Emilia Romanja: 2 noćenja sa doručkom i prevoz!\nEmilia Romanja: 2 noćenja sa doručkom i prevoz za 790 din i 69€\nObilazak Italije, Rimini, Ravena, Bolonja, San Marino\nSmeštaj na bazi 2 noćenja sa doručkom u hotelima 3* u Riminiju, u 1/2 i 1/3 sobama\nFizionomija Emilije i Romanje sadrži dve međusobno različite slike Italije. Koliko je Emilija plodna i bogata, toliko je Romanja siromašna i opterećena problemima. U Romanji su siromašna ribarska sela smeštena u delti Poa a čuven je Komakio koji svojim kanalima i mostovima doziva u sećanje Mletačku republiku. Ravena je rodno mesto italijanske umetnosti sa svojim vizantijskim nasleđem. S druge strane, u Emiliji ova pokrajina nosi laskavu titulu gastronomske prestonice Italije (čuveni sir parmezan, slavna svinjska pršuta, najbolje sirće na svetu etc. potiču odavde), otuda nas ne čudi što je jedan od nadimaka za Bolonju debela. Začudo, nigde u Bolonji ne možete probati špagete bolonjeze! Bolonja je, uz to, grad gde je osnovan najstariji univerzitet na svetu. San Marino je najstarija nezavisna republika na svetu i usled blizine Riminija, preplavljen je turistima. Rimini je za većinu najposećenije italijansko letovalište sa beskonačnom peščanom plažom, plažom u čijem pesku su se izgubili biseri starog grada: Avgustov slavoluk i Tiberijev most. Ipak, za ljubitelje kinematografije ovo je rodno mesto najvećeg italijanskog režisera u XX veku – Federika Felinija. Za poznavaoce slikarstva Rimini je grad gde je radio Pjero dela Frančeska. Za znalce arhitekture u Riminiju je čuveno remek-delo renesansne arhitekture Tempio Malatestiano.\n1. dan Okupljanje putnika i polazak sa savske strane Sava centra u 19 časova. Noćna vožnja preko Srbije, Hrvatske i Slovenije, zatim kroz Italiju kraj Venecije, Kjođe i Ravene sa kraćim usputnim pauzama zbog predaha.\n2. dan (Komakio, Rimini) Jutarnji dolazak u pitoreskno mestašce Komakio, gradić poznat pod nazivom “mala Venecija”. Potom nastavak puta ka Riminiju. Pešačko razgledanje grada: Avgustov slavoluk, Tempio Malatestiano, Tiberijev most, Castel Sismondo… Slobodno vreme. Smeštaj u hotel u podnevnim časovima. Noćenje.\n3. dan (Bolonja) Doručak. Celodnevni fakultativni izlet do prestonice Emilija Romanje – Bolonje. Po dolasku, pešačka tura užim gradskim jezgrom: Piazza Magiore, bazilika svetog Petronija, Neptunova fontana, krivi tornjevi Bolonje (Azineli i Garisenda), šetnja pijacom do univerzitetskog centra sa opravdano slavnim Anatomskim amfiteatrom. Slobodno vreme. Povratak u hotel u večernjim časovima. Noćenje.\n4. dan (San Marino, Ravena) Doručak. Slobodno vreme ili tročasovni izlet do obližnjeg San Marina: na planini Titano prkosno se uzdižu tri kule na odbrambenim zidinama, bazilika svetog Marina, Trg Slobode… Ujedno, boravak u malenom San Marinu je zgodna prilika za kupovinu parfema ili ručnih satova! Polazak ka Raveni. Šetnja gradom slavne prošlosti (nekada prestonica Zapadnog rimskog carstva i sedište vizantijskog egzerhata) i nevesele sadašnjosti – ipak, jer su ovde još uvek sačuvane drevne vizantijske bogomolje sa blistavim mozaicima: San Apolinare in Classe, San Vitale, mauzolej Gala Placidije… Takođe, igrom slučaja i voljom sudbine u Raveni je grobnica Dante Aligijerija! Slobodno vreme. U poznim podnevnim časovima nastavak puta ka Srbiji.\n5. dan Dolazak u Beograd u jutarnjim časovima.\n• Prevoz komfornim turističkim autobusom prema programu putovanja,\n• Smeštaj na bazi 2 noćenja sa doručkom u hotelima 3* u Riminiju, u 1/2 i 1/3 sobama.\n• Usluga predstavnika agencije/lokalnog vodiča,\n• Troškove realizacije programa.\n• Fakultativne izlete ( San Marino-15 eura odrasli/10 deca do 12g, Bolonja – 25 eura odrasli / 20 eura deca do 12g. )\n• Doplatu za jednokrevetnu sobu 50 eura\nMuškarce / Odmor / Provod / Vikend / Žene


NoviMagazin.rs - Rodni King pronađen mrtav\n► Rodni King pronađen mrtav\nRodni King pronađen mrtav\nRodni King, crnac koga su u Los Anđelosu brutalno prebili beli policajci nakon čega su počeli veliki rasni nemiri, pronađen je mrtav u svom bazenu.\nKako prenosi CNN, King je pronađen na dnu bazena, bez vidljivih tragova nasilja na telu.\nUzrok smrti biće poznat nakon autopsije.\nPolicajci su Kinga pretukli 1991. godine nakon što su ga jurili kolima po Los Anđelesu. Rodni King, tada star 25 godina, bio je na uslovnoj slobodi i pošto je vozio pijan odlučio je da beži kada je video da ga prate policijska kola.\nBudući da nije mogao da im pobegne on je zaustavio kola i izašao iz njih.\nČetvorica policajaca brutalno su ga pretukla, vređajući ga na rasnoj osnovi. Ali, nisu računali da ih je jedan građanin snimio dok su batinali nemoćnog Kinga. Snimak nasilja pokrenuo je oštru debatu o rasnim odnosima u SAD.\nRodni King bio je tako pretučen da je danima lebdeo između života i smrti. Nakon serije operacija, lekari su mu spasili život.\nPosle tromesečnog suđenja policajci su bili oslobođeni optužbi. Crna zajednica u Los Anđelesu počela je proteste koji su prerasli u nasilje koje je odnelo 50 života i u kojem je načinjena šteta od oko milijardu dolara.\nNakon tri dana nasilja, Rodni King dao je kratku izjavu za televiziju. Rekao je:"Zar ne možemo svi jednostavno da živimo zajedno?". Njegova izjava smirila je nerede, a policajci su izašli na novo suđenje.\nDvojica su osuđeni na zatvorske kazne, a dvojica oslobođeni. King je postao jedan od simbola crne zajednice u Los Anđelesu i 3,8 miliona dolara odštete.\nautor: IJ\tizvor: CNN/NoviMagazin\trodni king /\nStanovnici Los Anđelesa koji u kući drže psa moraće da se pobrinu da njihovi četvoronožni ljubimci ubuduće svoje glasovne mogućnosti drže na minimumu, inače će plaćati debele kazne. Promocija Montevidea u Los Anđelesu\nDomaći filmski hit "Montevideo, Bog te video" reditelja Dragana Bjelogrlića biće prikazan 4. novembra na Američkom filmskom marketu u Los Anđelesu, najavila je danas produkcijska... Mapetovci - domaćini dodele Oskara?\nPosle saznanja da je Edi Marfi odustao od vođenja naredne svečanosti dodele Oskara, grupa ljubitelja ovog spektakla odlučila je da pokrene kampanju kako bi domaćin ceremonije ovoga puta bila... Holivud u plamenu\nPolicija u Los Anđelesu, uz pomoć federalnih inspektora, traga poslednjeg dana 2011. godine za osobama koje su tokom noći zapalile više od 30 vozila, što je najveća serija podmetnutih požara... Los Anđeles nekad i sad (FOTO)\nLos Anđeles je svojevremeno bio prašnjavo, nesređeno selo koje je u 20. veku postalo višemilionski grad i dom najvećih svetskih zvezda. Pročitajte i...


Divizija “Garibaldi” u Crnoj Gori – Lando Manući – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeNaukaIstorijaCrna Gora u XX v.II Svjetski ratDivizija “Garibaldi” u Crnoj Gori – Lando Manući\nO ratnim strahotama u Drugom svjetskom ratu ispisane su velike biblioteke da se od zaborava sačuva borba protiv fašizma i žrtve dostojne poštovanja. Antifašistički pokret u Crnoj Gori od 13. – julskog ustanka, koji, zapisao je Žan Pol Sartr, … može služiti na ponos narodima Evrope, do konačne pobjede ima posebno mjesto u međunarodnom pokretu otpora. Prilika je da se osvijetli jedna velika stranica, kada je nakon kapitulacije Italije formirana divizija “Garibaldi”, koja se srčano, skoro dvije godine, znači do kraja rata borila na partizanskoj strani. Velike gubitke i izraženu hrabrost posebno je u svom naučnom radu obradio dr Radoje Pajović koji zapisuje: “Što se tiče oficira stvari ovako stoje: 166 oficira ostalo je u sastavu divizije “Garibaldi” do 8. marta 1945. god, kada se divizija vratila u domovinu, 126 oficira je palo u borbi, 118 je nestalo, 164 su zarobili Njemci, od njih se 159 vratilo u domovinu po završetku rata a 169 se vratilo u domovinu u toku rata, usljed bolesti i iscrpljenosti. Vojnici su doživjeli ovakvu sudbinu: 3146 vojnika i podoficira je poginulo, 2954 nestalo u borbi, 123 je umrlo u zarobljeništvu, 4028 je zarobljeno od Njemaca i vratilo se u domovinu 3977 je u toku rata stiglo u Italiju”. U znak sjećanja na junačku borbu i veliki doprinos pobjedi nad fašizmom prije dvije decenije u Mrzovićima kod Pljevalja podignut je spomenik koji je otkrio tadašnji italijanski predsjednik Sandro Pertini. I tom prilikom istaknute su vjekovne veze italijanskog i crnogorskog naroda, kao i zajednički doprinos pobjedi antifašističkog pokreta. Kratku istoriju divizije Garibaldi napisao je Lando Manuci njen borac, tada kapetan sada pukovnik i duže od dvije decenije predsjednik Nacionalnog udruženja veterana i preživjelih antifašista, koji je i tokom minule decenije, a posebno potonjih pet godina podržao stremljenja naroda Crne Gore na putu povratka državnosti. Inače brojna delegacija Garibaldinaca posjetiće uskoro Crnu Goru i tokom petodnevnog hodočašća proći ratnim putevima divizije “Garibaldi”, o kojoj svjedoči naš feljton.\nDrugog decembra 1943. je osnovana u Pljevljima italijanska partizanska divizija “Garibaldi”, koja se borila u Jugoslaviji, kao jedinica italijanske vojske u Jugoslovenskoj narodnooslobodilačkoj armiji, za oslobođenje Jugoslavije od njemačkog okupatora, boreći se tako protiv nacifašizma koji je prolivao krv po Evropi i po svijetu, sa svojom demonskom težnjom da dominira narodima.\nNjoj su se pridružili odeljci planinske pješadijske divizije “Venecija” i alpske divizije “Taurinense”, koje nisu prihvatili njemačke uslove. Odmah pošto je Italija dobila primirje od anglo-američkih snaga, zauzeli su antifašistički stav i odbijali naredbe njemačkih oružanih snaga. Bili su smatrani ilegalcima i nisu imali mnogo pristalica jer je većina antifašista radije bježalo u planinu i pridruživalo se partizanima u Grčkoj, Albaniji i Jugoslaviji.\nNije ni do tad izostajalo slučajeva ponosa, herojstva i požrtvovanja: valja pomenuti primjer divizije “Akvi” u Grčkoj koja se samouništila, jer nije htjela da se preda okupatoru. I u Jugoslaviji, u raznim krajevima, prisustvovalo se značajnim događajima koji svjedoče kako italijanski vojnik zna da se bori i da umre kad se pojavi ispravan cilj i kakav bi oblik poprimio rat na Balkanu da je bilo malo više jasnoće u ciljevima Vrhovne Komande i Visokih Komandi koji su tad bili izgubljeni.\nVijest o primirju došla je neočekivana u italijanske komande, preko radija, lakonskom izjavom generala Badolja, koji je izazvao nesigurnost ne navodeći precizne direktive o ponašanju, bilo prema Njemcima bilo prema Jugoslovenima, u jednom vojno – političkom trenutku nimalo jednostavnom za orijentisanje.\nNjemci su bili brzi u svojoj akciji, koristeći ne toliko čvrstinu i odlučnost koliko zvjerstvo, jedan slučaj: u triljskom masakru bilo je pobijeno pedeset zvaničnika divizije “Bergamo” koji su odbili da se bore zajedno sa njima.\nDa vidimo sada situaciju dvije divizije koje nas interesuju izbliza, jer su one te koje su osnovale diviziju “Garibaldi” koje su dali najveći italijanski doprinos u borbi za oslobođenje Jugoslavije.\nDivizija “Venecija” sa svojih 12.000 ljudi kontrolisala je sjevero-istočnu Crnu Goru i Sandžak, sa posadom u Beranama (današnji Ivangrad) i sjeištem komandi u Brodarevu, Bijelom Polju, Lijevoj Rijeci, Mateševu i Kolašinu. Komandant je bio general Đovani Batista Oksilija.\nKomandanti divizije, u raportu komandantu korpusa – generalu Ronkalji su odbili da prihvate lažne uslove koji su ojačali njihovu volju da ne popuste pred njemačkim težnjama koje su već sproveli sa ostalim zavisnim trupama. Komandanti divizija „Venecija” – Oksilija, „Emilija” – Buta i „Taurinense” – Vivalda bili su već uvjereni i odlučni da dejstvuju protiv Njemaca što je naškodilo najviše diviziji „Taurinense”.\nPolitičku i vojnu akciju generala Oksilije i njegove komande treba definisati kao staloženu i briljantnu. Znao je ispravno da procijeni događaje. Jasno je shvatio situaciju i predvidio je neophodnu borbu protiv Njemaca iz više razloga, tražeći mišljenje cijele divizije za svako pitanje. Odmah je našao način da špijunira kretanje Njemaca; i koncentrisao diviziju u trougao radi lakše odbrane (Berane, Mateševo i Andrijevica) i odakle bi mogao da cilja na liniju Podgorica – Kotor kao što je bila prvobitna zamisao generala Ronkalje; „Venecija” je ulivala sigurnost ostalim italijanskim divizijama i grupama koji su se kupili oko nje.\nPrema naredbama Vrhovne komande Titovog Drugog korpusa napredovalo se prema Sandžaku. Četničke snage bile su razbijene u zoni Čelebić – Kovren i partizani su zauzeli Pljevlja. Jedna brigada je krenula ka Prijepolju, jedna ka Priboju, a četvrta crnogorska ka Kolašinu. 23. septembra poslije podne napali su Kolašin koji su branili četnici.\nNa frontu Rožaje – Petnica borio se treći bataljon 84. divizije. Na frontu Mateševo – Lijeva Rijeka prvi i drugi bataljon borio se 84. divizije i bataljon „Italija”.\nNeprijateljska artiljerija, uspješno kontrira na od naše, obrušila se na Andrijevicu. Njemačke kolone iz Rožaja i Sjenice su zaustavljene na nekoliko kilometara od Berana, a one koje su dolazile iz Podgorice i Danilovgrada, poremećene i desetkovane, pokušale su da se domognu Mateševa. Velika je bila žestina borbi. U zoni Tara – Vukovet se žrtvovao bataljon „Italija”. Počinio je velike gubitke napadaču, ali pod neprekidnom paklenom vatrom biva desetkovan: 25 mrtvih, 45 povrijeđenih i 73 nestalih vojnika. Umro je kao pravi heroj komandant Mario Riva, kojem će biti dodijeljena zlatna medalja za vojne počasti. Njegova smrt je duboko pogodila generala Peka Dapčevića koji je prenio žaljenje cijelog Drugog korpusa.\nDrugog novembra vratio se general Vivalda, koji je nevjerovatno izbjegao hapšenje, na čelo komande odjeljka „Taurinense” – a sada sastavljenih i od brigade „Aosta” i 2. brigade „Taurinense”-a ali i 3. brigade formirane od jednog odreda od 300 ljudi koji su dobili oružje od „Venecije”.\nOd dana 10 decembra koji se može smatrati krajem ofanzive, prešlo se odmah na akcije ometanja i sabotaže, pokušavajući da time nadoknade izgubljene pozicije. Druga brigada, polazeći kroz neprijateljske vodove, stigla je do svog objektiva – doline Pavino Polje. 10. decembra, iako nisu ništa jeli 56 sati. Prvi bataljon 2. brigade je, nošen snagom duše, napao i osvojio planinu Zuper.\nBataljon (kapetan Zavatro) je pretrpio velike gubitke zbog mnogo sukoba u koje je hrabro ulazio, ali i zbog poteškoća i muka koje su prevaziđene visokim moralom poput Zavatrovog. Ovaj bataljon, pripojen 27. diviziji, uvijek je učestvovao ponosno, iskusno i sa nevjerovatnom voljom, u okrutnim i dramatičnim borbama u Bosni sjeverno od Sarajeva. Posebno se ističu 18. i 19. decembar – bitke za Vareš i Brezu.\nTreća brigada je bila u akciji, 3. januara u Hočevini, protiv njemačkih skijaša. Istakli su se policajci iz grupe poručnika Bitonija. 17. januara se istakla grupa GG – FF u mjestu Gornje Orlje. Brigada je više puta pohvaljena u dopisima iz komande NOVJ-a. Ujutro 11. januara, njen prvi bataljon je napadnut, u akciji iznenađenja, od strane Njemaca i četnika. Branili su se hrabro i očajnički, vratilo se samo 39 njih.\nTreća brigada iz Foče je morala da nastavi prema sjeveroistoku, prelazeći prugu Višegrad – Sarajevo i rijeku Praču. Dva bataljona su napadnuta od kojih je jedan, uhvaćen na prepad, potpuno poražen. Naredne bitke su desetkovali brigadu na jedan nezavidan broj efektivnih boraca. Poslije toliko mrtvih, ranjenih i nestalih ostala je jedna grupa dovoljna da se oformi bataljon pod komandom poručnika đufride, ali pod okriljem 6. bosanske brigade. Epidemija je prijetila i ovdje. Razbolio se đufrida i bataljon je još više desetkovan, ali je nastavio da se bori sve dok 5. juna mali broj preživjelih nije popunio gubitke ostalih bataljona 17. majevičke brigade.\nPrvih dana juna, Njemci su počeli manevre da bi ojačali svoje garnizone. Drugi korpus je preduzeo protiv – mjere, ali je napadnut 19. i 20. juna na frontu kod Lima, gdje je djelovala 1. brigada i koja je morala da prepusti teritoriju. Borbe su trajale nekoliko dana, a pokušaji Njemaca da ojačaju front kod Lima bili su uspješno sputavani od strane 1. brigade koja se borila zajedno sa 3. divizijom NOVJ.\nDeseti avgust: neprijateljske snage napadaju I bataljon 2. brigade „Garibaldi”. Bivaju odbijene i sjutra su Garibaldinci prešli u kontra napad koji su okončali uspješno.\nBio je to početak osme ofanzive, jedna od najvećih gledajući po upotrijebljenim jedinicama, po vatrenom i učestalom načinu na koji je vođena, ali koja nije uspjela da iznenadi partizansku komandu koja se pokrenula u borbu sve raspoložive snage, znatno slabije, tako da je pokrenuta i „Garibaldi” koja je bila posljednja da napusti front kod rijeke Lima.\nDana 13. avgusta dva italijanska aviona su sletjela u Berane dok je borba već bila u punom jeku. Ipak su uspjela da uzlete sa 19 ljudi među kojima su bili general Vivalda i poručnik Ćiljijeri, pored artiljerijske paljbe od strane neprijatelja.\nOfanziva je nastavljena iz više pravaca istim intenzitetom. Moglo je samo da se odstupa a nikako da se zaustavi i da se brani. Bilo je to 16 dana teške i stalne borbe protiv znatno jačih snaga podržanih od avijacije. Divizija äGaribaldiö je reagovala prvi i jedini put jedinstvena, pod komandom Ravniča, koji je pokazao, i u ovoj situaciji, kvalitete hrabrog i odlučnog borca.\nOd Lima do masiva Sinjajevine su se rastavili 2. i 4. brigada, do Durmitora (2522 metra) najviše planine u Crnoj Gori, gdje su pobjegli zajedno sa II i XII bataljonom koji su bili znatno desetkovani. Bile su to stalni napadi, borbe, bjegovi od neprijatelja koji se sve više brojno povećavao. Život je tih dana bio znatno otežan: žeđ i glad su bili vjerni prijatelji boraca.\nBorba na Durmitoru je donijela nove žrtve što je uslovilo povlačenje svih snaga da ne bi dozvolili da budu opkoljeni i uništeni, što je bio osnovni cilj ofanzive.\nNa Durmitoru nisu bili samo borci, već i bolnice i ostale uslužne jedinice. Bolnica je bila sastavljena od ranjenika i bolesnika koji su nošeni najčešće na leđima ali i na nosilima ili, ređe, na konjima ili magarcima. Jedna enormna masa ljudi.\nU noći 22. avgusta, u totalnom mraku, u jednoj zastrašujućoj tišini, bolnice i ostali servisni odjeljci prelazili su vrhove Durmitora, klizajući sa stijene na stijenu, štićeni od strane crnogorskih, krajinskih i dalmatinskih brigada; kao nijemi su ušli, gutajući vazduh, probijajući mrak i zadržavajući najmanje šumove da ne bi bili opaženi od neprijatelja koji je bio blizu cilja tj. da opkoli ove jedinice.\nSvjetlo novog dana pokazalo je zadnje partizanske odjeljke u tihom povlačenju, kao i diviziju “Garibaldi”. Njemci su nastavili da zasipaju vatrom položaje koje su smatrali partizanskim i bitka se obnovila. Vještina komandanta, srčanost i upornost vojnika znali su da prevare neprijatelja i sačuvaju Italiji njenu herojsku diviziju äGaribaldiö. Ostala su bila samo jedna vrata i to ne mnogo široka. Garibaldinci su ušli tuda i pobjegli od već predviđenog kraja.\nU međuvremenu se u Brezi, južno od Durmitora, srećno organizovalo aviaciono polje odakle je trebalo evakuisati preko 800 ranjenih i bolesnih vojnika. Bila je to bitka s vremenom i bilo je neophodno odbijati neprijatelja da bi se dozvolilo završavanje započetkom posla.\nPostojala je opasnost da njemačke trupe za juga iznenade s leđa partizane i zato borbu nisu nikako smatrali završenom. äGaribaldiö je prešla preko nagiba Komarnice, rijeke koja prolazi kroz kanjon dubok nekoliko stotina metara.\nBili su na kraju snage; par novih snabdijevanja su im dali još malo daha i nade. Na improvizovanoj pisti u Gornjoj Brezi slijetali su jedan za drugim 36 transportnih aviona ispraćenih sa 50 lovaca. Evakuisano je 1059 povrijeđenih i bolesnih, 16 savezničkih pilota i 3 člana angloameričke misije.\nPredveče je završen spektakl i “Garibaldi” je morala opet da se vrati u stanje pripravnosti. Brigade su krenule u raznim pravcima po terenim na kojima se ni koze ne bi najbolje snašle, uvijek pod prismotrom njemačkih saradnika.\nU noći na 24. avgust taktička komanda “Garibaldija” i 2. brigada su krenule ka zapadu a stigle su, 28. avgusta, u zonu Velimlja gdje je već stigla 4. brigada koja je pratila divizijinu bolnicu.\nPrva brigada je prešla pod taktičku zavisnost 3. divizije, krećući se ka istoku, gdje je u zoni Šavnika jedan veliki dio jedinica Drugog korpusa bio opkoljen Njemcima. U noći 25. avgusta 3. divizija je, sa 1. brigadom i bataljonom stručnjaka, probila liniju koju su držali četnici i uvukla cijelu 3. diviziju u zonu. Italijani su tada primili velike počasti.\nOvdje se završila osma ofanziva, jedna velika bitka sa znatno jačim neprijateljem, koji je namjeravao da rasturi partizanske snage a sa njima i diviziju “Garibaldi”, ali je to bio samo još jedan neuspio pokušaj.\nNjemcima nije preostalo drugo do da preko radija unište Garibaldince objavljujući vijest da su äitalijanski banditi i partizani iz NOVJ-a uhvaćeni u svojoj prirodnoj jazbini na Durmitoruö. To je uvijek punilo ponosom srca Garibaldinaca koji su nastavili da se bore protiv Njemaca i njihovih saradnika sve do povratka u domovinu.\nTa äjazbinaö ostala je jedan simbol slobode; Durmitor koji se moćno ističe na crnogorskom nebu, slika je i prilika slobode koja je jaka koliko su jaka srca koja njen ideal slijede, kao što su i bila.\nBio je već septembar. Ratna situacija se razvijala u pozitivnom smjeru za saveznike. Rusi su ostvarili kontakt sa NOVJ-om. Perspektive su izgledale fantastično.\nKomanda divizije „Garibaldi” se rastavila u Velimlju. Prva brigada i prvi bataljon stručnjaka su djelovali u trouglu Kolašin – Berane – Andrijevica. Imali su posla sa Njemcima iz garnizona Mateševo, Brodarevo, Bijelo Polje, sa kojima su srećno dolazili u kontakt, ali su 14. septembra partizanske trupe zauzele Kolašin, Andrijevicu i Berane.\nOtpor je pružao jedino garnizon u Mateševu koji se 7. oktobra povukao u Podgoricu. Brigada i IX crnogorska su 16. oktobra spriječili jednu njemačo-albansku taktičku formaciju da stigne do kanjona Morače. 21. oktobra brigada je premještena u zonu Andrijevica – Murina da bi oslobodila pravac Peć – Čakor.\nDruga brigada je 30. avgusta prešla pod taktičku zavisnost briljantne 26. hercegovačke divizije, u kojoj je bilo već dosta Garibaldinaca, među kojima i jedna grupa stručnjaka sa poručnikom Kopinijem i jedan odred artiljerije sa kapetanom De Flamineisom. Drugog septembra je stupila u borbenu liniju. Komanda je bila u Gackom; prvi bataljon je poslat u garnizon u Kuli, tek oslobođen, ali je to bila zona muslimana iz ustaškog reda.\nDesetog septembra četničke formacije su napale zonu koju je obezbjeđivala 29. divizija; jedan spreman kontranapad u kom je učestvovao četvrti bataljon ih je lako odbio.\nDruga brigada je dobila zadatak da štiti zonu Gacka. Četvrti bataljon ih je lako odbio.\nDruga brigada je dobila zadatak da štiti zonu Gacka. Četvrti bataljon je išao da se suprostavi njemačkom garnizonu u Nevesinju. Drugi bataljon je učestvovao u oslobođenju Bileće, jakog četničkog uporišta koje je palo poslije nekoliko dana napornih borbi, 2. oktobra.\nDevetog oktobra je uslijedio briljantan uspjeh četvrtog bataljona (poručnik Aurelioi Mati) kojim su osvojili značajne pozicije u okolini Nevesinja. Politički komesar brigade je jedno vrijeme bio major Veljko Brković.\nOkršaji oko Grahova\nDana 15. oktobra 2. brigada je išla u Bileću zbog susreta sa italijanskim ratnim podsekretarom velečasnim Palermom. 16. oktobra je major Paroli prepustio komandu brigade kapetanu Ćestrone; zamjenik mu je bio kapetan Pietro Korsi a zamijenio je kapetana Nekija.\nPrvi bataljon sa komandantom Domenikom Mizitanom, se vratio u Kulu, četvrti bataljon se vratio u zonu Nevesinja, a Drugi bataljon (komandant Leo Tadija) u Jasen blizu Trebinja.\nČetvrta brigada pod taktičkom zavisnošću „Primorske operativne grupacije” se preselila u Trepču gdje je povratila mnogo energije i ljudi.\nOd 26. septembra do 10. oktobra učestvovala je u operativnom ciklusu Grahovo – Risan da bi se spriječili četnici da intervenišu na frontovima u Bileći i Trebinju. Bila je to teška borba. Garnizon u Grahovu je bio mnogo jak.\nČetvrta brigada „Garibaldi”, koja je u ovoj borbi inaugurisala crvene marame koje će poslije prihvatiti cijela divizija, prikupila je u ovoj borbi velike počasti, ali je podnijela velike gubitke.\nPrvi bataljon 4. brigade je učestvovao u osvajanju Grahova 21. oktobra i Dragalja 22. oktobra, premiještajući se poslije na cetinjski front gdje su naišli na prejak otpor; 6. novembra bili su u Dubrovniku a 13. novembra su učestvovali u oslobođenju Cetinja.\nOsmog novembra 369. njemačka divizija prešla je u napad ciljajući na Gacko i na Hercegovinu, ali je zaustavljena od postojane odbrane 11. hercegovačke brigade i 2. brigade „Garibaldi”. 20. novembra četvrti bataljon je odbio još jedan silovit napad.\nU nikšićkoj zoni drugi bataljon 4. brigade „Garibaldi” djelovao je zajedno sa 6. crnogorskom brigadom sa podrškom borbenih redova kapetana Gracijanija. Ni ovdje Njemci nisu uspjeli da prođu pa su bili prinuđeni da mijenjaju planove.\nDana 22. novembra Njemci su, pokušavajući da okrenu svoje oružane snage prema sjeveru, krenuli u pravcu Kolašin-Prijepolje – Višegrad, treći bataljon iz 4. brigade „Garibaldi” je zajedno sa 1. bokeškom brigadom učestvovao u oslobađanju Kotora, a drugi bataljon je zajedno sa britanskom artiljerijskom grupom i grupom kapetana Gracijanija učestvovao u velikoj borbi na danilovgradskom frontu.\nNa nevesinjskom frontu 1. decembra 2. brigada je napala Njemce pri izlasku iz Nevesinja.\nBataljon stručnjaka je, u određenom vremenskom razmaku, pod komandom poručnika Nina izveo 40 sabotaža puteva doprinoseći tako sputavanju njemačkih oružanih snaga. Efikasno je dejstvovala i italijanska lovačka avijacija, ali je pretrpjela dosta gubitaka.\nDana 18. decembra su ušli u Podgoricu, zajedno sa partizanima iz NOVJ-a, treći bataljon 4. brigade „Garibaldi” i artiljerijski odred kapetana Gracijanija. 22. decembra se cijela 4. brigada okupila u Farmacima kod Podgorice.\nDruga brigada je 19. decembra dobila naređenje da zauzme zone Uloga, Romana i Kalinovika.\nDana 14. januara, priključena 3. diviziji NOVJ-a, prva brigada je krenula iz kanjona Lima ka zoni Višegrad -Sarajevo. Jedan marš od 250 kilometara na sniježnom terenu. U igri su i bataljon stručnjaka i bataljon italijanskih pionira koji su prije 3. divizije stupili u borbu sa neprijateljem, 26. januara.\nA 27. januara 4. brigada „Garibaldi” je čuvala zonu Trubjela, Viluse, Petrovića. Isti dan se komanda divizije „Garibaldi” preselila iz Velimlja u Bileću.\nNOVJ je 14. februara, poslije jedne krvave bitke, osvojila Nevesinje, Široki Brijeg i Mostar. Učestvovali su i odjeljci iz artiljerije divizije „Garibaldi”.\n21. februara, stigla je, od komande Drugog korpusa, u komandu divizije „Garibaldi” naredba da se koncentrišu u Dubrovniku. Nikad s više entuzijazma nije izvršeno jedno naređenje. To je bio početak kraja ovog poglavlja italijanske i garibaldinske istorije.\nDivizija se ukrcala 8. marta 1945. godine kročeći na italijansko tlo u luci Brindizi. Osmi septembar 1943. je bio već za leđima kao i sve ostale patnje, žrtve, pobjede i porazi za 18 mjeseci partizanskog života. Iza leđa su i mnogi pali borci, skoro polovina od onih koji su počeli bitku.\nJedan prijateljski i zahvalni pozdrav mora da ide jugoslovenskim borcima koji su radili u diviziji „Garibaldi” u funkciji političkih komesara i intendanata sa kojim su se ostvarile trajne prijateljske veze. I oni su Garibaldinci i smatramo ih našom braćom.\nKad su ušli u Italiju, naoružani, Garibaldinci su dobrovoljno pristali da nastave borbu sve do potpunog oslobođenja Italije. Zbog takve odluke divizija je premještena u Viterbo gdje su trebali da budu pripravni, formirali su jedan puk i kao takvi su zvanično osnovani baš na dan oslobođenja Italije!\nMnogo godina poslije osnivanja italijanske partizanske divizije „Garibaldi” u Jugoslaviji, njeni preživjeli veterani osjećaju sa pravom ponos da kažu da su oni bili prvi i pravi ambasadori Italije u Jugoslaviji koji su stvarali prijateljstvo između italijanskog i jugoslovenskog naroda koje može da bude primjer ostalim zemljama da mogu zajedno i u miru da žive dva sjusjedna naroda. Sigurno prijateljstvo jer je rezultat jedne zajedničke duhovne muke koja ide i mimo teških žrtava i patnji koji možda nisu u najboljem svijetlu opisani u ovoj mojoj kratkoj priči.\nTekst izlazio u nastavcima u dnevnom listu “Pobjeda”, od 16. septembra 2003. do 29. septembra 2003.


Hotel IC SANTAI FAMILY Belek Turska\n– je hotelski kompleks sa 5* i sastoji se iz glavne zgrade i više vila i nalazi se na sopstvenoj peščanoj plaži. Sve sobe su sa TWC-om, TV-om, klima uređajem, mini bar (posebno se plaća), telefonom, fenom, sefom (posebno se plaća), balkonom. U sklopu hotela nalazi se više restorana i barova, više bazena, dečiji bazen sa toboganom, zatvoreni bazen, mini klub, diskoteku, fitnes centar, saunu, tursko kupatilo, mini golf, mini fudbal, tenis. Usluga: Ultra All inclusive (ultra sve uključeno po hotelskim pravilima).


Još jedna velika stvar nije pomenuta- jedino Nole ima svih devet mastersa što će biti teže novim generacijama da dostignu nego da imaju sva četiri gremslema.\nŠta i kako odgovoriti na Ljubomoru, Zavist i Pakost, a posebno na Licemerje Teniske Asociacije. Osim, Treba da ih je SRAMOTA, POSEBNO U ENGLESKOM GOVORNOM PODRUČJU. NOLE JE BIO, JESTE I BIĆE NAJVEĆA LEGENDA "BELOG SPORTA".\nEvo nekih Novakovih dostignuća. 18 GS titula. Naj više masters titula Naj više nedelja na prvom mestu ikad Jedini ima zlatni masters S.S ×2 Jedini sa skoro 17000 ATP P. Jedini osvojio sva 4 GS titule u jednoj sezoni Jedini sa pozitivnim skorom protiv oboice šampiona.\nNjih trojica su najbolji u istoriji ATP. Ko je među njima najbolji treba gledati međusobne mečeve. To je sve.\nTiha voda breg razvaljuje svaka cast Nole ti si Car\nĐole je po svim parametrima GOAT\nDok je Federer bio neprikosnoven na prvom mestu racunali su to, sada pominju grendslem tile. Kada ih tu predje, verovatno ce se najbolji svih vremene birati do koliko godina starosti je igrao. NOLE JE NAJBOLJI SVIH VREMENA ODAVNO. HVALA TI NA SVEMU!\nNajbolji će se znati kada svi prekinu da igraju tenis i kada se sumiraju rezultati. U ovom trenutku govoriti o najboljem ikada je zaista glupo.\nI uvek zaboravite da napišete da je upravo protiv njih dvojice osvajao velike turnire, kao i protiv jakih iz prvih 10.\nTaj rekord koliko cesto osvaja turnire moze lako da izgubi ako se ne povuce na vreme, Federer se ne povlaci i zato je takav rezultat...\nVolimo te svi dragi nas Nole. Jedan, jedini, neponovljiv.\nPo mom rezonu,je on najbolji zato što je najviše titula odneo u mečevima sa igračima velike trojke i ima najbolji pozitivan skor. Rafa i Federer su dosta titula skupili u nešto slabijoj konkurenciji, pogotovo Federer.\nBRAVO NOLE SAMO NAPRED,NAJBOLJI SI, MORALI SU NA KRAJU, MADA NERADO SVI TO DA PRIZNAJU. NOLE SRBINE, NOLE SRBINE...\nDeluje mi da se taj rekord , najviše provedenih nedelja na prvom mestu, ne spominje dovoljno, samo se priča o broju grend slem tituala, a zapravo meni deluje kao najvazniji,jer govori o neverovatnoj postojanosti i konstantnosti vrhunske igre. Za mene je Novak vec GOAT\nLets go NOLE lets go\nNe treba statistika, to je istina.\nU svakom segmentu je najbolji, kao čovek pre svega i kao sportista.\nA šta je sa Bjornom Borgom? Ne verujem da ga nema na listi, čoveka koji je osvojio Wibledon 5 puta zaredom, a Roland Garos 6 puta zaredom, sve do 27 godine života?\nDa li i posle ovoga mislite da Novaka ne podnose zato sto je Srbin?\nNikad bio i nikad neće 😂\nDa je amerikanac, odavno bi bio ptoglašen za najboljeg svih vremena\nJeeeeee, to care\nBRAVO NOLE,BRAVO NAJBOLJI ABASADORE SRBIJE SVIH VREMENA U SVETU.TI SI MELEM ZA DUSU SVAKOG COVEKA.\nКРАЉ ТЕНИСА , НАЈВЕЋИ - Н О Л Е


Vrnjačka Banja sve popularnija lokacija za snimanje TV serijala - News - Turistički svet\nVrnjačka Banja sve popularnija lokacija za snimanje TV serijala\nFoto: Contrast Studios Srdjan Stevanovic/Starsportphoto ©\nProdukcijska kuća „Contrast studios“, čiju su TV seriju „Selo gori a baba se češlja“ milioni gledalaca voleli i rado gledali, ovoga puta u saradnji sa RTV Pink, započeo je protekle nedelje u SB "Merkur" u Vrnjačkoj Banji snimanje dve epizode nove humorističke TV serije „Šifra Despot“, u kojima će gledaoci moći da uživaju već od 16. februara.\n„Šifra Despot“ je televizijska vikend serija od 45 epizoda. To je elegična socijalna komedija naravi i mentaliteta koja prati životne vratolomije glavnog junaka serije, nespretnog i taličnog, ali talentovanog kompjuterskog programera Despota Despotovića (Đorđe Marković). Pored Đorđa, u seriji neke od glavnih uloga igraju Radoslav Milenković, Branka Šelić i Tamara Krcunović, dok će se u epizodnim ulogama pojaviti više od stotinu značajnih i afirmisanih srpskih glumaca: Ljiljana Stjepanović, Olga Odanović, Radoš Bajić, Mihajlo Janketić, Lidija Vukićević, Branislav Lečić, Katarina Gojković, Marko Gvero, Boris Milivojević, Dubravko Jovanović, Marijana Mićić, Milan Čučilović, Aleksandar Srećković Kubura, Erol Kadić, Branislav Tomašević, Sofija Rajović, Iva Štrljić, Vladimir Aleksić, Nenad Heraković, Nedeljko Bajić, Ivan Vučković, Nikola Džamić, Tihomir Arsić, Danica Maksimović, Tihomir Stanić i mnogi drugi.\n- Dve epizode serije trenutno se snimaju u Vrnjačkoj Banji i "Merkuru", na obostrano zadovoljstvo i kao plod dugogodišnje uspešne saradnje ove dve kuće. Serija će prikazati lepote cele Srbije, jer se snima na preko 80 različitih lokacija, a epizode snimane u Merkuru otkriće gledaocima čari najlepše srpske banje, gde glavni junaci doživljavaju trenutke stvaranja svoje ljubavi. Spa centar “Rimski Izvor” takođe je bio inspirativna lokacija za snimanje, pa će u njegovim sadržajima glumci uživati na setu ali i u slobodno vreme, kako bi adekvatno napunili baterije za rad - otkrivaju iz SB "Merkur" i dodaju:\n- Ovo nije prvi put da je "Merkur" domaćin jednoj filmskoj ekipi već nastavak već potvrđeno dobre saradnje sa "Contrast Studios"-om, koja traje već više od decenije, tačnije od snimanja serije “Selo gori a baba se češlja”, u kojoj su neke od scena takođe predstavile sadržaje zdravstvenog i spa centra "Merkur".\nSerija “Šifra Despot” se snima pod producentskom palicom Radoša Bajića i "Contrast studios"-a, a u režiji Radoša Bajića i Dejana Zečevića, uz proverni kreativni tim koji sačinjavaju: direktor fotografije Predrag Jočić, montažeri Stevan Marić i Aleksandar Popović, dizajner tona Igor Perović sa svojim timom. Scenografi su Dragan Mićanović i Maja Đuričić, kostimograf Ivana Nestorović, a masker Mirjana Stevović. Izvršni producent projekta je Jelena Bajić–Jočić, a producenti Željko Mitrović i Nedeljko Bajić.


WhatsApp dobio tamni mod | Trebevic.net\nWhatsApp dobio tamni mod\nFoto izvor: AFP\nWhatsApp konačno dobija dugo očekivani tamni mod. Doduše, samo na android uređajima, pa će oni koji koriste ajfon morati da sačekaju još malo.\nKonačno su ispunjene najave, pa je ova opcija stigla i na WhatsApp.\nЈedini uslov da isprobate ovu opciju je da imate najnoviju beta verziju aplikacije, koja je dostupna u Google prodavnici.\nOni koji su se prijavili za beta program trebalo bi automatski da dobiju ovo ažuriranje.\nDo sada, jedini način da dobijete nešto približno tamnom modu, bilo je korišćenje drugih aplikacija, a i to je radilo samo na WhatsApp veb verziji.\nHrvatska: Ukupno oboljelo 657 lica, među njima 22 novih - U Srbiji samoizolacija produžena sa 14 na 28 dana - Dvije nove žrtve u Srbiji, broj zaraženih porastao na 659 - Novi spisak: Imena 14 osoba koja su prekršila mjere samoizolacije - Uvedeno vanredno stanje u Republici Srpskoj - Sutra promjenljivo oblačno uz sunčane intervale - Dodik: Vanredno stanje nije atak na slobodu - U protekla 24 sata 108 lica prekršilo zabranu kretanja - Brojevi računa za uplatu sredstava u Fond solidarnosti - Šta strah od virusa korona može da izazove kod djece\nI. Sarajevo: Od sutra radno vrijeme do 18.00h Objelodanjen pravilnik ponašanja u zatvoru u Vojkovićima: Duga kosa i neuredna brada nepoželjni u “Alkatrazu” Spisak imena osoba koje su prekršile samoizolaciju u Srpskoj Kako su Rusi izbjegli epidemiju korone? Saobraćajna nezgoda u naselju Dobrinja 4 Za osnovce od utorka instruktivna nastava na programu RTRS-a\nHrvatska: Ukupno oboljelo 657 lica, među njima 22 novih Pet trikova koji garantuju bolji san Litije širom Crne Gore, u Podgorici mitropolit kijevski Onufrije Boško Jugović kandidat za načelnika opštine Pale Namirnice koje ubrzavaju starenje Prije podne padavine, poslije podne oblačno i vjetrovito


Peticija za usvajanje Tijaninog zakona - Peticije.online\nZahtevamo da se odmah sastavi i usvoji Tijanin zakon koji će sprečiti da se ponovo desi ono što se desilo Tijani Jurić. U predlogu zakona-sastaviti registre pedofila,silovatelja i nasilnika koji će biti javno dostupni građanima. Registrovani će biti dužni da prijave svako napustanje mesta boravka i odlazak čak i u susedno mesto i biti u obavezi da se npr. na svaka dva sata javljaju PU mesta u kom se nalaze.Pozivamo sve građane da iznesu svoje predloge.\nMaja Moldovanović Kontaktirajte autora peticije\nPotpisivanjem, ovlašćujem Maja Moldovanović da preda moj potpis onima koji imaju moć odlučivanja po ovom pitanju.


apple | Borba.rs\nTech27.07.2017. 13:26h 13:26h0\nTajvanski proizvođač elektronike je u sredu najavio da će pokrenuti fabriku LCD panela u Viskonsinu u Sjedinjenim Američkim državama.\nFabrika bi predstavljala investiciju ofd 10 milijardi dolara.\nFoxconn je inače najpoznatiji po tome što su njihovi paneli u Apple-ovim uređajima. Takođe je poznat i po skandalima koji se tiču uslova rada u njihovim postrojenjima u Aziji.\nIz Foxconn-a tvrde da će nova fabrika zaposliti 3000 ljudi, a u budućnosti bi broj radnih mesta mogao da dostigne čak 13000.\nGuverner Scot Voker je u vezi sa tim izjavio da bi Viskonsin bio spreman da dodeli 3 milijarde dolara podsticaja i da je ovo veliki stvar za Ameriku, jer je ova investicija najveća u istoriji ove savezne države.\nPredsednik SAD-a Donald Tramp je pozvao kompanije da proizvode više na američkom tlu, što je i bila jedna od ključnih tačaka njegove predizborne kampanje.\nPošto smo dugi niz godina svedočili kretanju proizvodnih kapaciteta u drugom pravcu (iz zapadnih zemalja ka zemljama u razvoju), biće zanimljivo videti da li će se takav trend promeniti.


Potreban vam je lekar jer se ne osećate dobro i prehlađeni ste i malaksali? Potreban vam je uput lekara opšte prakse, lekarsko uverenje ili želite da otvorite bolovanje ili da uradite sistematski pregled? Ovde se nalazi spisak svih domova zdravlja koji su klijenti portala Moja Delatnost.\nDom zdravlja je ustanova na primarnom nivou koja sprovodi mere primarne zdravstvene zaštite u lokalnoj zajednici putem delatnosti opšte medicine, delatnosti za zdravstvenu zaštitu dojenčadi i male dece, delatnosti za zdravstvenu zaštitu žena, hitne medicinske pomoći, patronažne i stomatološke delatnosti. U domovima zdravlja mogu biti smeštene i ordinacije za medicinu rada, kliničke laboratorije, delatnost fizikalne medicine i rehabilitacije te administrativne i pomoćne službe. Higijensko-epidemiološka delatnost, delatnost socijalne medicine i delatnost školske medicine (za preventivnu zaštitu školske dece i mladeži) smeštene su u domovima zdravlja\nDomovi zdravlja se bave:\nkoordiniše zaštitu na primarnom nivou\nkoordiniše organizaciju zaštite na načelima primarne zdravstvene zaštite, kontroliše i unapređuje kvalitet rada\nučestvuje u stručnom usavršavanju zdravstvenih radnika\nU sastavu doma zdravlja, ako za to ima potrebe ili mogućnosti, nalaze se i specijalističko-konzilijarne jedinice ili ordinacije koje organizacijski pripadaju nadležnoj bolnici ili u kojima u zakupu rade privatni lekari.\nNikole Tesle 66, 21230, Žabalj\nKralja Petra I Karađorđevića 85, 23330, Novi Kneževac\nRajka Divca 2, 31300, Prijepolje\nBoška Jugovića 6, 24400, Senta\nŠturova 42, 26210, KOVAČICA\nMaršala Tita 6, 21470, Bački Petrovac\nJove Neguševića 5-7, 22410, Pećinci\nKralja Petra I 106, 23300, Kikinda\nJelice Milovanović 12, 11450, Beograd, Sopot


Period važenja ponude "990 din za Higijenski tretman lica i lasersko uklanjanje akni, fleka i ožiljaka!" je završen.\ndo 31.10.2018. god


Republika / Komentari / Vučić: Očekujemo u narednih pola godine značajniji napredak Srbije ka EU\nDanka26. novembar 2020. u 15:55\nPredsednik se trudi i ulaže napore da Srbija što pre udje u EU.\nDara26. novembar 2020. u 17:49\nPredsednik Vucic ulaze sav napor da se srbija sto pre priblizi clanstvu srbije u EU.\nDara26. novembar 2020. u 17:51\nSrbija postize neverovatne rezultate na medjunarodnoj sceni, zahvaljujuci odgovornoj politici naseg Predsednika i vlade srbije.\nIvana26. novembar 2020. u 20:32\nNama je zaista najvažnije od svega da Srbija bude jaka i stabilna. Hvala predsedniče što zaista radite na ekonomskom napretku i razvoju naše države. Srbija danas ima predsednika kojem je stalo da građani Srbije žive bolje.\nLenka26. novembar 2020. u 21:16\nNapredujemo i u toku pandemije, bravo!\nTM26. novembar 2020. u 21:50\nOcekivanja Srbije su relalna. Ako moze da se izbori za napredak u sred korone, znaci da ce sa velikom ozbljnoscu nastaviiti da radi i stvara.\nHelena27. novembar 2020. u 00:51\nVeoma je vazna saradnja Srbije i Francuske u buducnosti za sto brzi napredak i prijem Srbije u EU.\nFilip27. novembar 2020. u 09:07\nSrbiji je mesto u EU. Ostajemo posvećeni na evropskom putu.


Srbija blizu ispunjavanja uslova za kandidaturu za EU i ne mora da plati 10 miliona evra - Печат - Лист слободне Србије\nПочетна/Агенцијске вести Павле Ћосић/Srbija blizu ispunjavanja uslova za kandidaturu za EU i ne mora da plati 10 miliona evra\nПавле Ћосић 02/06/2011\tАгенцијске вести Павле Ћосић 1. коментар\nBrisel, Beograd, 31. 05. 2011, Izvor: „Be92“ – Predsednik Srbije Boris Tadić odlučno je demantovao da hapšenje Ratka Mladića ima bilo kakve veze sa bilo čim. Na spekulacije da je hapšenje tempirano pod sinhronim pritiscima EU i da se dogodilo tačno na dan kad je izgledalo da Srbija više nema nikakvih šansi za članstvo u EU, predsednik Tadić je rekao da će se izraziti nimalo diplomatskim rečnikom: „To je obična glupost“.\n„Nismo znali gde se krije Mladić sve do pre neki dan, zahvaljujući dojavi N.N. lica koje nije zauzvrat tražilo nagradu od deset miliona evra od Srbije i još pet od Interpola, jer je, kako je lice navelo, to bila njegova građanska dužnost. Veoma smo ponosni na ovo N.N. lice i dobiće nagradu ‘Heroj Srbije’, mada bez prisustva javnosti zato što je dotična osoba želela da bude anonimna. Takođe, nagradu će joj dodeliti gradonačelnik Beograda Dragan Đilas, uprkos tome što to nije u njegovoj nadležnosti pokazalo se da on to najbolje radi.“\n„Bilo je milina“, nastavio je Tadić „gledati ga juče kako dodeljuje nagradu ‘Heroj Beograda’, a naročito bih hteo da pohvalim njegov stav, njegovu neusiljenost, spontanost i odvažnost prilikom ovog svečanog čina.“\nU saopštenju koje je Tadićev Kabinet izdao u vezi sa hapšenjem haškog begunca navodi se i da su iznenada prestali pritisci vezani za belu šengensku listu, što takođe nema nikakve veze i predstavlja običnu glupost.\n18/06/2011 у 01:52\nA kakav je to “heroj” koji se mora kriti od naroda? Dakle, ne mogu da verujem, da postoje tajni heroji? Verovatno se krije jer je veliku lovu dobio, kao ono na Bingu da ga ne opljackaju. Sa obzirom da je Beograd palanka po mentalitetu sanat ce se za kratko vreme ko je taj “tajni heroj”. I to ne narod ocerupati ce ga oni iz njegove blize cestitarske okoline. E onda ima da ga nema.


FIFA 20 - ITNetwork\nHome GAMES\tFIFA 20\nOdlična igra se vratila u punom sjaju – stigla je FIFA 20. Ovogodišnje izdanje legendarne fudbalske franšize bolјe je nego ikad zahvalјujući uvođenju Volta-e, reboota svojevrsnog fan favorita FIFA Street series. Nije samo Volta u pitanju, FIFA 20 postiže male korake u ponovnom oživlјavanju u karijera mod i Ultimate Team-u takođe. Ne radi se o potpunom renoviranju uspešne formule jer se igra slično kao FIFA 19, ali je potpuniji paket sa izvesnim podešavanjima i dodacima koji ga čine jednim od najbolјih nastavaka koje je serija doživela u poslednje vreme.\nMalo je razlike između FIFA 20 i FIFA 19, ali ‘20 se izgleda nešto sporije od svog prethodnika. Ovo, međutim, nije nužno loše. Kretanje igrača na lopti deluje realnije i prirodnije, sa manje oslanjanja na čistu brzinu nego ranije. Igrači se kreću kao i kad gledate mečeve uživo, posebno kada igrate kao jedan od različitih partnerskih timova.\nIako nije ništa novo, ipak je zabavno gledati igrače poput Raheem Sterling-a, Lionel Messi-a i Cristiano Ronaldo-a koji se kreću kao u stvarnom životu. Ali ovoga puta malo bolјe drže loptu i agresivno se drže defanzivca. Način na koji igrači klize oko igrača je radost za igranje, koristeći snagu i tempo, a ne samo potonje. Nisu samo krilni igrači koji mogu da vam dobiju utakmice ili igrači poput Eriksen-a i De Bruine-a, koji prvenstveno igraju po sredini terena, i takođe su prilično korisni.\nTo je zbog novog driblinga i pobolјšanih trikova. Zvrčka desnog mini džojstika omogućava vam da izvodite poteze veština, kojima ste dobili pravovremenu nadogradnju s obzirom na dodavanje Volta-e. Lakše je izvoditi trikove nego što je to bio slučaj u ‘19, ali nije sasvim nerealan i prenaporan, što je lako moglo da bude.\nAli, nisu sve dobre vesti. Smanjenje brzine učinilo je napad sporijim i na dodir manje dinamičnim nego u prethodnim igrama. Pasovi imaju veću verovatnoću da će promašiti i svoju metu, ali ovo bi moglo da se smatra realnijim nego što je to bio slučaj u FIFA 19. Još uvek možete da gurate loptu okolo, ali je malo sporije nego što biste možda želeli, što znači da trebate prilagodite se metodičnijem napadačkom pristupu. Barem se šutiranje oseća sjajno nego ikad, na raspolaganju je puno različitih, održivih tehnika dorade.\nDok se kretanje igrača oseća malo sporije i realnije u FIFA 20, u poređenju sa 19, njegovi delovi su doživeli najdrastičnije promene. Korneri su ostali isti, ali slobodni udarci i penali su nadograđeni. Kada izvodite slobodan udarac, možete ručno da dodate efekat udarca, uranjanja ili čak udarca zgloba. Nakon što izvedete slobodni udarac preciznom mehanikom igre, možete da dodate bilo šta od gore navedenog desnim mini džojstikom. Deluje prilično dobro i korisno je kada želite da prevarite protivnika i pronađete gornji desni ili levi. Penali su izmenjeni na sličan način, takođe, ali oni su i dalјe mala lutrija.\nIako je napadačka igra u FIFA-i 20 malo spora, to je pomoglo u odbrambenoj strani igre. Napadi su pobolјšani tokom poslednje igre, jer klizeći napad nosi deo na njih, ali oni su dovolјno jednostavni za vreme. Stojeći napadi su takođe čvrsti, jer vaš igrač može da primi loptu od svih osim najjačih igrača sa tehnikom.\nNažalost, AI saigrača može da bude frustrirajući tokom napada i odbrane. Vaši saigrači pod kontrolom AI prilično sporo reaguju na izgubljene lopte ili propuštene odbrane od vašeg golmana, što može da dovede do napada za opoziciju. U međuvremenu, u situacijama napada, saigrači će vas često frustrirati jer neće uspeti da se izbore. Možete da uređujete stvari poput broja trčanja koje će napraviti vaši saigrači, ali to i dalјe nije dovolјno; trebalo bi da su češće rezervisati. Barem sudije su relativno fer.\nUprkos nekoliko negativnosti, FIFA 20 i dalјe igra dobru fudbalsku igru. To neće biti najbolјe što ćete ikada igrati, ali je zabavno i zarazno, bez obzira na način na koji se odlučite za igranje. FIFA 20 takođe izgleda jednako dobro koliko i igra i trenutno je najautentičnije fudbalsko iskustvo u FIFA igri. Izgleda da je osvetlјenje dobilo nadogradnju u odnosu na prethodni deo. Bez obzira na doba dana, vrstu vremena ili stadion (kojih ima oko 90 licenciranih terena, sve rekreirano u detalјe oko očiju), FIFA 20 izgleda apsolutno predivno.\nGotovo sve u FIFA-i 20 je u potpunosti licencirano, a broj kvalitetnih ličnosti i potpuno licenciranih timova i stadiona doprinose neverovatnoj prezentaciji igre. Iako su određeni timovi kao što su Juventus (ili Piemonte Calcio kao što su ovde poznati) izgubili od PES-a, broj licenci u FIFA-i 20 impresivan je i, kao i uvek, uveliko doprinosi iskustvu. Bez obzira da li igrate kao početnici lige Salford, LA Galaxy ili Real Madrid, FIFA 20 izgleda i zvuči autentično. Broj pojava i rivalstava u stvarnom životu dodaje još više na autentičnosti u ionako impresivnoj simulaciji.\nTakođe ćete se više osećati kao menadžer u FIFA 20 karijera modu nego ikada ranije. Naizgled uzimajući savete iz Football Manager-a, ima mnogo više posla kao menadžer u režimu karijere, koji je inače ostao isti kao i prethodni nastavci. Učestvovaćete u intervjuima pre i posle meča (kao što ste i ranije radili), ali ovaj put je ono što kažete bitno.\nVaš stvoreni avatar menadžera (koji je kreiran impresivnim alatom za pravlјenje avatar-a) stoji ispred reklamnih panela dok birate izbor odgovora na svako pitanje. Zavisno od odgovora koji date, određeni igrači ili tim u celini mogu da se pobolјšaju u smislu morala i sreće. Što je vaš tim tim srećniji, to će oni bolјe da igraju.\nTakođe ćete da razgovarate sa igračima i oni će vam odgovarati sa različitim zahtevima i brigama i, poput intervjua posle igre, vaši izbori su važni. Sve što kažete i uradite u modu karijere utiče na moral, sreću, pa čak i na ocene igrača. Ovi dodaci možda ne izgledaju mnogo, ali su mala pobolјšanja koja čine način rada karijere najbolјim do sada.\nRežim karijere nije jedini način koji je doživeo pobolјšanja. Ultimate Team u FIFA 20 takođe je najbolјi u seriji. Ništa previše revolucionarno nije promenjeno u pogledu igranja, ali novi Battle pass-eskni Seasons fantastičan je dodatak već impresivnom modu jer dodaje zarazni RPG sloj.\nRadićete na level up-ovanju tokom svake sezone u nastojanju da zaradite nagrade za kvalitet koje prevazilaze Player Packs i Coins. Dobićete neke sjajne nove mogućnosti prilagođavanja kako bi vaš tim bio više vaš vlastiti, kao i neke pametne nove fudbalske dizajne. Bićete još više zavisni od Ultimate tima nego što ste ikada bili zahvalјujući novim Seasonsima. I besplatno je, što je možda najbolјa stvar u tome.\nNažalost, Ultimate Team je još uvek fokusiran na vašu želјu da platite novcem iz stvarnog sveta za njegovu nalik kutiji sa plenom Player Pack i tako dalјe. Zahvalјujući uvođenju Seasons, mikrotransakcije možete lakše da zanemarujete nego ikada ranije. Postoji puno načina na koje možete da dođete do najbolјih igrača u Ultimate Team-u bez potrebe da date novac.\nNažalost, Pro klubovi nisu promenjeni tako dramatično. Pored nekoliko opštih podešavanja i dodataka (kao što je obilјe novih osobina za otklјučavanje) i impresivnog novog alata za stvaranje avatar-a, uglavnom je to isto iskustvo kao i prošle godine. Netaknuti povratak na mod nije nužno loša stvar, ali i dalјe ostaje, s obzirom na pobolјšanja u drugim oblastima igre.\nVolta je jedno od onih drastičnih pobolјšanja i odličan je poklon za fanove koji se godinama pozivaju na novu FIFA Street igru. Ovaj mod je masivan i uzbudlјiv dodatak FIFA formuli koji mu pomaže da se zaustavi od stagnacije. Volta je takođe ogromna. Nisu to samo tri, četiri i pet na strani utakmica između vaših omilјenih timova, već i režim priče. To je priča koja je zaboravlјiva, ai dalјe je zabavna kroz igru, kao i njene ponude orijentisane na mreži Volta League i Volta Tour.\nVolta je sve o trikovima, veštinama i izlaganju. To su zabavno zabavne stvari i dah svežeg vazduha za ovu seriju. Izvođenje bezbrojnih trikova, skakanje sa zidova i postizanje ludih golova je jednako zabavno kao što zvuči i online i offline. Volta je lako mogla da bude samostalno izdanje, ali dobro je da nije. Radi se o iznenađujuće potpuno naprednom i spektakularno zabavnom modu koji se malo razlikuje od naslova FIFA Street, ali dobrodošao povratak za one koji traže mali fudbal u FIFA-i.\nIako igra u FIFA-i 20 nije masivna nadogradnja u odnosu na FIFA 19, to je superiorni naslov i jedna od najbolјih fudbalskih igara koje ćete igrati. Novi izgled Karijera Mod-a i Ultimate Team-a učinili su već odlične modove još bolјim, a sama količina licenciranih timova, stadiona i još mnogo toga takođe čini impresivno autentično iskustvo. Volta je takođe fantastičan dodatak i dragulј u kruni FIFA-e 20 zbog svog uzbudlјivog, smelog pristupa koji na čudesan način podiže iskustvo. To je velika fudbalska utakmica koja odlično napreduje u mnogim različitim oblastima, čineći lako da se izgubi više sati u njenoj proždrljivosti modova. S obzirom na količinu i kvalitet, FIFA 20 je vrhunska fudbalska igra i predstavlјa najbolјe od svega što EA-ove sportske igre mogu da ponude.\nFIFA 20 was last modified: 4 oktobra, 2019 by ITN Team\nPUBG’s Sanhok stiže u toku leta i...\neFootball PES 2020 - ITNetwork 21/11/2019 at 12:03\n[…] dve uspešne franšize i to je fudbal – Konami Pro Evolution Soccer (eFootball PES 2020) i EA-ina FIFA. Bivša serija je ove godine dobila face lifting uz dodavanje eFootball-a i teme za marketing. To […]


Posted by KJG Okt 14, 2009 - 02:06 PM\n"... A neretko je pozadina ovakvih tumačenja skretanje iracionalnosti sistema (kapitalističkog) na iracionalnost pojedinca"\n...i grupa, dodao bih na ovaj citat iz knjige Todora Kuljića "Fašizam". Ovaj post je ionako pokušaj implementacije analiza izvedenih u toj knjizi na današnje i ovdašnje uslove i događanja. Izvinjavam se unapred što neću na svakom mestu obeležiti citate ili aluzije, jer često nema ni potrebe - toliko se verno iščitavaju u današnjim okolnostima.\nOdskora se na Radiju B92 ponovo može čuti džingl sa citatom dela nekog spisa Borislava Pekića, u kome ugledni pisac narodski filozofira na temu dostupnosti prava i pravde. Pretpostavljam da se kritičniji slušalac ne može načuditi u čemu je takva filozofija snishodljivija i poniznija - u pogledu tumačenja samog prava na pravdu, u neveri u ostvarivost javnog interesa ljudi a time i dostojanstva zajednice koju čine ili u procenjivanju ne-uloge i ne-mogućnosti pojedinca u takvim istorijskim okolnostima. Možemo pretpostaviti da je ovakva smesa mislilačkog cinizma i pripovedačke rečitosti paradigma ne-poverenja demokratskog građanstva u sopstvene ideale, koji se ogledaju u: priželjkivanju monopola na pravdu ("da je mi delimo"), apologiji moći i značaju količine novca za količinu pravde ("ukoliko ga imamo puno") ili u pseudopuritanskoj izolaciji od životne zbilje i pravde koja se u njoj procesira ("da nam ne bude potrebna"). U zagradama su citati iz pomenutog džingla.\nUz potpuno razumevanje za potrebu da se odupru diskriminaciji kojoj su neprekidno i sistematski izloženi, možemo zaključiti da naši homo i biseksualno nastrojeni sugrađani i sugrađanke pokušavaju putem parade ponosa da istovremeno demonstriraju pravo na svoju posebnost i pravo na svoju ravnopravnost. Ovaj mix kao da ima sasvim logičan smisao na "policy" ili, da kažemo, zakonskom nivou, a relativno drugačiji i čak kontraproduktivan na političkom i ideološkom. Da bi razmotrili takvu moguću prirodu jedne aktivističke pozicije, pogledajmo stvari iz drugog a srodnog ugla. Jedan od slogana kojima se često ilustruju ovakve i slične policy (tj. mere) za odbranu ljudskih prava je i onaj: SVI RAZLIČITI , SVI JEDNAKI. Nakon opšteg usvajanja ove logike na nivou zakonskih mera, na policy nivou, na nivou borbe protiv diskriminacije, protiv koga niko dobronameran i razuman naravno ne može imati ništa protiv, moramo razmisliti šta nam implicitno može poručiti ova parola na političkom i ideološkom planu? Da li da su različitosti kao opšte ili kao konkretne kategorije, uvek zanemarljive i da treba da se razumeju kao potencijalna ili suštinska jednakost? U slučaju neodržane parade na primer, moramo se prvo zapitati o kojoj različitosti se tu uopšte radi, jer aktivisti organizacija koje su paradu pokušale da izvedu upravo tvrde da homoseksualci nisu ni po čemu suštinskom različiti, da su potpuno obični, normalni ljudi, sa seksualnim i rodnim opredeljenjem koje je karakteristično za najmanje 10-15 % svetske populacije. Ako radi razumevanja svih mogućih pa i onih neželjenih konotacija pomenutog slogana ili jednačine, umesto reči "različitost" namerno i tendenciozno upotrebimo reč nejednakost, a umesto reči "jednakost" upotrebimo reč istost, dobićemo sledeću, navodnu i artificijelnu ali ipak latentno prisutnu i naziruću tezu: svi nejednaki - svi isti.\nAko nadalje razmotrimo samu buržoasku definiciju jednakosti, ona se tiče jednakosti pred zakonom, koji naravno konstituiše, piše, održava i reprodukuje ta ista buržoazija, u svom i ekonomskom interesu vladajuće elite. Nedavno je direktor ovdašnje ugledne nevladine organizacije za ljudska prava, u radio intervjuu za Kažiprst, pomenuo jednakost prvo kao opštu humanističku kategoriju, ali se odmah sam kao malo i prekorio, da bi pokajnički podvukao da kad kaže jednakost misli na "jednakost pred zakonom". Ne znam da li ima potrebe ponoviti čuvenu definiciju od A. France-a, da je to jednakost pred onim zakonom koji podjednako zabranjuje bogatom i siromašnom da kradu hleb a dozvoljava im da spavaju ispod mosta. U svakom slučaju, takav zakon i ta pravda uglavnom sankcionišu i potiskuju one manifestacije antagonizama koji se pojavljuju na površini društvene stvarnosti a obezbeđuju siguran opstanak i razvoj onih antagonizama koji i čine siromaha siromahom a bogataša bogatašem, dakle ekonomskih a u užem smislu - svojinskih odnosa.\nU datim istorijskim okolnostima jasno je da tu nikakve suštinske jednakosti ni ne može biti, pogotovo ne u deljenju pravde. To je možda na vreme saznao i g. Pekić pa se zato iste i odriče. Sva tri njegova premudra očinska saveta tiču se u stvari onih koji mogu imati novac, moć ili društveni položaj koji ih praktično čini kvalifikovanim da su nezainteresovani za pravo i pravdu, dakle položaj onih koji nemaju potrebe da kradu hleb a nemaju potrebe ni da spavaju ispod mosta, iako im je to zakonom zabranjeno ili dozvoljeno. Nerazgovetno ekspertsko mrmljanje o krizi kapitalizma, jasno svedoči da što se tzv. buržoaske inteligencije tiče, ova konstelacija nije još ničim dovedena u pitanje. Na BBC World Debate u nedelju 4. oktobra mogli smo da vidimo na delu potpunu nemoć uglednog ekspertskog tima da artikuliše, definiše, objasni odvijanje i "upravljanje" krizom. Osim simptomatične izjave jednog od ambicioznijih diskutanata da je ekonomska kriza izazvana "političkim ciljem omogućavanja privatnog rešavanja javnih stambenih problema", malo je šta moglo da se čuje. (Interesantno je ovde napomenuti da je kapitalizam posrnuo na mestu na kome je socijalizam relativno uspeo - u polju stambene politike). Isti govornik je inače postao poznat kao istoričar ekonomije po svom opisu istorije kapitalizma kao nečega što nema nikakve veze sa mirnim progresivnim ravojem već pre sa posrtanjima i sunovratima, grozničavim pentranjima po tuđim leđima i ramenima da bi se palo pod nečije čizme ili gusenice.\nAktivisti liberalizma a time posredno i liberalnog kapitalizma, nalaze se, možda i ne sluteći, na strani te filozofije. Oni naivno i čak simpatično, poput zaista najobičnijeg sveta koji na nekoj državnoj paradi slavi svoju posebnost ali i pokornost vladajućem režimu, insistiraju na jednakosti u različitosti - i to isključivo u domenu identiteta. Znajući da su parade ponosa nastale kao plod grass root borbe homoseksualno nastrojenih Amerikanaca i Amerikanki za prava upravo i bukvalno na policy nivou (jer je takve osobe čak i policija u US zdušno nipodaštavala ili čak rutinski maltretirala dok se nisu izborili za bezbedno javno postojanje i pojavljivanje), možemo samo podržati njihovu borbu za jednakost pred zakonom i u javnosti. Problem nastaje kad se ovaj, "policy" nivo njihovog opravdanog zahteva, sam od sebe iščita u političkom i ideološkom polju. Jedno moguće i problemsko iščitavanje je da se paradom ponosa u političkom smislu zastupa neka partikularna jednakost a koja teži opštem standardu, u ovom slučaju konkretno jednakosti u pravu na javno ispoljavanje identiteta. Shodno takvom zahtevu a u odnosu na ovde predstavljene konotacije svake pa i aktivističke politike, zakon bi trebao da podjednako zabranjuje gej i strejt bogatoj osobi da spava ispod mosta kao i gej ili strejt siromašnoj osobi da krade hleb. To je dakle sa jedne strane nesporno pravedna težnja da se izbori ravnopravnost na nivou mera koje država preduzima ili treba da preduzima na zaštiti pojedinca od diskriminacije na zakonskom i "policy" nivou, a sa druge ona ima poprilično konfuzan ili barem nedovoljno razmotren politički smisao i značaj.\nNacionalistički i revizionistički obrazovni i program (koji je, da podsetimo, uveden u ovdašnje školstvo uglavnom još u mandatu jednog uglednog člana Građanskog saveza), u sprezi sa tranzicijskim osiromašenjem svake vrste, intelektualnim, ekonomskim, političkim, nudi samo jedan odgovor na ovako tumačen zahtev: ako je jedina ponuđena jednakost ona u polju identiteta, onda je "najekonomičnije" i "najnormalnije" tražiti mere koje će obezbediti da svi budu jednaki "u" navodno dominantnijem tj. u najrepresivnijem identitetu - onom nacionalnom. Kako država i pored naklonosti ovakvom konceptu identiteta (jer je država srpskog naroda), nema pravo da ga baš otvoreno sprovodi u praksu, javlja se narodni pokret za represivne mere protiv "odnarođenja" države i društva. U datim okolnostima, stvari od ove tačke nadalje postaju eksplozivne, masovne i tugaljive. Država, znajući da je sama nadahnula omladinu isključivim nacionalizmom u kombinaciji sa ekonomizmom (srpska država srpskom narodu a onda u njoj gledaj isključivo svoja posla), uzdržava se od sopstvenih ingerencija i delegira razjarenu dobrovoljačku parapoliciju da patrolira ulicama - ionako je mnogo jefitnija i puna entuzijazma, za razliku od one službene.\nProtivnici parade ponosa su dnevna koalicija domaćinskog kapitala, konzervativne intelektualne desnice (koju se razlikuje od liberalne intelektualne desnice po tome što ne nastupa u Peščaniku), refeudalizovane crkvene hijerarhije, delova srednje klase u panici pred ekonomskom krizom (setimo se samo izjave uglednog publiciste i književnog kritičara i to baš u Peščaniku: Ma boli me .... za tu vašu gej paradu, nemam šta da jedem bre!!!) i deklasiranog radništva u očaju zbog postojećih i nadolazećih efekata krize a i zbog same panike srednjeg sloja. Dakle, to je klasni savez onih koji imaju novac i moć da kupe pravdu, onih koji posreduju u tumačenju, uskraćivanju ili udeljivanju prava i pravde (srednje klase na državnim položajima), onih kojima pravda nije ni potrebna - crkvi koja je van zakona... i, naravno, onih kojima je pravda najpotrebnija ali se konstitucionalnim ili običnim terorom i demagogijom odlučuju od nje - fašizovana eksploatisana klasa čija se frustracija opštom diskriminacijom i nejednakošću pretvara u budalasti ali opasni gnev prema (navodno) kulturno različitima.\nKako se šareni skup oponenata paradi ponosa pretvorio u opštenarodnu paradu poniznosti\nZbog težnje pojedinca da se nekako izuzme iz pomenute panike, na delu je klasični mehanizam fašističke opresije: poricanje problema u realnosti tako što se potiskuju u svesti. Za razliku od deklasiranih, koji otvoreno i nasilnički izražavaju iracionalni gnev zbog iracionalnog pritiska, intelektualna elita ističe se elegancijom u potiskivanju. Na nekoliko žalostivih protestnih skupova i tribina u Beogradu, u specijalnim emisijama i debatama, nije se mogla čuti neka ozbiljnija reč o genezi ovakvih događaja - samo kuknjava nad posledicama. Ugledni kustos u elitnom državnom muzeju, u izjavi za 24 sata, komentariše siledžijsku i podmuklu zabranu izložbe Biljane Cincarević kao neku vrstu ultimatuma javnosti i pojedincima - prisile na autocenzuru. Pritom je, začuđujuće, sama ta izjava autocenzurisana, delom zbog činjenice da se dotični predstavlja nepotpuno, kao istoričar umetnosti, ne i kao državni službenik, a delom zbog činjenice da je u takvoj situaciji jedina smislena i uopšte minimalno savesna, ekspertska pa i službena izjava, npr. ona(kva) da u svakoj krizi kapitalizma, dotle uspešno zataškano ekonomsko varvarstvo isplivava na kulturalizovanu, uglađenu i nalickanu površinu, na kojoj se, indirektno ali ipak na bazi ekonomske potlačenosti, šepure izražajne i stvaralačke slobode. Kulturna beda i siromaštvo većine populacije, koje su nusprodukt opresije kapitalističkih proizvodnih odnosa, udaraju nasumice i da tako kažemo ludistički, u kulturnu sofisticiranost i "bogatstvo" intelektualno podgojenih viših srednjih slojeva. To se ne dešava prvi put u ovdašnjem i širem okruženju i tim je čudnije da oni kojih se to najviše tiče, daju sasvim polovična objašnjenja ovako neuralgične situacije. Poznati i svima simpatični filozof, teoretičar psihoanalize i umetnik, na tribini u Ateljeu 212 (sudeći po prikazu te tribine u Danasu), lamentira nad činjenicom da izgleda nema načina da se buržoaska kultura emancipuje od simptoma imanentno fašističke prirode, zbog koje se (imanentnosti) inače često i smatra da neko može da bude i dobar fašista i dobar umetnik. Kao, Evropa eto ne zna šta će sa Drugim svetskim ratom... kao da Dan pobede nad fašizmom nije gurnut pod tepih evropskog ekonomskog progresa, tihim ujedinjenjem sa danom oformljenja Evropske zajednice za ugalj i čelik (9. maja se ustvari, kao Dan Evrope, slave istovremeno tako podjednako važni događaji kao što je kapitulacija Hitlerove Nemačke i osnivanje pomenute zajednice). Razmećući se pred konstipativnom gradskom publikom terminima emancipacije, pozivanjem na NOB i tradiciju NOBa a izbegavajući da ikada podvuče da je oslobodilačka borba moguća samo i kao oslobođenje od kapitalističke eksploatacije i dominacije, ovaj enfant terrible mondenske intelektualne scene lako završava u apologetskom kiču.\nKako se i danas dakle, intelektualna elita izgleda rukovodi Pekićevim principima tipa "bolje da nam ne treba", ostaje nam da možda pokojnog g. Borislava postavimo za neumrlog predsednika vaskrslog Društva poniznosti i ustrpljivosti (A. Kovačić - U registraturi) i onda da se, kao svi ambiciozni buržuji, lepo učlanimo u njega i tako nastavimo da organizovano gledamo svoja posla.\nŠalu na zbilju, u datim istorijskim i političkim okolnostima, to intelektualno potiskivanje i taj deklasirani gnev imaju svoje jezive manifestacije u uličnoj samovolji, sakaćenju i linču. Pretkapitalistička priroda pomenutog ovdašnjeg klasnog saveza poseže za pretkapitalističkim metodama. U razvijenim i normalnim kapitalističkim zemljama te metode su mnogo civilizovanije, sofisticiranije i praktično institucionalizovane. Dok ovdašnji parapolicajci, u znoju lica svog napregnuto osmatraju i osluškuju ne bi li opazili ili čuli strani element u npr. nekom javnom WCu, u nedalekoj Italiji taj posao čine od države podržane i uniformisane ulične "trojke" (poznato ime, doduše imaju smeđe košulje i kravate a ne crne košulje i šubare). Dok se ovdašnji Romi mrcvare premeštanjem staništa a time i oduzimanjem prava na rad, na način koji možda pogađa čak i gradonačelnika koji je taj premeštaj priredio, u susednoj Mađarskoj ih ubijaju profesionalne ubice. Dok se ovde nesinhronizovano i bez ikakvih naročitih priprema peva "Ubi, ubi, ubi... ovog ili onog" u Švajcarskoj o Jugo fukari pevaju uvežbane i udidane jodlerske grupe. Dok ovdašnji Romi po zamisli odlučnog gradonačelnika prosto moraju u školu, gde će ih onda svaki dan maltretirati što neprilagođenim programom, što onako, na odmoru ili posle časova, u Češkoj su mnogi njihovi sunarodnici toga pošteđeni, sa tim što im nadležni, dok npr. kopaju kanale na ulici oblače majice sa natpisom: Ko mi je kriv kad nisam išao u školu!. I nema kraja našoj nesavršenosti: dok se ovde, na jedan primitivan, nasumičan i neizvestan način, parapolicajac dobrovoljac mora metodološki zaista namučiti da bi uklonio nekog libijskog državljana iz javne sfere, u Italiji je država postavila svoj storm front na mnogo manje javnom a i prirodnijem mestu - na moru, odakle sa flotilom ne dozvoljava nikakvo približavanje brodova sa ljudima koji inače ni nemaju gde nazad. A kada od npr. sedamdesetak takvih nedošljaka, zahvaljujući tako dobro organizovanoj blokadi preživi samo njih 5, osamdeset odsto građana svrstane Italije smatra da i oni treba da budu izvedeni pred sud i kažnjeni - zbog pokušaja ilegalne imigracije. Eto, toliko je u procentima jak klasni savez i minimum istorijske svesti nalaže da ga povežemo sa ekonomskim i socijalnim uslovima koji ga diktiraju - uslovima tzv. liberalnog kapitalizma u pomenutoj histeričnoj smeni periodičnog uspona i periodičnog propadanja - svoje eksploatatorske i diskriminatorske politike.\nDakle, pomenutu i sveprožimajuću paniku proizvode protivrečnosti datog sistema, bilo ovde, bilo u okruženju, bilo u fazi njegovog propadanja, bilo u fazi uspona. Možemo samo nemoćno posmatrati kako se površno i eskapističko suprotstavljanje tog sistema jednoj sopstvenoj protivrečnosti, proizašloj iz ekonomije, pretvara u drugu protivrečnost, bilo u politici, internacionalnoj ili bolje rečeno imperijalnoj sferi ili dominantnoj kulturi. A btw, "U svim tim situacijama, privredne ili kulturne slobode ne štite se kao samosvrha već više zato što su na određenom stupnju razvoja neophodne za funkcionisanje glavnih ustanova kapitalizma".\nDa sumiramo, imamo, hteli ne hteli, na sceni dve političke grupacije posvećene funkcionisanju kapitalizma, onu liberalnu, koja idealizuje kapitalizam, predstavljajući putem tzv. kulturnih i ostalih politika zavijenih u "policy" terminologiju, i često putem navodno politički neutralnog NGO sektora, svoje šićardžijske klasne interese kao univerzalne i progresivne vrednosti ili čak kao javni interes - interes celog društva. Sa druge strane imamo fašističku grupaciju, koja insistira da postojeći sistem pokaže svoje pravo lice a kad ovaj to račundžijski i pritvorno odbija - to i čini umesto njega. U zbrci od potisnutih i novonastalih protivrečnosti, poseže se za inače omraženim monopolom, traži se da monopol iz ekonomskog polja bude zastupljen ali i zamaskiran u drugim poljima, npr. u kulturi, policijskim ingerencijama ili prednosti prava pojedinaca nad smislom postojanja celine. Kad liberalizam, iz koga monopol obavezno i izrasta, biva osuđen na propast, kada se njegovi sveti principi slobodne trgovine i izražavanja začas survaju u intervencionizam, protekcionizam i cenzuru, tada se i imperativ kulturne raznolikosti očas pretvara u imperativ istosti - mračnu varijantu potisnutog imperativa jednakosti.\nU opštoj nemoći da se ostvari kontakt sa produktivnim i održivim procesima socijalne emancipacije i integracije, a u dnevnom razdraživanju potrošačkim izazovima i sportski doživljenim imperativima malograđanskog i nacionalnog prestiža, kuva se bes koji samo traži priliku za manifestaciju bilo kakve jednakosti, ili, kako su to i ondašnji fašisti govorili: za dovođenje u korak . A dovođenje u korak je i strategija ekonomskih i političkih mogula, od Vašingtona, Moskve do Beograda, to je dakle već višestruko razrađena makro i mikro ekonomska taktika. Nije ni čudo da se vlast donekle i plaši dovođenja u korak - dobro poznaje tu strategiju, jer ju je uvežbala u svakom od partijskih aparata koji učestvuju u vlasti. Da bi ste imali nekog hladnokrvnog predstavnika skupštine grada koji onako bekrupulozno mirno odbija da odgovori na osnovna moralna pitanja o manipulaciji gradskim zemljištem u Insajderu, morate već imati unutarpartijski teror. I taj teror je, međutim, svrsishodan, on je logistički minimum za održanje opšte političke i ideološke konstelacije. U jednom trenutku, na pomenutoj BBC world debate, ekspertkinja Sarkozijeve vlade načinila je zanimljivu omašku: "trebalo bi to kick private sector", htela je da kaže "kick off" ali se, ko bi ga znao zašto, zbunila. Publika se slasno nasmejala ovoj omaški, kao da je ista donela neko opšte olakšanje, priznanje. Kao da svi znaju da će na privatni sektor sada početi pritisak da vraća pozajmice kojima ga je država majka spasavala kao nekog sina kockara. A odakle privatnom sektoru taj višak vrednosti za vraćanje pozajmice, ako ne od smanjenja naknade za rad?? To smanjenje samo će pojačavati postojeće frustracije. Ostalog se sećamo.\nTaj identiet ne može se jesti, pa se panika produžava a trajanje panike nagomilava traumu, napetost i frustraciju. U najavi i nakon neuspele parade, dok deklasirani najavljuju svoj gnev pa slave trijumf, intelektualci podržavaju različitost, za nju vezana prava i kude policiju, zato što dovoljno ne zastupa njihov interes i na ulici. Ali nema policije koja će sanirati tu konfuziju i paniku. Ako se, kao dekor u predprijemnim EU pregovorima saniranje pukih posledica konfuzije artificijelno izvede, te nagomilane društvene tenzije i protivrečnosti, čije su osnove u protivrečnostima režima eksploatacije, otuđenja i ponižavanja ljudi koji uzaludno i "nerazumno" traže pravo i pravdu, naći će novi teren i paravan. Razumljivo inisistiranje na ličnoj odgovornosti i merama koje će najistaknutije parapojedince pacifikovati , potisnuti ili izolovati na neko vreme, neće ni najmanje potisnuti antagonizme koji ove konflikte generišu. U sprezi militarističke tradicije, vazda svetlucave a netom propale kao što je bila i ona pruska, refeudalizacije i konzervacije poslovne klase, osećaja gubitništva i uvređenosti (na koje asociraju i imena 1389. i Obraz), kao i sloma radničke reprezentacije u političkom polju (a tu su najavljeni veliki radovi na putnoj mreži), smeša je vrlo slična onoj u nekadašnjoj Nemačkoj, samo što, srećom, Nemačka nije više ono što je bila. Niti je svakom kapitalizmu potreban razvijeni fašizam. Ovom našem izgleda jeste.\n"Ekonomska kriza, koja sledi iz osnovne protivrečnosti sistema, preobražava se u socijalnu krizu u kojoj se sudaraju interesi delatnih grupa i dovode u pitanje integraciju društva. Dakle, ekonomski rast se provlači kroz krize koje se periodično vraćaju, zato što je klasna struktura, premeštena u ekonomski sistem upravljanja, protivrečnosti klasnih interesa pretvorila u protivrečnost imperativa sistema" (Jirgen Habermas, Krize poznog kapitalizma, citat prema T. Kuljić: Fašizam.)\nIzvor: Istinu na sunce, Blog B92


Finansiranje sporta na području BPK-a Goražde za 2015. godinu\nPremijer Bosansko-podrinjskog kantona Goražde Emir Oković i ministar za obrazovanje, mlade, nauku, kulturu i sport Damir Žuga danas su potpisali ugovore sa sportskim klubovima o dodjeli sredstava za finansiranje sporta kojima se podstiče obavljenje sportske djelatnosti na nivou BPK-a Goražde za 2015. godinu.\nZa ove namjene u Budžetu BPK-a planirana su sredstva u iznosu od 490.000,00 KM, a vrijednost danas potpisanih ugovora iznosi nešto manje od 300.000,00 KM.\n– Preostali dio od ukupno planiranih sredstava predviđen je za zakup otvorenih i zatvorenih sportskih objekata predviđenih za trenažni proces i takmičenje sporstkih klubova, finansiranje školskih sportskih takmičenja, manji dio za Aktiv nastavnika tjelesnog i zdravstvnog odgoja za školu skijanja i školu plivanja, kao i za sport za lica sa invaliditetom. Takođe, predvidjeli smo da iznos od oko 20 posto od tih sredstava zadržimo kao mogućnost interventnog djelovanja za sportske događaje i sportske aktivnosti klubova i pojedinaca – istakao je ministar Damir Žuga.\nObzirom da je Zakonom o izvršenju budžeta BPK-a definisano da ugovore u vrijednosti većoj od 50.000,00 KM potpisuje premijer BPK-a, ugovor sa Fudbalskim klubom „Goražde“ potpisao je premijer Emir Oković, dok je ugovore sa predstavnicima ostalih sportskih klubova potpisao resorni ministar.\nOvom prilikom iskazana je opredjeljenost Ministarstva za nastavak saradnje sa svim sportskim klubovima te je istaknuto da su u proteklom periodu uloženi značajni napori da se osigura što je moguće veći iznos sredstava za finansiranje sportske djelatnosti na području BPK-a u ovoj godini.\n– Godina pred nama je teška i ako se uzme u obzir da je u nacrtu budžeta za sport bilo predviđeno 300.000,00 KM i da smo mi do sačinjavanja budžeta u formi prijedloga, uspjeli da ovaj iznos promijenimo, možemo reći da smo napravili iskorak, jer smo uspjeli da sredstva za sport u ovoj godini povećamo na 490.000,00 KM – kazao je ministar.


Sjednica Glavnog odbora SDA BiH ovo je 26 usvojenih zaključaka – Sandžačke Novine\nSjednica Glavnog odbora SDA BiH ovo je 26 usvojenih zaključaka\n6. Glavni odbor SDA odlučno odbacuje bilo kakav pokušaj da se tzv. “non-paperima” ili drugim načinima političkog i diplomatskog djelovanja dovodi u pitanje teritorijalni integritet i suverenitet Bosne i Hercegovine. Ne može i neće biti nikakvog “mirnog razlaza”, niti odvajanja nijednog pedlja teritorije Bosne i Hercegovine, čime konstantno prijeti Milorad Dodik. Politikom koju vodi, Milorad Dodik neće dovesti do razbijanja Bosne i Hercegovine, ali može ugroziti mir i stabilnost na štetu svih građana, a posebno na štetu vlastitog naroda i entiteta RS.\n7. Glavni odbor SDA pozdravlja stavove Vijeća za implementaciju mira i podršku suverenitetu i teritorijalnom integritetu Bosne i Hercegovine, te podršku evropskom i NATO putu naše zemlje. Upozoravamo da bi izostanak ili zakašnjelo poduzimanje odlučnih i konkretnih koraka protiv nosilaca retrogradnih politika mogao produbiti političku krizu i u konačnici izazvati destabilizaciju. Zato pozivamo zemlje članice Upravnog odbora Vijeća za implementaciju mira (PIC), kao i sve zemlje Evropske unije pojedinačno, da, na temelju pravnih principa koje poštuju i provode i u Evropskoj uniji i u svojim državama, uvedu sankcije predsjedniku SNSD-a Miloradu Dodiku, zbog secesionističkih prijetnji, kao i svima koji ugrožavaju Dejtonski mirovni sporazum. U tom smislu pozdravljamo aktivnosti koje je poduzeo predsjednik SAD Joshep Biden i najavu proširenja tzv. “crne liste”.\n11. Glavni odbor SDA upozorava na novi val srpskog nacionalizma, koji kroz zagovaranje tzv. “srpskog sveta”, prijeti da ponovo oživi duhove iz mračnih i tragičnih 90-ih godina prošlog stoljeća.\nTakođer je neophodno da se intenzivira saradnja sa političkim snagama u regiji koje su, također, prepoznale opasnosti koje sa sobom nosi ideologija “srpskog sveta”.\n12. Glavni odbor SDA pozdravlja odluku Predsjedništva SDA da ne učestvuje u neustavnim “pregovorima entiteta i naroda” koju je preko Narodne skupštine RS inicirao SNSD. O budućnosti Bosne i Hercegovine se ne može razgovarati između entiteta ili tri naroda, već isključivo u okviru nadležnih državnih institucija, prije svega u Parlamentarnoj skupštini Bosne i Hercegovine.\n17. Glavni odbor SDA pozdravlja Izvještaj Komiteta za vanjske poslove Evropskog parlamenta o Bosni i Hercegovini u kojem se ponavlja snažna podrška evropskoj integraciji BiH, te poziva na ukidanje prakse “dvije škole pod jednim krovom”, na osnaživanje institucija na državnom nivou, reformu VSTV-a, provođenje presuda Evropskog suda za ljudska prava itd. Očekujemo da Evropski parlament podrži ovaj izvještaj, te da odbaci amandmane parlamentaraca iz Hrvatske i njihovih partnera iz desničarskih i komunističkih partija.\nPozdravljamo održavanje zajedničke pokazne vježbe “Brzi odgovor 21”, u kojoj učestvuju Oružane snage Bosne i Hercegovine i Vojska Sjedinjenih Američkih Država. Ova vježba pokazuje visok stepen interoperabilnosti Oružanih snaga Bosne i Hercegovine i spremnosti da odgovore svim zadacima i izazovima.


Polanski planira snimanje filma o Drajfusovoj aferi Prolog\nFrancuski reditelj poljskog porekla Roman Polanski planira da u Poljskoj snimi film o čuvenoj Drajfusovoj aferi ukoliko dobije garancije da neće imati sudskih problema zbog optužbe o silovanju jedne maloletnice u SAD 1977. godine, prenose francuski mediji.\nFilmski Institut Poljske naveo je da je 80-godišnji sineasta iznajmio stan u Krakovu i da je zajedno s porodicom posetio nacistički koncentracioni logor u Aušvicu, gde je umrla njegova majka.\nPolanski je proveo veliki deo svog detinjstva u Krakovu gde želi da snimi film o Drajfusovoj aferi u Francuskoj koja je izazvala duboke podele u društvu krajem 19. veka. Ta afera se danas često navodi kao najpoznatiji primer nepravednih optužbi i osude nedužnih ljudi.\nProducent Rober Benmuša, koji je radio s Polanskim za film "Pijanista", izjavio je da još nije donesena konačna odluka o snimanju ostvarenja o Drajfusovoj aferi.\n"Prvo treba da budemo sigurni da snimanje neće biti prekinuto iz sudskih razloga", rekao je Benmusa.\nPolanski se 1977. godine izjasnio krivim za optužbe o seksualnim odnosima sa tada 13-godišnjom Samantom Gejmer.\nReditelj je bio 42 dana u zatvoru posle čega je pušten na slobodu uz kauciju.\nPešak tuži Russella Branda jer ga je udario automobilom\nProdukcijska kuća Džonija Depa radi na novoj adaptaciji Šekspira


Evo kako da uplatite taksu za legalizaciju18 Dec\nGrađani Srbije od danas mogu da uplaćuju taksu za ozakonjenje svojih kuća, stanova ili poslovnog prostora kako je propisano Zakonom o ozakonjenju objekata. Oko 770.000 vlasnika koji su ranije predali zahteve za legalizaciju, treba samo da plate taksu, ako su u prethodnom periodu dostavili potrebnu ...\nEvo kakav je postupak kod legalizacije kuća i stanova29 Nov\nVlasnici bespravno izgrađenih objekata od juče mogu da po jednostavnoj proceduri i daleko nižim cenama nego dosad legalizuju svoje kuće i stanove. Vlasnici nelegalnih objekata, međutim, treba pritom da imaju na umu da neće moći da legalizuju objekte koje su sagradili na klizištima, kao ni kuće ...\nLegalizacija: Novi zakon će najviše pomoći običnim ljudima27 Nov\nZorana Mihajlović, potpredsednica Vlade i ministarka građevine, saobraćaja i infrastrukture: Drugi su obećavali, a mi smo rešili problem 1,5 miliona vlasnika nelegalnih objekata. Što smo obećali, to smo i uradili. Naši građani, vlasnici 1,5 miliona nelegalnih objekata među kojima je ubedljivo ...\nSređivanje fasada o trošku stanara20 Nov\nNovi zakon o stanovanju, čija je javna rasprava u toku, uvodi nove strože obaveze za vlasnike nekretnina. Ako ne urade dobrovoljno, opština će im isporučiti račun. Novi zakon o stanovanju, čija je rasprava počela pre dva dana, trebalo bi da reši dugogodišnji problem oronulih fasada u gradovima ...\n“Legalizacija za 100 EUR – 238 puta manje”05 Nov\nPotpredsednica vlade Zorana Mihajlović najavila je da će naredne nedelje u Skupštini Srbije početi rasprava o Zakonu o ozakonjenju objekata. Zakon će obuhvatiti skoro 1,5 miliona bespravnog podignutih objekata. "Sledeće nedelje će u Skupštini imati četiri zakona koje ćemo braniti - Zakon o ...\nVeći porez za one koji neće da legalizuju stan01 Oct\nSvi koji do sada nisu legalizovali stanove, kuće, vikendice ili bilo koju nekretninu koju poseduju, od oktobra će biti pravi trenutak da to učine, jer je to, kako poručuju donosioci odluka u ovoj oblasti, poslednja šansa, ali i dosta povoljnija. Čim bude usvojen Zakon o ozakonjenju objekata, a ...


Tradicionalni Bepov memorijal igra se u petak i subotu, Tatari Šimunović: Ovo je prava prilika da vidite ekipu na terenu | Drava.info\nTradicionalni Bepov memorijal igra se u petak i subotu, Tatari Šimunović: Ovo je prava prilika da vidite ekipu na terenu\nRukometni klub Podravka Vegeta domaćin je tradicionalnom, 14. po redu Memorijalnom turniru ‘Josip Samaržija Bepo’ koji se održava ovog petka i subote u sportskoj dvorani Gimnazije ‘Fran Galović’ Koprivnica.\nNa turniru sudjeluju četiri ekipe, a Podravkašicama u goste dolaze rumunjska Corona Brasov, mađarski Mosonmagyaróvári KC i ŽORK Jagodina iz Srbije.\nOvom se prigodom medijima prvi puta službeno i predstavila i nova direktorica kluba Vlatka Mihoci, koja je svima zaželjela dobru suradnju kao i uspješnu sezonu.\nVlatka Mihoci. Snimio Krešo Puklavec.\nSportska direktorica Miranda Tatari Šimunović osvrnula se na uspješnu proteklu sezonu istaknuvši nekoliko promjena koje su Podravkašice dočekale na startu predstojeće:\n– Stvarno je bilo lijepih momenata, predivnih utakmica, a vjerujemo da ćemo u tom tempu nastaviti i dalje. Svi smo čekali predstavljanje nove ekipe, promjena ima, kao što znate da su nas neke igračice napustile, no tu su i nova pristigla pojačanja: Dijana Mugoša, Lamprini Tsakalou, Elena Gjeorgjievska, Andrea Ianasi i Tjaša Stanko. Ovo je prava prilika da ih vidite na terenu i kako će izgledati u novoj sezoni.\n– Ja ću prvo izraziti zadovoljstvo time što je Uprava kluba uspjela napraviti jedan ovako ozbiljan turnir gdje imamo tri kvalitetne ekipe, ali i izvrsnu priliku da probamo ono što treniramo. Što se tiče turnira, Corona Brasov nam je poznata ekipa iz prošle godine i jako su dobra ekipa, u vrhu su rumunjskog rukometa i igraju jako dobru i čvrstu obranu. Jagodina je prvak Srbije koja za dva tjedna igra kvalifikacije Lige prvaka, a imaju i ambicije da u ovoj godini dođu do Lige prvakinja. Treća ekipa je Mosonmagyaróvári KC koja dolazi iz Mađarske, a svi znamo kakva je mađarska liga. To je jedna ozbiljna ekipa koja u ovoj sezoni želi napraviti korak više – rekao je trener Zlatko Saračević.\nU dva se dana igraju sveukupno šest utakmica. Podravka Vegeta će prvo u petak odmjeriti snage s rumunjskom Coronom Brasov s početkom u 20 sati. Drugi dan turnira u 11 sati na rasporedu je utakmica s Jagodinom, a turnir će u 20 sati istog dana zatvoriti Podravka Vegeta s mađarskim Mosonmagyarovarijem.\nKakva je atmosfera u ekipi otkrila je golmanica Jovana Risović:\n– Sve nove djevojke jako su se dobro uklopile u ekipu i mislim da imamo jako ozbiljnu ekipu u ovoj godini i spremni smo za sve ono što nas čeka. Što se tiče turnira, svi znamo da je mađarska liga jedna od najjačih liga za ženski rukomet u Europi, Mosonmagyaróvári je jako kvalitetna ekipa, igraju suvremeni rukomet. Jagodina isto, igraju kvalifikacije za Ligu prvakinja, za Coronu mislim da je jača nego prošle godine jer su doveli dosta novih igračica. Ovaj će nam turnir poslužiti za još doigravanja i nekih detalja koje treba “sklopiti” pred ono što nas ove godine sve čeka.\nOvaj turnir ujedno je i prava prilika za sve navijače da vide svoju ekipu na domaćem terenu nakon prvog dijela zahtjevnih priprema.


Novopazarci potukli lidera, Džambo odbranio pobedu Partizana - SPORTSKI ŽURNAL\nNovopazarci potukli lidera, Džambo odbranio pobedu Partizana\n12 decembar, 2020 10\nU zaostalim mečevima 10. kola, koji su na programu 16. decembra, Pazar će igrati protiv Metaloplastike u Šapcu, dok će Železničar 1949 gostovati Radničkom iz Kragujevca\nRukometaši Novog Pazara savladali su večeras na svom terenu ekipu Železničara 1949 sa 35:30 (16:19), u utakmici 11. kola B grupe Arkus lige.\nSastav iz Niša imao je u nekoliko navrata u prvom poluvremenu i četiri gola prednosti, a pobednika je odlučila serija Pazara od 5:0 za plus četiri (27:23) u 45. minutu.\nDomaćina su predvodili Zlatko Rakića sa osam, Danijel Radisavljević i Sead Međedović sa po sedam, najbolji igrač susreta Nemanja Dimitrijević sa šest i Aleksandar Stojanović sa pet golova, kao i golman Goran Raković sa 14 odbrana.\nBolji od ostalih u redovima Železničara 1949 bili su Lazar Anđelković sa sedam, Aleksandar Stojanović sa šest, Aleksandar Pavlović sa pet i Marko Milosavljević sa četiri pogotka, dok je čuvar mreže Nišlije Miroslav Kocić upisao 12 odbrana (dva sedmerca).\nŽelezničar 1949 i dalje je lider B grupe Arkus lige sa 15 bodova, a četvrtoplasirani Novi Pazar sa 12 bodova poslednji je tim u zoni plej-ofa.\nU zaostalim mečevima 10. kola, koji su na programu 16. decembra, Pazar će igrati protiv Metaloplastike u Šapcu, dok će Železničar 1949 gostovati Radničkom iz Kragujevca.\nVojvodina lako protiv Dinama, samo Šapčani slavili u gostima\nBek Železničara se preselio u Borac, Vujović odveo Egića\nKragujevčani overili plej-of pobedom protiv Kostolčana\nPa · 13 decembar, 2020 09:59\nDinamo bolje igra bez ovih igrača sto Akim kaze da su im nedostajali!\n!!! · 13 decembar, 2020 11:09\nPonasanje Maksica ne postoji u seoskim ligama. Rukomet trese skandal za skandalom. Ulaziti na teren da preti sudijama(koji kao i sve ostale sudije u ligi +5 lopti daju za Partizan) da bi na kraju utakmice usao3 metra u teren i povukao sudiju za dres uz psovke. Protiv Vojvodine pozivao je igrace na tucu i pretio im, Vojvodina se povukla i nije smela da reaguje. Jasno je kolika "ledja" ima Partizan i kako bezakonje vlada kod nas!\nsudija · 13 decembar, 2020 14:57\nNije se Vojvodina povukla prijave postoje u RSS i Arkus ligi\nKnez od Vrbasa · 13 decembar, 2020 14:57\nA veliki kontrolor na pomenutoj utakmici ne reaguje,kakav je bio sudija a preko noci postao kontrolor,zato smo i tu gde smo i dase ovakve stvari desavaju na terenu\nTamis · 13 decembar, 2020 11:30\nDinamo je trebao da slavi sa 5 golova razlike, svako kolo Partizan ima sudije na svojoj strani. Takodje bi dodao skandalozno ponasanje u svakom kolu trenera Maksica, njegovog sina kao i Pizurice!!!\nKakav deda takav unuk · 13 decembar, 2020 12:17\nMaksica treba udaljiti iz Partizana i iz reprezentacije.Svako kolo pravi novi skandal,sad je jasno zasto su igraci Partizana nedisciplinovani,imaju dobrog mentora.\n??? · 13 decembar, 2020 13:51\nSamot je godinama majstorski izbegavao plej aut ali ovaj put i u ovim uslovima bice tesko.Plej aut je skoro siguran samo da se opstane.Napred Samot!\nDr · 14 decembar, 2020 08:05\nZašto vas boli svaka pobeda Partizana u bilo kom sportu,bravo crno beli bravo Džambo.\nmiki · 14 decembar, 2020 09:10\nMoze li neko da mi objasni kako funkcionise ovo prvenstvo? Spajaju se a i b grupa, 4 time, jel se prenose bodovi??\numpah-pah · 14 decembar, 2020 19:22


Zanimljivosti dana : Naučnici uspeli obrnuti proces starenja u ljudskoj ćeliji!\nObjavljeno 20 avgust 2018 | Autor Zanimljivosti dana\nSposobnost da "okrenemo starost" nešto o čemu mnogi ljudi širom sveta se nadaju. Za sada nešto je još uvek daleko od stvarnosti, ali mi smo u našem eksperimentu uspeli da obrnemo proces starenja u ljudskim ćelijama....\nizjavili su naučnici Lorna Harries i Matt Whiteman\nObrnuti procesi staraenja u ljudskim ćelijama bi mogao osigurati temelje za stvaranje budućih anti-degenerativnih lekova, objavili su Lorna Harries i Matt Whiteman, naučnici sa Univerziteta u Exeteru, u svom najnovijem tekstu za Science Alert.\n"Starenje možemo da posmatramo kao progresivno propadanje telesnih funkcija koje je povezano s većinom najčešćih hroničnih bolesti od kojih ljudi pate, poput raka, dijabetesa i senilnosti. Više je razloga zbog kojih naše ćelije i tkiva prestaju da funkcionišu, ali novi naglasak u biologiji starenja stavljen je na akumulaciju "ostarelih" ćelija u tkivima i organima.\n"Ostarele ćelije su propale ćelije koje ne funkcionišu kako bi trebalo i koje ugrožavaju funkcionisanje ćelija koje ih okružuju. Pokazalo se da uklanjanje tih starih i disfunkcionalnih ćelija umanjuje mnoga svojstva starenja kod životinja; ona mogu recimo da odlože pojavu katarakti. " kažu ovo dvoje naučnika te dodaju:\n"Još uvek ne možemo u potpunosti da razumemo zbog čega s godinama stare i ćelije u našem telu, ali nekim od mogućih razloga smatraju se oštećenje DNK, izloženost upalama, kao i oštećenje zaštitnih molekula na kraju hromozoma".\n"Kako starimo, mi gubimo sposobnost kontrolisanja regulacije naših gena. Svaka ćelija u našem telu sadrži sve podatke potrebne za život, ali nisu svi geni uključeni u svim našim tkivima i pod svim uvetima. To je jedno od objašnjenja zbog čega je ćelija srca drukčija od one u bubregu, uprkos činjenici da obe sadrže iste gene.\nKada signali iz unutrašnje ili spoljašnje strane ćelije aktiviraju gen, on stvara molekularnu poruku (nazvanu RNA) koja sadrži sve informacije potrebne za stvaranje svega što taj gen uslovljava.\nSad znamo da više od 95 posto naših gena zapravo mogu da stvore nekoliko različitih vrsta poruka, zavisno od potreba ćelije.\nNašim starenjem smanjuje se količina faktora srastanja koje možemo da proizvedemo. To znači da su starije ćelije manje sposobne za uključivanje i isključivanje gena kao odgovora na promene u svojoj okolini. Mi i ostali pokazali smo da se nivoi tih važnih regulatora smanjuju u krvnim uzorcima starijih ljudi, kao i u izolovanim ostarelim ljudskim ćelijama različitih vrsta tkiva“.\n"Tražili smo načine putem kojih bismo mogli ponovno da uključimo faktore srastanja. U svom novom radu pokazali smo da se lečenjem starih ćelija hemijskim preparatom koji sadrži male količine vodonik sulfida može povećati stepen nekih faktora srastanja, kao i da se stare ćelije mogu podmladiti.!\nVodonik sulfid je molekul sadržan u našem telu, za koji je dokazano da je poboljšao neka svojstva bolesti povezanih sa starenjem kod životinja.\nU velikim količinama može biti otrovan, zato smo morali da nađemo način kojim bismo ga doveli pravo u onaj deo ćelije u kojem je potreban.\nNadamo se da ćemo korištenjem različitih molekularnih alata moći eventualno da odstranimo stare ćelije kod živih ljudi, što bi nam omogućilo da odednom izlečimo i bolesti povezane sa starenjem. Na to će se još dugo čekati, ali ovo je uzbudljiv početak“, zaključuju naučnici na kraju svog članka\nRekord za najduži komercijalni let bez zaustavljanja ponovo drži singapurska avio…\nNaučnici iz Kine su u potrazi za čistim izvorom energije uspeli su da naprave "veštačko…


LUDILO U KALIFORNIJI: Lego počinje sa pravljenjem „bespolnih“ igračaka za decu! - Naša Borba\nLUDILO U KALIFORNIJI: Lego počinje sa pravljenjem „bespolnih“ igračaka za decu!\nKompanija Lego saopštila je da će „raditi na uklanjanju rodnih stereotipa“ kod svojih igračaka. Nova pravila političke korektnosti stigla su i do dece – američka država Kalifornija donela je zakon kojim se propisuje da prodavnice imaju delove za rodno neutralne igračke i opremu za decu. Takođe, kompanija Lego saopštila je da će „raditi na uklanjanju rodnih stereotipa“ kod svojih igračaka.\nKalifornija je postala prva američka država koja je propisala da veliki trgovinski lanci moraju da izlože dečju robu, kao što su igračke ili druga oprema na „rodno neutralan način“, navodi „Ju-Es tudej“ i dodaje da je to „pobeda boraca za prava LGBT koji navode da tradicionalni marketinški metod označavanja plavom i roze bojom stvara pritisak na decu da se prilagode rodnim stereotipima“.\nNovi zakon, koji je potpisao demokratski guverner Gevin Njusom, ne zabranjuje tradicionalna odeljenja za dečake i devojčice, već propisuje da pored njih, prodavnice sa više od 500 zaposlenih, moraju da imaju i rodno neutralan odeljak. Kako je propisano, u njemu će morati da bude „razuman broj“ predmeta za negu dece, higijenu, igračaka, ali novi zakon ne važi za odeću.\nAutor zakona, demokrata Ivan Lou kazao je da je bio inspirisan pitanjem desetogodišnje ćerke jednog od njegovih zaposlenih, koja je tražila od majke da joj objasni „zašto neke stvari u radnji nisu za nju kao devojčicu“.\n„Treba da prestanemo sa stigmatizacijom šta je prihvatljivo određenim polovima i pustimo decu da budu deca“, rekao je Lou.\nZakonu su se usprotivili neki predstavnici republikanaca i konzervativnih grupa, koji su rekli da država ne treba da određuje roditeljima kako i šta da kupuju deci.\nSlična težnja dolazi i iz veliko kompanije za proizvodnju igračaka „Lego“, koja je najavila da će „ukloniti polne stereotipe iz svojih igračaka“, pošto je, kako su naveli, istraživanje pokazalo da „stavovi prema igranju utiču na buduću karijeru, koja postaje nejednaka i restriktivna“.\nU istraživanju koje je „Lego“ naručio navodi se da dok devojčice postaju samopouzdanije i teže ka učešću u širem spektru aktivnosti, to nije slučaj sa dečacima, prenosi „Gardijan“.\n„Čak 71 odsto dečaka u istraživanju plaši se da će biti ismevano ako se igra sa onim što su nazvali igračkama za devojčice, rekli su njihovi roditelji. Roditelji su zabrinutiji da će njihovi sinovi biti zadirkivani nego ćerke ako se igraju igračkama koje nisu određene za njihov pol“, rekla je Medlin Di Nono, direktor Instituta za polove u medijima „Đina Dejvis“, koji je sproveo istraživanje.\nKako je dodala, ponašanje koje se povezuje sa muškarcima, više je vrednovano u društvu.\nStudija je pokazala da roditelji radije ohrabruju sinove da se bave sportom, naukom, inženjerstvom, tehnologijom i matematikom, dok ćerkama nude ples, modu ili kuvanje.\nStručnjaci navode da igračke nude „mogućnost za učenje“, pa ako se devojčice ne igraju, na primer, konstrukcijskim igračkama, one u kasnijem životu neće razviti te veštine. Ili ako se dečacima ne nude lutke, oni neće razviti veštine negovanja.\nPrethodni tekstKOSMET: Deca u vrtiću se gušila od suzavca, ko će zaštititi našu nejač?!\nSledeći tekstVUČIĆ PONIŽAVA VOJSKU: Ismeva ih i sramoti! (VIDEO)


Ambasada SAD u BiH organizira vježbu: Pokazati spremnost sigurnosnih službi | Prijedor24.com - Više od informacije!\nPočetna BiH Ambasada SAD u BiH organizira vježbu: Pokazati spremnost sigurnosnih službi\nOva vježba još jedan je primjer izvrsne saradnje između ambasade i predstavnika bh. institucija koje pružaju pomoć i podršku u hitnim slučajevima.\nStvaranje sigurne zajednice\nZajednička obuka i vježbe, poput ove, vitalni su element u stvaranju sigurne zajednice.\n– Ova zajednička vježba važna je kako bi se osigurala spremnost osoblja ambasade, kao i naših partnera u BiH, povećala naša spremnost za svaku situaciju te smanjila i ublažila konfuzija i mogućnost ozljeda u slučaju budućeg, stvarnog scenarija. Također, služi za uspostavu lanca zapovijedanja i kontrole te pojednostavljuje komunikaciju radi bržeg odgovora. Ambasada je već organizirala slične vježbe i ranije, i rutinski provodi ovu vrstu vježbi u svim našim misijama diljem svijeta – saopćeno je.\nOdržana vježba MUP-a RS i žandarmerije


Broj otkrivenih carinskih prekršaja povećan za 20% na godišnjem nivou\nDirektor Uprave carina Dragan Jerinić izjavio je danas da je projekat otvorene carinske linije, čiji je cilj informatičko povezivanje sa svim državnim organima, osnovni uslov za borbu protiv kriminalnih delatnosti. Projekat je omogućen operativnim centrom koji je finansirala britanska vlada i u tehničkom smislu je jedan od najsavremenijih u jugoistočnom delu Evrope. Putem telefonskog broja 064 732 građanima je omogućeno da se uključe u borbu protiv kriminala, što je svuda u svetu glavni način otkrivanja informacija o krivičnim radnjama. Jerinić je naglasio da krivični zakon obavezuje građane koji imaju informacije o krivičnom delu da to delo prijave nadležnoj službi, i da se ne radi o „cinkarenju“, već o građanskoj dužnosti.\nDirektor Uprave carina istakao je da je na osnovu informacija dobijenih putem otvorene carinske linije otkriven veći broj carinskih prekršaja, među kojima se ističu otkrivanja tzv. „crnih magacina“ sa neocarinjenom robom u Ledinama (u vrednosti od 1,28 miliona dolara) i naselju Altina (11 miliona dinara), 60 tona tekstila u vrednosti oko 20 miliona dinara u Čajetini, kao i 15kg zlata i srebra u vrednosti od 600 000 evra otkrivenih u Varevu.\nJerinić je naglasio da je, uprkos smanjenju broja zaposlenih u Upravi carine, efekat rada Uprave tokom poslednje dve godine znatno poboljšan (efekat naplate carinskih dažbina je povećan 10 puta). Broj otkrivenih prekršaja se povećava za 20% na godišnjem nivou.\nNačelnik odeljenja za obaveštajne poslove Nikola Tončev objasnio je da projekat otvorene carinske linije za sada ima samo jednu telefonsku liniju koja radi od 8 do 16 časova, dok se pozivi primljeni van radnog vremena snimaju i obrađuju naknadno. Operateri imaju obavezu da što jasnije i preciznije evidentiraju informacije koje se prosleđuju glavnim analitičarima na obradu. Za mesec dana obavljeno je 216 smislenih razgovora i primljeno 86 informacija, koje su u glavnom bile u vezi uvoza automobila, cigareta, robe široke potrošnje, ljudi i sl.\nNačelnik je izjavio da se planira veći broj kanala i telefonska linija fiksne telefonije, zatim internet – prezentacija sa istom funkcijom, prijem MMS poruka, kao i proširenje radnog vremena otvorene carinske linije na 24 časa.\nKoordinator projekta otvorene carinske linije Dragana Popović pozvala je građane da ukoliko imaju informacije o krijumčarenju robe, ljudi, droge, oružja, kulturno - istorijske baštine, posedovanju lažnih isprava ili postojanju puteva i vozila koja se koriste u ove svrhe, lažnih obeležja robe i slično, da se obrate Upravi carine putem otvorene carinske linije, kako bi informacija bila prosleđena odgovarajućoj službi.