zamerka: predavanje je bilo prekratko (reče !Kokoška sa suzom u oku). Sat i po nije dovoljno za fanove koji su želeli da diskutuju o ovome više, što ne znači da je nešto ostalo nedorečeno i izostavljeno od strane govornika, naprotiv – bilo je dobro, samo smo želeli još.\nGlavni događaj prvog dana bila je tribina gosta ovogodišnjeg Beokona, Stivena Eriksona, proslavljenog kanadskog pisca desetotomnog serijala Malaška knjiga palih. Moderator je bio Ivan Jovanović, prevodilac, a zajedno sa Eriksonom učestvovao je i Dejan Kuprešanin, koji je preveo srpsko izdanje serijala Malaške knjige palih. Na ovoj tribini Erikson je pričao o svojim književnim uzorima, shvatanju fantastike kao jedinog žanra u kome „metafore mogu postati stvarnost“, svojim poteškoćama da pronađe izdavača i načinu na koji je koristio svoje FRP sesije za konstruisanje priče. Bilo je interesantno slušati ovog pisca, inače antropologa po struci, kako koristi sva svoja znanja u datoj oblasti zarad boljeg konstruisanja svog zamišljenog sveta. Takođe, pričao je i o načinima kojim on pokušava da osveži ovaj književni žanr i učini ga svestranijim.\nProgram drugog dana rastrgao je srce !Kokoškino jer je htela da bude svuda u isto vreme – plačemo za propuštenim Čudesnim košmarima H.R. Gigera i napola odslušanoj tribini o Majklu Krajtonu. Međutim, razloga za žaljenjem nema jer su nas oduševili predavači tribine Trideset godina „Lavirinta“. Ovo je verovatno i najbolje izvedena tribina ovogodišnjeg Beokona, mada možda smo i pristrasni s obzirom na to da je u njoj učestvovala i autorka !Kokoškinog teksta o psihoseksualnoj analizi ovog filma (daleko od pristrasnosti, devojke su odradile odličan posao i zahvaljujemo se Danijeli, Jeleni i Isidori). Tribina neobičnog formata, Moj film je bolji od tvog, koju autori nazivaju „spojem kviza i revolveraškog obračuna“, a mi bismo je nazvali „lakom, prijateljskom debatom sa filmskom tematikom“, bavila se kreativnim i zabavnim pitanjima u vezi sa Star Wars univerzumom. U takmičenju su učestvovali reditelj Stevan Filipović, prevoditeljka Nevena Andrić i muzičar Marko Kon. Pobedu je na kraju za dlaku izvukao Filipović, a mi se nadamo da je neko od glavudža zaduženih za snimanje filmova čuo vapaj Marka Kona i rešio da nam dȃ sve i odmah, a ne da čekamo osmu i devetu epizodu narednih nekoliko godina.\nPrijatno iznenađenje za !Kokošku bilo je upoznavanje sa igrom Gekokuđo, gde je mladi tim dizajnera stonih igara iz udruženja „Duh Istoka“ predstavio svoju novu kreaciju (koliko se mi razumemo u japanski, a ne razumemo se, grubi prevod bi bio „Mali zbacuju velikoga“). Ukratko, u pitanju je igra u kojoj se nindže i samuraji bore za prevlast u Kjotu, u periodu feudalnog Japana. !Kokoška je učestvovala u testiranju igre i može slobodno da kaže da se u jednoj partiji može desiti više obrta nego u jednoj sezoni Igre prestola. Gekokuđo poseduje i sve one simpatične džidžabidže kao što su karte, figurice i kockicu sa japanskim brojevima, što je posebno kul. Ekipi iz „Duha Istoka“ želimo puno uspeha da igru plasiraju na tržište i ovim putem zvanično tražimo revanš. Naravno, u isto vreme u drugoj sali, predavači na tribini Dedpul i Harli, mentalno labilni antiheroji su se svojski trudili da objasne i definišu mentalne probleme koje poseduju ova dva veoma popularna lika, kao i da ukažu na problematiku previše glorifikovane veze zlostavljane Harli i zlostavljača Džokera.\nVrhunac drugog dana bila je druga tribina sa S. Eriksonom, koja se više bavila aktuelnim temama povezanim sa žanrom fantastike i pravcima u kojima se razvija. Na ovoj tribini, Erikson nam je otkrio dve velike vesti. Prva je to da piše naučnofantastični roman u kome će se baviti temom prvog kontakta između ljudi i vanzemaljaca na svoj način. Naime, Erikson misli da vanzemaljci nikad ne bi ostvarili prvi kontakt sa naučnicima i političarima, jer bi za njih naša nauka i društveno uređenje bili suviše primitivni i prevaziđeni. Iako nije siguran da je rešenje koje će ponuditi biti bolje, roman (koji bi trebalo da završi do februara sledeće godine) bi vredelo pročitati, ako ništa drugo ono bar samo zato što je to Stiven Erikson. Druga velika vest jeste da je u pripremi rad na grafičkom romanu, zasnovanom na Karsi Orlongu iz serijala Malaška knjiga palih. Ono što je za nas posebno interesantno jeste da će biti angažovani strip-umetnici iz Srbije.\nNakon srceparajuće subote, treći dan je protekao u lakšem praćenju programa i našoj ličnoj organizaciji. Slušali smo o istorijatu igre Assasin’s Creed, razočaranju koje smo doživeli ekranizacijom Propovednika, kao i promociji domaćeg stripa Kosingas – Red zmaja. Međutim, ovog dana smo doživeli i prvo veće razočaranje na Beokonu, koje možemo opravdati i prevelikim očekivanjima od teme kakva je Marvel vs. DC – Bitka malih ekrana, s obzirom na to da smo se i sami sličnom bavili. Iako smo se pretežno složili sa predavačima, nije nam se dopao način izlaganja, kao ni nedostatak argumenata koji moraju biti više od „gledam seriju jer baja ima trbušnjake”. Možda smo se razočarali što nismo videli debatu nalik onoj od prošle godine kada su se timovi DC-ja i Marvela borili za svoje junake, ali avaj.\nIstorija epske fantastike je bila sjajna tribina na kojoj su „tvrdokorniji“ gikovi mogli da čuju dosta interesantnih podataka od prevodioca Ivana Jovanovića o nastanku i razvoju žanrova fantastike, počev od Roberta Hauarda do današnjih dana. Tribina je imala skoro akademsku atmosferu i nešto sporiji tempo, zbog čega je nekim posetiocima došla kao predah između više užurbanih i ponekad iscrpljujućih dešavanja na drugim tribinama i događajima. Dok je Erikson strpljivo potpisivao knjige, u velikoj sali se raspravljalo o Čudni(ji)m stvarima, gde je jedan od izlagača bila i Ivana Adamović iz Kultur!Kokoške. Pošto ne priliči da sami sudimo o sopstvenim delima, samo ćemo vas uputiti na članak u kome smo ovu temu obradili. Za kraj, kosplejeri su oborili rekord prijava i prošetali scenom za nas i žiri, koji je vredne nagrade udelio najboljima. Ovim šarenilom završen je drugi Beokon, a !Kokoška je napokon dobila priliku da se naspava.\n… Do sledeće godine\nAko smo se mi kao publika iscrpeli pokušavajući da ispratimo sve što nas zanima, možemo samo da mislimo kako je bilo organizatorima. Trčkaranje od velike sale do Amerikane nam je definitivno poboljšalo kondiciju i nabilo mišiće, te zahvaljujemo Beokonu što misli na naše zdravlje.\n!Kokoškin opšti utisak je da je ovogodišnji Beokon bilo vrlo uzbudljiv i pun dešavanja u kojima su mogli da uživaju kako mlađi, tako i iskusniji gikovi svih provenijencija. Gostovanje Stivena Eriksona na sva tri dana Beokona posebno je upriličilo čitav događaj, na čemu možemo da zahvalimo ljudima iz Udruženja ljubitelja fantastike „Lazar Komarčić“ kao i Društvu Sakurabana. Malo nas je frustriralo to što smo u nekoliko navrata bili prinuđeni da biramo između dva ili više događaja kojima bismo prisustvovali, ali smo svesni toga da ne postoji bolji način da se turi toliko različitog sadržaja u tri dana programa. Radije bismo da imamo toliki izbor nego da ga nemamo uopšte.\nE sada, još 363 dana do sledećeg Beokona – ko će da čeka toliko?!\nŽelimo da se posebno zahvalimo Ivani Vesković na fotografijama!\nBeoKonČudne stvariepska fantastikaGame of ThronesgikovštinaLavirintStiven EriksonStranger Things\nPrethodni tekstDobrodošli u Slobodnu zonu!\nNaredni tekstRinge, ringe, raja: Faberžeova jaja


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ostali sportovi / position=638 / backUrl=/sport/ostali-sportovi/177616/golbalisti-u-polufinalu.html / topicId=177616 / view=comment / type=story\nTURSKA Danas svečano otvaranje Mediteranskih igara Danas će u turskom gradu Mersinu svečano biti otvorene 17. Mediteranske igre, koje će trajati od 20. do 30. juna. Dio crnogorskih sportista juče je otputovao za Tursku, dok će drugi dio naših predstavnika... 20. 06. 2013. 12:04 >> 12:04 Komentari 0\nCETINJE Medalje najboljim šahistima Dodjelom medalja i pehara, najbolje plasiranim takmičarkama sinoć je na Cetinju završen državni šampionat u šahu za omladince i pionire... 19. 06. 2013. 09:14 >> 09:15 Komentari 0\nKONAČAN SPISAK Određeni atletičari za ekipno EP Selektor atletske reprenzetacije Crne Gore Osman Erović i nacionalni treneri po disciplinama, odredili su danas konačan spisak takmičara koji će učestvovati na ekipnom prvenstvu Evrope - treća liga u Slovačkoj... 18. 06. 2013. 15:24 >> 15:24 Komentari 0\nEVROPSKA LIGA Crna Gora pobijedila Španiju Muška odbojkaška reprezentacija Crne Gore pobijedila je danas Španiju 3:0, u tećem kolu B grupe prvog turnira Evropske lige... 17. 06. 2013. 18:09 >> 18:10 Komentari 2\nEVROPSKA LIGA Španija današnji rival odbojkaša Muška odbojkaška reprezentacija Crne Gore igraće danas protiv Španije utakmicu trećeg kola B grupe prvog turnira Evropske lige... 17. 06. 2013. 09:41 >> 09:41 Komentari 0\nEVROPSKA LIGA Češka savladala Crnu Goru Muška odbojkaška reprezentacija Crne Gore poražena je danas u Kečkemetu od Češke rezultatom 3:1 (21:15, 15:21, 20:22, 19:21), u drugom kolu prvog turnira Evropske lige... 16. 06. 2013. 17:24 >> 17:24 Komentari 0\nEVROPSKA LIGA Odbojkaši danas sa Češkom Muška odbojkaška reprezentacija Crne Gore igraće danas protiv Češke utakmicu drugog kola prvog turnira Evropske lige... 16. 06. 2013. 10:10 >> 10:09 Komentari 0\nVELIKI UDARAC Kembel-Braun "pala" na doping testu Jamajčanka Veronika Kembel Braun, prvakinja svijeta u trci na 200 metara i dvostruka osvajačica zlatne olimpijske medalje (Atina 2004, Peking 2008) "pala" je na doping kontroli... 15. 06. 2013. 21:57 >> 21:57 Komentari 0\nEVROPSKA LIGA Crna Gora maksimalna protiv Mađarske Muška odbojkaška reprezentacija Crne Gore savladala je danas u Kečkemetu Mađarsku rezultatom 3:0 (21:13, 21:15 i 23:21), na startu prvog turnira Evropske lige... 15. 06. 2013. 19:45 >> 19:45 Komentari 0\nTRAGIČNO Preminula džudo šampionka Evrope Evropska šampionka u džudou Ruskinja Jelena Ivaniščenko preminula je u 28. godini u tragičnim okolnostima... 15. 06. 2013. 18:30 >> 18:30 Komentari 0


Bugarčić novi – stari trener čačanskog Železničara - PressLider.rs\nBugarčić novi – stari trener čačanskog Železničara\n11. avgusta 2016. Duško Radišič\t0 Comments KK Železničar, nova sezona, pripreme, trener, Željko Bugarčić\nČačak – U očekivanju početka priprema rukovodstvo KK Železničara, angažovanjem trenera, povuklo je prvi potez u letnjoj pauzi.\nŽeljko Bugarčić, foto: PressLider\nŽeljko Bugarčić se, posle šest ipo godina, vratio na kormilo kluba koji je svojevremeno predvodio u Prvoj „B“ ligi. Mladi košarkaški stručnjak po odlasku iz Čačka radio je u beogradskoj Kasti, a potom se opredelio da karijeru nastavi u Rumuniji.\n„Železničar je moj klub, drago mi je što ćemo ponovo započeti zajedničku priču o formiranju stabilnog i jakog člana Prve Srpske košarkaške lige. Za razmišljanja o većim dometima ima vremena“, rekao je za PressLider Bugarčić.\nInternacionalno iskustvo stečeno u Rumuniji dragoceno je i za novog trenera „Žela“, a u taboru ekipe sa železničke stanice očekuju nastavak uspešnih rezultata u narednoj sezoni.\n„Tri godine sam radio u stručnom štabu najpoznatijeg rumunskog kluba Dinama iz Bukurešta, a povratkom u Železničar želim da ovaj klub ima zapaženu ulogu u svom rangu takmičenja. Raduje me činjenica da većinu igrača odlično poznajem, iaoko je još uvek rano govoriti o kompletnom kadru za sledeću sezonu. Očekujem da ćemo oformiti tim dostojan borbe za najviši plasman“, istakao je Bugarčić.\n← Metalac nastavio seriju uspeha\nU Vrnjačkoj Banji počeli „Batini dani“ →


Tag / Kobre / Vesti online\nVučić prisustvovao vežbi Kobri\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić zahvalio se pripadnicima specijalnih jedinica "Kobre" Vojske Srbije na svemu što svakodnevno rade.\n"Kobre" pokazale šta znaju\nMinistar odbrane prisustvovao vežbovnom prikazu Bataljona vojne policije specijalne namene "Kobre", u kasarni "General Jovan Mišković" u Beogradu.\nU Blajburgu ove godine i austrijske "kobre"\nKomemoracija u Blajburgu i ove godine izaziva veliku pažnju. Na obezbeđenje skupa poslate i austrijske "kobre". Večernji list podseća da je austrijski kancelar Sebastijan Kurc nedavno izjavio da...\nJunak u akciji: Moj tata heroj\nNema američkog filmskog megahita a da u glavnoj ulozi nije član neke polutajne elitne vojne jedinice koji spasava svet a da se pri tom nije ni oznojio. U Srbiji za to uopšte ne treba mašta. Već...\nKobre ne prate Vučića\nOdlazak predsednika Aleksandra Vučića u posetu Njujorku, koja prethodno nije najavljena, izazvao je mnogo nedoumica u javnosti Srbije o razlozima putovanja, sa kim će se sastati i zašto je sve...\nEvo ko čuva Anu Brnabić\nO bezbednosti predsednice Vlade Srbije Ane Brnabić brine Bezbednosno-informativna agencija, i to u veoma neobičnom sastavu.\nOtrovne kobre pobegle sa farme\nPropalo bekstvo Pink pantera\nZ. Mirković - Vesti 0 komentara\n"Kobre" skaču na bombaše-samoubice\nPripadnici antiterorističke jedinice austrijske policije Kobra pripremaju se za novu pretnju - bombaše samoubice, piše bečki list "Kurir".\nTanjug 3 komentara\nVođin brat: Nikog nismo udarali ni vređali, a dobili smo batine\nPostupali smo po naredbama službenih lica, nikoga nismo udarali, niti vređali ni u jednom trenutku, već smo pokušali da se legitimišemo, izjavio je Andrej Vučić, povodom incidenta na...\nPonovo odloženo suđenje žandarmima za prebijanje Andreja Vučića\nPočetak suđenja osmorici pripadnika Žandarmerije, koji se terete za prebijanje Andreja Vučića i Predraga Malog, kao i dvojice vojnih policajaca koji su bili sa njima, ponovo je odložen za 30....\nKo je sarađivao sa zaštitnikom građana, a ko ne?\nZaštitnik građana Saša Janković ocenio je da je odbijanjem VBA i Ministarstva odbrane da u slučaju incidenta tokom Parade ponosa dostave podatke kojima raspolažu narušeno međunarodno priznato...


Kako ulepšati fotografiju na pametnom telefonu? - PametniTelefoni.rs\nHome / Saveti / Telefoni / Kako ulepšati fotografiju na pametnom telefonu?\nSaveti koji če vam pomoći pri korišćenju aplikacije Pixlr Express kako bi ste što lakše i brže ulepšali fotografiju!\nStižu nam praznici i miriše nam dobar provod! Svaki dobar provod ovekoveči se lepom fotografijom. Danas naši pametni telefoni ne samo da imaju moćne kamerice već imaju neke fantastične aplikacije koje nam olakšavaju uređivanje fotografija! Sada veoma lako i u svega par minuta možete od fotografije napraviti razglednicu ili čestitku! Rešili smo da vas pripremimo za praznike i obučimo tj. pokažemo vam kako da ulepšate fotografiju.\nPrvo morate preuzeti aplikaciju Pixlr Express i inastalirati je na svoj pametni telefon. Za sada podržava iOS i Android i možete je preuzeti sa priloženih linkova:\niOS - Pixlr Express\nAndroid - Pixlr Express\nSada kada ste aplikaciju preuzeli i instalirali, startujte je. Da bi ste iskoristili pun kapacitet aplikacije savetujemo vas da se registrujete i potom ulogujete. To je novitet u ovoj aplikaciji, a on omogućava dodatne alatke, fragmente i efekte.\nNa početnoj imate četri opcije:\nCamera - Napravite fotografiju direktno iz aplikacije koju ćete naknadno urediti\nPhotos - Odaberite fotografiju sa telefona koju želite da uredite\nCollage - Odaberite više fotografija od kojih želite da napravite kolaž\nFresh - Odaberite poslednju načinjenu fotografiju\nObično korisnici naprave fotografije sa aplikacijom koja je podrazumevana za fotografisanje i onda ih naknadno uređuju. U takvim situacijama se odabere opcija “photos” koja vas vodi do galerije gde možete odabrati fotku koju želite da uredite. Po odabiru fotke dolazite do radne površine sa raznim alatkama:\nAdjustment - Alatke koje uređuju svetlinu, jasnoću, boju, rotaciju, veličinu fotografije i još mnogo toga.\nEffect - 7 različitih kategorija koji u sebi sadrže razne filtere koji će dati fotografiji novu dimenziju.\nOverlay - 25 različitih kategorija sa mnogobrojnim efektima (fragmentima) koji se primenjuju preko fotografije kao dodatak.\nBorders - 12 različitih kategorija sa raznovrsnim ramovima koji se primenjuju preko fotografije.\nType - 8 različitih kategorija sa različitim fontovima za ispisivanje reči ili rečenica preko fotografije.\nStikers - 14 različitih kategorija sa tematskim stikerima koji se primenjuju preko fotografije.\nPrimenjivanjem nekih alatki, filtera, ramova i sl. fotografija se provuče koroz “šminkerski studio” gde dobija potpuno novu dimenziju!\nSve fotografije su različite i zahtevaju poseban tretman, međutim mi ćemo vam dati nekoliko saveta i predložiti vam nekoliko alatki i filtera koje trebate koristiti tokom uređivanja.\nPrva i osnovna alatka je “auto contrast” koja se nalazi u okviru “adjusment”-a, ona automatski preradi fotografiju kako bi dobila odgovarajući ton.\nSledeće što trebate da uradite je da date fokus i naglasite određeni detalj na fotografiji. "Focal" je idelna alatka za to, a takođe se može naći u okviru “adjustment”-a\nDa bi fotografija imala idealnu perspektivu bitno je da isečete nepotreban kadar ili deo fotografije. Dobro poznata alatka za to je “Crop” koja se isto nalazi pod okrivljem “adjustmet”-a\nSada malo prelazimo na filtere koji su nezaobilazan deo uređivanja. Mnogo filtera ima u okviru alatke “Effect” a neki najinteresantniji filteri se nalaze u “Default”, “Vintange” i “Too Old” kategorijama. Nama omiljen filter je “Sophia” koji je deo “Default” kategorije. On malo naglasi boju, zamuti i zatamni ćoškove što fotografiji na jedan automatizovan način da inzvanredan izgled.\nNakon dodavanja filtera nekada je potrebno dodati neki “Vignette”, “Retro Poster” ili “Leaks” fragmente preko fotografije. Neki naši najčešće korišćeni fragmenti su “Burst” iz kategorije “Retro Poster”, zatim “Sun” i “Shunt” iz kategorije “Leaks” i na kraju fotografiju presvučemo sa “Clean” iz “Vignette” kategorije. Da podsetimo ove fragmente možete naći u okviru alatke “Overlay”.\nNeko ne voli ramove, ali mi obožavamo ram “Pinstripe” i “Clean” iz kategorije “Default”. Alatka “Borders” je obavezna kada mi uređujemo neke fotografije.\nAko želite da pošaljete poruku uz fotografiju uvek možete napisati preko nje nešto ili dodati naslov. Fontova stvarno ima dosta, a njihovo primenjivanje odnosno odabir fonta zavisi od poruke koju želite da pošaljete. Neki univerzalni koji se mogu koristiti u svim okolnostima jesu “Retro” fontovi. Sve ovo se nalazi pod okrivljem alatke “Type”.\nOd svih alatki samo “Stikers” nismo pominjali jer smatramo da su malo kabasti i tesko ih je uklopiti sa fotografijom.\nNadamo se da smo uspeli da vam pomognemo da ulepšate svoju fotografiju preporučivši vam nekoliko alatki, efekta i fontova. Još jedna alatka koja će vam sigurno zatrebati je “Doodle” koja vam omogućava da crtate po fotografiji kao što smo dodali oči, usta i ruke ovoj šargarepici!\nPogledajte na koje načine još možete načiniti prelepe fotografije, za razliku od ovog gde se fotografija uređuje nakon okidanja. Postoje aplikacije koje primenjuju efekte pre okidanja pa odmah znate kako će fotografija izgledati.\n>> Kako da napravite dobru fotku <<


Beaconhouse Sextant 360° modul – BEACONHOUSE\nBeaconhouse Sextant 360° modul\nBeaconhouse Sextant 360o modul\nSvaka ocena radne uspešnosti je izricanje suda o nečijem radu zbog čega postoji rizik da će svaka ocena manja od najbolje ili od one koja podrazumeva povišicu izazvati nezadovoljstvo kod zaposlenog ili dovesti do konfliktne situacije.\nZbog toga se u praksi dešava da menadžeri izbegavaju moguće konfliktne situacije time što ocene više od 90% zaposlenih najvišom ocenom i tako obesmisle ceo postupak ocenjivanja radne uspešnosti.\nUkoliko zaposlenog ocenjuje samo menadžer objektivnost celog postupka se zasniva na pretpostavci da je viđenje tog menadžera tačno, sveobuhvatno, oslobođeno svih uticaja što u praksi nije slučaj.\nNa viđenje i ocenu menadžera pokušavaju da utiču svi čiju radnu uspešnost dati menadžer ocenjuje i često počinju da se nadmeću za ograničeni broj povišica na razne manipulativne načine, zbog čega se u mnogim slučajevima dešava da ocena radne uspešnosti na kraju i ne bude u vezi sa stvarnom uspešnošću zaposlenog.\nGodišnja ocena zaposlenih se uvodi iz više razloga, ali osnovni razlog je taj što se veruje da će se to pozitivno odraziti na produktivnost zaposlenih, jer će zaposleni na kraju godine biti nagrađeni spram rezultata svog rada.\nMeđutim, u praksi se često dešava suprotno da ceo proces deluje upravo demotivišuće što se negativno odražava na produktivnost.\nStoga je najgore rešenje ako zaposlene ocenjuju samo menadžeri, nešto bolje rešenje je procena od 180° gde zaposlene ocenjuju menadžeri, ali i oni sami imaju mogućnost da ocene sebe, a najbolje rešenje je procena Beaconhouse Sextant 360° gde zaposlene ocenjuju svi koji imaju uvid u njihov rad, počevši od njih samih, njihovog pretpostavljenog, kolega i klijenata.\nTakav pristup je pravedniji i daje validnije rezultate nego kada se procena zasniva samo na oceni jedne osobe, jer uključuje grupu ljudi koji su u interakciji sa zaposlenim na različite načine.\nBeaconhouse Sextant 360° modul:\nmetod je dizajniran u cilju prikupljanja povratnih informacija sa svih nivoa organizacije, koji obezbeđuje strateški pregled ličnih i organizacionih potencijala.\nprocena metodom 360° pruža uvid u trenutnu situaciju poslovnog sistema i odgovore na mnoga pitanja od vitalnog značaja kao što su: Gde smo sada? Koje smernice prema proceni doprinose povećanju performansi zaposlenih i organizacije?\nproces procene je zasnovan na potrebama klijenta u cilju kreiranja akcionih planova koji obuhvataju aktivnosti u cilju veće produktivnosti i zadovoljstva poslom.\nCilj rezultata procene:\nrazumevanje ličnih veština i kvaliteta\nidentifikovanje oblasti koje je potrebno razvijati\niniciranje smernica za pozitivne promene\npovećanje motivacije za kontinuirano učenje\npoboljšanje sistema upravljanja ljudskim potencijalima\npovećanje efikasnosti timova i organizacije


ZA ISTORIJU! Nestvarna Tijana Bošković umalo srušila olimpijski rekord! - Informer\nOdbojkašice Srbije savladale su Japan sa 3:0 u drugom meču na Olimpijskim igrama, a briljirala je Tijana Bošković\nSrpska odbojkašica bila je nadomak obaranja rekorda Olimpijskih igara. Došla je do drugog najboljeg poen-učinka u istoriji takmičenja!\nTijana je "uništila" Japanke sa 34 poena, što je samo tri manje od aktuelnog rekorda koji drži Marijan Stajnbreher iz onog polufinala kada je Brazil 2004. godine poražen od Rusije u pet setova.\nSamo deset igračica u istoriji igara uspelo je da dođe do bar 30 poena na Olimpijskim igrama. Sve one su doduše to uradile za četiri ili više setova, što samo govori koliko je impresivna ranije jutros bila naša odbojkašica.\nUz Tijanu Bošković na večnoj listi, 34 poena ostvarila je i Kim Jeon-Kung iz Južne Koreje i to upravo na meču protiv Srbije tokom 2012. godine. Jedan manje upisale su Jekaterina Gamova, Jukiko Ebata i Saori Kimura - prva dolazi iz Rusije, a preostale dve odbojkašice iz Japana.\nsport olimpijske igre Odbojka Srbija Tijana Bošković


4. Međunarodna konferencija- Konkurentnost i održivi razvoj - KOR 2015 | Obnovljivi izvori energije\n4. Međunarodna konferencija- Konkurentnost i održivi razvoj - KOR 2015\nPočetna » Event » 4. Međunarodna konferencija- Konkurentnost i održivi razvoj – KOR 2015\n4. Međunarodna konferencija- Konkurentnost i održivi razvoj - KOR 2015 e se održati 7. i 9. oktobra 2015. godine, u amfiteatru rektorata Univerziteta u Novom Sadu, u okviru 4. Dunavskog biznis foruma koji okuplja poslovne ljude Dunavskog regiona.\n07.10.2015. - 00:00\n09.10.2015. - 00:00\nDr Zorana Đinđića, Novi Sad View map\nKOR 2015, će se održati 7. i 9. oktobra 2015. godine, u amfiteatru rektorata Univerziteta u Novom Sadu, u okviru 4. Dunavskog biznis foruma koji okuplja poslovne ljude Dunavskog regiona. Ova Strategija doprinosi makroregionalnoj saradnji zamalja koje pripadaju Podunavskom slivu. Oblast konkurentnosti i održivog razvoja će biti dodatna vrednost aktivnostima koje se planiraju na Forumu, a čiji je fokus, ove godine, zapošljavanje mladih i zaustavljanje njihovog odlaska iz Srbije. Učesnici Konferencije će biti deo velikog tima učesnika Foruma, koji čine vodeći ljudi iz oblasti privrede, obrazovanja, nauke, kulture, medija i predstavnika politike, diplomatije i javnog života iz 14 zemalja, te predstavnici Evropske komisije. Cilj konferencije KOR 2015 je da ukaže na potrebe i načine postizanja konkurentnosti malih i srednjih preduzeća kao osnovnih nosilaca privrednog razvoja kroz njihov održiv razvoj.\nKOR 2015-Prvi poziv


Prvonek se seli u Beograd - InfoVranjske\nPrvonek se seli u Beograd\nRešenje Ministarstva o prelasku čitave akumulacije u vlasništvo državne firme „Srbijavode“, bilo je svojevrsni poziv na uzbunu jer nadležni u Vranju smatraju da ova građevina pripada gradu. Najpre je „Vodovod“, sadašnji nominalni vlasnik „Prvoneka“, podneo žalbu na to rešenje, pa je zatim to učinio i gradski javni pravobranilac, raspravljalo je o tome i Gradsko veće, ali stvari se ne pomeraju sa mrtve tačke\nKada je vodoprivredni inspektor iz Leskovca, po nalogu Ministarstva poljopriivrede i vodoprivrede čiji je nameštenik, doneo rešenje da Akumulacija „Prvonek“ (dakle brana, jezero i pripadajući objekti) mora bti preneta u vlasništvo državnog JP „Srbijavode“, niko nije ni sutio kolika će se pre svega politička prašina dići oko ovog pitanja. Tako, iz čista mira, da neko gradu oduzme imovinu vrednu stotinak miliona evra, to još nije zabeleženo čak ni u srpskim fantazmagoričnim dešavanjima. Naravno, najpre je „Vodovod“, sadašnji nominalni vlasnik „Prvoneka“, podneo žalbu na to rešenje, pa je zatim to učinio i gradski javni pravobranilac, raspravljalo je o tome i Gradsko veće, ali stvari se ne pomeraju sa mrtve tačke – brana, izgleda, mora da dobije novog vlasnika pa to ti je. Rok za prenos vlasništva je šest meseci od dana punovažnosti rešenja. Ova faraonska građevna započeta je još 1992. godine i otprilike završena 2006., u vreme kada je vlada Vojislava Koštunice u te svrhe izdvojila čak oko 500 miliona dinara. Ipak, „Prvonek“ se još uvek gradi; prema rečima Krste Janjića, direktora „Vodovoda“, desetak ljudi radi na njenom održavanju. „Srbijavode“ su još 2006. goodine pokušale da preuzmu branu, to im tada nije uspelo, pa je ostalo da ponovo pokušaju da sada obave taj posao.\nDirektor vranjskog „Vodovoda“ Krsta Janjić kaže da u priči ništa ne bi moralo da bude sporno, jer je „“Vodovod“ dobio dozvolu za gradnju i on je vlasnik u svakom smislu“. Ali…\n– Dobićemo nov Zakon o vodama, a sada su ovakva pitanja neregulisana. Direktor „Srbijavoda“ rekao je da se čeka novi zakon, mi smo se žalili pa ćemo videti. Grad je fiinansirao izgradnju „Prvoneka“, i još finansira, jer se od svakog kubika izdvaja po pet investicionih dinara – kaže Janjić.\nOn je krenuo i u „diplomatsku“ ofanzivu, pa je tako razgovarao i sa ministarkom poljoprivrede u Beogradu, od koje je dobio obećanje da će u oktobru zajedno obići branu i doneti najbolje rešenje.\n– Nema zakonskog osnova da nam neko uzme branu. Mi je održavamo, ni od koga za to ne dobijamo nikakav novac i zato smo mi najbolje rešenje. Hoćemo da održavamo branu jer nam treba zdrava voda, ne dozvoljavamo javašluk, i to je naše jer je Vranje odvajalo od usta da to dobije – kaže Janjić.\nDirektor „Vodovoda“ u vreme svečanog puštanja akumulacije u rad bio je Božidar Djorđević, koji se seća pokušaja iz vremena svog mandata da se Vranju oduzme „Prvonek“.\n– Za Vranje je dobro da upravlja „Prvonekom“. Svi ugovori, dozvole, ulaganja, sve to glasi na „Vodovod“, i to je naše. Uostalom, „Srbijavode“ dužne su po zakonu da se staraju o svim vodama, vodotokovima, bujicama… bez obzira kome to pripada u vlasničkoj strukturi – kaže Djorđević.\nE sad, u vreme prvog pokušaja otimanja brane direktor „Srbijavoda“ bio je Veljko Dimitrijević, koji je danas tehnički direktor te firme, i najupućeniji u problem. On kaže da se ovde radi o zakonu, i da branu sada samo treba uknjižiti na onog vlasnika koga je odredio zakon.\n– Po zakonu, član 23, branama i drugim kapitalnim vodoprivrednim objektima treba da upravlja „Srbijavode“. Nesporno je da će korisnik biti vranjski „Vodovod“, a potpuno je svejedno ko će time da upravlja. Ne znam da li se u Vranju uopšte i bune protiv toga. Zašto bi? – pita se Dimitrijević, opominjući da je „Prvonek“ finansiran delom iz republičke, a delom iz lokalne kase.\n– Da, ali zakon ima i član 81, koji jasno kaže da onaj koji gradi za svoje potrebe taj je i vlasnik. A nama je trebala voda – jasno odgovara direktor Janjić.\nGradski pravobranilac Dragan Mihajlović kaže da Zakon o vodama predviđa da svi vodni objekti u zemlji pređu u vlasništvo „Srbijavoda“, i da je za taj posao dat rok od šest meseci još 2011. godine. Iz „Vodovoda“ nisu postupili po tom nalogu države jer smatraju da su izuzeti iz te priče zbog zakonske odredbe da su gradili za svoje potrebe. Prema Mihajloviću, inspektor Nikolić doneo je rešenje o prelasku „Prvoneka“ pod „Srbijavode“ još u aprilu 2014. godine, i na to rešenje se niko nije žalio. Sad je pak došlo izvršno rešenje do gradonačelnika Antića, pa je on digao uzbunu posle koje je i usledila akcija za odbranu „Prvoneka“.\n– Ostali su nam vanredni pravni lekovi, pisali smo i Ministarstvu i inspekciji, i sada očekujemo odgovor. Mi smo bili investitori bez obzira ko je koliko novaca uložio u izgradnju brane – jasan je Mihajlović.\nSa svoje strane, Veljko Dimitrijević podseća da je brana objekat od javnog interesa, i kao takav vlasništvo države Srbije.\n– Ne vidim šta je sporno u tome što ćemo mi da upravljamo branom. Pa niko nju neće da odnese iz Vranja. Ako se republika i grad dogovore tako, neka grad njome upravlja. Ali, smatram da to treba rešiti po zakonu, pa kome kako bude – kaže Dimitrijević.\nNo, pitanje održavanja pre svega je, po mnogima, pitanje novca koji država odvaja za očuvanje akumulacije na Banjštici. E, to su, kako tvrde poznavaoci, slatke pare, pa su „Srbijavode“, misle Vranjanci, pre svega na njih bacile oko. Ima li istine u tome?\n– Pa tih para godinama unazad skoro i da nema. A ako neko misli da bi mogao da dobije pare za te namene, a da ih iskoristi na drugoj strani, to je potpuna budalaština – kaže Dimitrijević.\nI tako, izuzetno vredan objekat sada je na nigde, ni tamo ni ovamo, a Slavoljub Nikolić, onaj vodoprivredni inspektor iz Leskovca, mora da dobije saglasnost nadležnih da govori. Neće biti da se on tek posle osam godina setio da sa vlasništvom nad branom nije sve kako valja, pa je reagovao samo tako, iz čista mira. Ima tu nekih većih i značajnijih interesa, ali o tome, u ovoj fazi, niko ne želi da govori. Još je stvar suviše mutna. A da je i ovde po sredi politička priča, u to nema sumnje. Zato se u nju uključila i lokalna vlast, na jednoj od sednica Gradskog veća, usvajajući zaključak da se preduzmu sve mere kojima bi bilo poništeno rešenje o oduzimanju brane. Ovaj zaključak ići će pred Skupštinu na usvajanje, a sadašnja vlast je nametnula obavezu i svakoj budućoj (!) vlasti da štiti „integritet i pravni subjektivitet brane“. Kao da je to, pribogu, SAO „Prvonek“.\nObraćajući se novinarima posle sednice Veća, većnik Branimir Stojančić rekao je da je rešenje inspektora o oduzimanju branje nezakonito jer je doneto na osnovu „pogrešne primene materijalnog prava“, konkretno, primenom člana 219. Zakona o vodama.\n– Akumulacija ,,Prvonek“, jedini je objekat takve vrste koji je u Srbiji izgrađen u poslednjih 25 godina. Inspektor je donelo rešenje ne uzimajući u obzir član 13. istog zakona u kome se određuje da su vodeni objekti dobra od opšteg interesa, osim objekata, koja su pravna i fizička lica izgradila za svoje potrebe, kao ni član 23. Stav 2. kojim je predviđeno da javno vodoprivredno preduzeće upravlja i branama sa akumulacijama, osim objekata koje su pravna lica izgradila za svoje potrebe – objašnjava Stojančić.\nDobro, ovde se baš ne slažu članovi sa onim gorenavedenim, ali to je možda stvar do zakona, koji će, kako se čulo, zato i biti menjan. Što može svako da ga tumači kako hoće, očigledno je to bar na ovom primeru.\nStojančić je u odbranu prava Vranja na sopstvnu branu naveo i „Samoupravni sporazum o izgradnji Regionalnog vodovodnog sistema Vrla, podsistema Prvonek“ od 18. oktobra 1988. godine. O, ta divna komunistička vremena, kad se sve znalo! Ali, sada se malo toga zna, pa i to čija bi mogla da bude akumulacija „Prvonek“, najkrupniji objekat koji je ovde sagrađen u istoriji. A možda je i bolje da brana pređe u vlasništvo „Srbijavoda“. Možda bi tom prilikom u njihove ruke došla i dokumentacija o kreditiranju, trošenju para, pljačkama, raznošenju, zloupotrebama, o svakakvom nekom ponašanju koje je prilikom izgradnje brane promovisano. A možda to Beograđane neće ni interesovati. Da vide, pre bi se reklo, da li je nešto ostalo, i za ponekog od njih. Ono, ostaje laičko pitanje – pa zašto je toliko važno da brana ostane vranjska? Na njega niko nema jasan odgovor, jer ne postoje kontakti „Srbijavoda“ i „Vodovoda“ o budućnosti koja bii podrazumevala ne-vranjsku branu. Ali, ovde se sumnja da bi Beograđani na branu jednostavno mogli da stave vodomer i od grada naplaćuju svu vodu koja otuda dolazi, po ceni koju oni odrede, da bi vodu mogli da prodaju i drugima, ne samo Vranju i tome slično.


VARALICARSKI PRSLUK FXBG-103003 (FX-5269) | Formax Store\nVARALICARSKI PRSLUK FXBG-103003 (FX-5269)\nŠifra artikla: 30518\nVeoma kvalitetan mušičarsko-varaličarski prsluk izrađen od osnove od jakog mrežastog materijala, sa velikim brojem spoljašnjih i unutrašnjih trodimenzionalnih i dvodimenzinalnih džepova, pogodnih za držanje manjih kutija sa varalicama, mušicama i drugim priborom. Sa prednje strane ima postavljena i četiri retraktora na elastičnim (spiralnim) kablovima (kao i više čičak traka i alkica), na koje se mogu okačiti grickalica, pean ili neke druge sitnice koje trebaju biti stalno pri ruci. Svi rajsferšlusi imaju postavljene kanape sa gumom radi lakšeg i komformijeg otvaranja džepova.\nNaziv robe: VARALICARSKI PRSLUK FXBG-103003 (FX-5269)


Gdje ide ethereum? | Poslovnisvijet\nKako navodi osnivač ethereuma Vitalik, većina problema s kojima se ethereum blockchain susreće se mogu svrstati u nekoliko kategorija: skalabilnost, sigurnost pametnih ugovora, konsenzus i privatnost.\nNekoliko ažuriranja mreže, među kojima je i byzantium, nude neka rješenja za ove četiri kategorije. Vitalik je nedavno dao intervju za južnokorejske medije Joong Ang, gdje je napomenuo da će trebati barem 2 do 5 godina da se u potpunosti riješe problemi sa skalabilnosti na blockchainu.\nU kategoriji skalabilnosti, ethereum fondacija i etherumova open-source zajednica su napravili značajan napredak s nadolazećim casperom i s plasmom, drugi sloj rješenja za skalabilnost koji su razvili Vitalik i Joseph Poon, suosnivači bitcoinove lightning mreže.\nChristian Reitwiessner, rukovodilac tima za Solidity i C++ implementacije, objašnjava da je rješenje kao što je PoS nužno da bi se eliminisala zavisnost od korisnika, čvorova i rudara.\nSkalabilnost se ne rješava tako da se transakcije prebace u manje blokove, a bude više manjih blokova. Skalabilnost se jedino može riješiti tako da korisnici ne moraju da verifikuju svaku transakciju koja je poslata u sistem.\nEthereum je drugačiji od bitcoina jer operiše kao platforma za decentralizovane aplikacije (dapps). Ethereumu je nužno potrebna skalabilna mreža koja može izdržati miliona korisnika kroz njihovo PoS rješenje kao što je Plasma.\nNa slici je primjer zk-SNARKs transakcija procesirane na ethereum testnetu, na kojoj se ne vidi iznos transakcije niti ko je kome slao.\nJP Vergne, profesor Ivey Business School, napominje da je intenzitet razvojnih aktivnosti najbolji indikator kretanja cijene neke kriptovalute.\n“Shvatili smo da je najbolji indikator kretanja cijene neke kriptovalute broj razvojnih aktivnosti koje se oko nje događaju”.\nEthereum je jedan od rijetkih blockchain networka koji ima veliki broj razvojnih aktivnosti i inovativnih rješenja kao što su Casper, Plasma, zk-SNARKs itd. S obzirom na to, možemo s velikom vjerovatnoćom pretpostaviti da će ethereumu cijena rasti i kroz 2018.\nPrethodna : Svakodnevno 15.000 Afrikanaca napušta svoje domove zbog ratova\nSlijedeća : Šarović na konferenciji Svjetske banke u Sofiji


("Sl. glasnik RS", br. 15/2009)\nOvim dokumentom utvrđuje se celovita i usklađena politika države u cilju eliminisanja diskriminacije žena, poboljšanja njihovog položaja i integrisanja principa rodne ravnopravnosti u sve oblasti delovanja institucija sistema, kao jedan od elemenata modernizacije i demokratizacije društva, u cilju bržeg, ravnomernijeg i efikasnijeg društvenog razvoja, u skladu sa politikom jednakih mogućnosti proklamovanom u Ustavu Republike Srbije (član 15).\nNacionalnom strategijom za poboljšanje položaja žena i unapređivanje rodne ravnopravnosti (u daljem tekstu: Strategija) obuhvaćene su oblasti koje se tiču učešća žena u kreiranju politika i u donošenju odluka u oblasti ekonomije, obrazovanja, zdravlja, nasilja nad ženama, kao i pitanja sredstava javnog informisanja i javnog mnjenja, pošto je kroz široku i demokratsku diskusiju procenjeno da su ove oblasti ključne za poboljšanje položaja žena i unapređivanje rodne ravnopravnosti.\nPlanirane aktivnosti utvrđene su na osnovu prethodno sagledanih potreba i odnose se na period od 2009. do 2015. godine. Njihovo sprovođenje treba da omogući da dugoročna akumulacija do sada pozitivnih promena dovede do dubinske i trajne transformacije rodnih odnosa u Republici Srbiji. Aktivnosti su ugrađene i u Nacionalni program integracije Republike Srbije u Evropsku uniju i čine sastavni deo ukupnih napora Republike Srbije na putu ka članstvu u EU.\nU periodu od 2000. godine do danas, pojedinačnim pomacima kao što su osnivanje Saveta za ravnopravnost polova Vlade Republike Srbije, formiranje posebnih unutrašnjih organizacionih jedinica u Ministarstvu rada i socijalne politike, Uprave za rodnu ravnopravnost i formiranjem Odbora za ravnopravnost polova Narodne Skupštine Republike Srbije, utvrđeni su prioriteti delovanja i mera u cilju poboljšanja položaja žena i unapređivanja rodne ravnopravnosti. Takođe, izvršene su izmene krivičnog, radnog i porodičnog zakonodavstva. Princip rodne ravnopravnosti uključen je u nacrte Zakona o zabrani diskriminacije i Zakona o ravnopravnosti polova, kao i u neke od državnih strategija.\nOva strategija je integralni deo ukupnih promena u društvu, usklađena sa drugim strateškim dokumentima, posebno sa Strategijom za smanjenje siromaštva u Srbiji i Milenijumskim ciljevima razvoja UN.\nOsnov normativnog okvira ove strategije čine Ustav Republike Srbije iz 2006. godine, kao i međunarodno prihvaćena akta, i to: Opšta deklaracija o pravima čoveka (1948), Konvencija o političkim pravima žena (1952), Pakt o građanskim i političkim pravima (1966), Pakt o ekonomskim, socijalnim i kulturnim pravima (1966), Konvencija o eliminaciji svih oblika diskriminacije prema ženama (CEDAW-1979), Pekinška deklaracija i Platforma za akciju (1995), Deklaracija o zaštiti žena i dece u slučajevima opasnosti i oružanog sukoba (1974), Deklaracija o eliminaciji zlostavljanja žena (1993), Univerzalna deklaracija o demokratiji (1997), Rezolucija Saveta bezbednosti UN 1325 (2000) i Milenijumska deklaracija UN (2000), kao i zakonski dokumenti, odnosno deklaracije, rezolucije i preporuke o rodnoj ravnopravnosti Saveta Evrope, Evropskog parlamenta i Komiteta ministara, između ostalog Evropska konvencija o zaštiti ljudskih prava i sloboda, kao i Deklaracija o rodnoj ravnopravnosti kao preduslovu demokratije, Evropski pakt o rodnoj ravnopravnosti, Mapa puta za jednakost žena i muškaraca, odluke Evropskog suda pravde u kojima se određuju prioriteti i standardi rodne ravnopravnosti, pravne tekovine EU (acquis communautaire), politika vezana za socijalnu inkluziju i zaštitu, i niz drugih strateških i razvojnih dokumenata.\nModernizacija i evropeizacija Republike Srbije biće znatno unapređene politikom jednakih mogućnosti za ostvarivanje rodne ravnopravnosti u svim oblastima društvenog razvoja i strateškog partnerstva između žena i muškaraca.\nUnapređenje rodne ravnopravnosti jeste jedno od ključnih razvojnih pitanja jer omogućava adekvatno korišćenje ženskih ljudskih resursa i direktno doprinosi poboljšanju kvaliteta života svih građanki i građana.\nŽenska ljudska prava su neodvojivi deo univerzalnih ljudskih prava, i u skladu sa svim međunarodnim dokumentima, moraju biti garantovana, poštovana i zaštićena, te je veoma važno prepoznavanje i sprečavanje diskriminacije žena, posebno u slučajevima indirektne ili posredne diskriminacije.\nRavnopravnost žena i muškaraca jeste jedan od osnovnih načela u zakonodavnom sistemu Republike Srbije, posebno osnažen posle donošenja Ustava Republike Srbije iz 2006. godine, ali realni pokazatelji ukazuju da jednaka prava ne moraju nužno da znače i jednak položaj, te da su žene u našem društvu u nepovoljnijem položaju u odnosu na muškarce, i da su potrebne mere da se njihov položaj izjednači i uravnoteži.\nZa unapređivanje rodne ravnopravnosti potrebne su posebne mere u cilju otklanjanja direktne i indirektne diskriminacije prema ženama, kao i osnaživanje jednakih mogućnosti za puno ostvarivanje ljudskih prava, uz istovremeno jačanje procesa uključivanja rodne perspektive u svim oblastima društvenog života, a što se posebno odnosi na tzv. dvostruko ili višestruko diskriminisane grupe, kao što su žene pripadnice nacionalnih manjina i manjinskih grupa, Romkinje, žene sa invaliditetom, izbegle ili raseljene žene, siromašne žene, žene sa sela, samohrane majke, žene drugačije seksualne orijentacije i druge.\nPovećanje učešća žena u procesima odlučivanja o javnim poslovima na svim društvenim nivoima i u svim oblastima, predstavlja podsticaj za dalji razvoj demokratije i društva, te je pretpostavka da rodna ravnopravnost bude uključena u kreiranje društvenih politika kao doprinos ostvarivanju demokratije, transparentnosti institucija, vladavini prava, pravde, razvoja i mira.\nŽenska udruženja i ženski pokret daju doprinos demokratizaciji i modernizaciji društva, promovisanjem mira, ljudskih prava i demokratskih vrednosti, što je u skladu sa evropskom perspektivom Republike Srbije.\nUčešće žena u mirovnim procesima na području Balkana učvršćuje regionalnu saradnju, politiku stabilnosti i mira i zato je potrebno postupiti u skladu sa Rezolucijom Saveta bezbednosti UN broj 1325, koja obavezuje na uključivanje većeg broja žena u sve ovakve i slične procese i pregovore.\nOsnaživanje uloge žena i unapređenje rodne ravnopravnosti ne predstavlja traženje posebnih privilegija, već doprinosi uspostavljanju ravnoteže među polovima i izgradnji harmoničnih odnosa na dobrobit celokupnog društva.\nOsnovni principi ove strategije koji će obezbediti njenu doslednu primenu, u skladu sa prihvaćenim međunarodnim dokumentima, i koji će služiti razvijanju politike jednakih mogućnosti i poboljšanju ljudskih prava u sistemu rodne ravnopravnosti su: povećanje učešća žena u procesima odlučivanja i ostvarivanje ravnopravne zastupljenosti oba pola, poboljšanje ekonomskog položaja žena kao jedan od uslova za ostvarivanje rodne ravnopravnosti, ostvarivanje rodne ravnopravnosti u obrazovanju, poboljšanje zdravlja žena i unapređivanje rodne ravnopravnosti u zdravstvenoj politici, prevencija i suzbijanje nasilja nad ženama i unapređivanje zaštite žrtava, i uklanjanje rodnih stereotipa u medijima i promocija rodne ravnopravnosti u njima.\nPrev:Kako je novim zakonima ugrožen položaj starijih radnica/ka u Srbiji\nNext:Zakon o izboru narodnih poslanika


"Čistoća" i ove godine angažuje privatnika za čišćenje ulica | Novosadski informativni portal 021\n"Čistoća" i ove godine angažuje privatnika za čišćenje ulica\nŽarko Bogosavljević - zarko@021.rs\n12:27 > 13:01\nJKP "Čistoća" i ove godine će angažovati privatno preuduzeće za čišćenje ulica i separaciju otpada na Gradskoj deponiji i to za 60 miliona dinara koliko je procenjena vrednost javne nabavke.\nU tenderu koji je nedavno objavljen, navodi se da je potrebno angažovanje radnika koji će raditi 139.000 radnih sati i mašina koje će raditi 730 sati. Kao lokacije gde će ovi ljudi i mašine raditi "Čistoća" je navela prilazne puteve za Veternik, Paragovo, obilaznicu u Sremskoj Kamenici, Mišeluk, Karlovački drum, Kaćka petlja, Rimski šančevi, put za Šangaj, Kineska četvrt i ulice Doža Đerđa, Kirilova, Ljermontova, Kolo srpskih sestara, Hopovska i Gradska deponija.\nU tenderu se ne navodi broj ljudi koji će biti angažovani, ali se od ponuđača traži da ima namanje 100 zaposlenih, a svi oni će za "Čistoću" čistiti javne površine, uklanjati sneg, prati ulice, prazniti kante i kontejnere, utovarivati krupan otpad u kamione. Takođe, ovi radnici će na Gradskoj deponiji selektovati otpad za reciklažu.\nKažimo i da je za razliku od prošlogodišnjeg tendera "Čistoća" sada pooštrila uslove, pa se za posao mogu javiti samo ponuđači koji su u prethodne tri godine obavljali usluge čišćenja u vrednosti od 60 miliona dinara, dok je prošle godine granica bila 40 miliona.\nPodsetimo da su prošle godine posao čišćenja ulica dobile Omladinska zadruga "Sloga" i preduzeće "Montop HRS" i da je "Čistoća" to platila 20 miliona dinara. Ovo gradsko preduzeće je prošle godine angažovanje privatnika pravdalo time da zbog zabrane zapošljavanja ne mogu da angažuju više ljudi i da su to zapravo radnici koji su i ranije radili u preduzeću.\nMonopol za čiščenje\n22.03.2018\t• 10:43\nJel to znači da Čistoća neće da se muči i radi ,već će njeni radnici da žive od naknade koje će da plaćaju privatnici da čiste umesti njih?\n22.03.2018\t• 09:59\nNovi Sad nije video metlu već decenijama. Ulice, parkovi i dvorišta koje "održava" Čistoća se nekad moraju očistiti i starom dobrom metlom, da bi bilo nekog efekta, s obzirom da nemaju finiju mehanizacije za čišćenje manjih prostora i trotoara. Čisti, zeleni i privedeni nameni prostori u gradu su dobri i važni za mentalno zdravlje građana, ali to malo ko shvata.\n22.03.2018\t• 08:31\nUstanite ljudi i pobunite se da se otera marva iz javnih pteduzeća. Pridružite se JGSP u koji nema političku pozadinu\nPreminuo nekadašnji pokrajinski sekretar za privredu i rukometaš Boško Barišić\nNekadašnji član Izvršnog veća Vojvodine Boško Barišić preminuo je u nedelju, 9. maja.\nSpens: U toku pripreme za početak sezone na otvorenim bazenima\nU toku su pripreme za početak nove sezone kupanja na otvorenom bazenu Spensa i na bazenima "Sajmište", saopšteno je sa Spensa.\nMali: Za 60 evra državne pomoći se prijavilo skoro četiri miliona građana\nUlica Teodora Pavlovića bez vode zbog havarije\nAmerika i nasilje: Upao na žurku i ubio šestoro ljudi „zato što nije bio pozvan"\nUbio šest ljudi jer nije bio pozvan na rođendan\nJavno preduzeće za 24 miliona dinara tražilo da inženjeri lepe nalepnice u liftove


Primopredaja vatrogasnih vozila i obilazak Hotela Mirjana - Ogulin.eu\nNaslovnica Županija Primopredaja vatrogasnih vozila i obilazak Hotela Mirjana\nŽupan Karlovačke županije Damir Jelić, sa suradnicima, je u srijedu, 25. rujna, obavio primopredaju novih vatrogasnih vozila u prostoru Dobrovoljnog vatrogasnog društva u Slunju (Plitvička 9). U nazočnosti predstavnika Vatrogasne zajednice Karlovačke županije, na čelu s glavnim vatrogasnim zapovjednikom Goranom Frankovićem i predstavnika Grada Slunja, na čelu s zamjenikom gradonačelnia Ivanom Požegom, vozila su predana JVP Ogulin, DVD-ima Slunj, Belajske Poljice, Hrnetić-Novaki i Vojnić. Radi se o 5 pick up vozila marke Mitsubishi L200, ukupne vrijednosti oko 1,2 milijuna kn, nabavljenih sredstvima Ministarstva poljoprivrede kroz projekt opće korisnih funkcija šuma (OKFŠ). Vatrogasne postrojbe i VZKŽ su u vozila dodatno uložile 202 tisuće kuna za njihovo opremanje.\nNakon svečanosti u prostoru DVD-a Slunj župan je sa suradnicima posjetio Hotel Mirjana u Donjem Nikšiću, gdje je Karlovačka županija kroz postupak izdavanja dokumenata za gradnju sudjelovala u investiciji u ovom turističkom objektu.\nS investicijom i poslovanjem hotela goste je upoznao vlasnik Darko Flanjak, koji u proširenje hotelskih kapaciteta ulaže oko 30 milijuna kuna i to izgrdnjom novih smještajnih kapaciteta za 50 osoba, izgradnjom bazena te u narednoj fazi wellness centra. Prema kazivanju vlasnika hotel posluje iznimno uspješno i gotovo je u potpunosti popunjen do kraja godine i to uglavnom stranim gostima. Tako dobri rezultati otvorili su potrebu za dodatnim proširenjem i dodatkom novih sadržaja, koji će privući i nove goste. Nakon što su župan i surdnici obišli hotel i razgledali prostor budućeg gradilšta vlasnik Darko Flanjak istanuo je izvrsnu suradnju sa Županijom, posebno s Uprvanim odjelom za graditeljstvo koji mu je kao investitoru u vrlo kratkom roku izdao lokacijsku dozvolu za ovu investiciji te se uskoro očekuje i izdavanje građevinske dozvole, a potom i početak gradnje. Radove na izgradnji novih sadržaja hotela izvodit će tvrtka Špelić iz Slunja.\nPrethodni članak“Dinamo” s najboljom postavom gostovao u Karlovcu\nSljedeći članakEuropski dan bez poginulih u prometu


Završnica projekta 'Muzički dijalog za 10' - Muzika ujedinjuje ljude\n20.05.2019 / 16:43 Muzika i Film - Sarajevo\nU sarajevskoj Vijećnici danas je održan gala koncert završnice projekta "Muzički dijalog za 10" implementiranog uz podršku UN-ove platforme "Dijalog za budućnost", zajedničke inicijative UN-a i Predsjedništva Bosne i Hercegovine.\nMuzička akademija Univerziteta u Sarajevu je, kako je kazala prodekanesa za koncertne aktivnosti Belma Šarančić-Nahodović, tokom februara i marta ove godine implementirala projekt "Muzički dijalog za 10" koji je osmišljen radi podizanja svjesnosti i zastupljenosti klasične muzike u lokalnim zajednicama u kojima je nužna dublja uključenost i komunikacija umjetnika sa publikom.\n- Obišli smo devet muzičkih škola u devet bh. gradova (Doboj, Banja Luka, Brčko, Tuzla, Bijeljina, Travnik, Bugojno, Mostar, Trebinje) i u svakom od njih održali masterclassove od naših profesora i saradnika, javne tribine sa đacima, te devet cjelovečernjih koncerata sa besplatnim ulazom – kazala je Šarančić-Nahodović.\nPrema njenim riječima, Muzička akademija Univerziteta u Sarajevu, kao najstarija visokoobrazovna muzička institucija BiH, nosi breme odgovornosti da svoje djelovanje mora proširiti, ne samo na području Sarajeva gdje je sjedište, nego i na području cijele BiH. Samim tim, kako je dodala Šarančić-Nahodović, đaci kroz ovaj projket imaju priliku da se upoznaju sa svojim mogućnostima i budućim prilikama.\n- Također, kroz projekt smo omogućili našim studentima i saradnicima nastupe u devet bh. gradova čime su stekli iznimno bitnu koncertnu praksu - navela je Šarančić-Nahodović dodajući da su radili sa 300 đaka muzičkih škola i da je te koncerte posjetilo više od 1.200 ljudi.\nPredstavnica UNICEF-a u Bosni i Hercegovini Geeta Narayan je kazala da platforma "Dijalog za budućnost" radi na povezivanju ljudi, a koordiniraju je agencije UNICEF, UNESCO i UNDP.\n- Cjelokupna svrha podrške UN-a ovom projektu jeste to što mi želimo podržati inovativne incijative. Želimo podržati one inicijative koje će doprinijeti zbližavanju ljudi, u ovom slučaju zbližavanju mladih ljudi, muzičara, umjetnika i to iz svih dijelova BiH. Odabrali smo muziku zato što je muzika nešto što ujedinjuje različite zajednice, kulture i društva - kazala je Narayan.\nNa gala završnici projekta odabrani đaci, učesnici masterclassova su zajedno sa studentima i saradnicima Muzičke akademije održali koncert. Posebno za tu priliku, kompozitori Dino Rešidbegović i Hanan Hadžajlić su iskomponirali djelo "Transcultural etude", a na programu su bila i djela J. S. Bacha, W. A. Mozarta, S. Rahmanjinova, J. Tiensuua...\nKoncert je ujedno održan i povodom proslave 70 godina Univerziteta u Sarajevu i Dana osnivanja Muzičke akademije Univerziteta u Sarajevu.


Naslovna Društvo Naše priče Energetski efikasan dom za stare\nBAČKA PALANKA: Sa nedavno održana dva okrugla stola na temu – „Energetska efikasnost i obnovljivi izvori energije”, kao i „Primeri dobore prakse” okončana je realizacija projekta na temu Primena obnovljivih izvora energije u Bačkoj Palanci.\nReč je o izradi Akcionog plana za podsticanje povećanja korišćenja obnovljivih izvora energije na teritoriji ove opštine. Projekat je sufinansirao Pokrajinski sekretarijat za regionalni razvoj, međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu.\nDomaćini su, između ostalog, rekli da realizacija projekta predstavlja podsticaj ukupnom privrednom i društvenom razvoju opštine. Kao dobri počeci su rezultati u primeni obnovljivih izvora energije u vidu korišćenja biljnih ostataka u kogenerativnim postrojenjima za proizvodnju električne i toplotne energije, primena toplih pumpi u industriji, te korišćenje solarnih sistema u proizvodnji električne energije i dobijanju tople vode.\nStručnjaci su ocenili da biogasno postrojenje ovdašnjeg AD „Budućnost” predstavlja dobar primer, a realizovane mere unapređenja energetske efikasnosti Gerentološkog centra u Bačkoj Palanci uvele su taj objekat u kategoriju energetski efikasnih. To je možda jedini objekat javne namene na teritoriji bačkopalanačke opštine u toj kategoriji. Baš jedan od ciljeva ovog projekta bio je da snimi postojeće stanje potrošnje energije i davanje procena i predloga projekata u cilju realizacije strategije održivog razvoja lokalne samouprave 2014-2020. godine i izrada akcionog plana kako bi se podstaklo korišćenje obnovljivih izvora energije.\nPrethodni tekstGlumci oduševili publiku\nSledeći tekstJogom i planinarenjem do zdravlja


Japan integriše regionalni EMS sa medicinskim helikopterom\nEC 135 - Autorska prava © Nakanihon Air Service Co., Ltd.\nPre 2001-a, medicinski helikopteri koje su koristili japanski prefekturi da bi reagovali na hitne slučajeve nisu imali adekvatan nivo nege. Tada je stigao medicinski helikopter sa doktorom Heli doktora-medicinara i strahovito rastao. Da vidimo šta može da uradi!\nPrefektura Miyazaki, nalazi se na južnom dijelu otoka Kjušu, počeo je sa programom Doctor-Heli iz bolnice Univerziteta Miyazaki u 2012-u. Miyazaki je relativno ruralno područje Japana. Njihova ukupna populacija je oko milion ljudi, od kojih 420,000 živi u glavnom gradu.\nPoljoprivreda je veliki dio ekonomije. Geografija je široka, od delte reke do planinskog terena. Prije dolaska helikoptera sa lječničkim osobljem, Miyazaki je imao helikopter za spasavanje opština koji je služio širokom profilu misije to uključuje operacije podizanja, osnovnu medicinsku pomoć i suzbijanje požara. Miyazaki koristi EMS sistem baziran na vatri, slično mnogim prefekturama Japana. Bolnica Univerziteta Miyazaki je a veliku tercijarnu bolnicu sa nedavnim proširenjem svog Odjela za akutnu njegu i traumatologiju.\nUvođenjem aviona u lokalni sistem bilo je potrebno nekoliko različitih komponenti i uključivanje mnogih zainteresovanih strana. Bolnica je izgradila heliport na licu mjesta i vatrogasci i državni službenici u cijeloj prefekturi obučavani su na određenim zonama za slijetanje unutar svog područja. Identifikovano je više od 200 prefektura određenih zona za slijetanje. Nekoliko bolničkih liječnika prošlo je opsežnu obuku koja je letjela sa već uspostavljenim doktorskim programom. Zatim su uveli lokalni program obuke sa diplomiranom odgovornošću prema drugim lekarima.\nOdakle je došao taj izbor?\nUniverzitet u Miyazakiju se takođe obratio svojoj američkoj sestrinskoj instituciji, Univerzitetu Kalifornija, Irvine, kako bi sarađivao na polju integracije i sazrijevanja EMS sistema. Ova saradnja se pojavila u regionalnom priručniku za upotrebu aviona. Priručnik je namijenjen bolničari hitne pomoći i liječnici koji služe u bolnicama. Cilj je bio da se uspostave odgovarajući standardi za korišćenje ovog novog resursa. Uključeno je nekoliko generalne indikacije za zahtev vazduhoplova, kao i za one koji su zasnovani na simptomima.\nOve smjernice su razvijene kako bi se odrazili trenutni obim prakse medicinskih medicina u Japanu i odsustvo određenih specijalističkih centara u okviru Miyazakijevog EMS sistema. Priručnik ima tri glavna cilja. Prvi je pružajući jasne indikacije bolesnicima u polju kada treba tražiti ovaj novi resurs. Drugo, jeste olakšati prikupljanje podataka o boljoj iskorištenosti, omogućujući sazrevanje sistema kao trajni proces. Treće, treba postaviti osnove za uspostavljanje sistema prikupljanja podataka o prehospitalnoj njezi za cijelu prefekturu, uključujući prizemne, zrakoplovne i prijemne centre.\nU prvih deset mjeseci rada, avion je preletio 300 misije i od tada se povećao obim misije. Doctor-Heli u prefekturi Miyazaki pruža uspešan model kako region može bezbedno i uspešno integrirati novu ambulantu u svoj EMS sistem.\nThe Nakanihon Air Service bila je jedna od prvih HEMS kompanija koja je vodila program Doktor-Heli i drži 25% medicinskih helikoptera Japana.\nKada hitne situacije dogodi, medicinske sestre i doktori ukrcajte se na let i dolazite do pacijenata. Počinju pružati medicinsku uslugu kada su još živi. Područje gdje a helikopter specifičnog doktora radi od 70 km do 150 km daleko od bolnice. Naravno, poziv vanredno stanje stići će do najbliže bolnice i to je ono što će poslati helikopter. U slučaju da je nesreća prevelika za propisanu udaljenost, ali ne postoje medicinski helikopteri, i daleka bolnica može djelomično poslati svoj zrakoplov.\nKo su pružaoci hitne pomoći?\nPored medicinske sestre i letačkih lekara, takođe osoblje za održavanje mehaničara veoma su važni na brodu. Oni obavljaju navigacionu i pomoćnu podršku, vode komunikaciju sa komunikacionim centrom, vode računa o radio-komunikacionim sistemima i pomažu medicinskim sestrama u slučaju. Oni takođe obezbeđuju održavanje pre i posle leta. Zato je njihovo prisustvo veoma bitno u bilo koje vrijeme.\nPosada na brodu je uglavnom sastavljena 1 medicinska sestra i 1 doktor zbog nosivost zrakoplova. U svakom slučaju, moguće je da helikopter ugosti pripravnike, ali broj ljudi ne može preći 5 po avionu. Helikopter EC135 na primer, ograničena mesta za 4, uključujući i pacijenta. Međutim, operatori helikoptera ne mare za obuku posade. To je pitanje bolnice.\nDrugi važan član je, naravno, pilot. Od ove godine, japanska vlada je promijenila zakon za pilote helikoptera EMS. Od ove godine, da bi bili angažovani kao HEMS piloti, takmičarima će biti potrebno iskustvo letenja od minimalno 1000 letačkih sati kao kapetan. Kao za Nakanihon Air Service, piloti moraju imati najmanje 1500 sati letenja, a 1000 sati leta za kapetanske pilote od kojih 50 sati na istom zrakoplovu.\nOni su nije dovoljno pilot područja obuke u Japanu. To otežava obuku pilota. Nakanihon Air Service ipak treba da obezbedite trening pod takvim nepovoljnim uslovima.\nPotrebna nam je mala zona za slijetanje / polijetanje, koja stvara isti izazov za slijetanje / uzlijetanje na mjestu za pilote. Međutim, većina područja kandidata (igralište za javne škole, gradski park, stadion, nacionalni park, obala rijeke, itd.) su u vlasništvu / pod upravom lokalnih vlasti. Oni postavljaju svoja pravila za njihovu upotrebu.\nhelikopter slijetanje / polijetanje nije navedeno za pravila korištenja, tako da je potrebno puno vremena za dobivanje dozvole. Ovo je izazov za nas. ”\nRobert Katzer MD MBA - University of California, Irvine - Centar za medicinske nauke protiv katastrofe\nAeronauticAir Ambulancehitna pomoćotpremavanredno stanjedogađajivatrogascizdravlje


Sergej Trifunović | Južna Srbija Info\nNataša Ninković, glumica pete festivalske večeri\nNa prepunoj Letnjoj pozornici u niškoj Tvrđavi publika je pozdravila protagoniste filma “Ajvar”.\nPremijera filma "Grande punto"\nPremijera dugometražnog igranog filma „Grande punto“ u režiji Vanje Hovana biće održana u velikoj sali Niškog kulturnog centra u utorak, 4.juna 2019. godine sa početkom u 20 časova.\nNiš poplava Medijana gradska opština Južna Srbija Info Prokuplje policija Vladičin Han Aleksinac Radnički FK Koronavirus Vranje Aleksandar Vučić saobraćaj Niška Banja SNS investicije Goran Cvetanović Klinički centar Niš Dom zdravlja Gradina saobraćajna nezgoda Kuršumlija Tržnica JP košarka Dragana Sotirovski fudbal DS Skupština grada Niša ubistvo Pirot Klinički centar Vlada Republike Srbije Zoran Perišić Preševo recept Leskovac Darko Bulatović SPC Beograd studenti


Kako se piše fruškogorski ili fruško-gorski\nKako se piše fruškogorski ili fruško-gorski?\nPrema srpskom pravopisu pravilno je fruškogorski.\nDopada mi se fruškogorski sir.\nDa li si posetio fruškogorske manastire?\nHej, istrčaću fruškogorski maraton!\n◀ frekvencija ili frekfencija\nfudbal ili futbal ▶


Maloletni Crnogorci do juna bez pasoša u Srbiju\nTema: Maloletni Crnogorci do juna bez pasoša u Srbiju\n24.12.2009., 20:39 #1\nAutor: FoNet | 24.12.2009. - 20:14\nMinistar unutrašnjih poslova i javne uprave Crne Gore Ivan Brajović, u\nintenzivnoj komunikaciji sa ministrom unutrašnjih poslova Srbije Ivicom Dačićem, dogovorio je da se odloži na pola godine primena odluke o tome da državljani Crne Gore i Srbije od 1. januara mogu prelaziti granicu samo sa važećom ličnom kartom ili putnom ispravom.\nU tom periodu, kako je saopšteno iz crnogorskog ministarstva, obaviće se sve neophodne pripreme da bi se u potpunosti primenila ova odluka.\nKako javlja RTCG, objašnjeno je da će "do tada svim maloletnim državljanima, koji još nemaju biometrijski pasoš, biti omogućen prelazak državne granice kao i do sada, i uz izvod iz matične knjige rođenih, đačke ili\n24.12.2009., 21:01 #2\nRe: Maloletni Crnogorci do juna bez pasoša u Srbiju\nIdu deca u BG po ocheve !!!\n24.12.2009., 21:15 #3\nda deca mogu da posete i ochevu stranu familije )))\nPoslednji put ažurirao/la shojo maho : 24.12.2009. u 22:08\n24.12.2009., 21:48 #4\nda mogu deca da posete i ochevu stranu familije )))\nRisto Radovicu, ti li si?\n@tema, nema tu nista lose.\nPoslednji put ažurirao/la shojo maho : 24.12.2009. u 22:02\n24.12.2009., 21:52 #5\n24.12.2009., 21:55 #6\nCrnogorci imaju jako puno studenata u Beogradu, a bogami daju i dobar rukovodeći kadar.\nTrebalo bi dopustit svim Crnogorcima da prelaze u Srbiju sa ličnom kartom, a ne samo maloljetnicima.\n24.12.2009., 22:01 #7\nma srbija ti je avlija bez ograde....ne samo sto prelaze bez licne karte koja je obavezna za svakog gradjanina vec se i skoluju na budzetu RS,lece se o trosku RS mislim crnogorski gradjani...docice valjda i dan kad ce u srbiji srbin biti gazda a ne niko sa strane...kad takav dodje na celo drzave sve ce se resiti...\n24.12.2009., 22:29 #8\nТачно. И уз све то се још овде непрестано курче како су они Црногорци ... јелте ... оно чојство, јунаштво, образ (гоозица им је ту негде).\nОво је само доказ колико је црногорски лоби у Београду јак. Монтенегро се одвојила, води своју политику којом стално забада нож у леђа Србији, а ми их и даље овде третирамо као најрођеније, захваљујући пре свега нашем незаменљивом преЦеднику и његовим климоглавцима. Тиме се овом народу власт само још више - руга ! Никако да се ослободимо тог баласта званог - Црногорци са Дедиња. Искрено верујем да ће ову земљу коначно да поведе Србин из Шумадије, Поморавља ... Доста је више ових ЦГ пијавица.\n24.12.2009., 22:41 #9\nsrbi iz centralne srbije su proterani u drugu ligu...\n25.12.2009., 02:55 #10\nTreba podici kineski zid prema Crnogorcima\n25.12.2009., 03:15 #11\nUvesti vize brdjanima!\n25.12.2009., 03:27 #12\nSto su te tako naljutili?\nBrate mora da ti je razlog ko Kineski zid ili samo treniras strogocu....\nGdje je voda jednom tekla tecice opet kad tad....Opusteno....\nNe da se narod...\n25.12.2009., 14:59 #13\nJa bih prije rekao majcinu bandu...\n25.12.2009., 15:17 #14\nKakve pripreme??? Zar ljudi nemaju pasose??\n- Cg ne da svim gradjanima Cg drzavljanstvo\n- ljudi nemaju pare da vade pasose a do nedavno im nije ni trebao\nSve u svemu sranje od drzave...\n25.12.2009., 15:19 #15\nNe idu "po očeve" nego, idu da upoznaju svoje biološke očeve.\n25.12.2009., 18:53 #16\nNisu me naljutili vec jednostavno ih ne gotivim Losi ljudi, Iskompleksirani, zavidni, pokvareni... barem su takvi bili svi koje sam ja upoznao. Nema ovo veze sa Kosovom i ostalim stvarima. Ja ovakvo misljenje imam vec duze vreme. Ortaci i ja smo slavili kada su otisli 2006 Trebali su nasi da raspisu refendum mnogo pre 2006 i da mi njih sutnemo\n25.12.2009., 18:56 #17\nTi mora da si pristalica Demohriscanske stranke Vladana Batica...\n26.12.2009., 13:47 #18\nMomce iz BIJELOG GRADA meni dragog Beograda...\nMislis li da mi je svejedno sto ima svakakvih?\nNo mnogo je vise dobrih cestitih ljudi uostalom ko svuda u svijetu...\nNijesam ko ti i tvoj ortak slavila naprotiv bila sam razocarana ...\nPojedinac je slamka medju vihorove...\nPoslije moje Crne Gore Srbija je po ljubavi za mene na prvom mjestu...\nMora da si mlad covjek i ima vremena da misljenje promijenis...\nDotle samo da znas ja tebe volim ...\nMisljenje je za mijenjanje i znam da ces ti svoje mijenjati... :\nPoslednji put ažurirao/la duska.vodolija : 26.12.2009. u 22:07\n26.12.2009., 14:36 #19\nkoji ce nam k ti mali narkomani i sverceri?\n26.12.2009., 16:04 #20\nNi jedna zemlja u okruzenju nema narkomane i svercere...\nKazu za sad Kolunbo otkrio Ameriku...\nIma raznih teorija mozda i nije ....\nTi samo uzivaj u tvojoj izjavi ....\nGrdno se varas ...Opusteno nista licno Pozdrav...\n26.12.2009., 16:39 #21\nA po cemu je Srbin iz Kragujevca veci Srbin od onog iz Trebinja, Kotora ili Skadra kada se zna da su kroz srpsku istoriju ovi gradovi igrali dosta vecu ulogu od mnogih gradova "titove" Srbije. Isto tako treba da se napomene da vecina Srba tj Sumadija, Vojvodina, Dalmacija, Lika itd poticu bas iz Crne Gore. Srbiju treba da vode strucni ljudi a ne "pravi" Srbi i ostali klovnovi.\n26.12.2009., 16:58 #22\nИсторија је једно а садашњост друго.\nУ историји је Његош сматран за једног од највећих Србина ... био је икона сваког Црногорца, клели су се у њега ...\nДанас су се одрекли те мудре главе, формирали своју нацију, свој језик, своју државу, хоће своју цркву ... А и изменили су речи у оној строфи: '...'на Ловћену Његош спава - најмудрија српска глава.\nПоштујем Србе из Требиња, Бања Луке, Котора (ако их има), Лике ... али нека буду газде у 'свом дворишту' ... брат за брата - сирење за паре !\nСрбију треба коначно да воде стручни и поштени Срби - из Србије. Доста нам је више Црногораца са Дедиња, разних Срба експерата из иностранства попут Ђелића, Јелашића, Кори Удовички ...\n26.12.2009., 21:59 #23\nblic komentari na tekst\nSrbin Srbinovic | Petak, 25 Decembar 2009. 13:14h\n@ Nikola ti rece da u Crnoj Gori zivi 30% Srba.A ko su oni ostalih 70%.?Sasvimdovaljan razlog da se pored pasosa uvrdu i vize.Jos bi bolje funkcionisao cestki sistem,prijava policiji i informacije o mestu boravka sa adresom ili hotel,dosta je vise grebanja i "bratstva".\ncitalac | Petak, 25 Decembar 2009. 12:31h\n@NIKOLA tih 30% Srba sto zivi u Crnoj Gori je isto kao i 300.000,Srba u Nemackoj, 200.000 Srba u Austriji ili nekoliko milona Srba koji zive u SVETU i koji ne mogu da se setaju bez pasosa u zemljama gde su.To vazi i za Srebe iz Crne Gore,posto je CG nezavisna drzava kao i sve ostale. Sve te praveligije koje su crnogorci nasledili iz titova doba treba pod hitno ukinuti i uvesti isti rezim kao za Albance,Italijane i druge strane drzavljane.\nCrop | Petak, 25 Decembar 2009. 10:44h\nMoze li Srbija da ponudi Crnoj Gori i oficijalno (a ne kao do sada inoficialno) da im Vojska Srbije stoji na raspolananje?\nlimun | Petak, 25 Decembar 2009. 10:15h\nStudenti iz Crne gore se besplatno skoluju, i trose pare nase iz budzeta i zauzimaju mesta nasoj deci na listama.\nMne | Petak, 25 Decembar 2009. 02:06h\nVrlo vazno... Totalno nebitno za nas..\nMladja | Petak, 25 Decembar 2009. 00:15h\nI besplatan prevoz pa kad je bal neka je sa muzikom\nPetar | Petak, 25 Decembar 2009. 00:08h\nA sta je sa punoletnim osobama ? Zasto da oni ulaze bez pasosa u Srbiju? trebamo izjednaciti gradjane CrneGore sa ostalim strancima ...\nNikola | Četvrtak, 24 Decembar 2009. 23:51h\nNadam se da Crnogorcima nikad nece trebati pasos za Srbiju i obratno! Pustite politicare koji uvek zavade narode! Na kraju u Crnoj Gori zivi preko 30% naroda koji je Srpski narod!\nRasa | Četvrtak, 24 Decembar 2009. 23:22h\nU gledanju kroz prste crnogorcima se ide cak dotle da im se ne trazi nikakvo zdravstveno osiguranje, niti im traze da plate ikakav pregled. Dok nama gledaju dokle vazi zdravstvena knjizica,pa ukoliko je slucajno i dan do isteka znaju da vrate. 24.12.2009. u Klinickom Centru Srbije sam bio svedok.Hvala Srbijo!\nB | Četvrtak, 24 Decembar 2009. 23:04h\nSta, mi kao pravimo EU od Srbije i Crne Gore_ Koja smo mi beda!\nmiki | Četvrtak, 24 Decembar 2009. 22:09h\nSlozicete se svi da SRBIJA MORA,TREBA pre svega da gleda svoj interes i interes njenih gradjana. MOZEMO mi biti BRACA ali se to ne maze na LEBAC. Ne sme biti dvo-sistemski rezim,ako si stranac.\nCitalac bilca | Četvrtak, 24 Decembar 2009. 22:01h\nBruka,sramota,ponizenje Srbije,da saka jada crnogoraca kreira srpsku politiku i uzgred pljuje po Srbiji kako "eksplotise"crnu goru. Dali ce jednom na valst doci Srbin koji nece diskriminisati svoji narod zarad crnogoraca (300.000) koji po Srbiji rade sta hoce i sve za dzabaka skolovanje,stanovanje lecenje...\nterazijski Srbin | Četvrtak, 24 Decembar 2009. 21:29h\nSramota je do kog nivoa neki Terazijski Crnogorci u srpskoj vladi su voljni da idu da se podvladavaju interesima podgoricke mafije. Pasosi trebaju svima koji ulaze u Srbiju a stranci su. Crnogorci su STRANCI u Srbiji, da li to moramo da pisemo i velikim slovima da bi se shvatilo. Dosta vise crnogorskog uticaja u Srbiji, dosta vise igranja "dva oka u glavi" kada Podgorica vise manje uziva da provocira. Dostojanstvo, gde si?\nvukovic | Četvrtak, 24 Decembar 2009. 21:28h\nBanana republika! Oni nama NOZ U LEDJA, mi njima sve dzabe, skolovanje, lecenje, radna mesta...Jos onaj oce i da Srbija ulaze pare u Luku Bar? Neka udju na KOSOVO bez dokumenata...\nco21 | Četvrtak, 24 Decembar 2009. 21:14h\nnikako nemogu da ukapiram zasto se srbija toliko potcinjava drugima, a pogotovo ovim crnogorcima. crnogorci se toliko grcevito bore da dokazu tamo nekome kako su oni nacija, pa nacija. eto rezultat tog su i ti silni propali pregovori o dvojnom drzavljanstvu. da slucajno gradjani nebi ne bi imali jos jedan pasos, a pogotovo srpski, jer bi to(po njima) drasticno umanjilo znacenje reci "crnogorac". kad treba studirati u srbiji, e onda ako moze da se tretiramo kao domaci. kad treba poslati decu kod rodjaka u srbiju, eto ako moze da predje sa "izvodom iz maticne knjige rodjenih". zna se kako prava nacija prelazi granicu druge drzave, samo sa vazecim dokumentima, a ne sa nekakvim papiricima ili djackim knjizicama.\nsinisa | Četvrtak, 24 Decembar 2009. 20:55h\nBruka i sramota ako Dacic pristane a ne trazi protiv uslugudda crnogorci povuku priznjanje kosova i prestanu napad na srpskupravoslavnu crkvu\nkolubara | Četvrtak, 24 Decembar 2009. 20:47h\ndokle ce pojedinim politicarima iz srbije interes crnogoraca biti na prvom mestu! dokle vise!\nivan ivan | Četvrtak, 24 Decembar 2009. 20:43h\novo je stvarno sramota!!! ne mogu da verujem da mi nemamo ni trunku samopostovanja i stalno uzmicemo pred ovom crnogorcima!!! pa, nek mi neko objasni, cime su nas to toliko zaduzili!!! oni uvek sve u smom interesu, a i mi zajdno sa njima, u njihovom interesu. da ne spominjem sad studente i tu sramotu sa neplacanjem skolarina za strance ili lecenje u nasim bolnicama... katastrofa!!!\nsladjan | Četvrtak, 24 Decembar 2009. 20:30h\nDo kada cemo biti naivni. Sto oni nisu odlozili priznanje Kosova. Treba im traziti pasose i za punoletene gradjane i uvesti im ekolosku taksu. Naplacivati im skolovanje kao i strancima, sto oni to i jesu. Gradjani su druge drzave. Nepostujemo sebe i zato nam se desavaju ovako lose stvari.\n26.12.2009., 22:13 #24\nU redu a onda treba i vi da prestanete zabijati svoje noseve u stvari koje vas se ne ticu. Recimo da se odreknete svih znamenitih Srba koji ne poticu iz "titove" Srbije, da prestanete koristiti Srbe iz drugih kako vas se svidja itd itd .... Pa ne mozete vi da odlucujete o sudbini miliona Srba a onda ocekivati da ti Srbi nemaju pravo glasa. A tu sliku slobodno pomeri jer iako se predstavljas kao neki vernik i patriota nisi nista drugo nego sledbenik titove politike.\n26.12.2009., 22:14 #25\ncrnogorchine i biometrija....ima li iqaqe blisqosti?\nAutor Demister u forumu Arhiva\nPoslednja poruka: 01.12.2009., 00:00\nAutor derek troter u forumu Srbija\nPoslednja poruka: 25.11.2009., 14:33\nU punoletnim godinama maloletni izgled\nPoslednja poruka: 06.01.2009., 14:05


Bivši premijer Japana: Rusija treba da se vrati u G8 - 16.07.2016, Sputnik Srbija\nRusija treba da se vrati u sastav G8 da bi se efikasno rešila kriza u Ukrajini, smatra bivši premijer Japana Jukio Hatojama. 16.07.2016, Sputnik Srbija\n09:26 16.07.2016 (Osveženo: 09:35 16.07.2016)\nRusija treba da se vrati u sastav G8 da bi se efikasno rešila kriza u Ukrajini, smatra bivši premijer Japana Jukio Hatojama.\n„Što se tiče sukoba u Ukrajini, na primer, Rusija je izbačena iz grupe G8, koja je postala G7. Da bi se efikasno rešilo ovo pitanje, Rusija mora biti uključena u dijalog“, izjavio je Hatojama na petom Svetskom forumu mira na Univerzitetu Cingua.\nPrema njegovim rečima, Kina takođe mora biti uključena u G8.\n„Kina, koja ima najveći broj stanovnika na svetu i predstavlja drugu ekonomiju sveta, takođe mora biti uključena u ovu grupu, što će stvoriti G9“, istakao je Hatojama.\nŠtajnmajer želi da vrati Rusiju u G8\n15 Maj 2016, 17:18\nForum ekonomski razvijenih sila od 1998. čini „osmorka“, ali od 2014. zbog događaja na Krimu učesnici kluba doneli su odluku da ne idu na naredni samit G8 u Sočiju, već su se okupili bez Rusije u Briselu.\nRusija je 2014. predsedavala u „osmorki“. Učesnici G7 izjavili su da ne žele da zasedaju zajedno sa Rusijom sve dok Moskva ne izmeni svoju politiku prema Krimu.\nRanije je ministar spoljnih poslova Rusije izjavio da Rusija ne preduzima nikakve korake za vraćanje u G8 i neće to raditi. On je dodao da se zapadni partneri „već ubeđuju da Rusiju treba vratiti u ’osmorku‘“.


Ogromne gužve ispred Torlaka: Ima i onih koji su stigli iz Makedonije i Republike Srpske - 10.08.2020, Sputnik Srbija\nOgroman red građana koji čekaju PCR testiranje formirao se i jutros ispred Instituta za vakcine i serume "Torlak" u Beogradu, gde je bez zakazivanja moguće... 10.08.2020, Sputnik Srbija\n10:27 10.08.2020 (Osveženo: 22:41 03.08.2021)\n© Tanjug / ZORAN ZESTICGužve ispred Torlaka\nVeć oko 4.30 stigli su najuporniji da zauzmu mesta, kako bi bili među prvima kada se vrata laboratorije otvore u osam sati.\nMeđu prvima je jutros oko 4.30 ispred Torlaka bio Slobodan Bugarski iz Beograda koji putuje večeras u Moskvu. Kaže da je znao da su velike gužve, ali da se odlučio za tu ustanovu jer nema zakazivanja i rezultati stižu istog dana,\n© Tanjug / ZORAN ZESTICGužva ispred Torlaka\nOn je u subotu radio PCR test, ali nije dobro izračunao, pa će mu dok stigne u Moskvu test biti stariji od 72 sata, i zato je jutros poranio da ponovi testiranje. Uplatio je ponovo 6.000 dinara i ponovo stao u red.\nIz Svilajnca je put Beograda zbog testiranja noćas krenuo i Milorad Pajić sa još dva prijatelja. Putuju u Austriju i neophodan im je negativan PCR test ili da budu 10 dana u karantinu.\n"Čekamo u redu od pola pet. Odlučili smo se za ''Torlak'' jer se ovde ne zakazuje i rezultati se dobijaju istoga dana, što nama odgovara zbog putovanja. Ukoliko bi odlučili da putujemo bez testa u Austriju, morali bi da provedemo u karantinu 10 dana ili da platimo testiranje koje tamo košta od 140 do 190 evra", rekao je Pajić Tanjugu.\nU Ujedinjene Arapske Emirate u sredu pituje Miljan Bodžić. On kaže da je znao da su u "Torlaku" ogromne gužve, ali da se rezultati dobijaju najbrže i zbog toga se odlučio za tu ustanovu.\n"Znam da se rezultati ovde dobijaju najbrže. Vodio sam se logikom da je bolje da čekam rano ujutro po prijatnijem vremenu tri ili četiri sata, nego da čekamo u toku dana kada su veće vrućine. Došao sam rano i da se osiguram da ću uraditi test pošto sam čuo da je u petak testiranje rađeno samo do 11 sati", priča Miljan.\nNenad Lukić iz Srebrenice večeras putuje u Moskvu. Upitan zbog čega testiranje nije radio u Republici Srpskoj, Lukić kaže da je boravio u Beogradu poslednjih dana, te se zbog toga odlučio za "Torlak".\n"Znao sam da je gužva u ''Torlaku'', rekao mi je prijatelj koji je već otišao u Moskvu. On je došao u pet i bio 260. po redu, ja sam došao ranije u 4.30 i 16. sam po redu. Večeras u osam putuje, u Istanbul, pa onda u Moskvu", naveo je Lukić.\nZa državljane Srbije PCR testiranje na zahtev košta 6.000 dinara, a za strance 120 evra. Lukić je nezadovoljan što se građanima Republike Srpske naplaćuje 120 evra testiranje kao strancima jer je, kako kaže, reč o istom narodu, samo sa druge strane Drine.