Etleboro.org - Pomorca iz Kotora našli u Beogradu: I Vukovic žrtva mafijaškog rata, htio da izađe iz poslova sa kokainom?\nСвађа Албанаца у Сјеверној Македонији око фотеље премијера\nAmeriku pogađa bumerang obojenih revolucija\n‘Odupri se’ sastanak: Nema uslova za slobodne izbore!\nSastanak dijela opozicije i pokreta "Odupri se": Nema uslova za slobodne izbore\nBošković: Sve urađeno dijelom velika zasluga članstva u NATO\nSO Pljevlja usvojila odluku o prodaji motela Vodice: Opozicija i dva odbornika DPS-a napustili sjednicu\nyoutube Pomorca iz Kotora našli u Beogradu: I Vukovic žrtva mafijaškog rata, htio da izađe iz poslova sa kokainom?\nStandard 21.01. 00:13\nKotoranin Marko Vuković (41) izrešetan 17. januara ispred škole na Bežanijskoj kosi htio je da izađe iz posla sa krijumčarenjem narkotika. Pomorac Vuković ubijen je u mafijaškoj sačekuši jer nije htio više da švercuje kokain ni za "škaljarce " ni za "kavčane", piše Kurir. Vuković je ubijen nakon je»»»\nFOS 15.10.2019. 18:11\nBlic: Odbrana Vukotića uložila žalbu na odluku o izručenju\nOdbrana Jovana Vukotića (38) žalila se danas na odluku Višeg suda u Beogradu kojom je utvrđeno da su ispunjene pretpostavke za njegovo izručenje Crnoj Gori, jer se Vukotić protivi izručenju, prenosi Blic. Crna Gora Vukotića traži zbog sumnje da je učestvovao u tri pokušaja ubistva u Kotoru 2016, i »»»\nPortal Analitika 03.09.2019. 11:53\nOdbijena molba vođe škaljaraca za uslovni otpust\nViši sud u Beogradu pravosnažno je odbio molbu za uslovni otpust Jovana Vukotića sa izdržavanja kazne od 15 mjeseci zatvora u Srbiji na koju je osuđen zbog korišćenja lažnog pasoša. Crna Gora traži izručenje Vukotića iz Srbije jer vjeruje da kao visoko pozicionirani pripadnik "škaljarskog klana" uč»»»\n21.01. 00:13 Pomorca iz Kotora našli u Beogradu: I Vukovic žrtva mafijaškog rata, htio da izađe iz poslova sa kokainom? Standard\n15.10. 18:11 Blic: Odbrana Vukotića uložila žalbu na odluku o izručenju FOS\n03.09. 11:53 Odbijena molba vođe škaljaraca za uslovni otpust Portal Analitika


IZ MINUTE U MINUTU Britanci nakon referenduma: "Što sada? Sve će poskupiti, ovo je sramota" - Index.hr\nM.Č., Hina, D.H., M.L. 24.6.2016.


Igračka u bolnici | Obrazovanje plus\nIgračka u bolnici\nStatistike govore da svako drugo dete do navršene petnaeste godine barem jednom boravi u bolnici. Kako se često dešava da nepredviđeni događaj dovede do hitne hospitalizacije, dobro je sa decom razgovarati o ovoj temi i upoznati ih sa bolnicom – mestom gde se boravi i istovremeno leči. Bilo bi dobro da o ovoj temi sa detetom razgovaramo dok je zdravo.\nRazgovori o bolnicama, bolničkom osoblju, bolestima i intervencijama veoma su privlačni za mališane koji vrlo brzo shvataju cilj pregleda i značaj lekova ili intervencije. Dete koje razume ulogu medicinskog osoblja, terapija i boravka u bolnici, lakše podnosi stres boravka u bolnici i lakše sarađuje sa bolničkim osobljem.\nBez obzira da li je do hospitalizacije došlo po hitnom postupku ili su roditelji i dete svesni budućeg boravka u bolnici, dobro je dete uputiti u detalje oko ostanka u bolnici, pravilima ponašanja, bolničkom osoblju, objasniti na adekvatan način prirodu bolesti i intervencija koje može da očekuje. Blizina ili odvojenost od roditelja, odnosi koje gradi sa osobljem ili drugim pacijentima koje srećetokom bolničkog lečenja, iskustva koja proživi , sastavni su deo uspomena koje će dete čitavog života nositi o boravku u bolnici.\nPored roditelja, bolničkog osoblja i novih prijatelja, koje dete može da stekne tokom boravka u bolnici, važnog saveznika u prevazilaženju ove stresne situacije dete ima u igračkama. Za dete u bolnici, igračka je način da proživi i prevaziđe strahove, ispolji osećanja i pripremi se za stresne situacije.\nJedan od najvažnijih zadataka roditelja i vaspitača, a naročito vaspitača koji rade sa decom na bolničkom lečenju je da pomognu deci da razviju i ojačaju samopouzdanje. Zbog toga je veoma važno da igračka koju ćemo ponuditi detetu, bude prava igračka za njega.\nPo definiciji, dobra igračka treba da zadovolji pedagoške, zdravstveno-higijenske i estetske zahteve. Ovi zahtevi se u današnjem moru ponuđenih plastičnih i elektronskih igračaka čine gotovo neispunjivim, ali to nije tema ovog teksta. Pokušaćemo da dodirnemo karakteristike i funkcije igračke koja bi mogla biti saveznik detetu prilikom boravka u bolničkim uslovima.\nZa dete u bolnici igračka je: zamena za mamu, stimulator, faktor u socijalizaciji, terapeutsko sredstvo.\nSmeštanje u bolnicu je i za dete i za njegovu porodicu veoma stresno iskustvo. Ako je odvojeno od roditelja, stres je još veći. Ipak, i u ovim veoma stresnim situacijama dete pronalazi način da se igra. Ako nema priliku da se igra ili potiskuje potrebu za igrom, taj nedostatak igre može ozbiljno da ugrozi emocionalni i psiholoski razvoj deteta.\nIgračka je prvo sredstvo koje se koristi da bi se utešilo dete zato što igračka uliva sigurnost koja mu je u tim trenutcima neophodna. Igračka je stimulator jer pokreće brojne procese. Igračka je detetu partner u igri, saigrač, ako je usamljeno igračka mu je drug, povod za druženje sa drugom decom i poziv na igru.\nBez obzira na to da li je odraslima strah koji dete oseća racionalan ili iracionalan, prenaglašen ili besmislen, za dete je on uvek stvaran i treba ga shvatiti ozbiljno. Uz pomoć igračke dete se priprema za određene situacije koje ga očekuju i uz pomoć igračke ono reprodukuje doživljaje, a način na koji se dete igra je pokazatelj njegovog emocionalnog i psihičkog stanja.\nDete će svakako voleti da svoje bolnicko vreme podeli sa igračkama na koje je inače naviklo. Ako na, recimo, plišanom medi pokazemo u čemu se sastoji zahvat koji će doktor izvesti, dete će ga mnogo lakše prihvatiti.\npreuzeto sa: FreeDigitalPhotos.net (autor- zirconicusso)\nSaradnica tima organizacije Obrazovanje plus, akreditovani trener za rad sa vaspitačima i učiteljima, i vaspitačica koja radi sa decom na hospitalizaciji – Dragana Milić, osmislila je i izradila lutku koja je pravi drug mališana koji borave na bolničkom lečenju. I ne samo njih! Ova lutka je pomoć deci u savladavanju bazičnih koraka emocionalne inteligencije.\n,,Lutka iz delova” je osmišljena kao pomoć pri pripremi dece na bolničkom lečenju za intervencije. Lutka je izrađena od tkanine, jednostavna je za manipulaciju, mekana i topla pa je deca doživljavaju kao igračku koja uliva sigurnost. Igračku dete može da koristi i na agresivan i neprijateljski način, bez straha od kazne. Ona čini poziv detetu da slobodno izrazi svoje emocije. Delovi tela ove lutke su spojeni čičak trakom, a dete ima mogućnost da menja izraz lica lutke prema sopstvenom trenutnom raspoloženju. Lutka se može koristiti i za upoznavanje delova tela i prostornih relacija.\nU okviru manifestacije ,,Dani vaspitača” koje tradicionalno organizuje Udruženje vaspitača Beograda, Lutka iz delova je 2010.-te godine dobila prvu nagradu u kategoriji igračaka. Pored dvanaest članova žirija, trinaesti član je bio sačinjen od glasova dece iz vrtića, kod kojih je Lutka iz delova pobudila izrazito interesovanje. Lutka iz delova je samo jedan od vrednih primera dobre prakse vaspitača u radu sa decom.\nKako mi, odrasli, dajemo primer našoj deci, mnogo više nego reči koje im upućujemo, važno je da i sami zadržimo prisebnost i veru da se stvari odvijaju na najbolji mogući način, ulijemo detetu osećaj sigurnosti i prihvataja, baš kao što to čine igračke za njih, u svakom trenutku.\nTekst pripremila Marija Stanojević – saradnica tima organizacije Obrazovanje plus


eKapija | Proglašeni dobitnici Nagrade grada Beograda za 2005. godinu\nIzvor: Grad Beograd | Utorak, 18.04.2006.| 12:49\nProglašeni dobitnici Nagrade grada Beograda za 2005. godinu\nU okviru proslave Dana Beograda u Starom dvoru je održana svečana sednica Skupštine grada. Otvarajući sednicu, predsednik Skupštine grada Milorad Perović rekao je da nas Dani Beograda, koji se održavaju od 16. do 19. aprila, povezuju i podsećaju na naše prethodnike, ali i upućuju na naše naslednike i buduće sugrađane.\nVeć po tradiciji, na svečanoj sednici Skupštine grada proglašeni su dobitnici Nagrade grada Beograda za 2005. godinu. Nagradu za književnost i prevodno stvaralaštvo dobio je David Albahari za roman „Pijavice” u izdanju „Stubova kulture”. Za pozorišno stvaralaštvo nagrada je pripala Egonu Savinu za režiju predstave „Smrtonosna motoristika”, po tekstu Aleksandra Popovića i u izvođenju pozorišta „Atelje 212”. Za film i radio-televizijsko stvaralaštvo nagradu je dobio Goran Radovanović za dokumentarni film „Pileći izbori”, dok je za likovno i primenjeno stvaralaštvo nagrađen Slobodan Era Milivojević za izložbu „Gradovi, razglednice u boji”, održanu u Galeriji Centra za kulturu Sopot.\nNagradu grada Beograda za muzičko i scensko stvaralaštvo u 2005. godini dobio je Vlastimir Trajković za delo „Pet pesama Stefana Malarmea”, premijerno izvedeno na 37. Bemusu, dok je u kategoriji društvenih i humanističkih nauka priznanje pripalo akademiku Simi Ćirkoviću za delo „Srbi među evropskim narodima”.\nNagradu u oblasti prirodnih i tehničkih nauka dobio je dr Aleksandar Spasić za delo „Fino dispregovane čestice: mikro-nano i ato-inženjerstvo”, a u oblasti nauke i pronalazaštva prof. dr Miloš Glavonjić i prof. dr Dragan Milutinović sa Mašinskog fakulteta, dr Vladimir Kvrgić, dipl. maš. inž. Zoran Višnjić i dipl. maš. inž. Zoran Dimić iz „Lola sistema” za patentno rešenje „Troosna mašina sa paralelnom kinematikom Lola pn101-4. V.1.”. U oblasti medicine, Nagradu su dobili profesori doktori Vladimir Bumbaširević, Vesna Lačković, Novica Milićević, Živana Milićević, Spomenka Mujović, Miljana Obradović, Senka Pantić, Bratislav Stefanović i Dušan Trpinac za delo „Histologija”.\nU oblasti arhitekture i urbanizma ovo značajno priznanje dobio je Srboljub Rogan za stambeno-poslovni objekat L2 na lokaciji mesne zajednice „Janko Lisjak” na Vračaru. Nagradu za novinarstvo dobili su Veselin Simonović, glavni i odgovorni urednik dnevnog lista „Blic”, i Svetlana Lukić i Svetlana Vuković-Mesarović za emisiju „Peščanik” na radiju B92.\nNagradu za obrazovanje dobila je Radmila Laban, direktor Škole učenika oštećenog vida „Veljko Ramadanović” kao rukovodilac projekta „Audiobiblioteka za slepu i slabovidu decu”, dok je nagrada za sport pripala našem čuvenom vaterpolisti Aleksandru Šapiću za osvojenu zlatnu medalju na Svetskom prvenstvu u vaterpolu u Montrealu.\nDobitnici Nagrade grada Beograda za stvaralaštvo mladih u 2005. godini su Bojan Arbutina, magistar astrofizike, u oblasti nauke, za magistarsku tezu „Značaj tipa supernove za hidrodinamičku i radio-evoluciju njenog ostatka”, kao i Miljana Vuksanović, u oblasti umetnosti, za rukopisnu knjigu „Staro srpsko pesništvo – Pesme o Hilandaru”.\nNagrada grada Beograda „Svetislav Stojanović” u pojedinačnoj kategoriji pripala je vatrogascu Ivanu Arsiću, mlađem vodniku Vatrogasne stanice Košutnjak, a u kategoriji vatrogasne jedinice Dobrovoljačkom vatrogasnom društvu „Savski venac”.\nSvečana dodela nagrada svim dobitnicima održaće se u sredu, 19. aprila, u 12 časova u Svečanoj sali Skupštine grada.


Dodik: Tajno usvajanje mehanizma koordinacije je veleizdaja – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nDodik: Tajno usvajanje mehanizma koordinacije je veleizdaja\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik izjavio je da je tajno usvajanje mehanizma koordinacije veleizdaja Republike Srpske, jer su na tajnom sastanku Savjeta ministara Srbi glasali bez stavova Republike Srpske.\nDodik je ukazao na nepoštovanje odluke parlamenta Srpske, koji je prije posljednjih izbora usvojio model koordinacije i uputio ga na dalje konsultacije, te da taj model niko nije osporio.\n“Za taj model koordinacije su glasale i neke opozicione partije, kao što je PDP i NDP, a sada njihovi ministri u Savjetu ministara glasaju sasvim drugačije”, rekao je Dodik za prnjavorsku televizuju “Ka tri”.\nDodik je naglasio da su ovim potezom, ministri iz Republike Srpske u Savjetu ministara prevarili ne samo Narodnu skupštinu i svoje stranke, nego i narod koji predstavljaju.\n“Ovaj narod mora da razumije da je na sceni podvala koja je generisana odnosom i ponašanjem naših ljudi u Savjetu ministara. Ali, ovo ne znači da mi nemamo šansu, jer ćemo ovih dana ponovo sjesti u Narodnu skupštinu i tražiti odgovornost za ovako nešto”, poručio je Dodik.\nPrema Dodikovim riječima, postavlja se pitanje da li ima još tajnih sjednica za koje Republika Srpska nije obaviještena.\nDodik je dodao da je predsjedavajući Savjeta ministara BiH Denis Zvizdić tri dana nakon tajnog usvajanja odluke o mehanizmu koordinacije bio u Banjaluci i od predstavnika Srpske tražio da se o ovom pitanju raspravlja, a da je odluka već bila donesena, što govori o špekulaciji.\nNa pitanje da li su srpski predstavnici u Savjetu ministara to uradili iz neznanja ili su izmanipulisani, Dodik je upitao kako je moguće da ministar bude izmanipulisan.\n“Kad bi neki Nijemac u Evropskom parlamentu bio protiv parlamenta NJemačke? To ovaj narod mora da vidi. Ovdje se stvara atmosfera nekog haosa, baš da bi se ovo sakrilo. Imali smo još nekoliko važnih ključnih pitanja u kojima smo morali da budemo jedinstveni bez obzira na to ko je šta”, istakao je Dodik.\nDodik je izrazio zabrinutost ovakvim razvojem situacije, jer kako je rekao, ovo što radi takozvani Savez za promjene je potpuna izdaja srpskog nacionalnog koncepta Republike Srpske i srpske nacionalne pozicije u BiH.\nOn je dodao da postoji još jedna tajna odluka o tome da se kupe naoružanje od 200 miliona za vojsku BiH. “Pitam se šta će nama to i ko je o tome pitao Republiku Srpsku”, istakao je Dodik.\nGovoreći o globalnoj situaciji i migrantskoj krizi, Dodik je rekao da je Evropa do sada promovisala isključivo humanizam i ljudske vrijednosti, da bi prije godinu dana njemački kancelar Angela Merkel rekla da je multietničnost bila njihova globalna zabluda.\n“Kada smo mi to slušali nismo mogli da vjerujemo da to neko govori, a njihovi službenici i dalje dolaze ovdje nama da drže predavanja o tome kako to treba da se sačuva”, napomenuo je Dodik.\nOn je dodao da naš odgovor na takvu krizu treba da bude čuvanje vrijednosti i homogenosti Republike Srpske, kao i da je primarni zadatak političara u Republici Srpskoj da očuvaju njenu stabilnost.\n“Savršeno dobro znam da ukoliko očuvamo stabilnost i homogenost imamo šansu da idemo dalje, ukoliko uđemo u haos nikad se iz njega nećemo izvući”, smatra Dodik.\nPredsjednik Srpske je poručio da se haos nameće, ali da ga u Srpskoj nema, te da je Republika Srpska miran i stabilan prostor, ali da se udarilo na njene vrijednosti.\n“Evropa je izgubila tu humanu dimenziju, ta farsa koja je promovisana godinama, nije mogla da se očuva u naletu od nekoliko miliona izbjeglica. To govori da je to bila krhka i vrijednosna i institucionalna organizacija, koja to nije mogla da izdrži”, tvrdi Dodik.\nIz toga, dodao je on, Srpska mora da nauči lekcije, od kojih je primarna da štititi interese Srpske i po cijenu odbacivanja svakog nametanja i podaništva.\n“U medijima je bila izjava italijanskog premijera, koji kaže da se EU ponaša kao orkestar na Titaniku. To kaže premijer jedne od osam najrazvijenijih svjetskih zemalja i jedne od tri najjače ekonomije EU. A, mi dođemo u situaciju da se ovdje iracionalno pravi atmosfera jurnjave ka toj EU, zato što nekoliko birokrata u BiH i dalje prima visoke plate da bi promovisali EU za koju nema rješenja”, naveo je Dodik.\nZrno po zrno pogača, kamen po kamen palata, rođena su dva klinca u Banjaluci\nU nedjelju je smak svijeta, ako je vjerovati filmu “Ghostbusters II”


Dodiku danas orden zasluga Svetog cara Nikole | Андрићград\nPredsjednik Republike Srpske Milorad Dodik danas će u Andrićgradu biti odlikovan ordenom Svetog cara Nikole za zasluge u jačanju prijateljskih i bliskih odnosa ruskog i srpskog naroda i velikom doprinosu pravoslavnim crkvama, te povodom 400 godina od ustoličenja dinastije Romanovih.\nDodik će biti odlikovan na prijedlog Srpske patrijaršije i po blagoslovu prvosveštenika Ruske pravoslavne zagranične crkve, mitropolita istočnoameričkog i njujorškog Ilariona, najavljeno je iz kabineta predsjednika Republike Srpske.\nDodjela odlikovanja zakazana je u 11.00 časova u Andrićgradu.\nPredsjednik Republike Srpske razgovaraće danas u 12.00 časova u Andrićgradu sa delegacijom grupe „Volfzberg“ koju čine ugledni investitori i bankari, a koja je ove godine na studijskom putovanju u BiH.


U Hong Kongu jedna osoba umrla od ptičijeg gripa\nKineski zvaničnici potvrdili su da je 32-godišnji stanovnik grada Guangčou, nedaleko od Hong Konga, umro od posledica virusa ptičijeg gripa. Pacijent je primljen u bolnicu u Guangčou sa simptomima upale pluća i jakom groznicom 22. februara a umro je 2. marta.\n"Pacijent je, potvrđeno je, imao ptičiji grip. Dakle, ne radi se o sumnjama nego o zvaničnoj potvrdi ", izjavio je za hongkongssku televiziju drektor Instituta za plućne bolesti u tom gradu Čung Nanšan.\nOn je potvrdio da je devojka preminulog takođe bolesna, ali da nema simptome ptičijeg gripa kao ni drugi ljudi koji su dolazili u bliži kontakt sa preminulim.\nU kineskom ministarstvo zdravlja nije danas bilo komentara o tom slučaju kao ni u Odeljenju za zdravstvo oblasti Guandong provincije u kojoj se nalazi milionski grad Guangčou.\nNova četiri slučaja ptičjeg gripa u Švajcarskoj\nJoš četiri ptice zaražene virusom ptičijeg gripa pronađene su u blizini grada Stekborn u kantonu Turgao i u kantonu Cirih u Švajcarskoj, zaopštila je Savezna veterinarska ustanova te zemlje.\nVirus je pronađen kod dve uginule patke u okolini Stekborna, a mrtva liska zaražena sa H5N1 takođe je pronađena u kantonu Turgao koji se nalazi uz granicu sa Nemačkom. Mrtva liska zaražena ptičijim gripom pronađena je i u ciriškom kantonu.\nSa ova četiri nova slučaja u Švajcarskoj je otkriveno ukupno 11 slučajeva ptica zaraženih ptičijim gripom. Uzorci uginulih ptica poslati su na dodatno testiranje u laboratoriju u Vejbridžu u Velikoj Britaniji. Konačnih rezultati bi, prema rečima zvaničnika iz veterinarske ustanove, trebalo da stignu tek za nekoliko nedelja.


SRĐAN MILOŠEVIĆ: Street workout je prava strana ulice! (Foto)\nZrenjaninac Srđan Milošević nedavno je osvojio treće mesto na svetskom šampionatu u street workout-u, koji je, pod parolom „Prihvati izazov“, održan u Novom Sadu, u organizaciji udruženja „Prava strana ulice“. Na prvenstvu je učestvovalo više od 80 takmičara iz preko deset zemalja, a Srđan je osvojio treće mesto u disciplini zgibova.\n– Imam 26 godina, a street workout-om aktivno se bavim pet godina. Još od početka srednje škole sam rekreativno, radi sebe i svog zdravlja, radio osnovne vežbe iz street workout-a, kao što su zgibovi, sklekovi, propadanja… Tokom srednjoškolskih dana trenirao sam džudo. To je trajalo godinu dana. Međutim, zbog povrede ruke morao sam da prestanem i sa treninzima i sa vežbama – priča Srđan Milošević za portal zrenjaninski.com.\nNaš sagovornik priznaje da je u to vreme njegovo samopouzdanje opalo. Počeo je da praktikuje loše životne navike, pa se i nakon oporavka nije fizički aktivirao skoro više od dve godine.\n– Svi znamo za taj osećaj i svako od nas ima neku svoju priču. Ali, za vreme tog perioda sam, pretražujući po internetu, video koliko je street workout kao sport napredovao, kao i ljudi koji se njime bave, kako u izvođenju različitih vežbi, tako i u fizičkom izgledu. Tada sam sebi rekao da od danas počinjem aktivno da se bavim ovim sportom – priseća se Srđan.\nNeku od loših navika možemo zameniti treningom\nKako su rasli rezultati i uspesi na treninzima, tako su rasli i njegovo samopouzdanje i rezultati na drugim poljima.\n– Oženjen sam ženom koja se takođe bavi sportom i iza sebe ima brojne uspehe. Imamo divnu ćerku od 13 meseci i one su moja najveća podrška. Pored porodice, koja mi je na prvom mestu, zatim posla i drugih obaveza, svaki dan se nađe dovoljno vremena i za treninge. Jer, ako imamo vremena da legnemo i gledamo TV, igramo igrice, a to važi za mlade, idemo do kladionice, kafića na piće, onda možemo neku od ovih navika zameniti treningom. Time ćemo učiniti nešto dobro za svoje telo, jer zna se da u zdravom i jakom telu leži zdrav i jak duh – savetuje Srđan.\nOn napominje da to govori iz ličnog iskustva i da može da se zahvali street workout-u, jer ga je izveo na pravi put i pomogao mu da postane ono što je danas – srećan čovek.\n– Zahvalio bih se ovom prilikom i svom treneru, velikom prijatelju, kod koga treniram ovih pet godina, u sali koja se nalazi ispod pešačkog mosta pored “Pivnice”. Bez njega sigurno ne bih imao toliko uspeha u ovom sportu i ne bih stekao toliko znanja vezano za njega. Naš cilj je da se ovaj sport što više popularizuje, da se mladi što više aktiviraju i da počnu da vežbaju. Jer, kao što je već poznato – jedna osoba više na šipci je jedna osoba manje na ulici ili ispred računara. Zato neka vaš izbor bude street workout – zaključuje Srđan Milošević.\nU nastavku pogledajte kako je izgledao Srđanov nastup u Novom Sadu.\nTagovinl popularno sport Srđan Milošević street workout treninzi vežbe\nNagradni konkurs Pošte Srbije – “Piši Deda Mrazu” i osvoji vredne nagrade


Predlog Krivičnog zakonika | PROPISI.NET | Svi propisi Republike Srbije online\nNaslovna Pravo Predlog Krivičnog zakonika\nPredlog Krivičnog zakonika\nPredlog Krivičnog zakonika, koji će se jesenas naći pred poslanicima, uvodi najmanje petnaestak novih krivičnih dela. Najveći broj je u privredi, ali tu su i novine vezane za rodno zasnovano i porodično nasilje.\nKao nova dela uvode se i neka krajnje “egzotična”, nekarakteristična za naše podneblje, kao što je sakaćenje polnog organa (samo žensko sunećenje, ne i muško), ali i neka koja javnost već dugo traži, kao što su proganjanje, seksualno uznemiravanje i prinudno zaključenje braka.\nU skladu sa Istanbulskom konvencijom, po rečima prof. dr Milana Škulića, člana radne grupe za izradu KZ, novi zakonik predviđa i dodatnu zaštitu žena i dece. Tako će ubuduće nedozvoljene polne radnje nad detetom biti teže sankcionisane nego nad odraslom osobom. Takođe, da bi se nešto tretiralo kao silovanje neće biti neophodna prinuda (upotreba pretnje ili sile), već je dovoljno da se obljuba desila bez pristanka žrtve.\nSadašnji nacrt KZ predviđa i 33 krivična dela protiv privrede, dok ih prema aktuelnom Krivičnom zakoniku ima 25. Predlog je da budu izmenjena i krivična dela izdavanja čeka i korišćenja platnih kartica bez pokrića, odnosno da krivicom ne bude obuhvaćeno korišćenje debitne kartice bez pokrića, jer bankama stoje na raspolaganju tehničke i organizacione mogućnosti kojima to mogu da spreče.\nKao posebna dela propisuju se pronevere i davanje i primanje mita u privrednom poslovanju, zatim prevara u obavljanju privredne delatnosti, zloupotreba zastupanja u obavljanju privredne delatnosti i zloupotreba u postupku privatizacije. Neka od ovih dela poznata su odranije, ali u praksi gotovo da nisu primenjivana, dok je ovo poslednje sasvim novo.\nČeka nas i novo krivično delo čiji je cilj da se obezbedi sankcija za kršenje zabrane koju sadrže određene mere bezbednosti (na primer, ako neko prekrši zabranu prilaska).\nKZ predviđa i izmene kada je u pitanju uslovni otpust. Naime, u praksi je primećeno da je procenat uslovno otpuštenih u poređenju sa drugim evropskim zemljama, pa i bivšom SFRJ, znatno niži. Ni poslednje izmene KZ iz 2012, kojima je bio cilj da se kod većine krivičnih dela uvede obavezan uslovni otpust, nisu ništa promenile.\nTome je najviše doprinela važeća odredba po kojoj se mora utvrditi da li je u odnosu na uslovno osuđenog postignuta svrha kažnjavanja. Ubuduće, za uslovni otpust, osim dve trećine izdržane kazne, biće dovoljno da se osuđeni dobro vladao za vreme izdržavanja, pa se može očekivati da za vreme otpusta neće izvršiti novo krivično delo.\nProf. Škulić kaže da je ranije postojala mogućnost da osuđeni, pod određenim okolnostima, bude uslovno pušten i posle isteka polovine kazne. Na primer, kod dela počinjenih iz nehata. S obzirom na to da je naša kaznena politika mnogo stroža nego pre, a da su zatvori prebukirani, on smatra da ne bi bilo loše još jednom razmisliti o vraćanju te opcije.\nIzmene KZ ići će pred poslanike zajedno sa Zakonom o borbi protiv porodičnog nasilja i Zakonom o organizaciji državnih organa u suzbijanju organizovanog kriminala i korupcije, koji predviđa finansijske forenzičare i profilisane tužioce.


Oskar | Tuzlanski.ba\nUspjeh filma “Quo vadis, Aida” iznova je pokrenuo temu odnosa sistema i društva uopće prema domaćoj filmskoj industriji. Generalno, u sektoru kulture morali bi isključivo biti uključeni istinski predstavnici te scene, mišljenja su kulturni radnici.…\nAmerička Akademija filmskih umjetnosti i nauka napravila je uži izbor kandidata za Oskara u devet kategorija, a srpski kandidat “Dara iz Jasenovca” ispao je iz trke za Najbolji film na stranom jeziku. Od 93 nominovana…\nBivši filmski mogul Harvey Weinstein, čije seksualno zlostavljanje mladih glumica u usponu je pokrenulo #MeToo pokret, proglašen je krivim po četiri od pet tačaka optužnice u ponedjeljak na suđenju u New Yorku. Porota je vijećala…\nProšle godine Leonardo DiCaprio vratio je Oskara za najboljeg glumca, kojeg je 1954. godine osvojio Marlon Brando za ulogu u filmu ˝Na dokovima New Yorka˝. Iako je od tada prošlo više od godinu, detalji su…\nFilm “Muškarci ne plaču” bh. kandidat za Oskara (VIDEO)\nUdruženje filmskih radnika Bosne i Hercegovine, uz podršku Općine Stari Grad Sarajevo i Fondacije za kinematografiju, izabralo je film “Muškarci ne plaču” Alena Drljevića za ovogodišnjeg bh. kandidata za nagradu Oscar Američke filmske akademije. Nagradu…


Proslava petogodišnjice rada JU Centar za dnevni boravak djece sa smetnjama u razvoju i odraslih lica sa invaliditetom u prijestonici – J.U. CENTAR ZA DNEVNI BORAVAK\nSvečano obilježena petogodišnjice rada Javne ustanove Centar za dnevni boravak djece sa smetnjama u razvoju i odraslih lica sa invaliditetom u Prijestonici Cetinje.\n3. decembar, Cetinje- Danas je, kao jedna od aktivnosti povodom obilježavanja Međunarodnog dana osoba s invaliditetom, u Zetskom domu na Cetinju, uz prigodan program, svečano obilježen jubilej, pet godina rada Javne ustanove Centar za dnevni boravak djece sa smetnjama u razvoju i odraslih lica sa invaliditetom u Prijestonici Cetinje. Na svečanosti su govorili direktor Dnevnog centra Božidar Drecun, Gradonačelnik Cetinja Aleksandar Kašćelan, kao i pomoćnik ministra za socijalnu i dječiju zaštitu, gospodin Goran Kuševija.\nTokom pet godina postojanja, doprinos koji je svojim radom Dnevni centar dao društvu je vidljiv i mjerljiv, prije svega kroz primjere korisnika i njihovih porodica kojima je postojanje ovakvog centra, profesionalizam i posvećenost stručnog kadra, olakšalo svakodnevni život.\nDirektor Dnevnog centra Cetinje, Božidar Drecun je istakao: “Centar omogućava da se u prijatnoj i harmoničnoj atmosferi, van porodičnog okruženja, uz podršku stručnih lica, realizuju aktivnosti usmjerene na stimulaciju očuvanih potencijala korisnika , a u cilju njihovog maksimalnog razvoja, zarad postizanja što većeg stepena njihove samostalnosti u svakodnevnom životu.“\nNa prostoru od 580 m2 , kroz funkcionisanje dva objekta, dvorišnog dijela, koristeći bogat asortiman opreme, rekvizita i mobilijara za rad, sprovode se programske aktivnosti kreirane od strane članova stručnog tima ,koje kroz širok dijapazon usluga dnevnog boravka obezbjedjuju: ishranu, prevoz, psihosocijalnu podršku, elementarni vaspitno-obrazovni rad senzornu integraciju, kulturno-zabavne, rekreativne i radno-okupacione aktivnosti.\nGradonačelnik Prijestonice Aleksandar Kašćelan istakao je značaj ovog Centra za zajednicu:\n“ Slobodan sam da ustvrdim da je otvaranje Centra pozitivno uticalo i na okruženje u kojem djeca sa smetnjama u razvoju i odrasla lica sa invaliditetom žive.\nU prvom redu mislim na stigmatizaciju kojoj su oni i njihove porodice izloženi, na odsustvo empatije, ali i na nepotrebni stid zbog toga što je naše dijete ili sugrađanin možda drugačiji od okoline. Hoću da kažem da je Centar za dnevni boravak promijenio težište od porodično-centričnog, ka društveno-centričnom i podstakao senzibilniji odnos sredine prema ovim kategorijama.”\nPomoćnik ministra za socijalnu i dječiju zaštitu Goran Kuševija je rekao da mi kao odgovorno društvo moramo da pokažemo da vodimo računa o najranjivijim kategorijama, a to su između ostalih, i osobe s invaliditetom, njihova participacija u svim sferama našeg društva je važna.\n“Cetinjani su kroz istoriju pokazali taj odnos humanosti i razumijevanja. Pokazali su prije pet godina kada su osnovali Dnevni centar za djecu sa smetnjama u razvoju a kasnije kroz osnivanje Dnevnog boravka za odrasla lica sa invaliditetom. Činjenica koja potvrđuje njihov rad jeste da su obije usluge licencirane od strane Ministarstva rada i socijalnog staranja.”\nNa svečanom događaju je i prikazan dokumentarni film koji na najbolji način prezentuje rad ovog centra a u umjetničkom programu su nastupili hor osnovne muzičke škole “Savo Popović” kojeg vodi dirigentkinja Ksenija Milačić, kao i duo gitara Bulatović-Nikčević.


Ivović: Nastojaćemo da san pretvorimo u javu\nAleksandar Ivović se odmah posle osvajanja titule klupskog prvaka Evrope sa Pro Rekom, ekipom, sa kojom je produžio ugovor na još dve godine, pridružio saigračima iz reprezentacije. Pripreme su počele krajem maja, ekipa je sve kompletnija, uskoro… »\nVulin: Zvicer je posebno kivan na Vučića\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio je danas da je predsednik Republike Srbije Aleksandar Vučić poveo rat protiv mafije, koja je u stanju da u cilju zaštite svojih kriminalnih aktivnosti učini sve da estabilizuje mnoge zemlje… »\nPoslednji trzaji Spasavajući Katnića, Milo spasava samog sebe!\nIzmene i dopune Zakona o radu i odredba o smanjenju starosne granice za odlazak u penziju po sili zakona nije bila uperena ni protiv jednog lica u Crnoj Gori, već isključivo da bi se uskladila ova norma sa normom iz Zakona o penzijskom i invalidskom… »\nSrbi su bili hrišćani pre ćirila i metodija: Istoričar Marko Aleksić o životu našeg naroda na području Hrvatske i Crne…\nFoto: Depositphotos/Ilustracija Ovo je rekao za emisiju „Srpski sv(ij)et“ arheolog i istoričar, autor knjige „Srpske zemlje pre Nemanjića“ Marko Aleksić. - Vizantijski car Konstantin Porfirogenit je poznat stolećima u nauci, prošao je sve… »\nVino, sir i dobra muzika ovog vikenda u Botaničkoj bašti VIDEO\nTelevizija Prva posetila je Botaničku baštu u kojoj se ovog vikenda održava se muzičko vinski festival Wine garden. "Osim vina iz srpskih vinarija, tu će biti i vina iz Italije, Francuske, Španije, Slovenije, Bosne i Hercegovine, Crne Gore, a prvi… »\nPODGORICA: U Temeljnom ugovoru nema ništa sporno, sve je usklađeno sa zakonom, tvrdi otac Velibor Džomić i ističe da SPC u Crnoj Gori tim ugovorom samo traži ista prava kao i druge verske zajednice. Posle javno plasiranih pravno neutemeljenih i… »\nUlazak u Sloveniju bez karantina, blaže mere u još dve zemlje regiona\nSlovenija je ublažila mere koje se odnose na ulazak u zemlju i otvorila granice za putnike iz više evropskih regiona i država bez obaveznog karantina, a među njima je i Srbija. Srbija, jadranski deo Hrvatska, Bosna i Hercegovina, Češka, Kipar… »\nOgnjen Milić i Aleksandra Stevanović pobednici teniskog turnira Čačak Open-a 2021\nČačak - Ognjen Milić, mladi teniser iz Kragujevca porazio je petog igrača Evrope Aleksandra Vasileva iz Bugarske, dok je Aleksandra Stevanović iz Bora bila bolja od Ivane Lakić iz Crne Gore. Prema rečima Neša Puzića, predsednika i direktora… »\nTačka je stavljena, kapica sa brojem 1 okačena o klin. U decembru će napuniti 43 godine. Iako veruje da bi mogao još dobro da brani, Slobodan Soro, jedan iz plejade velikih srpskih vaterpolo golmana je rešio da kaže - dosta. - Imao sam ponudu… »\nUživo - Novak pao na šljaku: Muk posle pada, a sad Đoković servira za set!\nMondo pre 12 minutajoš 45 povezanih\nGlas Amerike pre 58 minutajoš 17 povezanih\nBlic pre 46 minutajoš 12 povezanih


Peščana oluja u Finiksu | Info | Svet\n24. oktobar, 17:54\nPeščana oluja u Finiksu 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nPeščana oluja u Finiksu\n06.07.2011. / 15:19\nJaka peščana oluja koje je zahvatila grad Finiks na jugozapadu Sjedinjenih Američkih Država izazvala je prekid u snabdevanju strujom i zaklonila sunčevu svetlost, javili su danas lokalni mediji.\nOlujni oblak protezao se sinoć u širinu od 96 kilometara i pratio ga je jak vetar sa udarima i od 96 kilometara na sat, prenela je agencija AFP.\nAmerička nacionalna meteorološka služba saopštila je da se "veoma velika i istorijska peščana oluja" premešta preko tog područja.\nOluja je odložila letove sa oba gradska aerodroma, dok je žestok vetar rušio drveće koje je presecalo dovode struje, pa je nekoliko hiljada stanovnika Finiksa u Arizoni ostalo bez električne energije.\nAFP navodi da fotografije i video snimci na nekoliko sajtova lokalnih medija pokazuju "planinu prašine koja se nadvila nad gradom".\nfeniks operacija oluja


G.Skill memorija dostigla DDR4-5886MHz i oborila 23 overklokerska rekorda - BIGportal.ba\n6 Juna, 2019 6 Juna, 2019 0109\nKompanija G.Skill, jedan od vodećih proizvođača memorija ekstremnih performansi i gejming periferija, objavila je da je tokom perioda trajanja Computex 2019 konferencije oborila 23 overklokerska rekorda u različitim benchmark kategorijama.\nTokom Computexa postignuta su 23 overklokerska rekorda. Među njima, poznati overkloker K|ngp|n je oborio svetski rekord u 3DMark Time Spy, sa sistemom od četiri GPU-a koji čine EVGA GeForce GTX 1080 Ti K|ngp|n grafičke karte i 18-jezgarni Intel Core i9-9980XE. Pored ovoga, rsannino je postavio novi svetski rekord za Geekbench3 – Multi Core, uz pomoć ASUS ROG Dominus Extreme ploče i 28-jezgarnog Intel Xeon W-3175X procesora.


Vlaseničani odigrali utakmicu sa Djedom Mrazom - UPSMedia Vlaseničani odigrali utakmicu sa Djedom Mrazom – UPSMedia\nFudbal Regija Birač Sport Vijesti\ndecembar 30, 2019 decembar 30, 2019 admin\nNajmlađi vlasenički fudbaleri odigrali su jednu neobičnu utakmicu. Zanimljiv, ali nimalo popustljiv, protivnik bio im je glavom i bradom Djed Mraz.\n„Na kraju ove, za nas uspješne, godine odlučili smo da i naše pjetliće, dječake rođene između 2010. i 2013. godine, nagradimo i pokažemo im da cijenimo njihov trud, rad i odlične igre koje su pokazali u svim utakmicama koje su odigrali. Naravno, nagrada je trebala biti u skladu sa prazničnim raspoloženjem. Pozvali smo nekoliko roditelja koji su odmah podržali našu ideju, prikupili smo novac i kupili 50 novogodišnjih paketića. Dječaci nisu znali šta se sprema, došli su na trening, a na terenu u sportskoj sali Srednjoškolskog centra „Milorad Vlačić“, dočekao je ih je omiljeni djed u crvenom odijelu. Moram istaći da se Djed Mraz pokazao kao dobar golman, ali naši mališani su dokazali da su odlični fudbaleri i da klub u budućnosti neće morati brinuti za igrače. Pošto su neki dječaci došli u pratnji braće i sestara, paketići su podijeljeni i njima. Vjerujem da će ovaj mali znak pažnje naše male fudbalere motivisati da u sljedećoj godini još vrednije treniraju i još bolje igraju“, kazao je za naš portal Vladimir Janjić, trener u Školi fudbala FK „Vlasenica“.\nA ko je pobijedio u ovom nesvakidašnjem meču i šta je za to dobio?\nPobjednici su, sigurno, trener Janjić i roditelji koji su realizovali ovu ideju, a najveća nagrada svima su srećni i zadovoljni dječiji osmijesi, kao i radosna graja koja je odzvanjala tokom ove utakmice.\n← Bratunac TRB ulazi u 2020. godinu sa pozicije 4\nSavjet ministara: Odobrena sredstva za Bratoljub →\nnovembar 24, 2020, 9:49 am


Kako se desilo da jedna škola dobije skoro sve obuke u okviru državnih prekvalifikacija? - startit\nKako se desilo da jedna škola dobije skoro sve obuke u okviru državnih prekvalifikacija?\nSvi propusti i problemi koji su nastali u okviru javne nabavke za izvođače IT prekvalifikacija.\nSanja Vatić - 20. Novembar, 2018.\nKada smo pre nekoliko dana pisali o prekidu PHP obuka u okviru drugog kruga IT prekvalifikacija koje izvodi škola Code Academy, nagovestili smo da ciklus koji se trenutno odvija nije problematičan samo zbog obustavljanja jednog kursa već i zbog toga što od šest vrsta obuka u Beogradu pet izvodi jedna kompanija.\nPri tome, jednu realizuje Link Group, a ostalih pet grupa izvođača predvođena Code Academy-em, koji je inače pod pokroviteljstvom Comtrade-a. A pored toga što je dobio veliku većinu obuka u glavnom gradu, s Code-om je sklopljen ugovor o još deset obuka u gradovima širom Srbije.\nOsim dominacije Code-a, očigledne su manjkavosti u samom procesu potrage za izvođačima obuka. Ukoliko se baci pogled na dokumentaciju javne nabavke vidi se da su uslovi konkursa menjani nekoliko puta, da su ponuđene cene kurseva bile i duplo niže od procenjenih vrednosti, kao i da su kriterijumi poput sadržine programa i broja časova bili skrajnuti.\nMeđutim, zbog toga što je ovaj krug poveren državnoj instituciji jedini način na koji je moglo da se dođe do izvođača bila je javna nabavka. U isto vreme, to znači i da je cena morala da bude glavni kriterijum za ocenu izvođača.\nOdnosno, nametanjem cene kao odlučujućeg faktora doveden je u pitanje kvalitet nastave, a samim tim i ishod obuka za koje su odvojene značajne količine novca poreskih obveznika.\nDržava u potrazi za izvođačima\nU okviru trenutno aktuelne faze IT prekvalifikacija za nezaposlene planirana su mesta za 775 polaznika u Beogradu, Novom Sadu, Nišu, Zrenjaninu, Subotici, Valjevu, Kragujevcu, Čačku, Užicu i Novom Pazaru. Za razliku od prethonih krugova IT obuka koji su bili povereni UNDP-u, Vlada je u ovom slučaju imenovala Nacionalnu službu za zapošljavanje za nosioca projekta.\nPilotiranje novog modela obuka sa sobom nosi visoki rizik, i zato je skoro nemoguće to realizovati preko krutih pravila i procedura kojih se državne institucije moraju pridržavati. Osim toga, sredstva je potrebno obezbediti u budžetu, čime se odlaže početak projekta.\nIz ovih razloga, program je započet preko UNDP-a i nakon stečenog iskustva, metodologija i program realizacije su predati NSZ-u na dalju realizaciju. Podsećamo da osnovni posao NSZ-a jeste podizanje obrazovnih i poslovnih kompetencija nezaposlenih lica prijavljenih na evidenciji NSZ i da su oni prava adresa za realizaciju ovog programa.\nKao državna institucija, Nacionalna služba za zapošljvanje, izvođače obuka tražila je putem javne nabavke (Usluga izvođenja specijalističkih informatičkih obuka nezaposlenih lica za potrebe tržišta rada) koja je bila oblikovana u 19 nedeljivih partija tako da se svaka od njih mogla ugovoriti zasebno.\nSvaka partija (vrsta obuke) bila je određena tehnologijom i mestom u kome se održava. Petnaest ponuđača je konkurisalo za 19 vrsta obuka, s tim da je čak 15 njih ugovoreno sa grupom ponuđača u čijem sastavu je bio Code Academy (bilo kao vođa ili član konzorcijuma).\nNa nivou ostatka Srbije ista grupa ponuđača preuzela je odgovornost za još 300 prekvalifikanata.\nŠto se kandidata tiče, prijavilo se nekoliko hiljada zainteresovanih, koji su morali da budu upisani u evidenciju Nacionalne službe za zapošljavanje i da imaju završenu srednju školu, uz uslov da nemaju obrazovanje ili iskustvo u oblasti IT-a.\nMenjanje uslova konkursa\nPrvi problemi sa tenderom putem kog su traženi izvođači IT obuka počinju da se naziru samo pri pogledu na dokumentaciju dostupnu na sajtu NSZ-a.\nU okviru nje dva puta je prolongiran datum otvaranja pristiglih ponuda, a inicijalni uslov da ponuđači moraju da imaju iskustvo isključivo u programskom jeziku/tehnologiji za koju konkurišu naknadno je promenjen u postojanje iskustva u bilo kojoj tehnologiji.\nDa se radi o osetljivom pitanju potvrđuje i Milana Brisić, generalna menadžerka Beogradskog Instituta za Tehnologiju, koji je u prošlom krugu izvodio obuke, a u ovom njihov konzorcijum (koji su činili još FON, ETF, Breza Software Engineering, Inovacioni centar ETF, Univerzitet Singidunum i Centar za digitalnu transformaciju) nije prošao na tenderu:\nOvaj uslov je upućivao na to da samo neko ko je već radio određeni jezik može ponovo da dobije javnu nabavku. Međutim, ponuđači su se žalili jer su hteli da apliciraju za neke tehnologije za koje nisu prethodno vršili obuke. Kada je izbrisan uslov koji se tiče tehnologije, onda si sa istim referencama mogao da apliciraš i za Java-u i za .NET i za sve ostalo.\nUpravo ovakva promena omogućila je i samom BIT-u, Comtade-u i svim ostalim ponuđačima da konkurišu za vršenje obuka u svakoj traženoj tehnologiji. A kako se svaka partija posmatrala zasebno, ponuđačima je time bio otvoren prostor da sa istim resursima konkurišu za više obuka.\nPored promene prethodnog iskustva u konkretnim tehnologijama, sličan efekat imalo je i menjanje drugih uslova. Prvobitno sasvim logičan uslov da studenti mogu da idu na praksu samo u firme koje imaju više od 10 zaposlenih — jer je malo verovatno da neko ko ima petoro zaposlenih može da primi još petoro na praksu — na kraju je promenjen u uslov da je dovoljno da kompanije u koje se ide na praksu imaju dva zaposlena.\nTakođe, naknadno je dozvoljeno da s predavačima bude sklopljen predugovor umesto ugovora o radu/delu, a omogućeno je da se predavanja organizuju i subotom (u prvobitnoj verziji moglo je samo radnim danima).\nOsim toga što su ove izmene omogućile mnogima od onih koji su se već pripremali za tender da sa istim referencama uđu u trku za izvođače nekoliko obuka, produžavanje roka za svega nekoliko dana manje iskusnim organizacijama nije ostavljalo vremena da pripreme potrebnu dokumentaciju, niti je bilo dovoljno da se uključe ponuđači koji su zbog prvobitnih uslova u startu odustali od učešća na konkursu.\nCena kao odlučujući kriterijum\nOsim menjanja uslova, naslućuju se problemi i u samom sprovođenju konkursa. Naime, ponude su međusobno bile rangirane po broju bodova koje su ponuđači dobili za sledeće kriterijume:\nukupna ponuđena cena (35 bodova),\nbroj praksi kod poslodavca (30 bodova),\nbroj časova obuke (20 bodova),\nonlajn platforma za interakciju između polaznika i predavača (10 bodova),\nprostor za vannastavne aktivnosti (5 bodova).\nUprkos njihovoj brojnosti, kako Zakon o javnim nabavkama i nalaže, kriterijum za dodelu ugovora bila je ekonomski najpovoljnija ponuda. Međutim, u svetlu te činjenice jasno je da svi kriterijumi osim cene gube na važnosti ukoliko se pojavi ponuđač sa značajno nižom cenom od konkurencije. U tom smislu iz BIT-a adresiraju problem s kojim su se suočili kao jedan od ponuđača:\nNa primer, po pitanju prostora za vannastavne aktivnosti, sve što je trebalo da kažeš je „Ja posedujem prostor za vannastavne aktivnosti’’. To su svi rekli i svi su dobili maksimalan broj poena. Drugi primer je onlajn platforma za interakciju. I to svako ima jer moraš nekako da komuniciraš sa studentima. I tu je svako imao maksimalan broj poena. Broj praksi je mogao da utiče na krajnji rezultat i broj časova obuke, ali to je toliko minorno u odnosu na cenu da nije moglo da utiče u konačnom skoru.\nS ovim informacijama obratili smo se Vladi s molbom da nam daju komentar na situaciju u kojoj ponuđači koji nisu nudili najnižu cenu nisu u ukupnom zbiru poena mogli da konkurišu ostalima. Dobili smo odgovor da je cena bila samo jedan od pet kriterijuma za dodelu ugovora, te da „nije bila od presudnog uticaja na konačno rangiranje’’.\nPonuđač koji nije ponudio najnižu cenu u okviru određene partije mogao je da ostvari veći ukupan broj pondera i bude bolje rangiran od ostalih ponuđača koji su ponudili niže cene od njega, ukoliko je ostvario veći broj pondera po nekom od ostalih elemenata kriterijuma za dodelu ugovora. U konkretnom postupku javne nabavke, i to kod partije 2, 7, 8 i 14, gde su ponuđači koji nisu nudili najniže cene, imali najveći broj pondera u zbiru po svim elementima kriterijuma za dodelu ugovora (za partije 8 i 14 su tim ponuđačima i dodeljeni ugovori, dok su kod partija 2 i 7 ponude ovih ponuđača odbijene kao neprihvatljive zbog administrativnih nedostataka, u skladu sa zakonskim odredbama, u protivnom bi mogle biti bodovane i rangirane ispred ponuda ponuđača koji su nudili niže cene).\nMeđutim, primer partije 14 (Java obuka u Čačku) koji Vlada pominje kao primer ponude koja je uprkos višoj ceni imala najveći broj bodova, upravo govori u prilog tezi da zadati kriterijumi imaju smisla samo ukoliko ostali ponuđači nude približne cene. U konkretnom slučaju ugovor je dobio ponuđač koji nije imao najnižu cenu (2.317.5000 dinara), ali se radilo o razlici od 267.500 dinara, odnosno o oko 11 odsto razlike.\nU partiji 4, u kojoj smo mi učesvovali, naša cena je bila 7.000.000, a cena izvođača koji je dobio obuku bila je duplo niža. Iznosila je 4.740.000 dinara. Za cenu smo dobili 23,70 bodova, a oni svih 35. Za broj od 384 časa smo dobili 19,20 bodova, u odnosu na njihovih 20 za 400 časova. Dakle, nije bilo šanse da budemo konkurentni ni da smo ponudili svih 400 časova. Tolika razlika u ceni ne može da se stigne ni sa čim.\nSlična situacija desila se i po pitanju partija 6 (.NET, Beograd), 7 (Java, Novi Sad), 10 (Java, Niš) i 11 (.NET, Niš), u kojima su svi ponuđači izašli sa jednim nivoom cena, a jedino je konzorcijum oko Code-a ponudio upola manje.\nPošto se time nametnulo pitanje isplativosti vršenja obuka, Code Academy smo pitali kako su došli do ove cene:\nIzašli smo sa ponudom koja je bila najjeftinija u odnosu na ostale ponuđače, za pet od šest lotova u Beogradu, a za nju smo se odlučili shodno raspoloživim kompanijskim resursima i kapacitetima koje imamo (kao što su predavači, učionice, notebook računari, pametni projektori, Tesla.Edu portal za podrsku učenju, angažovanja ostalih resursa u kompaniji i sl.). Svakako su plate predavača najdominantniji trošak obuka ako želite da se držite kvaliteta, a mi kao kompanija imamo vrlo visoke standarde.\nGledajući sada iz ove perspektive, verujem da realna cena obuke treba da bude i veća, npr. neke ponude na tenderu su bile i duplo više nego naša, čak do 1.600 evra po polazniku.\nZa ovakve, u najmanju ruku čudne ponude Zakon o javnim nabavkama predviđa tumačenje koje se naziva neuobičajeno niska cena. Odnosno, Zakon kaže da naručilac može da odbije ponudu zbog neuobičajeno niske cene, a da se takvom smatra „cena koja značajno odstupa u odnosu na tržišno uporedivu cenu i izaziva sumnju u mogućnost izvršenja javne nabavke u skladu sa ponuđenim uslovima’’.\nNa pitanje zašto u slučaju nabavke usluga izvođenja IT obuka ranije pomenute cene nisu tako tumačene, iz Vlade objašnjavaju da Zakon o javnim nabavkama daje naručiocu samo mogućnost, ali ne i obavezu da odbije ponudu ponuđača. Kako kažu, sam Zakon ne određuje koje konkretne cene treba smatrati neuobičajeno niskim i pod kojim uslovima, zbog čega je ta procena prepuštena oceni naručioca.\nProcena neuobičajeno niske cene zavisi od predmeta nabavke, a nju je za usluge mnogo teže utvrditi nego za robu. Cena usluga se formira u odnosu na vlasništvo odnosno zakup nad prostorom, posedovanjem sredstava za rad i njihovom amortizacijom, posedovanjem licenci, kao i ljudskim radom koji značajno zavisi od toga da li je lice koje realizuje uslugu zaposleno kod ponuđača ili radi po nekom drugom osnovu. Naručilac u konkretnom slučaju nije utvrdio da je ponuđena cena neuobičajeno niska, pa ista nije ni ocenjena kao takva.\nU tom smislu, merodavna je i praksa Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, koja je s tim u vezi zauzela veoma rigidan stav, budući da je na naručioca prebačen sav teret dokazivanja neuobičajeno niske cene, što je u navećem broju slučajeva nemoguće dokazati, a ponuđačima je ostavljena sloboda da nude i cene koje su znatno ispod tržišnih, čak i u slučaju da posluju sa veoma malom ili nikakvom dobiti, dok se u takvim slučajevima akcenat stavlja na strogo i dosledno praćenje izvršenja ugovora, poštovanja svih ugovorenih obaveza i eventualnu primenu kaznenih odredbi iz ugovora (opomene, penali, aktiviranje sredstava finansijskog obezbeđenja, raskid ugovora, negativne reference, itd.). Sve ovo se jasno može zaključiti iz prakse Republičke komisije za zaštitu prava u postupcima javnih nabavki, tj. iz odluka koje javno objavljuju na svom internet sajtu.\nProgram kao sekundarni kriterijum\nIsprepleteno sa cenom kao dominantnim kriterijumom za donošenje odluke o dodeljivanju ugovora javlja se zapostavljanje kvaliteta programa. Iako je on jedan od kriterijuma koji je bodovan, iz prakse je očito da je njegov kvalitet patio zbog cene.\nMi na primer nismo stavili maksimalan broj časova (prim. aut. koji je bio 400) jer smo prema našem programu imali 530. Zbog ovog konkursa smo morali da smanjimo broj časova i nanesemo štetu kvalitetu obuke. Ne može sekirom da se preseče na 400, već moraju da se naprave smislene celine. Zato smo neke stvari morali da izbacimo i došli smo do 384, što je malo manje od maksimuma.\nOvim povodom iz Vlade su naglasili da je plan i program morao da bude usklađen sa Specifikacijom predmeta javne nabavke koju je naručilac propisao u okviru konkursne dokumentacije. Odnosno, za svaku obuku ponuđač je morao da dostavi jedinstveni plan i program. Ipak, i iz same Vlade priznaju da je program teško oceniti:\nOcena kvaliteta, u ovom konkretnom slučaju — kvaliteta programa obuke, jedan je od elemenata kriterijuma koji izazivaju velike probleme u praksi, budući da ga je veoma teško, a često i nemoguće, unapred, u konkursnoj dokumentaciji, jasno opisati objektivno proverljivim načinom, odnosno metodologijom primene. U tom smislu bi se mogli koristiti parametri koji su krajnje subjektivni po svojoj sadržini ili koji ostavljaju mogućnost subjektivnosti prilikom stručne ocene ponuda, a što Zakon o javnim nabavkama ne dozvoljava.\nSa druge strane, ako bismo se opredelili za objektivni standard to bi značilo raspisivanje nabavke za unapred propisan program obuke. Na ovaj način, svaki ponuđač bi bio u obavezi da obuke realizuje po zadatom programu, čime bismo ograničili inovacije u nastavi i načinu realizacije programa, kao i sadražaju i metodama kojima će se organizovati učenje i onemogućili izvođače obuka da se prilagode potrebama kompanija.\nIako najpovoljnije ponude jesu suština Zakona o javnim nabavkama, očigledno je da i država vidi probleme koje proces nosi sa sobom kada kaže da je kvalitet teško objektivno oceniti. Objektivna ocena bi podrazumevala da se zada striktan plan i program, pa da onda izvođači apliciraju. Pošto ovako nešto nije izvodljivo, proces postaje pogodan za malverzacije, ispunjava se forma, a suština se ne gleda.\nPotrebne su bolje javne nabavke\nPotpuno je razumljivo da kada se radi o dodeli državnog novca država treba da zada kriterijume, pregleda ponude i izabere najjeftiniju. Međutim, trenutni proces javnih nabavki čini se neprimenjiv na pribavljanje usluga kao što su IT obuke pre svega jer je previše krut, a opet nedovoljno konkretan.\nSama procedura podrazumeva da naručilac mora vrlo konkretno da kaže šta nabavlja da bi ponuđači za to mogli da ponude svoje uslove, cene i dr, dok ocenjivanje ponuda zavisi od subjektivno određenih kriterijuma. Ili kako to Milana slikovito objašnjava:\nNe može alat da bude javna nabavka jer na taj način ne može da se precizira predmet nabavke. Ti moraš da kažeš npr. hoću da kupim telefon, crne boje, tih i tih dimenzija i karakterisitka, treba mi 100 komada u roku od šest meseci — moraš striktno da ga opišeš. Ovo kako je urađeno izgleda kao da su rekli „nabavljamo 100 telefona, dajte nam ponude’’. I onda ja ponudim Samsung koji je rashodovan i košta 20 dinara, a neko ponudi iPhoneX. I sad je to isto?\nZbog toga je jedno od trenutno primenjivanih rešenja da država kontroliše kako se odvijaju obuke, kao i njihove ishode. Da li se obuke realizuju u skladu sa ugovorom propisanim kriterijumima utvrđuje se tako što službenici NSZ-a odlaze u najavljene i nenajavljene posete školama (usled čega je ranije ovog meseca prekinuta obuka za PHP u Beogradu), a kontrola ishoda je zamišljena da funkcioniše na sledeći način:\nStav naručioca je da je potrebno omogućiti više modela programa i realizacije nastave, a potvrda kvaliteta programa indirektno dolazi od privrede odnosno kompanija koje su sa izvođačem potpisale sporazume o realizaciji prakse, i koje su time potvrdile da plan i program nastave odgovara njihovoj potrebi.\nObilasci škola i definisanje obavezne prakse svakako jesu neki od načina, ali ostaje sumnja u to da li su i dovoljni. Zbog toga je trenutno moguće položiti nade u novi Zakon o javnim nabavkama koji bi trebalo da da više slobode organizatorima i da im omogući da osim cene na neki način vrednuju i kvalitet.\nŠto se Code-a tiče, pošto posluje u sklopu Comtrade-a lako je pretpostaviti da im je nesumnjivo više iskustva u procesima javnih nabavki omogućilo da iz ovog tendera isplivaju kao nosioci 15 vrsta obuka. S tim u vezi, poseban izazov je što manje organizacije još uvek nemaju kapacitete da se uključe u kompleksnu stvar kao što je javna nabavka, pa iz tih razloga dosta njih u startu biva isključeno iz „trke”.\nNa kraju krajeva, pozitivno je što je inicijativa o IT prekvalifikacijama dobro prihvaćena u Kabinetu premijerke. Kada su obuke inicirane delovalo je da se realizuje nešto dobro i da država radi nešto kako bi uskladila obrazovni sistem i tržiste rada.\nNa istom tragu trebalo bi da bude i sada. Obuka sama po sebi ne znači ništa ako nije kvalitetna, te je za dobrobit i privrede i države i polaznika potrebno da potraga za onima koji će da ih izvode bude ispravno usmerena i da daje rezultate.\nSrbiji i dalje treba nekoliko hiljada kvalitetnih IT stručnjaka, pa je ovaj dug i kompleksan proces potrebno i dalje usavršavati.\nPa da li vi znate ko je Vesa, vlasnik ComTrade-a? Onda će vam sve biti jasno zašto oni skupljaju sav kajmak od ovakvih poslova.


Crna Gora nadigrala Kipar za plasman u B diviziju! | Meridian Sport\nNaslovna Fudbal Crna Gora nadigrala Kipar za plasman u B diviziju!\nCrna Gora je obezbijedila plasman u B diviziju Ligu nacija.\n”Sokoli” su večeras u Podgorici razbili Kipar u posljednjem meču LN – 4:0 (3:0)!\nPredvođeni nadahnutim Stevanom Jovetićem, “sokoli” su fenomenalno odigrali meč odluke i do vrha napunili mrežu rivala.\nPitanje pobjednika izabranici Faruka Hadžibegića riješili su već u prvom poluvremenu.\nNajprije je pogodio Jovetić i to na centaršut Marka Vukčevića, a onda je uslijedio blic-krig Aleksandra Boljevića.\nČlan Standarda je duplirao vođstvo nakon kontranapada i asistencije Seada Hakšabanovića, a nedugo zatim je povećao na 3:0 nakon odličnog pasa Jovetića.\nKonačan rezultat, nakon nove asistencije Jovetića, postavio je Stefan Mugoša.\nCrna Gora je nastup u C1 diviziji okončala sa četiri pobjede, remijem i porazom.\nPrethodni tekstŠpanija razbila Njemačku, Portugal slavio na Poljudu\nSljedeći tekstStevan Jovetić: Odigrali smo odlično, ispunili smo cilj\nSimeone nakon pobjede nad Barselonom: Moji igrači daju sve od sebe za tim\nFudbal Luka Vlaisavljević - 22 Novembra, 2020 22\nNovi Pazar domaćin atletskog prvenstva Balkana 2021. godine!\nRanđelović pozitivan na koronavirus!\nHaland novom fotografijom oduševio sportski svijet\nLuka Milosevic - 17 Jula, 2020 14


Ego-magazin | Jeziva umetnička izložba pretvara decu u duhove\nJeziva umetnička izložba pretvara decu u duhove\nDeca se podstiču da uđu u prostor iza scene gde mogu da komuniciraju sa slikama.\nPostoje tri opšteprihvaćena pravila kada je reč o poseti muzeju: Ne trči, ne diraj i ćuti. Kao odrasli, mi možemo da se povinujemo ovim zahtevima; na kraju krajeva, mi smo zreli ljudi koji su tu da se pristojno dive umetnosti… zar ne? Ali za decu, ova pravila mogu posetu muzeju da učine bolnijom od pridruživanja mami u kupovini namirnica „na brzaka“. Deci je potrebna interaktivnost. Neophodna im je mogućnost da dodiruju stvari, da se slobodno kreću i postavljaju bezbroj pitanja. Drugim rečima, deca suštinski moraju da prekrše svako moguće pravilo iz dosadnog muzejskog priručnika.\nDok bi ovo inače dovelo do horskog „šššššš“ i „ne, ne diraj to“ od frustriranih roditelja, jedna izložba u u Muzeju savremene umetnosti u Tokiju zapravo podstiče decu da trče, viču i pipnu sve što vide.\n„Međutim, kada se približe, shvate da nema kožu“\nKustosi muzeja su zamolili Torafu arhitekte smeštene u Tokiju da za izložbu Ghosts, Underpants and Stars pretvore galerijski prostor u jezivu interaktivnu ukletu kuću. „Bilo je važno da svaku ideju vidimo kao deca“, kaže Minaho Sakane, arhitekta u Torafu. Trik ogledala vise na zidovima, izvrćući posetioce u njihove neprepoznatljive verzije. I portreti po sobi izgledaju potpuno normalno dok ne primetite da vas njihovi pogledi prate. Možda najjeziviji aspekt izložbe je savijeni čovek na stolici u uglu sobe. „Svi najpre misle da je on posmatrač u ovom izložbenom prostoru“, kaže Sakane. „Međutim, kada se približe, shvate da nema kožu.“ Bljak.\nDeca se podstiču da se provlače kroz prazne ramove u sobu iza scene gde mogu da prave nered sa poznatim slikama i iznenađuju posetioce gurajući glavu u Mona Lizu. „Imali smo za cilj da napravimo ukletu kuću za igru koja ne samo da može da uplaši posetioce, već i da ih aktivnije angažuje dok stimuliše njihovu maštu“, objašnjava arhitekta Torafu-a.\nIzlazak iz uklete kuće zahteva od posetilaca da pređu Most sa očima, što je u stvari samo prelaz izlepljen kolutajućim očnim jabučicama koje izgledaju kao da prate ljude dok odlaze. Ovi mudri detalji su jasno usmereni ka činjenju dece zainteresovanijom za posete muzejima, ali prilično sam siguran da će isti efekat imati i na odrasle.\n← Zašto nema više dizajnera preduzetnika?\nLISTA # 0008 →\nRenovirani stan u Japanu\n15. 07. 2020., 10:45


Pre svega: Izbrišite sa mobilnog telefona ove špujunske aplikacije\nIzbrišite sa mobilnog telefona ove špujunske aplikacije\nAplikacije - baterijske lampe za bliceve telefona, među kojima su tri popularne (Brightest Flashlight Free, Tiny Flashlight + LED, Super-Bright LED Flashlight), navodno sakupljaju podatke korisnika i prodaju ih marketinškim kompanijama i trećim licima, koje ih koriste za istraživanje tržišta i pravljenje profila o navikama potrošača.\nPrema rečima Gerija Miliefskija, bivšeg savetnika za sjber špijunažu u američkoj vladi, ove aplikacije se koriste za špijunažu korisnika.\n"Postali smo žrtve besplatnih špijunskih aplikacija, koje instaliraju stotine miliona korisnika širom sveta. Otvorili smo Pandorinu kutiju špijunima, lopovima, hakerima i drugim sajber kriminalcima", rekao je Miliefski, koji sada vodi kompaniju SnoopWall, koja se bavi otkrivanjem i upozoravanjem na sajber špijunažu.\nIzmeđu ostalog, u "Uslovima korišćenja" i "Pravilima i privatnosti" ovih aplikacija (ne samo ove tri spomenute) jasno su naglašene sledeće dozvole za aplikaciju:\n- Da sakuplja lične podatke korisnika\n- Da sakuplja fotke napravljene kamerom\n- Da sakuplja brojeve i podatke o kupovinama obavljenim telefonom/tabletom\n- Da sakuplja podatke o kreditnim i drugim karticama\n- Da prati kretanje i lokaciju telefona\n- Da pristupa porukama, mejlovima i imeniku\n- Da šalje sve te informacije "bazi" koja će ih obraditi ili proslediti dalje.\nKreator jedne od najpopularnijih aplikacija na ovu temu, Tiny Flashlight, bugarski programer, kaže da njegova aplikacija nije poput pomenutih, a Daily Mail navodi da je isti slučaj i sa fabričkom aplikacijom baterijske lampe koja je ugrađena u iPhone. Kreatori ostalih aplikacija nisu se odazvali za komentar pomenutm portalu što znači da bi obavezno trebalo da pročitate prateće uslove i pravila korišćenja i privatnosti.\nGoogle je povodom ove situacije rekao da prati sve šta se događa sa aplikacijama i da će sve one koje krše uslove poslovanja Google Play prodavnice biti izbačene iz iste. Koliko smo imali priliku da se uverimo - sve one, za koje je rečeno da su sporne - i dalje su tu...


Aspirin definitivno smanjuje rizik od raka | SerbianForum\n07. decembar 2010. 19:08\nMale doze aspirina mogu smanjiti rizik od raka. Ta tvrdnja je već dugo povod za naučne rasprave, a sada istraživači imaju čvršće dokaze. Štaviše, preporučuju da osobe starije od 40 godina uzimaju jedan aspirin dnevno!\nU opširnoj studiji koja je pratila više od 25.000 pacijenata, utvrđeno je da oni koji uzimaju 75 miligrama aspirina dnevno imaju za 21 odsto manje šanse da umru od raka. Posle pet godina svakodnevnog uzimanja aspirina, rizik se navodno smanjuje za 34 odsto. Aspirin, prema studiji britanskih naučnika, najefikasnije smanjuje rizik od tumora crevnog trakta - za čak 54 odsto.\nProfesor Peter Rotvel sa Oksforda se osvrnuo i na rizike koje aspirin nosi. Naime, svaki hiljaditi pacijent koji redovno uzima aspirin ima povećani rizik od unutrašnjeg krvarenja u stomaku. "Ranije je upozoravano da je opasnost od krvarenja kod sredovečnih ljudi prevelika da bi se aspirin uzimao samo kao preventiva za šlog ili srčani udar. Međutim, utvrđeno smanjenje smrtnosti od raka govori da je korist od uzimanja aspirina višestruko veća od rizika", rekao je Rotvel na predstavljanju istraživanja.\nOn konkretno predlaže ljudima da počnu sa svakodnevnim uzimanjem malih doza aspirina (75 miligrama) između 40. i 45. godine, ali da prestanu između 70. i 75. godine jer se tada povećava rizik od stomačnog krvarenja, prenosi "Dojče vele".\nAspirin je razvio nemački "Bajer", a ovaj jeftini lek se pre svega koristi protiv bolova ili za obaranje visoke temperature. Prema Rotvelovom istraživanju, aspirin smanjuje smrtnost od raka prostate za oko deset odsto, raka pluća za 30 odsto, raka debelog creva za 40 odsto, a raka jednjaka za čak 60 odsto.\nPeter Elvud, ekspert za aspirin sa Kardifa, nije učestvovao u studiji, ali je rekao da dobre strane uzimanja aspirina sasvim sigurno nadmašuju negativne. "Naravno da je tragedija ako neko dobije krvarenje u stomaku pa mora da prima transfuzije krvi, ali, u poređenju sa onim što sprečavamo aspirinom, to krvarenje je trivijalna stvar."\nŠtaviše, preporučuju da osobe starije od 40 godina uzimaju jedan aspirin dnevno!\nAspirin može da spreči obolevanje od raka?!\nSvakodnevno uzimanje aspirina može da smanji rizik obolevanja od raka i da smanji verovatnoću njegovog metastaziranja za 40 do 50 odsto\nNa ovo je ukazala je studija obavljena na Oksfordskom univerzitetu u Velikoj Britaniji. Neke ranije studije su već ukazale da redovno korišćenje aspirina, čak i u maloj dozi od 75 miligrama dnevno, smanjuje dugoročni rizik umiranja od raka, ali da je za takav njegov učinak potrebno da se uzima tokom čak osam do deset godina.


Najčešće greške koje muškarci i žene prave za vreme seksa - TopVesti.rs\nRuskinja koja je malezijskog kralja koštala krune: Romansa od par meseci rezultirala potpunim haosom\nKAD GOD IMA ODNOSE, S NJENOM VAGINOM SE DEŠAVA NEŠTO STRAVIČNO: Ova devojka se plaši da nikada neće naći LJUBAV!\nDIJANA JE OSTAVILA DEČKA ZBOG POTPUNOG STRANCA: Kada je zatrudnela sa njim, skroz se promenio - SVE JOJ SE SRUŠILO\n5 poza za seks kada u blizini nemate krevet (18+)\nCrnobelo | pre 4 sati\n"Neprestano se svađam sa svojim mlađim dečkom. Da li to možemo da razrešimo?"\nSrbija Danas | pre jednog dana\n"Žene koje su same u tridesetim, samo čekaju nekog dobrog da se razvede"\n"Spavala sam sa 130 muškaraca, a to mi je skoro uništilo život"\nNaučnici otkrili: Evo koliko je ženama potrebno da "izgube glavu"\nIstraživanje dokazalo: Muškarcima je ovo kod žena privlačnije više od fizičkog izgleda\nNajčešće greške koje muškarci i žene prave za vreme seksa\nCrnobelo | pre 6 meseci\nKao i u životu, tako ni u intimnim odnosima ne ide baš sve lako i glatko. Ponekad se potkradu mali gafovi koji pokvare partnerovo raspoloženje. A, neki se i stalno ponavljaju. Koji? Odgovor na ovo pitanje daje istraživanje Illicit Encountersa, britanske agencije za spajanje ljubavnih parova. U sprovedenoj anketi učestvovalo je preko 2200 muškaraca\nNAUČNICI POTVRDILI: Evo kako muškarac može biti privlačniji ženama!\nNauka je potvrdila: evo kako muškarac može biti privlačniji ženama. Tokom više od pet proteklih decenija sprovođena su temeljna istraživanja o preferencijama žena, odnosno tražen je odgovor na pitanje šta to tačno nekog muškarca čini privlačnim suprotnom polu. Zato bez obzira tražiš li trajnu vezu ili samo avanturu, povedi računa o sledećim naučnim\nOTKRILI SU ISTINU: Ovo su najčešće laži žena i muškaraca!\nO čemu vi najčešće lažete kada je u pitanju seks? Kada se povede razgovor o seksu, mnogi su skloni da slažu: neki "dodaju", neki "oduzimaju", a sve da bi u očima drugih delovali ovako ili onako. Neke od tih laži su bezazlene, neke baš i nisu, ali je činjenica da niste jedini koji ne govore istinu o svom seksualnom životu. Sajt Illicit Encounters ispitao


OVO SU CRNOGORCI UHAPŠENI SA 5,7 TONA KOKAINA U VENECUELI: Pala trojica 5 57\t405\nCRNOGORCI PALI U VENECUELI S 5,7 TONA KOKAINA: Ovo je brod Aresa na kojem 14\t239\nBranio svoj narod\n21.12.2015. 23:57h 24.05.2017. 21:50h\nFinska profesorka, koja je i funkcioner finskih socijaldemokrata, a radila je i kao stručni saradnik u Komsiji Saveta Evrope za ispitivanje torture i kršenja ljudskih prava, rekla je za "Večernje novosti" da se generalom Mladićem bavi zbog "istorijskih kontroverzi koje prate ovaj slučaj".\nGeneral Ratko Mladić nije "balkanski kasapin" kako žele da ga predstave u savremenoj istoriji, nego ličnost koga su pobednci oklevetali, izjavila je ugledni finski psihijatar i političar Pirko Turpeinen.\n- Pročitala sam sve što sam mogla da nađem u medijima šta je ovaj čovek navodno uradio ili rekao na TV-u i u novinama. Bila sam u Hagu gde sam kroz dokumenta pratila njegovo suđenje. U BiH sam se sretala sa njegovim saradnicima - oficirima. Iz svega toga logičan zaključak je da je Mladić žrtva - rekla je Turpeinenova.\nTurpeinenova je ispričala da je pre dve godine obišla mesta u BiH gdje su se odigrali navodni Mladićevi zločini i u kojima još žive ljudi koji su bili učesnici ratnih događaja.\n- Došla sam do zaključka da je Mladić žrtva propagande - rekla je Turpeinenova i istakla da je Mladić "bio čovek koji je branio svoj narod i koji je držao vojničku riječ".\nOna navodi da je počela rad na novoj knjizi o ljudima sa kojima je sarađivala baveći se politikom, a čiji je radni naslov "Elizabet Ren, Helena Ranta i Marti Ahtisari kao sluge NATO-a".\n- Renovu poznajem još dok je bila finski ministar odbrane i kada je od SAD kupila avione "hornet F-18", krajem prošlog veka. Još tada mi je bilo neprijatno što jedan ministar zemlje kao što je Finska kojoj ni od koga ne preti realna opasnost toliko "slavi" dolazak ovihi borbenih aviona - rekla je Turpeinenova.\nOna je ocenila da je Helena Ranta druga žena koja se ogrešila o Srbe svojim falsifikovanim izveštajima o događajima u Račku na Kosovu i Metohiji /o navodnom masakru nad Albancima, koji je poslužio kao povod za bombardovanje SR Jugoslavije/.\n- Taj izveštaj je trebalo da odobri prvi finski forenzičar i patolog profesor Anti Pentila, ali ona nikada izveštaj nije dostavila njemu, nego generalu Vilijemu Vokeru - rekla je Turpeinenova.\nOna je istakla da trećoj ličnosti u njenoj knjizi, Martiju Ahtisariju, bivšem predsjedniku Finske i nobelovcu, "nimalo ne služi na čast uloga koju je za NATO odigrao protiv Srbije".\nOVO SU CRNOGORCI UHAPŠENI SA 5,7 TONA KOKAINA U VENECUELI: Pala trojica Kotorana i jedan Cetinjanin (FOTO) 5 57\t405\nCRNOGORCI PALI U VENECUELI S 5,7 TONA KOKAINA: Ovo je brod Aresa na kojem su pohvatani uz pomoć MUP Srbije! 14\t239


8 osobina koje odlikuju osobe rođene u avgustu: evo zašto su deca avgusta lideri mistične harizme | Astrologija\n8 osobina koje odlikuju osobe rođene u avgustu: evo zašto su deca avgusta lideri mistične harizme 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n21.08.2017. / 11:47\nNjihova harizma i sposobnosti je presudna za uspeh, a osećajnost i inteligencija razlog zašto im se divimo!\nZdravlje Osobina Ličnost Rođeni u avgustu


Kuća na obali jezera, tišina i familija: Odmor o kome je Brena maštala ceo život (foto) – Gloria\nKuća na obali jezera, tišina i familija: Odmor o kome je Brena maštala ceo život (foto)\nLepa Brena napravila je predah od svih obaveza i otputovala u Kanadu, gde će ostati gotovo mesec dana. Pevačica je preko “velike bare” otišla u privatnoj režiji i planira da se odmori, bez koncerata i nastupa. Na američkom kontinentu Breni će društvo praviti rođena sestra Faketa Stojanović, sestričina Majda i njena porodica, a odmor je organizovala na način koji nije praktikovala do sada.\nA post shared by Lepa Brena (@lepabrenaa) on May 31, 2019 at 7:29pm PDT\nSa Brenom je iz Beograda na daleki put krenula i njena najbolja drugarica i desna ruka Kata Tomović.\n– Uživam celim svojim bićem jer sam sa svojim najmilijima. Puno mi je srce što sam ispunila nešto što godinama želim. Ležemo rano i budimo se rano sa izlaskom sunca, koje je izvor života. Doživljavam nešto što mi je celog života falilo. Došlo je vreme da sebi pružimo neka zadovoljstva koja tokom minulih godina nismo mogli zbog male dece i karijera. Možda to za nekog nije ništa posebno, ali za mene koja sam to godinama želela je velika i dragocena stvar. Svaki put kad sam dolazila u Kanadu bilo je to kombinovano poslovno-privatno putovanje, jer sam se sa porodicom moje sestre družila pre ili posle koncerata koje sam imala u Americi i Kanadi – kaže Brena i dodaje:\nA post shared by Lepa Brena (@lepabrenaa) on Jun 3, 2019 at 1:16pm PDT\n-Onda sve bude na brzinu i pošteno ne stignemo ni da se ispričamo, a kamoli da kvalitetno provedemo zajedničko vreme. Jedva i stignem da malo vidim moju sestru koja živi sa familijom u Edmontonu i njenu ćerku Majdu, koja, kažu, najviše liči na mene, a koja je udata i živi u Keloni sa svojom porodicom, mužem Rajanom Dekom i decom Viktorijom i Dominikom. Sad je vreme da loše navike ispravimo i da se posvetimo jedni drugima – kaže Brena, koja je rekla da su članovi njene familije uzeli godišnje odmore po dogovoru i smestili se kod jezera na tri nedelje.\nNastavak teksta i fotografije sa Breninog odmora pogledajte u nastavku


Grinvud: Amnesti internešenel zabrinut izveštajima sa Kosova\nMedjunarodna organizacija za zaštitu ljudskih prava, Amnesti internešenel, izdala je saopštenje u kome kaže da je za zaštitu ljudskih prava na Kosovu neophodna konsultacija gradjanskih organizacija. U ekskluzivnom razgovoru za Glas Amerike, Morin Grinvud Baskin, savetodavni direktor za Evropu i Centralnu Aziju, u američkom ogranku Amnesti internešenel, kaže da je Amnesti internešenel izrazila zabrinutost izveštajima da bi konačno rešenje moglo da bude nametnuto, ako sporazum ne bude postignut.\n20. septembra Kontakt grupa je ovlastila specijalnog izaslanika za Kosovo, Martija Ahtisarija, da pre kraja ove godine izradi finalni dokument. Na žalost, kaže Amnesti internešenel u svom saopštenju, Kontakt grupa nije pozvala učesnike pregovora o budućnosti Kosova da osiguraju sprovodjenje suštinskih konsultacija sa predstavnicima gradjanskih organizacija niti je njeno saopštenje sadržalo direktivu da se u finalni dokument uključi efikasna zaštita ljudskih prava svih stanovnika Kosova. Direktorka za aktuelna pitanja u Evropi i Centralnoj Aziji, Morin Grinvud Baskin, kaže da je Amnesti internešenel izrazila zabrinutost izveštajima da bi definitivno rešenje moglo da bude nametnuto, ako sporazum ne bude postignut.\n”Amnesti internešenel je dokumentovala neprestana kršenja ljudskih prava nekih od manjina na Kosovu i propuste tamošnjih vlasti da zaštite pripadnike etničkih manjina. Tu je najpre nasilje koje se dogodilo marta 2004., kao i činjenica da niko od učesnika tog nasilja još nije odgovarao. Amnesti internešenel smatra da su sloboda kretanja i policijska zaštita neadekvatni za sve - uključujući Albance, Srbe, Rome, Aškalije, Egipćane, Bošnjake, Gorance i Turke. Takodje smo ustanovili neprestane diskriminacije i kršenja ljudskih prava žena. Ako ta pitanja ne budu uključena u konsultacije o konačnom statusu teško je videti kako bi moglo da se se dodje do nekog trajnog rešenja.\nMorin Grinvud Baskin kaže da Amnesti internešenel nastoji da o tome razgovara sa predstavnicima pregovaračkih delegacija. Ona kaže da je organizacija pokrenula globalnu kampanju medju svojim članovima širom sveta, da pišu učesnicima pregovora i stave im do znanja mišljenje javnosti da bi u pregovore trebalo uključiti mišljenja etničkih manjina i predstavnika ženskih organizacija, i da bi u sporazumu o konačnom statusu trebalo posvetiti pažnju čitavom kontekstu ljudskih prava. Morin Grinvud Baskin kaže da Amnesti internešenel često šalje istraživačke timove na Kosovo da bi izveštavali o kršenjima ljudskih prava. Najnoviji takav izveštaj, objavljen j24. jula, sadrži preporuke za pregovore o konačnom statusu Kosova.\n”Ima nekoliko stvari koje nas zabrinjavaju u vezi sa odgovornošću za kršenja ljudskih prava. Tražimo da se odmah sprovede istraga o svim nestancima i otmicama koji su se dogodili. Takodje pozivamo da se ponovo otvore slučajevi ranijih kršenja ljudskih prava kako bi se do kraja razrešila odgovornost i ustanovila kompenzacija žrtvama.\nAmnesti internešenel napominje da nema nikakav stav o tome kakvo bi trebalo da bude rešenje konačnog statusa Kosova.


Šabić sa delegacijom Saveta Evrope o odnosu države prema NVO i medijima | SC Radar\nPoverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti, Rodoljub Šabić danas je sa Delegacijom Saveta Evrope razgovarao o odnosu državnih institucija prema subjektima nevladinog sektora i prema medijima i preneo im svoja iskustva i ocene u vezi s tim.\nČlanovi delegacije zanimali su se za informacije o radu institucije Poverenika u obe oblasti njegovog delovanja, i prava javnosti da zna i zaštite podataka o ličnosti, a posebno za informacije o neadekvatnom odnosu drugih državnih organa prema obavezama koje imaju u cilju implementacije oba zakona koje Poverenik štiti.\nPoseban predmet interesovanja delegacije SE bili su, kako se navodi u saopštenju Poverenika, “hronični problemi i zabrinjavajući propusti i docnje izvršne i zakonodavne vlasti u vezi sa usaglašavanjem normativnog poretka Republike Srbije u oblasti zaštite podataka o ličnosti sa demokratskim standardima”.\nU delegaciji SE bili su Ana Rurka, predsednica INGO’s (Konferencije međunarodnih NVO u SE), Irina Sahajan Veter i Meri En Henesi, zamenica šefa Misije SE i šefica sektora za civilno društvo Misije SE u Beogradu, dodaje se u saopštenju.


Izvor: Novosti | Četvrtak, 23.06.2022.| 11:20\nVrlo visoke temperature dovode do zagrijavanja unutrašnjosti svakog automobila. Da bi vaš klima uređaj u vozilu radio bolje i kako biste izbjegli kvarove koji su sve češći, obratite pažnju na ovih šest stvari.\nPreporučljivo je da sačekate bar 30 sekundi nakon pokretanja motora. Vodite računa i o gašenju klima uređaja - potrudite se da ugasite klimatizaciju bar nekoliko minuta prije nego što ugasite motor.\nJoš jedna u nizu čestih grešaka jeste i momentalno pojačavanje klime na maksimum. Ovaj potez je razumljiv s obzirom na to da temperature u unutrašnjosti vozila mogu zaista biti visoke tokom ljetnjih mjeseci. Ali, ta navika je izuzetno loša! Najoptimalnije bi bilo da postepeno pojačavate hlađenje, ali da uz to vodite računa da ne bude prevelika razlika u temperaturi jer to može biti jako štetno po naše zdravlje.\nOvo dugme je jedno od onih koji se vrlo rijetko koriste - na njemu je nacrtan automobil sa malom kružnom strelicom. Zapravo, njegova namjena kada se pritisne jeste da, umjesto da uzima vazduh spolja, on koristi onaj koji se već nalazi unutar kabine. Ali, budite oprezni! Ako duže koristite ovaj sistem, vazduh se brže može razrediti, a vlažnost istog postati znatno velika.\nProvjera akumulatora i remena\nRedovno provjeravajte ova dva krucijalna elementa: ako je akumulator poprilično star ili je remen popustio, to se može odraziti na kapacitet i kvalitet hlađenja.\nMnogi vozači zaboravljaju da prekontrolišu otvore za ventilaciju i spoljnu rešetku. Oni moraju uvijek da vam budu čisti kako bi protok vazduha bio neometan i odgovarajući. Benefiti održavanja ovih otvora čistim su i zdrstavstvene prirode - znatno manje nečistoća i bakterija će se naći u vašim plućima.\nNa kratkim relacijama izbjegavajte klima uređaj\nNe morate po svaku cijenu uključivati klimu. Ako do vašeg odredišta treba manje vremena, bolje je i po vaše zdravlje, ali i automobil da to izbjegnete.


Australija i Novi Zeland žele TPP bez Sjedinjenih Država | Biznis i Finansije\n/ Vesti / Australija i Novi Zeland žele TPP bez Sjedinjenih Država\nUprkos povlačenju SAD iz Transpacifičkog partnerstva, pod administracijom novog predsednika Trampa, vlade Australije i Novog Zelanda insistiraju da se sprovođenje ovog trgovinskog sporazuma sprovede u delo u takozvanom 12-1 obliku, odnosno bez Amerikanaca.\nTPP sporazum je, uključujući i SAD, trebalo da obuhvati 40% ukupnog svetskog trgovanja. Međutim, dolaskom Donalda Trampa na čelo najveće svetske ekonomije broj potpisnica sporazuma, pa i samo njegovo aktiviranje, dovedeni su u pitanje.\nOriginalno, TPP sporazum je obuhvatao SAD, Australiju, Novi Zeland, Čile, Maleziju, Vijetnam, Meksiko, Peru, Japan, Singapur, Kanadu i Brunei. Sporazum je trebalo da omogući ukidanje određenih carinskih barijera i olakšanu trgovisnku razmenu između ovih zemalja.\nJedno od glavnih Trqampovih predizbornih obećanja bilo je i izlazak SAD iz TPP-a, kako bi “se podstakla domaća proizvodnja i izvoznici”.\nPo istupanju SAD, kineske vlasti su istakle kako su spremne za jače regionalno ekonomsko povezivanje, što zapadni analitičari tumače kao priliku da se iskoristi nastala situacija za “odvajanje Azije, sa Kinom na čelu”.\nNovozelandski političari, sa druge strane, napominju da su spremni da sa pojedinačnim zemljama sklapaju trgovinske sporazume pod uslovima iz TPP-a.\nAustralija Novi Zeland SAD kina sporazum tpp tramp


HRT: Dva gola i asistencija Pašalića u uvjerljivoj pobjedi Atalante\n16:17 / 20.11.2021.\nObjavljeno: 20. studenog 2021., prije 187 dana\nFoto: Nicolo Campo / hutterstock.com\nPašalić je oba pogotka postigao u prvom poluvremenu odlično prateći akcije svojih suigrača te pravovremenim utrčavanjima u kazneni prostor. U 18. minuti pogodio je za poravnanje na 1-1 sa šest metara nakon prolaska Zappacoste po desnom krilu, da bi u 41. minuti bio precizan sa 15-ak metara, a ovoga puta uposlio ga je Zapata koji je s igračem na leđima vukao loptu od sredine igrališta do kaznenog prostora gostiju.\n6 - Mario #Pasalic has been involved in six goals (3 goals, 3 assists) in #SerieA since the start of October, more than any other midfielder in the five major European Leagues in this period. Exalted.#AtalantaSpezia\nNa čelu su Napoli i Milan s po 32 boda.\nObilježavanje Dana Hrvatske vojske, Dana Hrvatske kopnene vojske i 31. obljetnice ustrojavanja Hrvatske vojske


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo :: Poslije korone najbolje se prodaju bicikla\n10. 05. 2020. 07:59 >> 07:58 0\nREDOVI ISPRED RADNJI\nPoslije korone najbolje se prodaju bicikla\nVeliki broj građana danima čeka u redovima ispred biciklističkih radnji u Podgorici, kako bi kupili bicikla i trotinete na električni pogon.\nPotražnja za tim proizvodima naglo je porasla nakon što su radnje otvorene, kada su ukinute mjere zabrane za rad pojedinih djelatnosti u cilju sprečavanja širenja pandemije novog korona virusa. Gužve su veće tim prije što je Glavni grad Podgorica prije nekoliko dana obezbijedio subvencije za kupovinu dvotočkaša i električnih trotineta\nIvona Međedović, predstavnica PR službe Glavnog grada, za TV Vijesti je prije četiri dana govorila o projektu Podgorica na dva točka i postupku prijave na konkurs za subvencioniranje u kupovini bicikala i električnih trotineta.\n“Ovo je već treći krug prijave na konkurs za subvencije u kupovini bicikala, a od ovog poziva smo uključili i električne trotinete, za koje se takođe daju subvencije”, kazala je Međedovićeva.\nDodala je da pravo prijave imaju svi građani sa teritorije Podgorice.\n“Građani na konkurs moraju podnijeti potvrdu o kućnoj zajednici, jer samo jedan član domaćinstva može dobiti subvenciju po ovom konkursu. Takođe, potrebno je imati potvrdu o prebivalištu, ali i popunjen zahtjev, koji se može naći na sajtu Glavnog grada, zatim kopiju lične karte i predračun iz prodavnice”, saopštila je Međedovićeva.\nNapomenula je da se ovim pozivom subvencionira kupovina u iznosu od 50 odsto ukupne cijene, i to najviše do 100 eura za bicikla, odnosno do 200 eura za kupovinu električnog trotineta. Prijave na konkurs trajaće do 20. maja.\n“Već sada se bilježi interesovanje koje je iznad očekivanja, drago nam je što ovako veliki broj građana koristi bicikla poslednjih dana, pa možemo reći da prethodni napori na promociji razvoja biciklizma u glavnom gradu daju rezultate”, zaključila je Međedovićeva.\nKazala je da je ove godine izdvojeno 20 hiljada eura za subvencioniranje kupovine bicikala i električnih trotineta.


Zaštita Archives - IT za početnike - Vladimir Jojić\nArhiva za: Zaštita\nProverite svoje znanje i naučite nešto novo\n7. juna 2012. Bezbednost na Internetu, InternetInternet, Klikni bezbedno, Zaštita, Zaštita dece.:kele:.\nKviz – proverite svoje znanje\nKlikni bezbedno je sajt, pokrenut od strane Ministarstva za telekomunikacije i informaciono društvo, čija je namena da edukuje decu kako bi Internet koristili što bezbednije. Osim toga, na sajtu se mogu naći razna uputstva, kako za decu tako i za roditelje, odgovori na sva moguća pitanja koja mladi imaju, a u vezi sa korišćenjem Interneta, zaštitom…\nMoram da priznam da nisam posetio sajt „Klikni bezbedno“ dosta dugo. Danas sam se iznenadio kada sam video da je dodata opcija „Kviz“, gde korisnici mogu da naprave nalog i provere svoje znanje vezano za bezbedno krstarenje Internetom. Pored toga, postoji mogućnost takmičenja i na nivou škole, gde škola sa najboljim rezultatom (pravila se nalaze na sajtu) osvaja kao nagradu laptop i projektor.\n11. avgusta 2009. Bezbednost na Internetu, InternetInternet, Saveti, Vesti i zanimljivosti, Zaštita.:kele:.\n– Nedavno sam naleteo na sajt www.prevara.info, na kojem je napravljena poveća lista najčešćih prevara preko kojih su pojedinci uspevali da na razne načine izvuku novac od lakovernih žrtava. Prevare preko Interneta, lutrija, piramida, mobilnih telefona… Vredi pročitati. Adresa je:\nLista prevara na sajtu „Prevara Info“\n2. avgusta 2009. InternetInternet, Ponašanje na Internetu, Saveti, Zaštita.:kele:.\nDa li je bezbedno ostavljati lične podatke na Internetu?\nGde se registrovati?\nŠta smem ili ne smem da radim na internetu?\nOstavljanje ličnih podataka na Internetu – registracija\n– Napredak WEB aplikacija čiji proizvodi čine Internet kakvog ga danas poznajemo, dovodi do sve veće povezanosti korisnika Interneta sa sajtovima koje posećuje. Većina korisnika Interneta koristi ili je čulo za Gmail, forum, online trgovina, blog, Facebook, YouTUBE… Svi ovi sajtovi nude posetiocima da kreiraju svoj nalog koji će prilagoditi svojim potrebama i koristiti ga sa svakog računara koji ima izlaz na Internet. Kreiranje naloga podrazumeva registraciju na sajtu, što zahteva unošenje ličnih podataka (ime, prezime, e-mail, adresa…) i kreiranje korisničkog imena i šifre pomoću kojih će se član prijavljivati na svoj nalog.\n18. jula 2009. Internet, WindowsInternet, Saveti, virusi, Zaštita.:kele:.\n– Ova pitanja muče većinu korisnika Windows operativnih sistema, od početnika do profesionalaca u poznavanju računara. Microsoft operativni sistemi, od kojih je najpoznatiji i ubedljivo najpopularniji među korisnicima Windows XP, a tu su i Windows Vista, pa i novi Windows 7, su najviše na meti programera koji stvaraju takozvane “Viruse”. Virusi su u suštini programi čija je namena da, bez saglasnosti, često i bez znanja vlasnika računara izvrše na zaraženom računaru određene komande. Postoje virusi svih mogućih vrsta i namena, a njihovo prisustvo na računaru u većini slučaja usporava sistem i otežava ili onemogućava normalno korišćenje računara od strane korisnika. Proći ćemo kroz nekoliko jednostavnih načina na koje možemo ustanoviti da li je i u kolikoje meri naš računar zaražen virusima. Ovo su samo primeri na koje sam naleteo do sada i koji su bili siguran znak da je računar zaražen.\n6. jula 2009. HardverOdržavanje računara, Saveti, Servis računara, Zaštita.:kele:.\nOsnove rukovanja računarom.\nSaveti za periodično održavanje računara.\nŠta raditi u slučaju kvara?\nSaveti za totalne početnike.


Huawei povećao prodaju uprkos američkim sankcijama | Aktuelno\nNaslovna DIGITAL Huawei povećao prodaju uprkos američkim sankcijama\nKompanija je javila da je u prva tri kvartala prodala 185 miliona telefona, što je povećanje od 26 odsto u odnosu na prošlogodišnji rezultat\nRezultati trećeg kvartala poslovanja Huawei-ja, pokazuju da američke sankcije nijesu (previše) uticale na uspjeh kompanije. Profit u trećem kvartalu porastao im je za 24.4 odsto u odnosu na isti period prošle godine. Kompanija je javila da je u prva tri kvartala prodala 185 miliona telefona, što je povećanje od 26 odsto u odnosu na prošlogodišnji rezultat.\nFoto: fongfong2 via Getty Images\nTo je u suprotnosti sa ranijim predviđanjima i očekivanjima da će Huawei finansijski oslabiti zbog sankcije koje su uvedene u maju. Umjesto toga, u drugom kvartalu Huawei je takođe imao rast, doduše smanjen u odnosu na očekivan (13 odsto), i u tom periodu je menadžment kompanije procijenio da je ona izgubila 30 milijardi dolara koje je mogla da zaradi da su tržišni uslovi bili fer.\nDa američke sankcije nijesu ostavile značajniji trag pokazuje i činjenica da je od trenutka njihovog uvođenja Huawei potpisao 60 ugovora sa telekom operaterima za implementiranje 5G mreže širom svijeta. Ipak, kompanija je oprezna i njen prvi čovek Liang Hua je naglasio da uprkos tome što se „dobro drže“ osjećaju posljedice sankcija.\nAmerika vratila sankcije Iranu uprkos protivljenju saveznika\nMilačić: Plan №1 nove vlade – ukinuti sankcije Rusiji!\nAmerički Forbes: Huawei AppGallery je potencijalno odlična alternativa za Google Play Store\nSAD uvele sankcije protiv ruskih instituta koji su radili na pronalasku vakcine


Škoda Fabia 1.2 6V vs FIAT Punto 1.2 16v - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Škoda Fabia 1.2 6V vs FIAT Punto 1.2 16v\nPunto (hečbek - 5 vrata)Punto (hečbek - 3 vrata)\nFIAT Punto 1.2FIAT Punto 1.2 16vFIAT Punto 1.9 DFIAT Punto 1.9 JTD\n1.2 L3 AWY\nPa, moglo bi se reći da su u pitanju dva veoma slična automobila! Ovde su detalji ti koji bi mogli odlučiti. Ako uzmemo u obzir da oba predstavljaju gradski automobil i koriste oblik karoserije hečbek sa 5 vrata uz prednji pogon, sve se svodi na konkretne agregate, pokretane benzinom, koji su u njih ugrađivani. Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Volkswagen, 3-cilindrični agregat sa 6 ventila i 55ks , dok je drugi 4-cilindrični agregat sa 16 ventila i 80ks koji potpisuje FIAT.\nOba automobila su bila podvrgnuta Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranju, pri čemu je i jednom i drugom dodeljen podjednak broj zvezdica za bezbednost. Osim toga, dobro bi bilo pažljivo ispitati i ostale činjenice vezane za bezbednost. Oba vozila predstavljaju gradski automobil, što u principu znači ne tako dobru poziciju što se bezbednosti tiče, međutim to neće rešiti našu dilemu ovde. Povrh toga, kada je u pitanju težina vozila čiji uticaj nije zanemarljiv, češki automobil nudi popriličnu razliku od 14% više metala.\nFIAT je daleko agilniji automobil i dostiže 100km/h za 9.5 sekundi manje od svog konkurenta. Pritom ubrzava sve do 172 kilometara na čas, 27km/h više nego što to čini konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti očigledan izbor bi bio češki automobil, trošeći u proseku 0 litara goriva na 100 kilometara (0 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje. To je 1% više goriva koje potroši italijanski automobil!\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, češki automobil pruža značajno viši nivo bezbednosti, preuzevši na taj način ulogu favorita. Nadalje, ipak, dolazi do zaokreta, jer FIAT ostavlja konkurenta u oblaku prašine, nametnuvši se na taj način svakom entuzijasti. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Sve u svemu, nema mnogo šta više da se kaže na ovu temu, za mene ovde ne postoji izbor, već isključivo Škoda. Bez obzira na to, ne treba zaboraviti da svako ima svoje potrebe i želje, zato pre svega uzmite u obzir ono što smatrate da upravo Vama najviše odgovara. A ja sam tu da pomognem koliko mogu. Ukoliko imate dva minuta predlažem da u par laganih koraka izdefinišete Vaše potrebe, želje i mogućnosti i vidite koji bi Vam to automobil preporučio naš virtuelni savetnik™, između više od 12.000 različitih, koliko naša baza trenutno sadrži.


Vremenska prognoza: Turhal\nPoštovani nalazite se na strani vremenske prognoze za selo, mesto ili grad Turhal. Na ovoj strani možete saznati trenutnu i dugoročnu vremensku prognozi za selo, mesto ili grad Turhal. Kada je reč o kratkoročnoj vremenskoj prognozi za selo, mesto ili grad Turhal, možete saznati trenutnu temeraturu, brzinu vetra, vlažnost, kao i atmosferski pritisak. Kada je reč o dugoročnoj prognozi vremena za selo, mesto ili grad Turhal možete pogledati predviđanja za opis vremena, temperaturu, pritisak i brzinu vetra.\nPrognoza vremena, Turhal\nWarning: simplexml_load_file(http://api.worldweatheronline.com/free/v1/weather.ashx?q=40.3855,36.0743&format=xml&num_of_days=1&key=75trnc7wr5v6z26535tn3jv5): failed to open stream: HTTP request failed! HTTP/1.1 401 API key has been disabled. in /home/vrnjacka/public_html/ivremenskaprognoza.com/system/helper.php on line 182\nWarning: simplexml_load_file(): I/O warning : failed to load external entity "http://api.worldweatheronline.com/free/v1/weather.ashx?q=40.3855,36.0743&format=xml&num_of_days=1&key=75trnc7wr5v6z26535tn3jv5" in /home/vrnjacka/public_html/ivremenskaprognoza.com/system/helper.php on line 182\nWarning: file_get_contents(http://api.worldweatheronline.com/free/v1/weather.ashx?q=40.3855,36.0743&format=xml&num_of_days=1&key=75trnc7wr5v6z26535tn3jv5): failed to open stream: HTTP request failed! HTTP/1.1 401 API key has been disabled. in /home/vrnjacka/public_html/ivremenskaprognoza.com/system/helper.php on line 185\nSve podatke o vremenu za (selo, mesto ili grad) Turhal prenosimo Vam sa najboljim namerama. Ne garantujemo potpunu tačnost podataka koje pronađete na našem sajtu. Podatke o vremenu prenosimo sa ozbiljnih svetskih meteoroloških sajtova.


Točak Ø100 mm, okretni, ploča, čelik (cink), guma (siva), valjkasti ležaj, nosivost 75 kg – AVEXCOR d.o.o.\nSBP26WC100SWR2R0N: – Industrijski točkovi raznih prečnika, sa širokim izborom nosivosti, materijala gaznog sloja, ležaja i centra točka. Poliamid (najlon), polipropilen, poliuretan, TPR (termoplastična guma) i guma su materijali od kojih su ov točkovi napravljeni. Za svaku podlogu i uslove korišcenja – industrijske hale i proizvodne pogone, hotele i restorane, bolnice, prehrambenu industriju, hemijsku industriju, maloprodajne sisteme… Elastični, bešumni, ne ostavljaju trag, sa niskim otporom kotrljanja, temeraturno otporni, sanitarno adekvatni i bezbedni – u skladu sa Vašim potrebama.


Moć kvari i najbolje — Викизворник\nDržava nije ništa drugo nego regulisana i sistematizovana dominacija i eksploatacija. Pokušaćemo to demonstrirati proučavajući posledice vladavine naroda pomoću manjine, isprva inteligentne i predane koliko želite, u idealnoj državi, stvorenoj slobodnim ugovorom.\nPretpostavimo da je vladanje povereno samo najboljim građanima. Isprva ti građani nisu privilegovani pravima, već delom. Oni su bili izabrani od naroda jer su najinteligentniji, najpametniji, najmudriji, hrabri i predani. Dolazeći iz redova građana, koji se svi smatraju jednakima, oni još ne tvore posebnu klasu, već grupu ljudi privilegovanih od prirode i zbog toga izdvojenih putem izbora od naroda. Njihov broj je nužno vrlo ograničen, jer je u svim vremenima i zemljama broj ljudi obdarenih s kvalitetama toliko zadivljujućim da one automatski nalažu jednoglasno poštovanje nacije, kao što nas iskustvo uči, vrlo malen. Stoga, u strahu od krivog izbora, narod će uvek biti prisiljen birati svoje vladare među njima.\nDakle, društvo je podeljeno na dva dela, ali ne još u dve klase, od kojih se jedna, sačinjena od ogromne većine građana, dobrovoljno podčinjava vladavini svojih izabranih vođa, dok je druga formirana od malog broja prirodno nadarenih, te prepoznata i prihvaćena kao takva od strane naroda, i zadužena od naroda da vlada njime. Ovisni o narodnim izborima, oni su isprva istaknuti iz redova građana samo onim vrlinama koje su im omogućile da budu birani i koje su prirodno najpožrtvovnije i najkorisnije od svih. Oni još ne prisvajaju sebi ikakve privilegije, niti prava, osim prava da izvršavaju, ukoliko je to narod hteo, posebne dužnosti koje su im poverene. Oni se ne odvajaju ni u kom pogledu od ostalih, ni po načinu života, ni po uslovima i smislu postojanja, tako da među svima vlada savršena jednakost. Može li ova jednakost biti dugo održavana? Tvrdimo da ne može i ništa nije lakše nego to dokazati.\nNišta nije opasnije za lični moral čoveka od navike zapovedanja. Najbolji čovek, najinteligentniji, najnesebičniji, najplemenitiji, najpošteniji, će sigurno i uvek biti pokvaren tom delatnošću. Demoralizaciju će uvek uspeti proizvesti dva osećaja sadržana u moći: prezir prema masama i precenjivanje vlastitih vrednosti.\n"Mase su", govori čovek sam sebi, "prepoznajući svoju nesposobnost da vladaju same sobom, izabrale mene za svog vođu. Tim su činom oni javno objavili svoju inferiornost i moju superiornost. Među ovom gomilom ljudi, pripisujući sebi gotovo nikakvu jednakost (s njima, op. pr.), ja sam sam sposoban upravljati javnim poslovima. Narod ima potrebu za mnom; oni ne mogu bez mojih usluga, dok ja, s druge strane, mogu bez problema bez njih; stoga me oni moraju slušati zbog svoje vlastite sigurnosti, a služeći njima, ja im činim uslugu".\nZar nema nečega u svemu tome da čovek izgubi razum i osećaje, i postane lud od ponosa? Tako moć i navika zapovedanja postanu i za najinteligentnije i najkreposnije ljude izvor zastranjivanja, kako intelektualnog, tako i moralnog.\nPreuzeto iz „https://sr.wikisource.org/w/index.php?title=Моћ_квари_и_најбоље&oldid=14176”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 21. oktobar 2006. u 13:59 č.


Činjenice o abortusu – Nisi sama\nHomeČinjenice o abortusu\nZa: „Rođenje (još jednog) deteta bi mi trenutno predstavljalo veliko opterećenje!.“\nProtiv: „Trudnicama i mamama su na raspolaganju mnogi vidovi pomoći.“\nZa: „Želim da rodim dete, samo onda kada bude željeno. Šta da kažem svom detetu, kada me bude pitalo da li sam se radovala njegovom rođenju?“\nProtiv: „Ljubav i radost zbog rođenja deteta se kod mnogih trudnica razvija tek u toku trudnoće.“\nZa: „Moj (bračni) partner ne želi dete. Ne želim da dovedem u pitanje naš odnos zbog rođenja deteta!“\nProtiv: „Prvobitno neprihvatanje deteta se dešava zbog straha od velike odgovornosti. Često je partneru jednostavno potrebno vremena da se navikne na ideju o očinstvu“.\nZa: „Previše sam mlada, još idem u školu/studiram i upravo sam raskinula sa ocem svog deteta. Sada je potpuno pogrešan trenutak za rađanje bebe!“\nProtiv: „Gotovo da ne postoji idealan trenutak za rađanje bebe, ali se možemo upustiti u avanturu života sa novorođenčetom čim se rodi.“\nZa: „Ne mogu da upravljam ni svojim životom. Ne bih bila dobra majka svom detetu!“\nProtiv: „Često briga za bebu u nama pokreće neverovatne snage, za koje nismo ni bili svesni da postoje u nama.“\nZa prekid trudnoće kod lica mlađeg od 16 godina i lica potpuno lišenog poslovne sposobnosti, potrebna je i pismena saglasnost roditelja, odnosno staraoca.\nUkoliko se metodama prenatalne dijagnostike pretpostavi invaliditet ili teže oboljenje deteta, prekid trudnoće se obrazlaže medicinskim indikacijma. U ovom slučaju ne postoji vremensko ograničenje za vršenje abortusa, što znači da je abortus moguć i posle isteka 10.nedelje, ali uz posebno odobrenje Etičke komisije.\nMnoge žene se suočavaju sa velikim pritiskom da abortiraju dete za koje se pretpostavlja da će se roditi sa invaliditetom ili nekim težim oboljenjem. Najčešće se u tim momentima ne mogu sagledati svi aspekti deformiteta ili eventualnog invaliditeta deteta. Teško da se može i pretpostaviti, kako dijagnostikovna bolest može da utiče na svakodnevni život. Trudnicama može biti od pomoći da stupe u kontakt sa drugim roditeljima koji imaju decu sa nekim oblikom invaliditeta, koji je dijagnostikovan u trudnoći. Razgovor može pomoći da se prenebregnu neki strahovi sa kojima se roditelji suočavaju.\nRezultati prenatalnih testova često zbunjuju roditelje i to posebno oni u kojima se govori npr. o rizicima za nastanak Daunovog sindroma ili sličnih oboljenja.Važno je istaći da se uvećani rizik odnosi pri tome samo na ukupni prosek velikog broja ispitivanja. Prilkom testiranja ne uzimaju se u obzir individualne osobenosti. Konkretno to znači da beba može biti rođena zdrava i pored povećanih vrednosti rizika testa. Takođe, zbog mogućnosti da se svakom testu potkrade greška, nije isključeno da se rodi dete sa invaliditetom, a da to roditelji nisu mogli da znaju na osnovu rezultata prenatalnih testova.\nPreporučuje se da već na početku trudnoće razmilisite o tome, kako biste reagovali ukoliko biste se suočili sa nepovoljnim rezultatima prenatalne dijagnostike ? Da li biste se konsultovali sa nekim stručnjakom? Da li ste zabrinuti zbog takvih rezultata? Stupite u kontakt sa timom stručnjaka savetovališta NISI SAMA.\nPrilikom vakumske aspiracije ili kiretaže instrumentima se mogu prouzrokovati povrede sluzokože, grlića ili materice. Jedna od posledica ovih intervencija takođe može usloviti manju otpornost grlića u narednim trudnoćama. Time se ujedno povećava i rizik od prevremenog porođaja. Nakon abortusa mogu nastupiti i naknadna krvarenja, infekcije i jaki bolovi u donjem delu stomaka. Takođe, zbog anesetzije (ovde samo izmeniti u anestezije) koja se primenjuje u ovoj intervenciji postoji i rizik od komplikacija u krvotoku, kao i alergijskih reakcija.\nŽene sa iskustvom abortusa svedoče i o negativnim emocijama poput osećanja tuge, žaljenja, srama. Abortus može ostaviti dubok trag u životu svake žene. Osećaj da nikada nisu upoznale svoje dete, kod žena može izazvati dugogodišnje osećanje krivice, čak i depresiju. Sama intervencija prekida trudnoće ne traje dugo, ali se žene nekada veoma dugo bore sa posledicama svoje odluke.


M. D. 4. septembra 2017. 09:16\nIstraživanje koje je sprovela organizacija „Hepines vorks“, londonska organizacija koja istražuje iskustva zaposlenih, utvrdila je da je dva puta više onih između 35. i 54. godine koji kažu da su nezadovoljni na poslu, u poređenju sa onima od 18. do 34. godine.\nIzgleda da je veća verovatnoća da će mlađi lakim hodom ići nasmejani na posao. Međutim, kada stignete do 35. godine, to se sve menja, a ta opuštena šetnja pretvara se u osam sati maratonskog bola, mučenja i užasa. Počinjete da postavljate pitanja poput: „Zašto ja?“, i: „Da li sam učinio nešto loše u prošlom životu da bih ovo zaslužio?“.\nStudija istraživačkog centra „Asošijeted pres-NORC“ za istraživanje javnih poslova pokazala je da je 38 procenata mladih odraslih osoba, mlađih od 30 godina, izrazilo duboko zadovoljstvo svojim poslom. Dakle, čini se da starost možda nije odlučujući faktor prilikom utvrđivanja nezadovoljstva karijerom.\nMeđutim, studija takođe potvrđuje rezultate koje su dobili od „Hepines vorksa“, što ukazuje na to da ova duboko usađena nezadovoljstva prema vašoj karijeri rastu što ste stariji. Do trenutka kada napunite 50, nada da ćete ikada biti zadovoljni poslom postaje daleki san.