članak: 1 od 1 Stomatološki glasnik Srbije2008, vol. 55, br. 4, str. 238-246\nTihaček-Šojić Ljiljana, Stančić Ivica, Jelenković Aleksandra, Milić-Lemić Aleksandra\nKlinika za stomatološku protetiku, Stomatološki fakultet, Beograd\nSažetakUvod. Funkcionalne posledice gubitka bočnih zuba su mnogobrojne i njihovo nepravovremeno i neadekvatno zbrinjavanje dovodi do daljeg urušavanja stomatognatnog sistema, koje je naročito izraženo kod pacijenata starije dobi. Cilj ovog rada je bio da se prikažu različite mogućnosti protetske terapije skraćenog zubnog niza i ukaže na njihove prednosti i nedostatke u protetskoj rehabilitaciji pacijenata starije dobi. Terapija supradentalnim protezama je podesan način lečenja kod ove populacije jer je neinvazivan i reverzibilan. Parodontalni problemi i karijes korena zuba su osnovne komplikacije ovakvog vida lečenja. Međutim podlaganje zubne nadoknade nakon ekstrakcije i laka konverzija u totalnu protezu olakšavaju rešavanje ovih komplikacija. Parcijalne proteze predstavljaju jedno od najčešće indikovanih rešenja za skraćen zubni niz. One poboljšavaju mastikatornu efikasnost, a nedostatak im je lošiji estetski učinak i smanjeni komfor. Mehaničke komplikacije u tretmanu parcijalnim protezama se mogu izbeći detaljnom analizom i pravilnim dizajnom proteza. Tretman skraćenog zubnog niza fiksnim nadoknadama sa visećim članom može biti veoma pogodno i komforno rešenje za pacijente starije dobi. Terapija implantatima i proces osteointegracije sve više obećavaju u lečenju krezubih pacijenata starije dobi. Preporučuje se odložena protetska rehabilitacija ne zbog lošije osteointegracije već zbog produženog oporavka mekih tkiva i opšteg zdravstvenog stanja pacijenata starije dobi. Zaključak. Brojni terapijski modalitet imaju svoje prednosti i nedostatke u smislu tehničkog izvođenja postupka, trajnosti nadoknade, mogućih komplikacija i pacijentovog komfora a samim tim i zadovoljstva. Kod pacijenata starije dobi, moguće komplikacije se usložnjavaju, a okluzalnu terapiju treba izvesti brzo, efikasno i u skladu sa opštim i oralnim stanjem zdravlja, stepenom saradnje sa pacijentom, ali i ekonomskim statusom.\nKljučne rečiskraćen zubni niz; protetska rehabilitacija; pacijenti starije dobi\nBaba, K., Igarashi, N., Nishiyama, A., i dr. (2008) The relationship between missing occlusal units and oral health-related quality of life in patients with shortened dental arches. Int J Prosthodont, 21, str. 72-74\nBränemark, P.I., Svensson, B., Steenberghe, D. (1995) Ten-year survival rates of fixed prostheses on four or six implants ad modum Bränemark in full edentulism. Clinical Oral Implants Research, 6(4): 227\nBudtz-Jorgensen, E., Luan, W.M., Holm-Pederscn, P., Fejerskov, O. (1985) Mandibular dysfunction related to dental, occlusal and prosthetic conditions in a selected elderly population. Gerodontics, 1(1): 28-33\nBudtz-Jörgensen, E., Isidor, F. (1987) Cantilever bridges or removable partial dentures in geriatric patients: A two-year study. J Oral Rehabil, 14(3): 239-49\nBudtz-Jörgensen, E. (1996) Restoration of the partially edentulous mouth: A comparison of overdentures, removable partial dentures, fixed partial dentures and implant treatment. J Dent, 24(4): 237-44\nChandler, J.A., Brudvik, J.S. (1984) Clinical evaluation of patients eight to nine years after placement of removable partial dentures. J Prosthet Dent, 51(6): 736-43\nHug, S., Mericske-Stern, R. (2006) Clinical evaluation of 3 overdenture concepts with tooth roots and implants: 2-year results. Int J Prosthodont, 19, str. 236-243\nKelly, E. (1972) Changes caused by a mandibular removable partial denture opposing a maxillary complete denture. J Prosthet Dent, 27(2): 140-50\nLechner, S.K. (1985) A longitudinal survey of removable partial dentures. II. Clinical evaluation of dentures. Aust Dent J, 30(3): 194-7\nStančić, I., Tihaček-Šojić, Lj. (2007) Neinvazivna protetska rehabilitacija pacijenata starije dobi. u: XIV Simpozijum protetičara Srbije, Vrnjačka Banja 14-17.jun\nStančić, I., Jelenković, A. (2008) Retention of telescopic denture in elderly patients with maximum partially edentulous arch. Gerodontology, 25(3): 162\nTihaček-Šojić, L. (2000) Stomatološka protetika - namenski ispuni. Beograd: Nauka\nUeno, M., Yanagisawa, T., Shinada, K., i dr. (2008) Masticatory ability and functional tooth units in Japanese adults. J Oral Rehabil, 35 (5): 337- 344\nWeinberg, L.A. (2003) Atlas of tooth and implant supported prosthodontics. Chicago: Quintessence\nWitter, D.J., van Elteren, P., Käyser, A.F. (1988) Signs and symptoms of mandibular dysfunction in shortened dental arches. J Oral Rehabil, 15(5): 413-20


Otvaranje Muzeja Savremene umetnosti - RoditeljSrbija.com\nNaslovna » Dešavanja » Otvaranje Muzeja Savremene umetnosti\nMuzej savremene umetnosti biće otvoren 20. oktobra 2017. u 10.00, posle deset godina, izložbom „Sekvence. Umetnost Jugoslavije i Srbije iz zbirki Muzeja savremene umetnosti“.\nPrvih sedam dana, do 27. oktobra u 10.00, publika će biti u mogućnosti da u bilo koje vreme obiđe izložbu, a ulaz će biti besplatan.\nZgrada Muzeja savremene umetnosti delo je arhitekata Ivana Antića i Ivanke Raspopović i zidana je od 1960. do 1965. godine. Za posetioce je otvorena 20. oktobra 1965. Zdanje je 2007. zatvoreno za publiku, tada je otpočela prva faza rekonstrukcije i adaptacije.\nPoslednja faza radova okončana je u septembru 2017. Obnova ove reperzentativne zgrade podrazumevala je uređenje podrumskih prostorija (depoa, radionica, ateljea za konzervaciju i ekonomata), sređivanje krova, izmeštanje energetskog bloka iz zgrade muzeja u zaseban objekat, kompletno uređenje enterijera, zamenu instalacija i obnavljanje fasade. Muzej je posle ovih radova dobio prostor i opremu za izlaganje i prezentovanje umetničkih dela u skladu sa svetskim muzeološkim standardima.\nKolekcija Muzeja savremene umetnosti formira se još od 1958. godine, od vremena osnivanja Moderne galerije, a sa ciljem da se što bolje predstave najznačajniji umetnici, razdoblja, pokreti i tendencije umetnosti 20. veka na prostoru Balkana, Srbije i šire.\nDanas, kolekcija muzeja broji više od 8.000 dela i prestavlja jedinstven prikaz razvoja umetničkog stvaralaštva 20. i 21. veka na pomenutim područjima.\nNova izložba dela iz zbirki MSU obuhvata oko 300 radova koji su obeležili period od početka 20. veka do danas. Autor koncepcije je dr Dejan Sretenović, a pored njega kustosi izložbe su i mr Mišela Blanuša i dr Zoran Erić.\nU okviru sedmodnevnog otvaranja izložbe „Sekvence“ u renoviranoj zgradi Muzeja savremene umetnosti planiran je i prateći program.\nU saradnji sa Beogradskom filharmonijom, od 20. do 27. oktobra, nastupiće dirigent Hajnc Karl Gruber, sopran Branislava Podrumac i dirigent Urs Gabriel Felc.\nU isto vreme, zahvaljujući Beogradskom festivalu igre, gost muzeja biće koreograf Jakopo Godani sa igračima kompanije Balet Frankfurt i postavkom sa baletskim igračima iz Srbije.\nZa muzejsku publiku biće organizovan i muzički program na platou ispred muzeja uz džez kvartet Four Plus, DJ-a Bobana Petronija i DJ-a Sonju Pavlicu, kao i programi za najmlađe posetioce.\nmuzej savremene umetnosti otvaranje sekvence\t2017-10-14\nPrethodni: Ministar najavljuje zdravu hranu u školama\nSledeći: Zdrave kuglice\nJezički centar EQUILIBRIO KIDS – Zimski kamp\n14. Pozorište Zvezdarište – Tamo gde bajke stanuju14\n“Patuljci sa naslovnih strana”-Taramount\n23.Festival autorskog filma\nNajveći naučni festival ...\nJezički centar EQUILIBRIO ...\n14. Dečji pozorišni festival ...


Laslo Marton: Virtuelni svet Viktora Orbana | Tacno.net\nAutor 👤Márton László 12.2.2020. u 17:33\nSAD i NATO počinju formalno povlačenje trupa iz Avganistana\nBilo je vremena kada su stranci hteli da nas prisile na slobodu, mi smo odabrali nešto drugo…\nNe obraćajte pažnju na to što govorim, nego na ono što činim – predložio je pre desetak godina Viktor Orban diplomatama koji su se akreditovali za Budimpeštu. Mađarski premijer je verovatno mislio da ne rizikuje puno ako prizna da njegove reči i dela nisu uvek usklađeni.\nPrevela: Kristina Orovec, autonomija.info\nU ovom članku ću prikazati kako je nastao Orbanov virtuelni (iliti alternativni) svet, od čega se sastoji i kako se njegov tvorac koristi njime.\nSa novim marketinškim tehnikama mađarski trgovinski stručnjaci su se upoznali posle promene sistema 1989. godine. Potrošači pre nastanka takmičenja i tržišne privrede morali su da se zadovolje sa sloganom kao što je „cipele kupujte iz prodavnice obuća“. To je malo kasnije, na kraju starog i na početku novog veka ustupilo mesto takozvanom političkom marketingu, koja je u osnovi bila komunikacija upućena biračima, građena na istraživanju javnog mnjenja. I jedno i drugo je uvezeno iz Amerike, kao roba koja je već bila zastarela u svom zavičaju, i to u svom najprimitivnijem obliku. Štaviše, i jedno i drugo je podvaljeno partijama i političarima po najvišoj mogućoj ceni.\nNajglasniji, mada ne i najveštiji izvođači ove tehnike tvrde da nema razlike između marketinga sa trgovinskim ciljem koja preporučuje robe ili usluge i marketinga sa političkim ciljem. „Dovoljno je upakovati i baciti na tržište“ – rekao je prorok Finkelštajn. A ovo nije ništa drugo nego bezobzirna laž. Ulog nije isti. S jedne strane zato što u nadmetanju roba i usluga rizik nije velik: pokazuje se u pobedi jedne marke nad drugim; pobednik povećava svoju prednost na tržištu i svoje prihode, a ostali su primorani da se povuku. U političkom nadmetanju pobednik marketinške kampanje ostvaruje prednost na više godina ili decenija, može da istisne protivnika, može da utiče na budućnost nekog poslaničkog kandidata, grada ili države na takav način da glasač i ne primeti na šta je dao svoj glas. S druge strane, tržišni marketing je strogo regulisan – i to se prvenstveno odnosi na karakteristike oglasa. Distributerima i oglašivačima koji su nametnuli kupcima traljave proizvode mogu se izreći velike novčane kazne, ili – zajedno sa proizvodom – mogu se povući iz prometa. Zabranjeno je napasti konkurenta.\nNe i u politici! Prekookeanski gurui kampanje smatraju da nema potrebe za hvaljenjem sopstvene robe – programa stranke, ličnosti kandidata. Dovoljno je ocrnjivati konkurenta. U izbornoj kampanji treba uvesti teme koje će zaplašiti birače i tvrditi da opasnost dolazi od protivnika. Između istinitih i lažnih tvrdnji nema razlike, zarad cilja svako sredstvo je dozvoljeno.\nJe l’ poznato? Naravno da jeste. Došli su iz Amerike i bave se konstrukcijom i održavanjem virtuelnog sveta, tačnije sveta koji je „alternativan“ u poređenju sa stvarnošću. Nedavno preminuli Artur J. Finkelštajn i njegov najbolji učenik Džordž Birnbaum počeli su kod Republikanske stranke, pa su se širili na ostala četiri kontinenta: u Aziji, u Africi, u Australiji i Evropi. Začulo se da su na vrata Viktora Orbana kucali sa preporukom izraelskog premijera Netanjahua.\nMudraci sa divljeg zapada\nPojavljivanjem tandema Finkelštajn-Birnbaum situacija se promenila. Njihovu širom sveta – uglavnom s uspehom – primenjivanu strategiju možemo sažeti na sledeći način:\nRezultat glasanja se može znati još pre glasanja. Nema potrebe za hvaljenjem sopstvene robe, dovoljno je napastvovati konkurenta i širiti paniku u redovima nesigurnih.\nZalog pobede jeste crtanje odgovarajućeg đavola na zidu. Možemo proći i sa više manjih đavolčića, ali ipak, apsolutan uspeh donosi Veliko Zlo koje može biti nosilac bilo kakvog/svakog greha.\nSukob dobra i zla, svetlosti i tame obezbeđuje pozadinu za rasplet drame. Za ovo je potrebno konstantno prepravljanje i ponovno pisanje istorije.\nOrbanov uspeh je bio potpomognut zajedničkim dejstvom dva faktora: migrantska „poplava“ 2015. godine i tandem Finkelštajn-Birnbaum. Dodajmo da su izbeglice sa Bliskog istoka koji su stizali preko Grčke, Makedonije i Srbije ciljali Mađarsku isključivo zato što tuda vodi najkraći put prema Nemačkoj i Skandinaviji. Nijedan od njih nije hteo ostati tu. Za vreme šestonedeljne krize taktika Orbanovih na principu klackalice se usredsredila na to da te ljude – koji su bili primorani da prespavaju pod otvorenim nebom, pa zatim bili isterani na autoput – u što većoj meri prikažu kao pretnju. Iako da su olakšali njihov prelazak, kao što se to desilo u Makedoniji, preokret u toj priči bi mogao da bude značajno kraći i banalniji.\nTenziju koja je jačana ratom plakatima i posredstvom medijskih sluga Finkelštajn-Birnbaum je shvatio – i iskoristio – kao nebeski poklon. Mačevi su bili spremni, protivnik se pojavio, vojevanje je moglo da započne. Na čelu vojske je stajao predvodnik koji je upravljao operaciju protiv nametljivaca. Ali njegovi savetodavci su prepoznali da taj neuhvatljiv – jer je brzo nestajao – neprijatelj bez lica može da probudi strah, ali nije dovoljan za podsticanje mržnje i njeno dugoročno održavanje.\nTada je ušao u priču Džordž Soros, koji je u jednoj izjavi upozorio na mogućnost da sa Bliskog istoka i iz Afrike stigne u Evropu milion migranata godišnje. Veoma je važan način formulisanja rečenice, jer je fikcija građena na te dve reči: milion i Evropa. Soros je pristizanje migranata smatrao nepoželjnim, ali ga je prihvatio kao činjenično stanje. Istovremeno s tim, više nemačkih i francuskih ekonomista i stručnjaka za populaciju je obelodanio svoje mišljenje rekavši da je organizovana migracija, koja je u skladu sa potrebom za radnom snagom određene države – poželjna. Bilo je dovoljno sročiti Soroseve reči sa izjavama ostalih i dodati delatnost civilnih humanitarnih društva, pa projektovati crte Sorosovog lica na fantomsku sliku Zla. Na taj način tandem Finkelštajn-Birnbaum je našao „onu osobu koja ne samo da upravlja nad finansijskim kapitalom koja napada Mađarsku, nego je i njegovo otelotvorenje“. „Soros je bio najjednostavniji među svim našim proizvodima. Samo ga je trebalo upakovati i baciti na tržište“ – rekao je kasnije Birnbaum. U svom napadu iskrenosti ćutao je samo o jednoj osobini „produkta“ (tačnije: nije hteo da zna o njemu). Otelotvorenje finansijskog kapitala, Džorž Soros je – Jevrejin. Baš kao i Trockijevo oličenje, Emanuel Godštajn, u Orvelovom romanu „1984“.\nProizvod lansiran na tržištu\nOtelotvoreno Zlo po prirodi nikada ne miruje. Njegov cilj nije ništa manje nego velika zamena stanovništva. Bele ljude, narode hrišćanske veroispovesti u Evropi treba zameniti sa ljudima islamske veroispovesti i crnije puti (po mogućnosti crncima)… U njihovu odbranu treba reći da fantazmagorija o velikoj zameni stanovništva ne proističe od Finkelštajna i Birnbauma, nego je nastala u mašti predstavnika fašističke radikalne desnice, Francuza Renoa Kamia. U njegovoj domovini on je toliko prezren, da ga ne citiraju čak ni formacije koje parlamentarnim putem teže ka vlasti, kao što je na primer Nacionalni front.\nU Fidesovom tumačenju prva lokacija zamene stanovništva je, naravno, Mađarska. Zašto? Zato. Proizvod nije za samo jednu upotrebu, nikad ne zastari, može se obogatiti novim karakteristikama i može se plasirati na mnoga tržišta širom globalizovanog sveta. Pročulo se da su prošle godine Orban i njegovi stratezi dugo tražili novog žrtvenog jarca koji bi bio još lakši za upotrebu, ali nijedan nije prevazilazio lik koji je iskočio iz glave Finkelštajn-Birnbauma. – Nema nam druge, Soros ostaje – odlučio je premijer na kraju.\nJedna stvarna i jedna virtuelna Mađarska stoje jedna pored druge. U stvarnosti, 5 do 7 odsto stanovništva je išao za migrantima u Zapadnu Evropu. Jedna trećina onih koji su ostali kod kuće samo preživljava ne uspevajući da izmiri ni osnovne potrebe, najmanje 100.000 dece gladuju, deda mraz godišnje odnosi u raj stotinak ljudi smrzlih na ulici. Funkcionalni analfabeti (koji su jednom naučili abecedu, ali su je zaboravili) za jedan džak krompira glasaju za sopstvene kasapine.\n„Poluazijski“ (kopirajt Viktor Orban) stanovnici virtuelne Mađarske živeći među oblacima štite svoj identitet od potpuno azijskih hordi, a nedeljom i praznicima zarad svog neprekidnog rasta i napredovanja igraju ples radosti. Zapadna Evropa je svojevremeno primala izbeglice posle suzbijene revolucije kao heroje, a danas gleda na naše vođe sa neskrivenim prezirom, ali nije važno, ni gospodin premijer ne voli Brisel, lepše mu je u Astani preimenovanom u Nursultan.\nBilo je vremena kada su stranci hteli da nas prisile na slobodu, jednakost i bratstvo. Mi, Gok-Turci zakleli smo se na nešto drugo: „Rat je: mir. Sloboda je: ropstvo. Neznanje je: snaga.“


Prema pisanjima britanskih medija, na dvadesetdve stranice nalaze se jasno definisana pravila ponašanja na kraljevskom venčanju.\nŠta je sve propisano pogledajte u galeriji u nastavku.\nDame koje budu prisustvovale ceremoniji ne smeju da nose velike torbe, broševe, sandale sa otvorenim mrstima, a striktno su zabranjene haljine sa golim ramenima. Moraju da nose šešir, a on treba da bude poput letnjeg. Pravila u Engleskoj nalažu da nakon Uskrsa svi nose šešire koji odišu letnjim tonovima. Haljine nikako ne smeju da budu previše šarene i drečave, već isključivo svedenih nijansi. U slučaju da neko ne ispoštuje ovo, smatraće se da je najoštrije prekršio pravila.\nSvaki muškarac mora da nosi odelo, frak ili salonsko odelo. Članovi vojske nose svečane uniforme, a mačevi i oružje nikako nisu poželjni, čak ni kao ukras. Poželjno je da muškarci imaju šešir. Leptir mašna se smatra obaveznom.\nPozivnica za kraljevsko venčanje\nPozivnice su sve zvanice dobile direktnom poštom, a na fotografiji možete pogledati kako one izgledaju. Ali ove pozivnice nisu dobili političari, već brojne javne ličnosti iz celog sveta. Na spisku gostiju nema zvanične liste političkih lidera, što znači da venčanju ne prisustvuje britanska premijerka Tereza Mej ili predsednik SAD Donald Tramp, kao ni njegov prethodnik Barak Obama. Među zvanicama će biti dosta poznatih lica, uključujući glumačku postavu iz serije “Suits”, sportiste, lidere humanitarnih organizacija, ali i veliki broj članova kraljevske porodice, kao i porodice Markl (osim nevestinog oca, koji je sprečen da dođe).\nMeđutim, onog trenutka kada kroče na dvorac Vindzor, pravila nalažu sledeće: neka od pravila slove da zvanice ne smeju da nose fotoaparate, a da telefone moraju da odlože prilikom ulaska, što nije uvek slučaj. Zvanice sa sobom imaju telefone, ali retko ko postavlja fotografije sa svečanog ručka na društvenim mrežama.\nPrinc Hari i Megan - zaveti\nTokom gozbe, služe se najprestižnija jela, što inače nije slučaj za engleski dvor. Pošto je Hari član vojske, na meniju će se naći jela koja su visokokalorična, zbog prijatelja koji dolaze na venčanje. Naravno, biće veliki broj specijaliteta, a iz čak devet podela se sastoji meni tokom svečane gozbe. Ono što je zanimljivo jeste da članovi kraljevske porodice sede na desnoj strani, dok će u ovom slučaju rodbina princeze Megan sedeti sa leve strane.\nNiko ni u najluđim snovima ne sme da priđe kraljici Elizabeti II i da se sa njom rukuje. Na primer, Barak Obama je 2009. godine stavio ruke oko stomaka kraljice, tačnije zagrlio je. Tada je britanski “Daili mail” objavio: -"Za 57 godina vladavine kraljice nikada niko nije napravio ovakav gest. Protiv svih protokola je da je dodirne, već je morao da se pokloni", glasio je komentar britanske medijske kuće.\nU jednom trenutku kraljica Elizabeta II će se obratiti svim prisutnim zvanicama koje su došle na slavlje. Kada ona govori, svi automatski prekidaju sve radnje. Ne smeju da jedu, drže telefon, razgovaraju, piju piće, već isključivo da gledaju u kraljicu i slušaju šta ona govori. Aplauz nije poželjan na kraju govora.\nŠto se tiče poklona, naravno da se ne može otići praznih ruku na kraljevsko venčanje. Kako biste pokazali poštovanje i isto preneli, ne kupujete ništa, već se kao poklon isključivo daruje novčana donacija koja se uplaćuje u humanitarnu organizaciju kraljevske porodice. Na primer, nekoliko hiljada dolara koje uplatite na račun donacije smatra se sasvim korektnim poklonom. Isto tako, poklonom se smatra ako otpevate nešto, te kada bi na venčanju Elton Džon otpevao nekoliko svojih hitova, to bi se smatralo poklonom.


Utvrđene cijene studiranja po semestru na Univerzitetu u Tuzli - GraniceDoboja.info\nZa studente koji će se od naredne škosle godine školovati na teret Budžeta TK predviđeno je 1095 mjesta. 900 je planirano za samofinansirajuće i 50 za vanredne studente, koji će plaćati 750 KM po jednom semestru.\nCijena drugog ciklusa 2400 KM, a trećeg od devet do 14 hiljada KM.\nPRETHODNI POST Previous post: Nakon Banjaluke, auto-simulator stigao i u Doboj\nSLJEDEĆI POST Next post: Dobojka izgrebala muža pred djetetom


ZAPAD SE SUOČAVA SA ISTINOM DA SU DžIHADISTI BiH OPASNOST ZA EVROPU | SRNA\nZAPAD SE SUOČAVA SA ISTINOM DA SU DžIHADISTI BiH OPASNOST ZA EVROPU\nBEOGRAD, 9. NOVEMBRA /SRNA/ - Stručnjak za bezbjednost Predrag Ćeranić izjavio je da su ocjene francuskog predsjednika Emanuela Makrona o stanju na zapadnom Balkanu, konkretno u BiH u vezi sa radikalnim islamistima za zapadnu diplomatiju - suočavanje sa istinom.\n"Dakle, ispostavilo se da na zapadnom Balkanu, u bezbjednosnom smislu, problem nisu /srpski član Predsjedništva BiH/ Milorad Dodik i Srbi, nego ratnici džihada koji se u sve većem broju vraćaju sa sirijskog ratišta u BiH. Oni su opasnost ne samo po BiH i region, nego i za cijelu Evropu. Makron je zato i reagovao i ne treba uopšte sumnjati da francuske službe bezbjednosti u BiH imaju dovoljno informacija o svemu što se dešava", rekao je Ćeranić.\nOn za "Sputnjik" kaže i da je Makron, kada je dijelio "epitete", sigurno mislio i na unutrašnje političko pitanje BiH.\n"Ovo jeste prst u oko Sarajevu, ali je i pokazatelj da EU gradi vlastitu politiku, jer je Makron najavio osnivanje evropskih oružanih snaga, što je otklon od američke politike. A sadašnju politiku Sarajeva podržava `duboka država` Amerike", naveo je on.\n"Vjerujem da će sada uslijediti i razni testovi i analize francuskih analitičara i siguran sam da on to nije rekao tek tako, već je to dio šire politike prema zapadnom Balkanu, što se vidjelo i iz njegove prethodne odluke da ne dozvoli otvaranje pregovora sa Makedonijom i Albanijom", rekao je on.


Početak rekonstrukcije i nadogradnje bolnice planiran u mjesecu julu 2013.godine\nJavna ustanova Kantonalna bolnica raspisala tender za izbor najpovoljnijeg izvođača radova za instalaciju medicinskih plinova\nNa temelju nedavno potpisanog Protokola Vlade BPK Goražde i Turske agencije za razvoj (TIKA) o realizaciji projekta obnove i nadogradnje Javne ustanove Kantonalna bolnica, 10.juna raspisan je tender za izbor najpovoljnijeg izvođača radova za instalaciju plinova u nadograđenom i rekonstruisanom dijelu ove javne ustanove.\nPrema riječima ministrice za socijalnu politiku, zdravstvo, raseljena lica i izbjeglice Gordane Oršolić, javni poziv otvoren je do 07.jula 2013.godine, a nakon toga će se pristupiti izboru najpovoljnijeg ponuđača.\n„Mora se ispoštovati zakonski rok od 28 dana, tako da će se 07.jula 2013. godine otvoriti sva tenderska dokumentacija i izabrati najpovoljniji ponuđač. Napominjem da je Vlada iz ovog projekta preuzela dio od 30 posto koji će finansirati, a to je oko 830.000 KM. Naime, to se odnosi na finansiranje instaliranja i razvođenja medicinskih plinova u nadograđenom i rekonstruisanom dijelu Kantonalne bolnice koji će finansirati TIKA . Takođe, i Turska agencija za razvoj (TIKA) će 26.jula otvoriti svoju tendersku dokumentaciju, tako da će gradnja ići uporedo. Plan početka gradnje je prva polovina mjeseca jula 2013. godine.“-riječi su ministrice za socijalnu politiku, zdravstvo, raseljena lica i izbjeglice BPK Goražde Gordane Oršolić.\nPored realizacije ovog projekta, Međunarodna organizacija UNDP BiH ponudila je Vladi BPK Goražde Projekt poboljšanja energetske efikasnosti, s ciljem smanjenja štetnosti gasova i bolje efikasnosti zagrijavanja Javne ustanove Kantonalna bolnica. Vrijednost projekta je 750.000 KM, a Bosansko-podrinjski kanton bi bio sufinansijer u iznosu od 100.000 KM. Vlada BPK Goražde dala je saglasnost premijeru da potpiše Sporazum, a sredstva bi trebala biti obezbjeđena u budžetu BPK Goražde za 2014.godinu. Kroz ovaj projekat u Javnoj ustanovi Kantonalna bolnica došlo bi do zamjene postojeće peći za zagrijavanje na ugalj za peć na čvrsto biogorivo.\n„Znamo koliko je ugalj štetan, koliko se tih štetnih gasova ispušta, a sve ovo je u cilju smanjenja toga kao i boljeg zagrijavanja. Uz ova dva projekta stvaraju se bolji uslovi u zdravstvu, a svi smo svjesni važnosti Kantonalne bolnice. U skladu s tim, mi pomažemo koliko možemo i želimo da bolnica ostane i proširi se kada je riječ kako o prostorijama tako i o kadru“- istaknula je u izjavi za medije ministrica Gordana Oršolić.


Posao za pet medicinskih sestara/tehničara - Ozon Media\n1. Medicinska sestra/tehničar na ostalim bolničkim odeljenjima – Odeljenje urologije, Služba opšte hirurgije, Sektor za hirurške grane medicine, na neodređeno vreme, sa punim radnim vremenom\nOpis poslova: vrši stručnu pomoć pri pružanju usluga zdravstvene zaštite, intervencijama koje se rade, kao i pregleda. Daje injekcije i propisanu terapiju pacijentima, vrši previjanje uz nadzor doktora medicine. Uzima biološki materijal za laboratorijske analize Održava instrumentariju u ispravnom stanju i u stanju upotrebljivosti. Stara se o popuni materijala potrebnog za normalno obavljanje poslova, odgovara za čistoću i red obavlja potrebne administrativne poslove. Prima bolesnike, vrši otvaranje i sređivanje bolesničkih kartona, kontroliše zdravstvene knjižice, popunjava upute, naplaćuje usluge od lica bez osiguranja, naplaćuje participaciju. Pored napred navedenih poslova učestvuje u svim dijagnostičkim – terapeutskim poslovima za koje je osposobljena redovnim školovanjem, a u vezi obolenja koje se odnose na profil rada odelenja. Za svoj rad odgovorna je glavnoj sestri/tehničaru na odelenju i šefu odelenja kojima je neposredno i odgovorna za svoj rad.\n2. Medicinska sestra/tehničar na ostalim bolničkim odeljenjima – Odeljenje interne medicine 1 – Odeljenje kardiologije i koronarne jedinice Služba interne medicine, Sektor za internističke grane medicine, na neodređeno vreme, sa punim radnim vremenom.\nOpis poslova: Vvši stručnu pomoć pri pružanju usluga zdravstvene zaštite intervencijama koje se rade, kao i pregleda. Daje injekcije i propisanu terapiju pacijentima, vrši previjanje uz nadzor doktora medicine. Uzima biološki materijal za laboratorijske analize, učestvuje u sprovođenju mera reanimacije. Održava instrumentariju u ispravnom stanju i u stanju upotrebljivosti. Stara se o popuni materijala potrebnog za normalno obavljanje poslova, odgovara za čistoću i red, obavlja potrebne administrativne poslove. Prima bolesnike, vrši otvaranje i sređivanje bolesničkih kartona, kontroliše zdravstvene knjižice i sastavlja hranarinske liste, popunjava upute, naplaćuje usluge od lica bez osiguranja naplaćuje participaciju. Uredno vodi listu bolovanja pacijenata po doktorima), protokol bolesnika i svu potrebnu propisanu dokumentaciju. Radi i druge poslove iz svog delokruga rada po nalogu glavne medicinske sestre-tehničara, šefa odelenja, načelnika službe kojima neposredno i odgovara za svoj rad.\n3. Medicinska sestra/tehničar u operacionoj sali – Odeljenje operacione jedinice sa sterilizacijom, Sektor za hirurške grane medicine, na neodređeno vreme, sa punim radnim vremenom.\nOpis poslova: priprema materijal i instrumente za sterilizaciju i istu sprovodi. Instrumentira kod operativnog zahvata i intervencija u operativnoj sali, učestvuje u nezi, terapiji bolesnika u postoperativnom toku prema uputstvu doktora na listi za terapiju. Vodi računa o snabdevenosti ispravnosti aparata i sterilnosti materijala i instrumenata koji se upotrebljavaju pri operaciji. Uredno vodi medicinsku dokumentaciju, šalje potrebne izveštaje i daje predlog glavnom instrumentaru i načelniku službe za poboljšanje rada iz svog domena. Odaziva se na poziv bez obzira na vreme radi instrumentiranja kod ukazivanja hitne medicinske pomoći. Radi i druge poslove koje odredi glavni instrumentar i za svoj rad odgovarna je glavnom instumentaru, načelniku Odelenja i načelniku Sektora. Radno mesto sa povećanim rizikom.\n4. Medicinska sestra/tehničar u urgentnim službama i reanimaciji – Odeljenje za prijem i zbrinjavanje urgentnih stanja, Služba za specijalističko-konsultativne preglede, Sektor zajedničkih medicinskih poslova, na neodređeno vreme, sa punim radnim vremenom.\nOpis poslova: pomaže doktoru službe u obavljanju njegovog rada. Obavlja sve administrativne poslove prijema i u vezi sa prijemom pacijenata. Vodi pacijente na odgovarajuće odelenje u Opštoj bolnici. U slučaju slanja van Opšte bolnice pomaže pri smeštaju i transportu pacijenata, po potrebi prati pacijenta. Vrši podelu terapije. Priprema materijal i instrumente za sterilizaciju i istu sprovodi. Vodi računa o ispravnosti aparata i instrumenata kojim se služi u radu. Uredno vodi medicinsku doku mentaciju i šalje potrebne izveštaje. Daje predlog glavnoj sestri-tehničaru za poboljšanje rada iz svog domena. Vrši i druge poslove prema ukazanoj potrebi koje odredi glavna sestra-tehničar, doktor, načelnik odelenja, a prema svojoj stručnosti, kojima i odgovara za svoj rad. Radno mesto sa povećanim rizikom.\nКonkurs je otvoren od 03. do 10. aprila, a više informacija o istom na zvaničnom sajtu Opšte bolnice Sremska Mitrovica.\nOdržan seminar za školske bibliotekare\nOdržano Sportsko takmičenje osnovnih i srednjih škola, domova i dnevnih boravaka učenika sa smetnjama u razvoju i invaliditetom


Informacioni sistemi | Projektovanje integracija i instalacija sistema\nInformacioni sistemi. Projektovanje integracija i instalacija sistema. Preporuke za firme iz delatnosti Informacioni sistemi.\n2. PSIT - Privredni savetnik - Informacione tehnologije\nLokacija: Beograd, Zvezdara, Srbija, Živojina Žujovića 14\nOpis firme: PSIT - Privredni savetnik - Informacione tehnologije - Softverska rešenja za potrebe poslovanja Računovodstveno-poslovni programi (knjigovodstveni programi/računovodstveni programi) Privredni savetnik - Informacione tehnologije čitaj dalje...\n3. Mikro Kontrol\n4. DP Products\nTelefon: 011 400 2XXX - Prikaži broj\nOpis firme: DP Products - Računovodstveni softver, knjigovodstveni softver DP Products d.o.o., preduzeće za poslove u oblasti informatika i informacioni sistemi, osnovano je 1992. godine. Od osnivanja je osnovna delatnost preduzeća razvoj aplikativnih čitaj dalje...\nOpis firme: 2M razvija poslovne informacione sisteme namenjene vođenju poslovanja u maloprodaji i veleprodaji. Specijalizovani smo za izradu informacionih sistema u farmaciji i naša rešenja rade u apotekama otvorenog tipa i u bolničkim čitaj dalje...\n8. 2M Engineering\n9. 66 Ghz\n10. AB Soft\n12. Abcsoft agencija\nLokacija: Vršac, Srbija, Stevana Nemanje 22 Telefon: 061 698 0XXX - Prikaži broj\n13. AD informatika\nLokacija: Beograd, Srbija, Toplički venac 3 Telefon: 011 321 5XXX - Prikaži broj\nLokacija: Beograd, Čukarica, Žarkovo, Srbija, Veljka Petrovića 18 Telefon: 011 251 9XXX - Prikaži broj\nOpis firme: Adamnet je firma koja je nastala sa jednim ciljem - da popuni prazninu u ponudi IT usluga u oblasti održavanja hardwear-a i računarskih periferija. Nakon pažljive analize tržišta došli smo do zaključka da na domaćoj IT sceni ne postoji čitaj dalje...\n17. Agencija Mi\nLokacija: Surdulica, Srbija, Jugoslovenska 2/9 Telefon: 063 418 XXX - Prikaži broj\nOpis firme: Projektovanje informacionih sistema u Web i Windows okruženju. čitaj dalje...\n18. Alba - tehnologija\nLokacija: Beograd, Srbija, Strumička 75 Telefon: 011 285 1XXX - Prikaži broj\nLokacija: Novi Sad, Srbija, Polgar Andraša 6 Telefon: 021 475 0XXX - Prikaži broj\nOpis firme: Preduzeće AlfaNum okuplja širok tim eksterata koji nastoji da približi svet savremenih govornih tehnologija širokom krugu korisnika. AlfaNum je za sada jedino preduzeće koje je realizovalo komponente za visoko kvalitetno prepoznavanje čitaj dalje...


Đukanović: Ne borimo se za vlast, poturamo leđa za državu\nne treba im niko\n„Moramo svoje povjerenje poklanjati onima koji su pokazali da za njih Crna Gora nema alternative“\n03.10.2012. 21:18h Ažurirano: 23.02.2019. 05:29h\nPredsjednik DPS Milo Đukanović poručio je na tribini u Beranama da se ta partija na oktobarskim izborima ne bori za dio kolača vlasti, već da sačuva povjerenje da bi podmetnula svoja leđa pred ogromnim teretom odgovornosti koji stoji pred Crnom Gorom.\nOn je dodao da je razlog zbog čega se DPS otima za odgovornost i teret krize, veliki ulog koji je u igri.\n„Svako razuman će nas pitati pa zašto se otimate za odgovornost i da nosite teret krize? Zato što je u igri mnogo krupni ulog, onaj do kojega smo došli posle sto godina čekanja, onaj ulog i onaj kapital kojega smo stvarili 21. maja 2006. godine“.\n„Poslije samo šest godina svjesni smo da imamo jako rovitu državnost i da moramo vrlo pažljivo povlačiti poteze državne politike da bi smo učvršćivali crnogorsku državnost i da bi smo na njenom temelju učvršćivalio našu svijest o našem nacionalnom, vjerskom i kulturnom identitetu“, rekao je Đukanović.\nOn je kazao da se „ne može imati povjerenje da će tu misiju uspješno nastaviti onaj koji je godinama bio protiv države Crne Gore“.\n„Moramo svoje povjerenje poklanjati onima koji su pokazali da za njih Crna Gora nema alternative“ – rekao je Đukanović.\nOn je kazao da je „DPS sa svim svojim slabostima pokazala da nikada nije kalkulisala sa državnim interesom“.\n„Svjestan sam ja da danas ima ljudi koji su nezadovoljni našim radom, svjestan sam kao i svi vi da vlast kvari ljude. I mi smo dugo na vlasti, nema nikave sumnje i nas je vlast po malo deformisala“.\n„Ali ono što je pozitivna karakteristika Demokratske partije socijalsita, mi smo bili spremni da u kontaktu sa ljudima čujemo kritike na svoj račun, bili smo spremni da se mijenjamo. Ja vam tvrdim da se nijedna partija na političkoj sceni Crne Gore nije tako intenzivno mijenjala kao Demokratska partija socijalista“, tvrdi Đukanović\nLider DPS je rekao da traži povjerenje da bi Crna Gora išla naprijed.\n„To znači da mi vjerujemo da je u narednom periodu moguće postići one rezultate koje smo imali na umu kada smo se borili da obnovimo nezavisnost“, kazao je Đukanović.\nOn je rekao da ta partija ima dovoljnu većinu da pobijedi na izborima bez bilo čije pomoći.\n„Mi ćemo osvojiti dovoljno, i ne treba nam niko i ni sa kim nećemo dijeliti ono što osvojimo“, poručio je Đukanović.\nBeraneizbori 2012.Milo ĐukanovićDPS


Aleksa Kolaković - dečko koji obećava - Sportklub\nBlog ostalo Autor:Igor Jagličić27. jan. 202111:00 > 13:164 komentara\nMuška rukometna reprezentacija Srbije, pomalo i neočekivano, skrenula je pažnju domaće javnosti već na početku 2021. godine sjajnim igrama u kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo.\nPobeda i remi protiv velike Francuske, a potom i ubedljiv trijumf nad Grčkom, vratili su veru navijačima Srbije u sport, koji je decenijama unazad donosio mnogo radosti i medalja.\nČovek sa čarobnim štapićem, španski stručnjak Toni Đerona, za kratko vreme stvorio je jak i homogen tim od momaka iz domaće Lige, ali i internacionalaca o kojima se ipak nije mnogo znalo.\nJedan od njih je i jedan od najmlađih, 23-godišnji Aleksa Kolaković, momak zvučnog prezimena, rođeni Podgoričanin, koji je izabrao nešto težu životnu priču na putu ka zvezdama.\nSin Igora Kolakovića, bivšeg odbojkaša i danas jednog od najboljih svetskih trenera, te Sandre Kolaković, nekada najboljeg srednjeg beka Evrope i osvajačice Lige šampiona, ali i unuk Petra Fajfrića, olimpijskog šampiona u rukometu, svakako je „dečko koji obećava”.\nVerovatno će Aleksa biti mnogo uspešniji od Berčekovog Bobana iz istoimenog jugoslovenskog filma i jedan od retkih kojima će na putu popločanom uspesima značajno pomoći i nesrećna „korona” godina, koja ostaje iza nas, a u kojoj je junak ove priče imao dosta uspeha na sportskom i životnom planu.\n„Meni je 2020. godina zaista bila dobra! Ustalio sam se u Sen Rafaelu, francuskom klubu u kojem sam već nekoliko godina. Uspeo sam i da se oženim, pa u 2021, pored dobrih partija u klubu i reprezentaciji, očekujem i miran, porodičan život!”, kaže najmlađi iz čuvene sportske porodice Kolaković.\nNa sportskom planu, 2021. je počela sjajno?\n„Svi nas pitaju šta se to promenilo preko noći? Šta je Toni Đerona uspeo da uradi, pa smo 120 minuta igrali ravnopravno sa dugo godina nedodirljivim Francuzima?”.\nI dobro, u čemu je tajna uspeha?\n„Mislim da je ljudski faktor u pitanju! Pristup igračima, mirnoća, vera u igrače, dobri treninzi, vrhunska priprema. Nekako se sve poklopilo i pravo da vam kažem, jedva čekam prvo naredno okupljanje. Razišli smo se sa željom da se što pre ponovo vidimo”, kaže Aleksa, koji se vratio u Francusku, odakle prati zbivanja na Svetskom prvenstvu.\n„Izgleda da smo dobro pripremili Francuze. Došli su do četvrtfinala sa šest pobeda i favoriti su u meču protiv Mađarske. Ako dobiju taj meč, ja ih vidim u borbi za zlato!”, dodaje Aleksa.\nNije zaboravio mladi Kolaković da pohvali organizaciju priprema, ali i utakmica u našoj zemlji.\n„Savez nam je obezbedio jako dobre uslove za rad. Boravak u Fudbalskom centru u Staroj Pazovi bio je prijatan, trenirali smo u prelepoj dvorani, hranili se na vrhunskom nivou. Sve je nekako za par stepenica otišlo na bolje”, primećuje Aleksa.\nO novom selektoru još je dodao…\n„On je jako smirena osoba, odličan psiholog, profesionalac, mudar čovek. Ne treba od njega praviti najboljeg trenera na svetu, ali svakako zaslužuje pažnju i naše duboko poštovanje. Sistem rada mu se razlikuje od rada naših trenera. Taj sistem nam je predstavio na početku i odmah rekao šta se može, a šta ne može. Kad je sve to definisao, dao nam je i neku slobodu, koju možda pre nismo imali. Možete i da istupite iz sistema, ali sve to mora da se zaradi dobrim treningom i dobrim ponašanjem. I na psihološkom aspektu smo bili rasterećeniji, jer nema više stresa, vike, graje. Ima pritiska, on mora da postoji, ali je umeren, nema preterivanja”.\nKolaković je oduševljen taktičkom pripremom utakmica?\n„Meni je posebno bilo zanimljivo to, kako je čovek pripremio meč protiv Francuza. Vodio je računa o svakom detalju, a dao nam je precizne instrukcije, toliko precizne da su se činili jednostavnim. Niko nije morao da lupa glavom i razmišlja o tome šta mu je činiti u datom trenutku”.\nToni Đerona je, dodaje Aleksa, oko sebe okupio i sjajne saradnike.\n„Tu su Žikica Milosavljević, pa Dimitrije Pejanović, Ratko Nikolić, Boris Rojević. Sve sjajni mladi ljudi, koji pričaju španski, što nam mnogo olakšava način rada. Istini za volju, Toni priča i engleski i francuski. Na treningu najčešće engleski, ali kada želi da razgovaramo jedan na jedan, onda se prilagođava igraču”.\nKakve su bile reakcije Francuza posle prvog meča u Srbiji?\n„Bili su iznenađeni i nije im bilo do priče. Nisu očekivali našu veliku želju da izginemo na terenu i da im ne dozvolimo samo da istrče na teren i prave šou. Ja sam uživao u svakoj lopti, čak i kad smo grešili, borili smo se jedni za druge, tako da je bilo jako teško Francuzima. Mislim da su oni malo prepotentno ušli u celu priču, bili su puni sebe i došli nekako turistički, da odrade posao”.\nA posle meča u Kreteju i remija, verovatno im nije bilo svejedno?\n„Oni su se pripremali za Svetsko prvenstvo i baš smo ih iznenadili. Ali vidite i na vreme upozorili, pa sad blistaju na Svetskom prvenstvu”, smeje se Kolaković.\nNakon pobede nad Grčkom, plasman na Evropsko prvenstvo je gotovo izvestan?\n„Realno, mi smo i pre početka takmičenja imali lepe šanse da se plasiramo na Evropsko prvenstvo. Jedina razlika između tog perioda i sadašnjeg je što sada znamo da možemo mnogo. Znate, mi smo igrali oslabljeni, bez nekolicine standardnih reprezenativaca, što Toni Đerona nije nijednom spomenuo. Nije ni pomišljao na alibi. Zato nam je i ulio takvu sigurnost”, kaže Kolaković.\nVi ste čak igrali i na poziciji levog krila?\n„Bilo je tu dosta improvizacije, ali niko nije tražio alibi. Svi smo igrali sa željom da pokažemo to što imamo i da se borimo do kraja. Moja pozicija u reprezentaciji nije bitna. Siguran sam da bi bilo koji igrač iz ekipe, da se našao u mojoj poziciji, dao svoj maksimum. Dati sve od sebe, to i jeste biti reprezentativac i ako reprezentacija kaže da stojiš na golu, ima da ti bude čast što stojiš na golu”.\nZanimalo nas je i kako je počela rukometna karijera rođenog Podgoričanina?\n„Kao mali bio sam hiperaktivan i non-stop sam trčao oko zgrade. U sedmoj godini došao sam na prvi trening rukometnog kluba Gorica, ali tamo su sve bile devojke. Mama mi je rekla da treniram kod Nataše Cigankove i tu sam naučio prve rukometne korake. Posle toga je došao Miško Popović, koji je pored kluba u Cetinju, odlučio da osnuje klub u Podgorici. Jedno vreme bio sam jedini na treningu i Miško je samo zbog mene dolazio sa Cetinja. Kasnije se priča proširila, ali to su stvari koje se pamte. Zanimljivo je i to da ja do 15. godine nisam odigrao nijednu Ligu. Trenirao sam u svim uslovima, ali utakmica nije bilo. Sve se nekako promenilo kad sam otišao u Sloveniju…”.\nAleksa je sa 16 godina došao na trening Rukometnog kluba Slovan, kod Bojana Čotara i tu je sve počelo daleko ozbiljnije.\n„Bojan mi je jako brzo ulio samopouzdanje i ubedio me da bih mogao da budem odličan sportista i jako dobar rukometaš. U Slovanu sam odigrao i prve prave utakmice. Kada malo bolje razmislim, mislim da je Bojan u meni video jednu dobru sirovinu, koju je mogao da obrađuje. I tako je krenulo…”.\nSa Slovanom ste u prvoj godini postali kadetski vicešampioni Slovenije?\n„U Ljubljani sam ostao kratko, samo godinu dana, jer se tata preselio u Kan, pa je i mene poveo sa sobom. Bila je to za mene nova priča, novi jezik, novi problemi… Dobili smo informaciju da se u blizini Kana nalazi gradić Sen Rafael, koji ima sjajan klub i kome trebaju mladi srednji bek. Vrlo brzo sam završio u njihovom internatu. Odradio sam jedan trening, bili su zadovoljni onim što su videli i zatražili su od tate da ostanem i da potpišemo neki ugovor, gde su troškovi trebali da se dele”.\nBila je to prekretnica u životu i karijeri mladog Alekse Kolakovića?\n„Tada sam shvatio da bih od rukometa mogao i da živim. Maksimalno sam se posvetio sebi i sportskom životu, počeo pravilno da se hranim, vodim računa o oporavku i spavanju, što do tada i nije bio slučaj. Ušao sam u Centar za formaciju, radio individualno, igrao dve Lige, sa mlađima i starijima”.\nU međuvremenu je naučio i jezik, što nije bilo nimalo lako. Sen Rafael je postala Aleksina sudbina.\n„Tek tamo sam shvatio šta je rukomet i šta je profesionalizam. Učim svakog dana, iako je sada mnogo lakše”.\nZanimalo nas je i to, kako je Aleksa izabrao reprezentaciju za koju će da igra?\n„U našoj porodici se nikad nije pravila razlika između Srbije i Crne Gore. Otac nas je tako učio, uvek je poštovao mamin Šabac i Srbiju, a znam da u isto vreme najviše na svetu voli Podgoricu i Crnu Goru. Ja sam se jednom našao na spisku crnogorske reprezentacije i to je bilo pred moj polazak za Sloveniju. Bile su to pripreme za Mediteranske igre, pa sam odradio nedelju dana treninga. Bilo mi je lepo, ali se posle toga više niko nije javio. U međuvremenu sam zaigrao za Slovan, bili smo na nekom turniru u Srbiji i tamo su me videli neki ljudi, pa me je jednog dana kontaktirao Vladica Spasojević, koordinator mlađih selekcija u tadašnjem Rukometnom savezu Srbije. Pitao me je da li bih ja voleo da igram za Srbiju? Bio sam oduševljen, ubrzo sam odigrao turnir u Bugojnu, a posle toga i Evropsko prvenstvo. Tako je sve krenulo…”.\nO francuskom rukometu Aleksa bi mogao da nam priča danima. U najkraćem kaže da su oni „fabrika rukometaša”.\n„U svakoj generaciji postoji bezbroj provera, kako bi se došlo do najboljeg tima u tom godištu. I tako svake godine, nikada niste sigurni da ćete ostati u reprezentaciji”.\nKo Vam je najviše pomogao u Sen Rafaelu?\n„Na prvom mestu Nikola Vojinović. Nekada sjajan igrač, inače veliki čovek, on je od mog prvog dana bio tu. I dan danas se svakodnevno čujemo, postavio se kao moj roditelj, pogotovo od momenta kad su mama i tata napustili Francusku”.\nO ambicijama Sen Rafaela i šansama da se do kraja sezone dokopaju nekog od evropskih kupova, Aleksa kaže:\n„Naš klub ima budžet oko četiri miliona evra i po tome je na nekom šestom-sedmom mestu. Naša regija je jako bogata i Opština daje veliki novac u klub. Ambicije su da se vratimo u Evropski kup, da budemo u pet najboljih, a trenutno smo osmoplasirani. Videćemo gde smo zaista, kad se odigraju sve zaostale utakmice. PSŽ je dominantan, teško da će izgubiti neku utakmicu, imaju ekipu koja ne može da se poredi sa drugima”.\nKo Vam je omiljeni saigrač?\n„Znate kako, Košeto je najbolji strelac u istoriji Lige, preći će sigurno dve hiljade golova! Španac Sarmijento je osvojio sve što se može i veliki je profesionalac. Naučio sam od njega mnogo stvari, jer se i postavio prema meni kao stariji brat. Eto, posle mečeva protiv Francuske, odmah mi je poslao poruku i čestitao”.\nU San Rafaelu vas tek čekaju prave bitke, a na privatnom planu, posle ženidbe, spremate se i za neke nove uloge?\n„To će jednog dana biti ozbiljan izazov za mene. Trudiću se, ako to bude ikako moguće, da malo češće budem kod kuće. Mada, znajući kako smo brat Veljko i ja odrastali uz roditelje sportiste, nema od te priče ništa. Ali, nek nam Bog da zdravlja i sreće, snaćićemo se nekako”, završio je priču 23-godišnji Podgoričanin Aleksa Kolaković, seniorski reprezentativac Srbije u rukometu, dečko koji obećava…\nAleksa KolakovićEHF European ChampionshipIgor Kolakovićrukometna reprezentacija Srbije\nDa se reši jednom zauvek: Trilogija Kanelo – GGG!


Venecija -hr - Seminarski Diplomski Radovi\nDatum i vreme: 06-05-2021, 10:31 PM Dobro došli, Gost! (Prijava — Registracija)\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski / Obrazovanje / Prirodne nauke / Geografija / Venecija -hr\nVenecija se nalazi na sjevernoj obali Jadranskog mora. Ona ima specifičan izgled zbog svog položaja na mnogo malih otoka. Umjesto ulica grad presijeca 170 kanala preko kojih je izgrađeno mnoštvo malih mostova. Promet obavljaju brodovi, čamci i gondole. Najveći kanal je Kanal Grande, koji prolazi sredinom grada. U centru grada je Markov trg sa starom crkvom Sv. Marka i sa veličanstvenom Duždevom palačom.Venecija je 3600m dugim mostom spojena sa kopnom, gdje su se razvila velika predgrađa.\nVenecija je i dalje jedinstvena svjetska destinacija, kolaž 118 otočića međusobno povezanih sa 409 mostova. Ovdje su automobili zabranjeni pa svi, uključujući poštare i policajce, koriste brodski prijevoz. Dok se vozite kanalima lako ćete si predočiti Veneciju za vrijeme duždeva – egzotična mješavina istoka i zapada, trgovci i putnici poput Marca Pola donose i odnose svilu i začine, okupljaju se ispred grandiozne Duždeve palače i na trgu Svetog Marka. Daleko od turističkih znamenitosti i vreve Venecija živi drugačijim životom – kanali su uski, uz obalu se nalaze mali barovi u kojima je lokalno stanovništvo brojnije od turista.\nVenecija (talijanski: Venezia; stariji hrvatski naziv: Mletci; venecijanski dijalekt: Venesia) je glavni grad istoimene talijanske pokrajine Venecija u talijanskoj regiji Veneto s 271,367 stanovnika (1. siječnja 2004). Zajedno s Padovom čini metropolu Padova-Venecija s 1,600,000 stanovnika. Grad je poznat po kanalima, gondolama i bogatoj povijesti, većinom neovisnog grada koji je bio središte Mletačke Republike, kada je bio poznat i kao "Dominantna" (La Dominante), "Presvijetla" (Serenissima), "Kraljica Jadrana", "Grad vode", "Grad mostova", i "Grad svjetlosti". Često ga, s razlogom, smatraju najljepšim gradom na svijetu....\n1\tVENECIJA\t2\n1.1\tPovijest venecije\t2\n1.2\tVenecija danas\t4\n2\tTRG SVETOG MARKA\t5\n2.1\tPovijest trga\t6\n2.2\tPopločenje trga\t8\n2.3\tPoplave na trgu\t10\n3\tBAZILIKA SVETOG MARKA\t10\n3.1\tGrađevina\t11\n3.2\tEksterijer\t11\n3.3\tInterijer\t12\n3.4\tPrezbiterij\t12\n4\tDUŽDEVA PALAČA\t13\n5\tMOST UZDAHA – PONTE DEI SOSPIRI\t14\n6\tSANTA MARIA DELLA SALUTE\t15\n7\tPALAČE\t16\n8\tKARNEVAL U VENECIJI\t18\n8.1\tPovijest karnevala u Veneciji\t19\n8.2\tKarnevalske maske\t20\n8.3\tPosljednji dan karnevala\t23\nGeotermalna energija - hr Maja 0 1,362 02-08-2012 04:21 PM\nPhiladelphia - hr Dzemala 0 1,259 15-02-2011 11:25 PM\nKarakteristike skandinavskih zemalja - hr Dzemala 0 2,405 15-02-2011 11:20 PM


Miloš Grujić za MONDO: Ekonomija i finansije tokom pandemije - kako je bilo i šta nas čeka? | Ekonomija\nMiloš Grujić za MONDO: Ekonomija i finansije tokom pandemije - kako je bilo i šta nas čeka? | MONDOBA\n25. June, 00:24\nMiloš Grujić za MONDO: Ekonomija i finansije tokom pandemije - kako je bilo i šta nas čeka? 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n03.01.2021. / 20:08 20:24\nAutor Željko Svitlica 03.01.2021. / 20:08 20:24\nIza nas je 12 mjeseci u kojima je virus potresao i promijenio cijeli svijet. U Republici Srpskoj su 5. marta zabilježeni prvi slučajevi zaraze koronavirusom. Vjerujem da se dobro sjećate gdje ste bili i šta ste radili u momentu kada je saopštena ta vijest.\n(Autor: Miloš Grujić, ekonomista iz Banjaluke)\nApril je ispunila neizvjesnost u pogledu likvidnosti u finansijskim sistemima. Nagovještavani su reprogrami za privredu ali i za stanovnike jer su pod znakom pitanja bili plaćanja rata kredita, plata, doprinosa i obaveza prema dobavljačima. Veliki doprinos diskusiji i iznalaženju rješenja u kratkom roku dali su i poslodavci, Privredna komora, sindikati i akademska zajednica. Republika Srpska je planirala da emituje obveznice u iznosu od 35 miliona maraka sa rokom dospijeća od pet godina.\nPlanirana je kamatna stopa od dva odsto ali je ostvarena od kamatna stopa od tri odsto. Sredinom mjeseca je planirana je najveća emisija obveznica u istoriji Srpske – 300 miliona maraka po prinosu do dospijeća od dva odsto. Rok dospijeća je bio pet godina. Na kraju, uspješnost emisije je bila oko 48% a ostvarena kamatna stopa od tri odsto. Ovi pokazatelji najbolje odražavaju nervozu i (ne)povjerenje koja je tih dana odlikovala domaće tržište kapitala.\nVrijedi se podsjetiti situacije iz 20. aprila kada se širila vijest da je cijena nafte pala ispod nule. Tačnije govorilo se o trideset i sedam dolara ispod nule. To predstavlja tek jedan dio cijele slike jer je prava cijena nafte iznosila je 11,57 američkih dolara za barel što je svakako niska cijena. Ukratko, proizvođači su platili prevozničkim kompanijama da naftu prevezu sa skladišta, a zapravo se radilo o terminskoj nafti koja je morala biti prodana, odnosno otpremljena potraživačima u određenom roku. Ovaj šok jeste nesvakidašnja situacija ali sjajno približava svu paniku i konfuziju na finansijkim tržištima u to doba.\nVrednost najpoznatijeg berzanskog indeksa na svijetu "Dow Jones Industrial Average" na kraju decembra je iznosila 30.606,48 indeksnih poena, a nekoliko dana nakon što je proglašena pandemija, 23. marta, vrijednost indeksa iznosila 18.591,93 poena. Globalna panika jeste izazvala strmoglav pad u martu što predstavlja najgori pad od kolapsa korporacije "Lehman Brothers" iz 2008. godine. Međutim, nakon niza šokova u Americi, čini se da je najvećoj ekonomiji na svijetu oporavak krenuo odlično.\nIz ove perspektive, analizirajući emisije dužničkih hartija od vrijednosti Srpske, teško je oteti se utisku da je tokom prvog talasa pandemije u martu i aprilu zaista bilo nervoze na tržištu ali da je ona smanjena tokom ljeta. Drugi utisak koji se nameće je težnja banaka da kupuju obveznice s ciljem da ne drže novac na računima Centralne banke po negativnoj kamatnoj stopi. Na računu u Centralnoj banci leži oko dvije milijarde maraka iznad obavezne rezerve. Na taj novac se ostvaruje negativna kamatna stopa. Uprkos tome, banke ne „lome noge“ da se dodatno izlože entitetskim obveznicama.\nLetimičnim uvidom u godišnje izvještaje banaka očigledno je da su značajno izložene entitetskim dužničkim hartijama od vrijednosti. Treće, u trenutnim okolnostima nije neracionalno razmatrati emisiju obveznica sa rokom dospijeća od deset pa i više godina. Uprkos određenim ograničenjima banaka, očigledno je da postoji tražnja za ovim instrumentom. Stiče se utisak da domaći bankarski sektor ima viška novca ali se nerado izlaže čak i prema entitetima. Na kraju, kamatne stope ostvarene na aukcijama u Federaciji BiH su značajno manje nego u Republici Srpskoj. Ovaj fenomen je rezultat različitih faktora i zahtjeva dublju analizu.\nDobri poznavaoci domaće ekonomije će se saglasiti da na ovom mjestu, kad se već detaljno obrazlaže stanje na finansijskom tržištu, treba pomenuti sredstva MMF koja su u visini oko dva odsto BDP-a BiH zapravo stabilizovale javne finansije i potrošnju. Ova podrška je važna jer je stabilizovala javne finansije i kupila vrijeme da se udare nužna prilagođavanja. Naime, MMF je u aprilu odobrio je oko 361 milion američkih dolara hitne podrške Bosni i Hercegovini.\nBez sumnje, to je pomoglo zemlji da ispuni hitne potrebe platnog bilansa izazvane globalnom pandemijom. Samo jedan primjer ilustruje razmjere šoka i poslije proljeća. Italijanska fabrika „R-S Silicon“ u Mrkonjić Gradu, koja proizvodi silicijum metal, prekinula je rad sredinom avgusta i poslala više od 150 radnika na kolektivni godišnji odmor. Ovo preduzeće je 2019. imalo prihod od gotovo 109 miliona maraka. Taj iznos predstavlja oko 0,32 odsto cijelog BDP-a BiH.\nNaglo su smanjeni uvoz, izvoz i doznake iz inostranstva. Finansijska injekcija je bila neophodna. Sve mjere su bile usmjerene na održavanje isplate plata i penzija odnosno u održavanje potrošnje, očuvanja zaposlenosti i supstituciju uvoza. Širom svijeta su odobravali veliki paketi pomoći. Svaki s ciljem da se spriječi šok zbog nelikvidnost. Podsjećanja radi, države pomažu privredu jer im je potreban novčani tok prema državnoj kasi. Tu i leži motiv za velikodušne stimulanse širom svijeta.\nVlade svih zemalja nastojale su da (p)održe domaću ekonomiju vrtoglavim stimulansima. Na isto je bila prinuđena i naša Vlada. Cilj tih mjera je bio da se održi tekuća likvidnost odnosno servisiranje obaveza privrede ali i Vlade. Žargonom ljekara, Vlada nastoji da sačuva zdravsteno stanje domaćih preduzeća ali i sebe s ciljem da krvna slika izgleda zadovoljavajuće zbog nužnih zaduženja u bliskoj budućnosti.\nAnalitičari su saglasni da će još neobjavljeni pokazatelji potvrditi da je u 2020. godini opala globalna ekonomska proizvodnja. Domaća privreda doživjela je snažne udarce i još krvari zbog tih udaraca. Gotovo da ne postoji privredno društvo koje na neki način nije pretrpjelo štetu. Zabrinjavajući je pad izvoza za oko 260 miliona i uvoza za oko 300 miliona maraka u odnosu na 2019. a i ona je bila gora od 2018. godine.\nProcjena za cijelu BiH pokazuje da će nivo izvoza biti za više od 10 odsto manji u odnosu na 2019. godinu a nivo uvoza za skoro 15 odsto. Međutim, značajno se razlikuju prognoze u vezi sa obimom pada vjerovatnoćom za oporavak. Ne treba ispusiti iz vida činjenicu da su vlade svih zemalja već od marta, gaseći požar, usvojile ozbiljne mjere za snižavanje kamatnih stopa s ciljem oporavka domaće privrede.\nTokom proljetnog lokdauna svi poslovi su došli gotovo u stanje mirovanja. U jednom momentu u Evropi su potpuno prestali da se proizvode automobili, mašine a i male i velike prodavnice su bile zatvorene. Prognoze su bile mračne. Na primjer, krajem marta su prognozirali pad BDP-a u Njemačkoj od 20 odsto. Na kraju, pad će iznositi oko pet odsto na godišnjem nivou. To jeste mnogo ali velike zemlje to mogu da podnesu.\nŠtaviše, samo tokom ljeta, njemačka ekonomija je porasla za osam odsto u odnosu na isti period 2019. godine a u SAD se hvale sa rastom BDP-a u trećem kvartalu od 33%. Nedavno objavljeni pokazatelji nagovještavaju nastavak privrednog oporavka Kine. Za zemlje iz Evrope koje trguju sa Kinom to je dobra vijest. Poslije SAD, Kina predstavlja drugog po trgovinskog partnera Evropske Unije. Na primjer, kompanije iz Njemačke skoro pola izvoza ostvare sa Kinom.\nDok vlade širom svijeta pričaju o skorom privrednom oporavku u 2021. godini, Svjetska banka, Međunarodni monetarni fond i OECD objavili su u posljednjih nekoliko nedjelja sumorne podatke. Glavna ekonomistkinja MMF je nedavno izjavila da „nijedna zemlja neće biti pošteđena problema sa dugovima“ i da je ovo najveća recesija od svjetske ekonomske krize prije 90 godina. Kao posljedica krize će javna zaduženja premašiti dosadašnju najveću stopu zaduženosti, koja je bila na kraju Drugog svjetskog rata. S tim u vezi, treba očekivati da će zaduženja biti zauzdana strogim mjerama štednje. MMF u 2020. godini projektuje globalni ekonomski pad od 4,9 procenata, dok je u aprilu projektovao smanjenje od samo tri procenta.\nRaduje podatak da je za 2021. prognozirao rast svjetske privrede od 5,4 procenta – pod pretpostavkom da novi talas virusa sa novim ograničenjima izlaska ne uništi privredni rast. Nešto pesimističniju procjenu dala je i Svjetska banka ali uz sličnu ogradu. OECD prognozira da će tek krajem 2021. globalna ekonomija dostići nivo na kojem je bila prije pandemije. Istini za volju, svi su saglasni da se oporavak odvija različitom brzom zavisno od nivoa razvijenosti zemlje. Male zemlje se sporije oporavljaju pri čemu se povećava nejednakost, koja je postojala i prije pandemije.\nIstini za volju, niko se ne usuđuje istupiti sa datumom završetka pandemije. Još je neozbiljno projektovati i trend oporavka. Bez sumnje, dolazi period kada će javne finansije biti u znaku štednje ali treba očekivati period sa više optimizma nego tokom 2020. godine. Šta daje nadu da će 2021. biti bolja od 2020. godine? Prvo, postoji vakcina koja se uspješno koristi u praksi. Drugo, uprkos velikom šoku u martu, javne finansije su ostale na nogama a djelatnosti popu umjetnosti, zabave, rekreacije i uslužnih aktivnosti imale su dosta manji pad od očekivanog.\nOvi podaci raduju jer do povratka na stanje pod prije pandemije ne treba tako mnogo kao što se mislilo. Treće, i zima će proći pa će, kao i u proljeće 2020. pandemija izgubiti na snazi što nas uvodi u mirnije ljeto kada će se i trošiti, kupovati, proizvoditi i putovati više nego u istom periodu prošle godine. Najvažnije, raduju prijedlozi Privredne komore i Unije udruženja poslodavaca koji su uobzireni u prijedlogu mjera za Program ekonomskih reformi za 2021-2023. Prijedlozi idu u nekoliko pravaca. Odnose se na rasterećenje privrede od određenih nameta, na konkretnu podršku najugroženijim sektorima privrede i podršku tehnološkom razvoju privrede.\nCijene indeksa na nekim berzama su narasle i za 15 odsto tokom posljednjeg kvartala 2020. Sve i da ne bude drugih šokova normalna je skora korekcija na berzama. Ipak, pod pretpostavkom zadržavanja visine cijena nafte i ostalih energenata kao i PDV-a realan je nastavak pada kamatnih stopa i smirivanje bure. Međutim, ostaće još podsjećanja na 2020. Kao posljedica povećanja ukupnog duga i smanjenja BDP-a odnos duga i BDP-a će biti još nepovoljniji, pogotvo ako se ima u vidu da je samo dug zdravstvenog sektora oko 1,1 milijardu maraka. Prema tome, izazovi upravljanja dugom će biti jedna od vrućih tema u ovoj godini. Ukratko, izazovi iz 2019. godine, uz određene dodatke, nastaviće se i u 2021. godini.\nNeslavna predviđanja |\nMiloš Grujić Banjaluka pandemija koronavirus ekonomija Republika Srpska Federacija BiH BiH svijet EU


01.02.2020 u 14:35\nOkupljaju se srpske košarkašice\nTrenutno najboljih 16 srpskih košarkašica okupiće se sutra u Beogradu zbog Olimpijskih kvalifikacija koje će se krajem naredne sedmice (6-9. februara) održati u dvorani „Aleksandar Nikolić”. Prvu utakmicu naš tim odigraće u četvrtak (20 č), protiv olimpijskog i svetskog prvaka Sjedinjenih Američkih Država. Zatim slede susreti sa Nigerijom (subota, 17 č) i Mozambikom (nedelja, 17 č). Na Olimpijske igre u Tokiju plasiraće se dve najbolje selekcije uz Ameriku koja je već izvadila vizu kao svetski šampion. Na spisku selektora Marine Maljković nalazi se 16 igračica: Maja Miljković, Sonja Vasić (do skora Petrović), Saša Čađo, Nevena Jovanović, Jelena Bruks, Dajana Butulija, Aleksandra Crvendakić, Nikolina Milić, Dragana Stanković, Miljana Bojović, Jovana Nogić, Snežana Bogićević, Aleksandra\n30.01.2020 u 10:48\nJelenić: Budimpešta usputna stanica do Tokija\nPredsednik Vaterpolo saveza Srbije (VSS) Viktor Jelenić rekao je da Evropsko prvenstvo u Budimpešti bilo usputna stanica za vaterpoliste Srbije do Olimpijskih igara u Tokiju. „Hteo bih da se zahvalim igračima i štabu na borbenosti, jer znam kako je i koliko je teško igrati za peto mesto kada se izgubi u četvrtfinalu. Ovi momci su osvojili mnogo stvari i prelepo je što smo osvojili peto mesto. Mi smo imali samo jednu nerešenu utakmci, koju smo izgubili na peterce, mi smo EP završili bez poraza u regunarlnom delu. Ovo je EP je bilo usputna stanica OI u Tokiju. Za to se spremamo i krećemo da odbranimo zlato iz Rija. Pripreme su već počele za Igre koje su za manje od šest meseci”, rekao je Jelenić na konferenciji za medije u VSS. Jelenić je upitan i kako će teći priprema za odbranu\nSrpski plivač Velimir Stejepanović izborio je učešće na Olimpijskim igrama u Tokiju, pošto je isplivao A normu na 200 metara slobodnim stilom. Stjepanović je postao jubilarni 50. član olimpijskog tima Srbije u Tokiju, a do olimpijske vize stigao je u vremenu od 1:46,99 minuta na mitingu u Luksemburgu i to u prolazu finalne trke na 400 metara. Stjepanović je četvrti srpski plivač sa normom, pošto su mesto u Tokiju već izborili Čaba Silađi (100 metara prsno), Vuk Čelić (800 m slobodno) i Anja Crevar (400 m mešovito). Olimpiijske igre su na programu od 24. jula do 9. avgusta.


Prethodne tri diskusije koje smo održali na temu obespravljenosti radnika u stečaju i na kojima smo tragali za načinima da se zaštite radnička prava i preduzeća koja su upropašćena u privatizaciji, dovele su nas do inicijative za izmene propisa, kojima bi se omogućilo da se odlučivanje o sudbini preduzeća i njegove imovine oduzme od političkih i ekonomskih struktura koje su dovele do stečaja čitave privrede, i da se poveri onima od kojih je moć odlučivanja oduzeta u privatizaciji – radnicima i malim akcionarima, ali i drugim poveriocima koji nisu bili u prilici da utiču na štetne poslovne odluke menadžmenta koje su preduzeće dovele do stečaja. Međutim, proširenje prava radnika kao poverilaca u stečaju, koje smo nastojali da koncipiramo na dosadašnjim diskusijama, neće dovesti do poboljšanja njihovog položaja ukoliko se u postupku stečaja i dalje budu favozirovali poverioci obezbeđeni hipotekama, a to su uglavnom banke i državne institucije, jer izdvajanje imovine koja je pod hipotekom iz ukupne imovine preduzeća još više ugrožava već rizične izglede da se preduzeće reorganizuje i zaštite prava radnika. Pritom su hipoteke banaka u gotovo svim nama poznatim slučajevima uspostavljene na osnovu nepotpune, ili čak falsifikovane dokumentacije, a namensko trošenje kredita uopšte nije kontrolisano.


Desavanja u volijerama :) - Page 4\nAdmin taj Uto 24 Jul 2012, 12:31\nEvo napokon i ja da se javim, u poslu sam do guse pa ne stizem pola stvari da uradim, samo radim i spavam Kod mene od 3 para rozenkolisa, samo jedan par ima 2 mlada, ostala jaja nisu oplodjena, pocela je nova tura i videcemo sta ce biti\njonel taj Uto 24 Jul 2012, 19:01\nKod mene ninfe radile i 2 put od 5 jaja 4 mladih\nAntox taj Čet 26 Jul 2012, 13:10\nprijatelju možeš i na privat javiti, ako je ta ptica na prodaju i koliko košta\nJosić taj Čet 26 Jul 2012, 14:06\nAntox :: prijatelju možeš i na privat javiti, ako je ta ptica na prodaju i koliko košta\nJako interesantna boja\nAdmin taj Sub 13 Okt 2012, 22:49\nOvo su mladi od prvog para rozenkolisa, cremino i lutino (verovatno ce svi biti lutino)\nA ovo od drugog para, lutino para (jedan lutino i jedan normal zeleni)\nSekereš Stevan taj Ned 14 Okt 2012, 21:31\nLepo baš slatki mališani\nfilip021 taj Sre 07 Nov 2012, 18:32\njeste pokrili volijere najlonom???\nGost taj Sre 07 Nov 2012, 19:15\nmoje ptice su od polovine augusta u zimskoj volieri ... nema potrebe za najlonom...\nGost taj Čet 08 Nov 2012, 12:55\nObicno stavljam lexan(najlon) na volijere kada 24 casa bude minus,mislim da necu jos mesec dana,neki drugovi uopste ne stavljalju cele zime,mislim da je to izuzetno surovo prema pticama.\nGost taj Sub 10 Nov 2012, 09:52\nJa postavljam odprilike 1 decembra,mislim sve do -5 je sasvim podnošljivo za ptice,kada je hladnije od -10 postaje opasno\nZato ih sada malo pojačano hranim da nakupe energiju za predstojeće hladne dane.\nDjuric taj Sre 27 Mar 2013, 21:36\nDrustvo sta se desava kod vas?Jel pocela sezona? Ja zakacio kucice mojima,ono pao sneg i zahladilo...\nGost taj Sre 27 Mar 2013, 22:21\nJa pošteno da kažem ukenjao sam se od straha,ova me hladnoća izluđuje.Tri mladunca nimfe koji su se prerano izlegli već su platili životom u onoj hladnoći kad je bilo -5 pre tri nedelje odprilike.Sada je situacija sledeća:Još od polovine marta mi svi aleksandri kao po komandi leže na jajima,dva para nimfi su već zalegli a onaj što je izgubio mladunce samo što nisu sneli opet jaja.Jedan par opal pevajućih mislim da već ima mlade,to zaključijem po ponašanju i alavosti mužjaka,a drugi par za neki dan očekujem mlade.Rozele se hrane u najveće i samo što nisu položile jaja.Kozice mislim da već imaju mlade ali nemam srca da rasteram ženku jer je hladno i neću da rizikujem da je poremetim i previše ostane napolju.Penanti samo jure i sve živo su izgrizli i pjilice i hranilice,ubacujem im čitave grane sa sve pupoljcima,kao mašine su,ali mlad je par,ne znam hoće li parenja uopšte biti mada je primećen njihov boravak u gnezdo.Samo molim Boga da otopli a valjda je ovo zadnja hladna noć ove zime (iako je došlo proleće).Neka samo otopli pa neka pada i kiša,samo da je toplo.Neka padaju i gole žene,samo valjda još to nije padalo.Do pre dva-tri dana imao sam radnike koji su radili na adaptaciji temelja kuće,lupali su čukali te zbog njih nisam poskidao zimske ramove sa volijera(pošto su volijere u blizini).Kažem to je opet neka sreća jer obično ih do polovine marta obavezno skinem.Sada barem ramovi stoje i štite ih od naleta hladnog vetra,tako da je u volijerama prilično toplo.Da sam i njih skinuo uprskao bih stvari načisto.Voleo bih da čujem kako je kod kolega krenula sezona-ako je krenula.\nzorica taj Sre 27 Mar 2013, 22:21\npuno ih je tako uradilo .... prva tura u vodu pada.. baš mi je žao al zaboravili ste na baba Martu ...\nGost taj Sre 27 Mar 2013, 22:34\nO gospođa Zorice,kako je kod Vas.Kod mene još uvek ništa nije u vodu palo,osim ona tri mladunca nimfe,videćemo kako će situacija dalje teći.Već za tri nedelje biće puno toga jasno.Kako je Vaš cenjeni suprug eskivirao baba Martu?\nAdmin taj Čet 28 Mar 2013, 09:48\nI kod mene je prva tura propala, bilo je mladih u jajetu ali se nisu oformili do kraja, verovatno su se ohladila jaja :/ Poceli su novu turu, sta ce biti videcemo :/\nzorica taj Čet 28 Mar 2013, 16:28\nmoj suprug drži ptice na temperaturi od 19-21 stepen i na 65-75% vlažnosti u prostoriji ... tako da nema šta da propadne\nimred taj Čet 28 Mar 2013, 16:33\nkod mene se nista jos ne desava,verovao sam dugorocnoj prognozi,prosla godina je bila bas poucna,bas sam opusten trenutno videcu da li sam u pravu ili sam pogresio\nnoname taj Čet 28 Mar 2013, 19:28\nOvaj put nisam ni ja zurio mada sam mislio da je bolje da odrade dok ne dodju velike vrucine.Nuzda zakon menja.\nGost taj Sub 06 Apr 2013, 17:42\nVidim jutros izlegli se mali aleksandri i nimfa prva kod jednog para.Rozele kreću da nose jaja.Pevajući takođe imaju mlade,jedan par pet komada a za drugi nisam siguran koliko.\nnoname taj Sub 06 Apr 2013, 21:32\nMene su danas obradovali braunouhi pineapple mutacija zenka i muzjak nosioc pineapple legu im se mladi bilo je 2 komada izlezeno kad sam gledao i jos 3 jaja Ima jos mladih kod nimfi i to je sve za sada.\nGost taj Ned 07 Apr 2013, 00:30\nDobro da je nešto počelo da se mrda,ubi nas ovo sivilo i ova kiša,odvratno vreme,nikako da svane.\nimred taj Ned 07 Apr 2013, 19:31\nDrago mi je da vam se nesto lepo desava,ja jos nisam ni gnezda okacio.\nnoname taj Ned 07 Apr 2013, 21:24\nimred :: Drago mi je da vam se nesto lepo desava,ja jos nisam ni gnezda okacio.\nPa da ti iskreno kazem i kod mene napolju jos zimska oprema\nimred taj Uto 16 Apr 2013, 15:56\nDrugari sto ne pisete sta se desava u volijerama,podelite s nama dobro i lose.Tek sam stavio gnezda nista posebno ne desava kod mene tek krecu.Pozdravljam sve clanove nadam se "boljem druzenju"\nAdmin taj Uto 16 Apr 2013, 22:51\nKod mene kod svih 5 pari rozenkolisa imaju jaja, ali su ih pocela nositi dok je bilo hladno, da li ce se sta izleci ili ne videcemo


Evo zbog čega treba da jedete bademe svakog dana - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nSvi znaju da su orašasti plodovi veoma zdravi i da sadrže dosta vitamina i minerala. Pored toga oni sadrže i proteine i zdrave masti koje hrane naše telo i koje nam pomažu da budemo zdravi. Zbog toga nutricionisti savetuju da se orašasti plodovi svakodnevno jedu, a od njih najzdraviji su bademi.\nZato smo odlučli da vam objasnimo šta će vam se desiti ako bademe jedete svakog dana i koje ćete benefite zbog toga imati.\nPošto u svom sastavu sadrži velike količine vitamina E, badem će vam omogućiti da vaša koža bude čistija, mekša i zdravija, a naročito vaše lice. Zbog toga je badem odličan u borbi protiv bubuljica i akni i oni koji ga svakodnevno konzumiraju imaju dosta manje problema sa kožom.\nDruga vrlo pozitivna stvar koja će vam pomoći jeste regulacija šećera u telu i smanjenje rizika od dobijanja dijabetesa. Takođe, badem poboljšava krvni sistem ljudi, pročišćava arterije i generalno poboljšava rad srca.\nNa kraju, zbog bogatog sastava vitamina i minerala, bademi su neverovatno korisni za jačanje našeg imunog sistema i zbog svakodnevne konzumacije ovog ploda bićete zdraviji i snažniji.\nFoto:Mother Nature Network


Vodič: Evo kako do kredita za renoviranje | Kamatica\nPočetna > vodic > Vodič: Evo kako do kredita za renoviranje\nVodič: Evo kako do kredita za renoviranje\nTekst objavljen: 24.06.2014 14:30\nIako je kreditna aktivnost banaka već mesecima u stagnaciji, stambeni krediti su uvek aktuelni. I ne samo to. Za sve one koji imaju rešeno stambeno pitanje, u ponudi banaka odavno postoje i krediti za renoviranje stambenog prostora.\nKupovinom stana nismo rešili pitanje održavanja stana. Jer i stambeni prostor je potrebno redovno održavati. Neretko se srećemo sa situacijama da i u relativno novim stambenim objektima dolazi do problema pucanja cevi, propadanja parketa, stolarije, što vodi do većih problema.\nPrijavite se za kredit preko Kamatica Marketa\nA besparica i nedostatak keša je najveći problem građana Srbije. Jer i za minimalne popravke i renoviranje potrebno je izdvojiti više hiljada evra, koje retko ko od nas ima na nekom „tajnom“ računu.\nZa sve one koji planiraju renoviranje ili su u situaciji da moraju da renoviraju svoj stambeni prostor, i ovog puta banke su glavna opcija finansiranja.\nVećina banaka na tržištu Srbije ima u ponudi kredite za renoviranje i adaptaciju stambenog prostora. Krediti se mogu podići kako u evrima, tako i u dinarima.\nSpecifičnost ovih kredita je što je njihovo korišćenje usklađeno sa potrebama klijenata i ostavljena je mogućnost da se svi radovi koji se izvode plate u kešu.\nNaime, krediti za renoviranje i adaptaciju se isplaćuju delimično na tekući račun korisnika kredita, odnosno virmanski po osnovu profaktura na račune izvođača radova iz predmera i predračuna radova. U zavisnosti od banke, isplata na račun korisnika kredita može biti i do 50 odsto kredita.\nZa podizanje kredita neophodan je tzv. predmer i predračun radova urađen od strane licenciranih građevinskih inženjera, kao i vlasnička dokumentacija stambenog objekta.\nPo pravilu, ovo su dugoročni krediti sa rokovima otplate koje variraju od 10 pa do čak 20 godina, a banke nude mogućnost podizanja ovih kredita osiguranih kod NKOSKa, kao i neosiguranih. Najčešće, kao i za stambene kredite, sredstvo obezbeđenja je hipoteka, polisa osiguranja nepokretnosti, što povećava same troškove pri podizanju kredita.\nDa kamate i nisu nešto primamljive ne moramo posebno isticati, ali su svakako ovi namenski krediti mnogo bolje rešenje nego običan keš kredit, koji često završi tamo gde nije planirano. A ovaj segment tzv. stambenog kreditiranja ipak ima prednost.\nKoliko god da je prikupljanje dokumentacije ono što većina ne voli da radi, neophodnost posedovanja predmera i predračuna radova od strane građevinskog inženjera je upravo ono što je benefit za sve one koji planiraju renoviranje. Jer nema nepredviđenog odliva novca na stvari koje nemaju veze sa oplemenjivanjem životnog prostora.\nkrediti za renoviranje kredit za renoviranje kuće kredit za renoviranje stana renoviranje kamatica


Michelberger Hotel Berlin, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nWarschauer Str. 39-40, 10243 ,\nProverite cene i raspoloživost za Michelberger Hotel:\nMichelberger Hotel - Opis\nHotel ima 119Nastavak soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Michelberger Hotel kreću se od 4 225 dinar - Srbija . Stil hotela Michelberger Hotel je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Teniski teren. Na 8 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Warschauer Str. 39-40 sa pozicijom istok za grad Berlin, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Tempelhof je udaljen 5 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 10 minuta kolima.Ima brzu internet konekciju.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.\nMichelberger Hotel tip(ovi): Povoljan\nMichelberger Hotel sadržaji i usluge\nPozicija ovog hotela je istok za grad Berlin, a nalazi se u ulici Warschauer Platz, na samo 8 minuta kolima od centra grada.U hotelu PLUS BERLIN Hotel & Hostel pronaći ćete sve usluge koje treba da im\nNa 8 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Warschauer Platz 6 - 8, a pozicija mu je istok za grad Berlin. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil o\nHotel Klassik Berlin ima 37 soba/e/u. Cene se kreću od 6 338 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa WITH A WARM COLOUR SCHEME\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Berlin. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Room Service, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Televizija. Na 8 min\nNalazi se u ulici Warschauerstrasse 58, pozicija mu je istok za grad Berlin, a od centra je udaljen samo 8 minuta kolima.Stil ovog hotela kategorije jedna zvezdica je Povoljan za grad Berlin. U njemu\nNa 8 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici different places in Berlin sa pozicijom istok za grad Berlin, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo ne\nNa 8 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Warschauerstr. 58 sa pozicijom istok za grad Berlin, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko da\nStil hotela Sunflower Hostel Berlin je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je istok za grad Berlin, a nalazi se u ulici Helsingforser Str. 17, na samo 7 minuta\nStil hotela consag warschauer61 je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 8 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Warschauer Straße 61, a pozicij\nEast Side Gallery infos\nO2 World, Берлин infos\nSidelWalk Express infos\nBoxhagener Platz infos\nKarl-Marx Allee infos\nhotels near park: Treptower Park\nBerlin Ostbahnhof Bahnhof, Берлин infos\nWarschauer Straße Bahnhof, Берлин infos\nMadame Claude infos\nMonster Ronson's Ichiban Karaoke infos\nCafé Sybille infos\nClub der Visionäre infos\nMatrix Berlin infos\nMagnet Club infos\nAstra Berlin infos\nO2 World infos\nCafé 100 Wasser infos\nClub Maria infos\nDead Sea Tourism, Берлин infos\nBotswana Department of Tourism, Берлин infos\nSouth Pacific Tourism Organisation, Берлин infos


„BIOS ART“ u Muzeju Staro selo Sirogojno – Zavod za proučavanje kulturnog razvitka\n„BIOS ART“ u Muzeju Staro selo Sirogojno\nU okviru juna meseca podizanja kulture ekološke svesti pod nazivom „BIOS ART“ u Muzeju „Staro selo“ Sirogojno u saradnji sa Zavodom za proučavanje kulturnog razvitka (Zaprokula) , Muzejom primenjene umetnosti, Udruženjem „Priroda i umetnost“ i zajednicom digitalnih nomada Maglian Campus Divčibare, održana je tribina na temu kulture i ekologije, uz predstavljanja projekata institicija. Programi se održavaju na više lokacija širom Srbije pod sloganom „Umreži se“.\n„Naša je ideja da što više razgovaramo o susretu ekologije i prirode, kulture i prirode, kulturi i kulturnom nasleđu. U tom smislu smo organizovali više interesantnih izložbi, tribina, predstavljanja naših izdanja, a sa druge strane mislimo da bi u dobrom duhu bilo lepo da se institucije kulture Srbije povežu, razgovaraju, razmene iskustva“, istakao je Marko Krstić, direktor ZAPROKUL-a.\nPredstavnici Zaprokul Bogdana Opačić i Dejan Zagorac predstavili su projekat „Živimo nematerijalno kulturno nasleđe“, koje se realizuju u okviru Erazmus programa za obrazovanje odraslih. Zaprokul ovaj projekat sprovodi u saradnji sa institiucijama iz Nemačke, Italije, Španije, Bugarske i Rumunije. Na prezentaciji su predstavljeni elementi nematerijalnog kulturnog nasleđe iz svih zemalja koje učestvuju na projektu, kao i kviz i igra memorije koji će se uskoro naći na internet stranici projekta.\nU nastavku programa, gostima i posetiocima predstavnici Zaprokula, Muzeja „Staro selo“ Sirogojno i Muzeja primenjene umetnosti predstavili su svoje publikacije i programe.\nNa konferenciji "Digitalni imunitet – medijska kultura u digitalnom dobu" predstavljeni rezultati istraživanja Zaprokula


Zaradite, angažujići agenciju za organizaciju Venčanja i drugih svečanih događaja – Emilija Agencija\nObjavio admin u 22. јуна 2017.\nagencija za organizaciju venčanja\nZamsli osećaj kada uđes uprodavnicu da kupiš nešto sto ti je potrebno za kuću, a za tebe je sve na popustu. Taj osećaj možeš dobiti u našoj agenciji, ukoliko bi organizovao svoje venčanje ili proslavu.\nEmilija Venčanja – Agencija za oeganizaciju venčanja i drugih proslava\nU dnašnjem blogu cemo pričati zbog čega vam je potrebna agencija za organizaciju venčanja i drugih svečanih događaja, o predrasudama koje postoje među ljudima.\nO ovoj temi smo već pisali, ali zbog velikog interesovanja I zbog mnogih pitanja koji su nam pristigli na mail I u inboxu, pišemo vam opet.\nDakle, zbog čega uzeti agenciju a ne sam organizivoti smo donekle objasnili u prethodnom blogu.\nDanas sam želeo da pricam o tome koliko zapravo postoji predrasuda o agencijama za organizaciju venčanja i drugih proslava.\nUglavnom kada ljudi počnu da razmišljaju o tome da uzmu neku agenciju u glavi im se mota kako je to nešto skupo. Naravno može biti skupo ako uzmete agenciju koja nece moći zadovoljii sve tvoje želje a pritom mnogo košta. Ali, agencija kao sto su ”Agencija za organizaciju venčanja i proslava Emilija” možeš da zadovoljiš sve svoje želje i da na kraju ne platiš ništa.\nPitaš se kako da ne platiš ništa??? E, pa objasniću ti u nastavku.\nZa početak naša agencija kako smo to rekli u prethodnom blogu ima mnogo restorana sa kojima sarađuje. Zahvaljujući toj saradnji mi imamo određene niže cene kao agencija u odnosu tebe, koji bi želeo sam da organizuješ svoje venčanje ili proslavu.\nNavešću primer: Agencije za neke osnovne usluge mogu da traže i do 450 evra. Mi smo jeftiniji do 100 evra. Druga stvar koja je bitna je ta da ako mi možemo da vam obezbedimo popust od jednog ili 2 evra po gostu (sto je jako mnogo) a ako imate 200 gostiju na venčanju lako možeš zakljuciti da možemo da ti ustedimo od 200 do 400 evra.\nTako da se vratimo na početak priče kako je naša usluga besplatna, pa upravo ovako. Time sto štedimo tvoj novac praktično plaćamo naše usluge.\nTo je samo restoran. Ima i dalje.\nIstu takvu saradnju imamo za raznim salonima vencanica, salonima odela, prodavnica cipela, muških i ženskih, zlatara itd. Kada sve to staviš na papir nije potrebno biti matematicar kako bi zakljucio da ne samo da stediš uzimanjem agencije za venčanje kao što je Emilija Venčanja nego čak možeš i da zaradiš. Naravno sve zavisi od tvojjih želja.\nDanašnji blog ti pokazuje da ništa ne mora biti skupo ako odabereš prave saradnike za organizaciju svog venčanja ili proslave. Jer, ipak je to tvoj dan i samo treba da misliš o tome a ne da razmišljaš da li će sve proteći u najboljem redu, ili će nešto krenuti po zlu.\nSa nama ce ti sve isapasti kako treba. A naravno po najnižoj mogućoj ceni kao sto smo gore objasnili kako.\nDo sledećeg čitanja, a u među vremenu nas čitajte, šerujte, komentarišite na društvenim mrežema i web sajtu.\nPitanja šaljite, na koja ćemo vam rado odgovoriti i pišite nam o čemu biste želeli da pišemo.


U OPŠTINI KNJAŽEVAC U NEDELJU 25. APRILA ODRŽAVAJU SE IZBORI ZA SAVETE MESNIH ZAJEDNICA - mbportal U OPŠTINI KNJAŽEVAC U NEDELJU 25. APRILA ODRŽAVAJU SE IZBORI ZA SAVETE MESNIH ZAJEDNICA\nU OPŠTINI KNJAŽEVAC U NEDELJU 25. APRILA ODRŽAVAJU SE IZBORI ZA SAVETE MESNIH ZAJEDNICA\n21. aprila 2021. 3. maja 2021. novinar5\t0 Comments\nIzbori za članove Saveta mesnih zajednica u Knjaževcu se održavju u nedelju 25. aprila na 79 biračkih mesta za 73 Saveta. O važnosti ovih izbora za Televiziju Trans govorio je predsednik opštine Knjaževac Milan Đokić.\n„Izbori su važni zato što će na tim izborima građani svoje komšije, svoje susede birati za savete mesnih zajednicam, Saveti mesnih zajednica su sa druge strane jako važne jer su upravo oni onaj prvi instrument države prema građanima, a ono prvo delo države koja treba da stupi u kontakt sa svojim građanima da prepozna njihove probleme, muke, da li se radi o infrastrukturnim problemima, da li se radi o socijalnim problemima, da li za dobro, da li za loše. Oni su ti koji treba da najbolje znaju i da steknu prvi pravi uvid u to šta je nekoj sredini neophodno, šta je nekom pojedincu neophodno, šta je nekom selu, ili nekom delu grada neophodno i da onda posle na svojim sednicama saveta dobro analiziraju, ako mogu reše sami, ako ne mogu da to deligiraju dalje prema lokalnoj samoupravi i upravo zato su ovi izbori i te kako važni. Saveti mesnih zajednica su prvi kontakt građana sa državom praktično.“ – rekao je Milan Đokić, predsednik opštine Knjaževac\nZa izbore za Savete mesnih zajednica su građani veoma zainteresovani, što potvrđuje i veliki broj kandidata koji žele da daju doprinos razvoju sredine u kojoj žive.\n„Građani su smogli snage našli motiv i interesovanje da se prijave i evo u svim seoskim mesnim zajednicama će građani birati članove mesnih Saveta. Što pokazuje i da se u našoj opštini nešto dešava, da su ljudi prepoznali priliku i trenutak i da su motivisani da se uključe u rad lokalne zajednice i da nekim svojim angažovanjem daju doprinos za njihovo selo, njihov deo grada, njihova ulica izgleda bolje da se nešto uradi, da se nešto sredi. Ono što me takođe raduje je da se kandidovao veći broj naših građana potpuno različitih političkih opredeljenja. Na ovim izborima učestvuju i predstavnici takozvane bojkot opozicije, koja evo pokazuje se i u praksi na ovaj način potpuno obesmišljava svoju teoriju da su izborni uslovi loši pa zbog toga ne učestvuju na nekim lokalnim ili parlamentarnim izborima. Oni ne učestvuju nigde na izborima gde nemaju ljude koje mogu da suprotstave kandidatima drugih političkih opcija koje na tim izborima učestvuju,a gde god mogu da nađu makar jednog dvoje ili troje, oni na tim izborima učestvuju. Njihov bojkot se svodi na jednu suštinu i na jednu ogoljenu istinu da su nespremni da se suoče sa sudom i mišljenjem naroda o njihovim strankama. U nedelju ćemo videti kako će proći njihovi kandidati, naravno biraju se imena i prezimena, ali sam siguran da će oni kandidati koje održava Srpska napredna stranka u Knjaževcu osvojiti rezultat koji će biti još bolji od lokalnih, a na lokalnim izborima podsetiću vas Srpska napredna stranka u Knjaževcu je osvojila čak 73 procenta građana, a izlaznost je bila veća nego na izborima 2016, što govori i o podršci bojkot opozicije u Knjaževačkoj opštini. Ono što je takođe jako važno je i to da su mnogi kandidati i koji nisu iz redova Srpske napredne stranke podržali politiku Srpske napredne stranke. Srpska napredna stranka je državotvorna stranka koja ne samo da okuplja i generiše one ideje koje su vazne za držvau, već okuplja ljude oko poslova, oko rezultata, oko zajedničkog interesa fokusiranog samo u jednoj rečenici, bolja i srećnija Srbija. Oko nje se okupljaju ljudi koji do juče nisu bili stranke, možda nisu ni danas, ali podržavaju politiku koju pre svega predvodi predsednik Aleksandar Vučić, a nakon toga i čitava Srpska napredna stranka. Bez obzira što ćemo u nedelju birati građane, a ne stranke ogolićemo još jednu besmislenu teoriju bojkot opozicije, a to je ta da ljudi kad biraju na izborima, po zakonima koje su oni još usvajali, ne biraju, zaboga, u Negotinu, Kladovu ili Knjaževcu Aleksandra Vučića za gradonačelnika ili predsednika ili odbornika, nego biraju neke druge ljude. Sada se biraju članovi Saveta mesnih zajednica imenom i prezimenom i siguran sam da će oni kandidati koje podržava Srpska napredna stranka osvojiti ubedljivu, dramatičnu većinu možda nezabeleženu na ovim prostorima, ovog dela Srbije, ikada.“ – kazao je Đokić.\nNa izborima za savete mesnih zajednica u Knjaževcu prijavilo se više od četiri stotine kandidata.\nKNJAŽEVAC: Održan peti po redu sastanak sa predsednicima i…\nSASTANAK ČLANOVA MESNIH ZAJEDNICA\nPRIJEM ZA ČLANOVE SAVETA MESNIH ZAJEDNICA\nSASTANAK SA PREDSTAVNICIMA PET MESNIH ZAJEDNICA\nIMUNIZACIJA U OPŠTINI KNJAŽEVAC\nZASLUŽENO PRIZNANJE OPŠTINI KNJAŽEVAC\nFORMIRAN KOL CENTAR U OPŠTINI KNJAŽEVAC\n← KROŠNjE DRVETA U NASELjU “KRALjEVICA” NARUŽENE SMEĆEM, REAGOVALI NADLEŽNI “TIMOK ODRŽAVANjA”\nTV TRANS VESTI 21.04.2021 →


ISTRAGA POKOLjA U JABUKOVCU: Ubice ispustile 50 evra | Novosti.RS\n15. 08. 2019. u 08:02\nDragana Jozeljić, Dragica Kazimirović, Ljubinka Oprikić, Raja Kazimirović\nForenzičari pronašli novčanicu na mestu četvorostrukog ubistva u Jabukovcu kod Negotina, što potvrđuje pretpostavku o koristoljublju kao motivu. Policija traži DNK počinioca na "pedesetici". Mnogi dokazi su kontaminirani\nBRUTALNI razbojnici, koji su pobili četvoro ljudi na salašu Kazimirovića u mestu Valja Vratna, na tromeđi Jabukovca, Urovice i Vratne, tokom bekstva "sejali" su novac po imanju. Kako "Novosti" nezvanično saznaju, tokom uviđaja forenzičari su nedaleko od kuće pronašli novčanicu od 50 evra što je još jedan od dokaza da su pljačkaši posle krvavog pira uzeli sve pare iz kuće, ali prilikom bega nisu bili dovoljno oprezni.\nPROČITAJTE JOŠ: POKOLj U JABUKOVCU: Pucali u žene da bi im Raja odao gde su pare?\n- Novčanica je poslata na analizu i veštačenje - navodi sagovornik "Novosti", blizak istrazi. - Eksperti će pokušati da na "pedesetici" pronađu DNK trag, što bi značajno pomoglo istrazi u potrazi za počiniocima. Od zločina do pronalaženja tela prošlo je dva dana i mnogi dokazi su kontaminirani, odnosno zagađeni.\nSpecijalne jedinice MUP Srbije dan posle pronalaženja tela na salašu, pročešljali su gotovo svu okolinu doma Kazimirovića u potrazi za dokazima i materijalnim tragovima. Iz Beograda su stigli i forenzičari, koji su u dva navrata pregledali mesto događaja.\n- Urađen je i naknadni uviđaj, kako bi se neke stvari dodatno razjasnile i potkrepile dokazima - navodi naš sagovornik. - Ceo policijski posao otežava i činjenica da niko ništa nije video, niti čuo. Najbliža kuća od Kazimirovića je udaljena 500 metara. Porodica je brutalno pobijena hicima u glavu, osim gazde, kome je pucano u grudi i čelo.\nRaja Kazimirović (72), njegova majka Dragica (93), sestra Ljubinka Oprikić (76) i sestričina Dragana Jozeljić (53), čija su beživotna tela pronađena u petak, biće sahranjeni u četvrtak u podne na mesnom groblju u Jabukovcu. Opelo žrtvama biće služeno u 11 sati u Hramu Vaznesenja Gospodnjeg. Na poslednji ispraćaj ove porodice iz jabukovačkog hrama do mesnog groblja krenuće njihovi najbliži, Rajin sin Nenad sa porodicom, Draganina ćerka Sandra, rodbina, prijatelji i meštani.\nPorodica i rodbina ubrzano završavaju sve pripreme za ispraćaj svojih najbližih na večni počinak. Kako nezvanično saznajemo, kovčezi Raje i njegove majke biće obeleženi po pravoslavnim običajima, dok na Ljubinkinom i Draganinom neće biti krsta, jer su pripadale verskoj zajednici Jehovini svedoci.\n- Sve je to hrišćanstvo, i pravoslavlje, i katolicizam i Jehovini svedoci. Ljubinka je poštovala religiju svoje majke po kojoj je i ona krštena kao mala. Njoj to nije smetalo, pa zašto onda smeta drugima - kaže nam jedan od bliskih rođaka ove porodice.\nNa imanju Kazimirovića, udaljenom od sela nekoliko kilometara, forenzičari i dalje traže tragove koji će istrazi pomoći da uhvate ubice ovih ljudi, a sasvim je sigurno da su ovaj zločin počinila najmanje dvojica napadača, od kojih je jedan bio vešt u baratanju oružjem, sudeći po preciznosti kojom su ubijene dve žrtve.\nRaju Kazimirovića i njegovu sestru Ljubinku ubio je isti čovek. Raja je ubijen sa pet metaka, od kojih su četiri locirana u predelu stomaka i grudnog koša, a petim je "overen" u glavu, dok je Ljubinka ubijena sa jednim metkom u predelu usana. Nesrećna Dragica u svojoj desetoj deceniji života i njena unuka Dragana ubijene su sa po dva metka u glavu, istim oružjem. Na mestu zločina, međutim, nisu pronađene sve čaure.\nPROČITAJTE JOŠ: EKSKLUZIVNO: Ovo su fotografije žrtava zločina kod Jabukovca!\nOD petka policija intenzivno "češlja" teren i ispituje sve mogućnosti. Blizina granice im dodatno otežava posao, jer su ubice dosad mogle odavno da se dočepaju inostranstva. Zasada se istraga slaže da motiv ovog ubistva može da bude koristoljublje jer se verovalo da je Raja, koji je sa majkom živeo skromno na salašu, bez struje i vode, imao para. Drugi detalji se, međutim, u cilju otkrivanja počinilaca, ne otkrivaju.


Tenerife je špansko ostrvo koje se nalazi u Atlantskom okeanu. Jedno je od sedam Kanarskih ostrva, a ujedno i najveće među njima. Nalazi se na samo 300km od marokanske obale tako da blizina Afrike čini klimu blagom sa temperaturama koje se ne spuštaju ispod 20 stepeni Celzijusovih tokom čitave godine. Ovo rajsko ostrvo koje godišnje poseti više od 5 miliona turista spada u veoma atraktivnu i egzotičnu destinaciju za putovanje. Glavni grad ovog ostrva dobio je naziv je po krstu, koji su Španci zaboli u tle kada su osvojili ovo ostvo i naziva se Santa Kruz. Fernandez de Luga je 1496 godine postavio krst na mestu gde se danas nalazi grad, i od tada krst se čuva i iznosi trećeg maja na Dan krsta.\nZbog svoje blage klime ovo ostrvo se naziva i ostrvom večitog proleća. Ostrvom dominira planina El Teide od 3.718m koja ujedno i čini najviši vrh Španije. Planina ima vulkansko jezgro, koje je poslednji put bilo aktivno 1909 godine. Tokom cele godine vrh planine je pod snegom i zaštitni je znak ostrva, pa ne čudi što naziv ostrva Tenerife u prevodu znači „bela planina“. Najveću pažnju privlače atraktivna dešavanja kao što je karneval Santa Kruz, ali i prelepa priroda nacionalniog parka Teide, i prirodnog parka Korona Forestal. Ovo ostrvo ima brojne istoriske znamenitosti, prelepe peščane plaže i egzotičnu kuhinju. Na ostrvu nema zagađenosti jer praktično da i nema industrije. Slobodno vreme možete iskoristiti surfujući na prelepim plažama, ili na odličnim terenima igrajući golf. Ukoliko birate destinaciju za svoj savršen odmor ovo može biti idealan izbor za Vas.\nAvio kompanije koje nude prevoz do ovog egzotičnog ostrva su AirFrance, airberlin, Alitalia, KLM. Trenutno ne postoje direktni letovi iz Beograda do Tenerifa ali uz presedanje sa nekom od pomenutih avio kompanija možete bezbrižno stići na ovu destinaciju.\nCena avionske karte Beograd Tenerife varira u zavisnosti od avio prevoznika, pa se povratna avio karta može rezervisati po ceni od 494€ do 1065€. Pojedinačne karte u jednom smeru kreću se po ceni od 501€ do 1430€.\nSa avio kompanijom KLM predviđeno je putovanje od 11 sati i 15 minuta, sa dva presedanja, prvo u Amsterdamu uz čekanje od 1h i 55min, a potom i u Madridu gde se na presedanje čeka oko 1h i 25min. Najduže se putuje sa airberlin avio kompanijom, sa kojom je slatanje na Tenerife predviđeno nakon 30h i 40min. uz presedanje u Diseldorfu uz pauzu od 23h i 50min.\nVazdušnom linijom Beograd je od Tenerifa udaljen 4544km. Dok bi Vam automobilom trebalo 2 dana i 20 minuta vožnje, avionskim prevozom stiže se za 11 sati leta.\nU odnosu na Beograd, Tenerife je u WEST vremenskoj zoni pa je razlika u vremenu -1 sat.\nOstrvo Tenerife ima dva međunarodna aerodroma. Tenerife South aerodrom koji se nekada zvao aerodrom Sofia i drugi Tenerife North aerodrom. Najveći aerodrom Kanarskih ostrva, upravo je Tenerife South aerodrom kroz koji prođe preko 9 miliona turista godišnje, a nalazi se na opštini Granadilla de Abona na južnom delu ostrva.


To je drugi takav incident ovog meseca. Rusija je 17. septembra već zadržala dva severnokorejska broda koja su u ruskim teritorijalnim vodama u Japanskom moru napala graničnu patrolu.\nRASTU TENZIJE Vašington zaplenio severnokorejski teretni brod (FOTO)


Ljubić: Incko zagovara kršenje Ustava BiH\nMOSTAR – Predsjednik Glavnog odbora Hrvatskog narodnog sabora BiH Božo Ljubić saopštio je da visoki predstavnik u BiH Valentin Incko zagovara kršenje Ustava BiH i nepoštivanje odluka Ustavnog suda BiH.\nOn ističe da to proizilazi iz Inckovih izjava za medije da odluka u slučaju “Ljubić” treba da se poštuje i da svaki kanton treba da ima svoje predstavnike iz svih konstitutivnih naroda u Domu naroda Parlamenta FBiH, kao i da treba koristiti popis iz 1991. godine.\nLjubić podsjeća da je Ustavni sud odlukom u predmetu “Ljubić” proglasio neustavnom, a kasnije izbrisao iz Izbornog zakona odredbu po kojoj svaki kanton daje po jednog delegata iz svakog konstitutivnog naroda, dok primjena popisa iz 1991. nije moguća za zakonodavna tijela, prema odredbama Ustava FBiH i Izbornog zakona.\nMožda su OHR i Incko samo nerazumno dosljedni u kršenju prava Hrvata, jer su njihova dosadašnja rješenja proglašena diskriminacijskim i neustavnim od Ustavnog suda BiH i po pitanju izbora delegata u Dom naroda Parlamenta FBiH, kao i u slučaju grada Mostara, pa je očigledno kako je takvu politiku teško promijeniti\nOn ističe da OHR ovakvi stavom narušava svoj kredibilitet i da nije realno da struktura, koja je nametala amandmane na Ustav FBiH, bude pozivana da iznese tumačenje ili da ponudi rješenje u ovoj krizi u vezi sa nepostojanjem pravila za izbor Doma naroda FBiH.\n“Zanimljivo je da je Incko nedavno, oko jednog drugog zakona, izjavio da je `prijedlog Halida Genjca bliži evropskim standardima`, a kada je Ustavni sud BiH ocijenio da prijedlog izmjena Izbornog zakona BiH koji je u proceduru uputio klub HNS-a ne ugrožava ničije vitalne interese, onda je OHR ćutio”, naveo je Ljubić.


Regioni - datum: 2015-10-21 STANARI ZGRADE „BOROVA” U PLJEVLJIMA OSTALI BEZ GRIJANJA Radijatori hladni, gubitak ogroman\nPLjEVLjA-Stanari tri ulaza zgrade, koju Pljevljaci nazivaju zgradom „Borova”, već nekoliko dana su bez grijanja. Preduzeće „Grijanje“ je potrošače isključilo sa sistema usled gubitka tople vode u mreži. Kako kažu u ovom preduzeću, oštećenja na dotrajalim cjevovodima su takva da se u jednoj smjeni gubi oko dvadeset kubika tople vode.\n-Bili smo prinuđeni da zbog velikih gubitaka tople vode s mreže isključimo potrošače iz tri ulaza zgrade „Borova”. Potrebno je izvršiti zamjenu cijevi i zaustaviti gubitak tople vode, da bi opet svi potrošači imali grijanje, kaže direktor „Grijanja” Branislav Veljković.\nU „Grijanju“ su nam kazali da su nadležni sekreterijat, kao i stanare pomenute zgrade o svemu obavijestili krajem prošle grejne sezone.\n-Na ovakav korak bili smo prinuđeni i zbog čitavog sistema, jer su drugi potrošači u susjedstvu imali loše grijanje. Riječju, gubitak tople vode u ovoj zgradi smanjivao je pritisak u drugim zgradama, kazao je Veljković, ističući da će sve učiniti kako bi ovaj problem bio riješen što prije, ali da oni ne mogu finansirati otklanjanje kvarova, jer je obaveza „Grijanja“ da pruža usluge toplotne energije, a ne da vrši rekonstrukciju grejne mreže.\nOd stanara zgrade saznali smo da su spremni da sami finansiraju potreban repromaterijal, čija se cijena kreće oko šest hiljada eura, odnosno da se obezbijedi novac tako što će svaki ulaz prikupiti po dvije hiljade eura. Sad je, ipak, sve na nadležnom sekretarijatu u lokalnoj upravi kako će cjelokupni posao organizovati. Sekretar zadužen za puteve, vode i komunalne poslove Zoran Čolović juče nije odgovarao na naše telefonske pozive, pa od njega nijesmo uspjeli da dobijemo informaciju u vezi problema sa grijanjem u zgradi „Borova”.\nGrejna sezona u Pljevljima je zvanično počela prvog oktobra i traje do prvog maja naredne godine. B. Je.


Uspešno sprovedena akcija dobrovoljnog davanja krvi - Advokatska Komora Vojvodine : Advokatska Komora Vojvodine\nПочетна » Uspešno sprovedena akcija dobrovoljnog davanja krvi\nUspešno sprovedena akcija dobrovoljnog davanja krvi\nIZVEŠTAJ O AKCIJI DOBROVOLJNOG DAVANJA KRVI\nDana 31.10.2017.godine Advokatska komora Vojvodine je u saradnji sa Zavodom za transfuziju krvi Vojvodine organozovala akciju dobrovoljnog davanja krvi. Kako su zalihe krvi sa kojima raspolaže zavod veoma niske, AKV je kao društveno odgovorna organizacija odlučila da da svoj doprinos kako bi se ova situacija izmenila.\nAkcija je organizovana u prostorijama AKV u terminu od 9 do 14 časova. Pozivu da dobrovoljno daju krv se odazvao 51 advokat, a nakon lekarskog pregleda njih 39 je dalo krv. Akcija je protekla u sjajnoj atmosferi i druženju.\nDobrovoljni davaoci krvi su jednoglasno odlučili da slatkiši i grickalice, koje su od strane Zavoda za transfuziju krvi Vojvodine bili namenjeni njima, budu donirani Svratištu za decu u Novom Sadu. Donacija je istog dana, nakon okončanja akcije dobrovoljnog davanja krvi, uručena mališanima u svartištu.\nHvala svim kolegama koji su učestvovali u ovoj akciji i što su pomogli da zajedno obradujemo decu koja borave u Svratištu za decu u Novom Sadu. Takođe hvala i kolegama koji su imali dobru volju da u ovoj akciji učestvuju, ali su iz bilo kojih razloga bili sprečeni.\nAdvokat Ivana Belić