Miloš Bikoviæ dobio rusko državljanstvo - Komentari -Život - B92.net\nPoznati srpski glumac Miloš Biković dobio je rusko državljanstvo.\nIzvor: B92 sreda, 24.02.2021. | 14:00\nSad ce da procveta jer je inace poznato da je rusko filmsko trziste mnogo jace od Holivuda. Svakom prema meri i talentu.\n(filmski kriticar, 25. februar 2021 18:31)\nOvo je svakako najvažnija i najradosnija vest danas. Ja od jutros slavim!\n(Maslaèak, 25. februar 2021 12:01)\nRusofili u ekstazi, sad im to omiljen glumac lol\n(Esi mi dobar !, 24. februar 2021 15:18)\nBio je i pre ovoga. Odmah se videlo da je sjajan talenat i naš èovek, Srbin, a Rus.\n(ruski, 25. februar 2021 11:19)\nZnaèi od sada je Ruski glumac.\n(Prebranac, 24. februar 2021 14:23)\n...ali i svetski, znaèi i naš.\n(pitomac, 25. februar 2021 11:12)\nE, usreæio se.\n(Saša, 24. februar 2021 18:40)\nZa 150 godina:\nБио је Србин! Био је Рус! Родио се у Србији! Родио се у СФРЈ! Али живео је у Београду! Живео је и у Москви! Биковић је наш човек! Нет, Бикович наш человек! Наш је! Нет, он наш!\nBok deèki, kaže se da njegov stari ima korijene i sa ove strane Dunava, on je pravo naš èovjek.\n(Биковић Бикович Bikoviæ, 24. februar 2021 18:17)\n(Željko, 24. februar 2021 18:08)\nDefinitivno naš najbolji glumac!\n(Sonja, 24. februar 2021 18:01)\nKoliko ste, vi ljudi, losi, pa to je strasno! Nije ni cudo sto pametni ljudi uzimaju tudja drzavljanstva! Bravo, decko!\n(rani, 24. februar 2021 17:58)\nInteresantna vest, ako se uzme u obzir da moraš da se odrekneš svog državljanstva da bi dobio rusko.\nRusi ne priznaju dvojno državljanstvo u tom obliku.\nMožeš imati rusko, pa uzeti još neko, ali obrnuto ne.\n(ja pa ja, 24. februar 2021 15:30)\nNe bas... Rusi ne priznaju drugo drzavljanstvo ako imas Rusko, sto znaci da ako imas Rusko drzavljanstvo u Rusiji, tretiran si kao Rus. Ne teraju te da se odreknes prethodnog, ali im nista ne znaci. Dvojno drzavljansto znaci samo izvan granica Rusije ( recimo Srpski pasos znaci vise u smislu putovanja u zemlje Sengena ).\n(Nex, 24. februar 2021 17:27)\nVolim Rusiju, volim Putina, ali Bikoviæa i Slobodu Miæaloviæ ne mogu da smislim! Izigravaju svetske zvezde, kao da su u najmanju ruku recimo Monika Beluæi i Endi Garsija!\n(Bole bgd, 24. februar 2021 16:38)\n(marko_sthlm, 24. februar 2021 14:12)\nReèe èovek direkt iz Stokholma.\n(Silvester, 24. februar 2021 16:34)\ni ja bi sutra uzeo njihovo jer oni su sila.\n(Jovan, 24. februar 2021 16:29)\nZena mi je Ruskinja, pa sam malko upucen u temu.\n1) Nije skroz tacno, pogotovo za zemlje bivseg SSSR-a, oni imaju automatski pravo na drzavljanstvo Rusije.\n2) Znam nekoliko Srba koji su dobili rusko drzavljanstvo, nisu se odrekli svog, i niko ih nikada nije pitao bilo sta o srpskom pasosu, to pravilo je mrtvije slovo na papiru od zakona o poreklu imovine.\n(Dule, 24. februar 2021 16:28)\nRuska Državna duma usvojila je predlog zakona prema kojem æe strancima koji podnesu zahtev za državljanstvo Rusije biti dozvoljeno da zadrže svoje postojeæe državljanstvo (za one koji ovo nisu znali a na snazi je od prošle godine). Miloš je vjerovatno dobio državljanstvo za izvanredna dostignuæa u kulturi.\n(Ms.Grant, 24. februar 2021 16:25)\nPa srpski pasos je bolji.\n(Nemanja NY, 24. februar 2021 16:21)\nА ви русофоби, како сте?\n(Јабучило, 24. februar 2021 16:19)\nOdlicno, sad vise ne mora u Srbiju da se vraca. Nek povede sa sobom i komplet familiju i sve istomisljenike.\n(Srbin, 24. februar 2021 14:37)\nНас 80% Срба се не слаже са тобом.\n(Јабучило, 24. februar 2021 16:18)\nNiste u pravu ! promenili su zakon u julu prošle godine ! Nema više odricanja(a i to je bilo pro forme)\n(Marko, 24. februar 2021 16:14)\n(Nikad nikome izvini, 24. februar 2021 16:14)\nOd Jula proshle godine (2020) ovo pravilo je ukinuto. Rusija se pridruzila mnogim zemljama koje daju svoje drzavljanstvo gradjanima drugih zemalja. Chak je I proces prostim ljudima(tu Bikovica ne rachunam, on je drzavljanstvo dobio "ukazom predsednika") znachajno olaksan, I, u idealnim okolnostima traje 1,5 god\n(Aleksandar, Moskva, 24. februar 2021 16:12)\nŠta ti je život !!? Moj deda izgubio oko od batinanja na golom otoku. Nije hteo da obrije brkove oni su potseæali na Staljina i otkucali ga za izjavu " pod gasom" da su neki znali za Informbiro , nikada ne bi poginuli u Partizanima. Nisi sme da lepo kažeš slovo R ! Mogao je neko posumnjati u ljubav prema Rusiji. A danas, èovek snimao filmove na budžetu drzave, primao platu u pozorištu koje je isto na budžetu drzave , studirao o trošku države , postao popoularan glumac sa zanatom u rukama o trošku graðana Srbije...i sad kad poèinje da uzima ozbiljan novac , postaje državljanin Rusije !?!?! Super ! Porez na sve što ovde ima i sve mu naplaæivati po ceni za strane državljane.\n(VUK, 24. februar 2021 16:08)\n(Srb u Swe, 24. februar 2021 15:11)\nI ja posedujem dvojno državljanstvo, ali mi nije, niti æe kada biti u ravni sa srpskim.\nInaèe, uvek i korstim srpski, sem u sluèajevima kada idem u državu gde je sa našim potrebna viza i iz imovinske vezanosti.\nNije duplo državljanstvo jedinstveno za nas. Na hiljade evropljana ima špansko i francusko, špansko i britansko i sl.\nSamo nema potrebe unižavati svoje, da bi ispao veæi u oèima drugog.\n(srb, 24. februar 2021 16:04)\nLepo, ako je tako. Realno zaslužio je to s obzirom koliko se bavi dodvoravanjem vlasti. Kao glumac nije ništa specijalno i deluje poprilièno bezlicno. Što se tièe njegovog karaktera deluje dosta izvestaceno i izfolirano. Stalno se nešto pravi važan i glumi neku velièinu sa nekim kvazifozofskim i kvazihumanistickim frazama. U svim nastupima stalno neko foluranhe, demagogija i propaganda. Prave glumaèke legende poput Mije, Ckalje ili Bate Stojkoviæa se nisu tako ponašali.\n(Aron, 24. februar 2021 14:46)\nNe pravi se vazan, bas naprotiv.\nA sta treba, da udje u rijaliti, pije i ide po kafanama da bi tebi bio dobar? Da bude nekulturan i bahat, i da prica o parama i materijalnim stvarima? Da ne cita knjige vec zutu stampu i ogovara sve redom?\nDecko nema nijedan skandal, pristojan je i ima svoj cilj, ali ajde da trazimo dlaku u jajetu, neku manu pa da ga pljujemo.\nMi smo sami sebi neprijatelji. Ne treba nam niko.\n(aabb, 24. februar 2021 15:59)\nSve zemlje imaju izuzetak od pravila pa i Rusija, koristi se za osobe od neke važnosti za državu. Bikoviæ nije morao da se odrekne srpskog državljanstva.\n(Vladimir, 24. februar 2021 15:57)\nOdlicno, sad moze da se seli tamo i ostane zauvek, nadam se?!\n(Grok, 24. februar 2021 14:24\nJoš jedan promašen život, mukicaaaa\n(Ana, 24. februar 2021 15:54)\nToliki radnici koji nista nisu dobili. A ovamo Žerar Deparje odmah, i sad ovaj isto. Jedan se revanširao konstantnim hvalospevima o Rusiji i Putinu, a ovaj naš (da li je i dalje naš?) se oèigledno revanširao konstantnim mekim lobiranjem za Rusiju. Možda bi trebalo Biloviæa pitati šta misli o komunistièkom osvajanju Srbije, da vidimo da li æe da izabere da naljuti Srbiju ili Rusiju. U opkladu da ništa loše neæe smeti da pisne o Rusiji. A sledeæi u redu za državljanstvo je onaj nosilac Russia Today majica i opreme - Boris Malagurski, sa svojim jednostranim argumentima i prièama za huškanje naroda.\n(Los Angeles, 24. februar 2021 15:54)\nJa imam tri Drzavljanstva I Pasosa i ako neki misle da nemoze ustvari vas niko i neproverava nikada,Srbsko i Svajcarsko sam dobio pri Rodjenju od Roditelja a Italijansko od bivse Supruge posle 5 godina Braka,ali sustina price je da mi nista to neznaci niti vredim vise zbog toga???\n(Sims, 24. februar 2021 15:52)\nKada ce Djuricko\n(stranger, 24. februar 2021 15:52)\npa odrekne se naseg pa uzme rusko pa onda opet dobije srpsko\n(tomy èubura, 24. februar 2021 15:50)\n“Rusko drzavljanstvo” - status o kome svi pravi Srbi maštaju.\n(njegosojjio, 24. februar 2021 15:49)\nBravo Milose, imas drzavljanstvo jedne od 3 najjace drzave sveta. Moj naklon.\n(Eugen, 24. februar 2021 15:48)\nA sta je tu za pohvalu, na cemu mu cestitate? Zasto bi se trebalo odusevljavati zbog informacije da je neko dobio drzavljanstvo bilo koje strane zemlje?\n(Razarac, 24. februar 2021 15:47)\n(Stanislav, 24. februar 2021 15:45)\nRade Serbedzija jos uvek samo glumi rusa😁\n(Srdjan Radic, 24. februar 2021 15:32)\nGreska, on ce do kraja zivota da glumi hrvata, jer mu je mrsko da bude ono sto jeste, Srbin.\n(Gluma kao usud, 24. februar 2021 15:44)\n(MIRO, 24. februar 2021 14:44)\nЈесте, сарађује с Русима. Браво за тебе.\n(оће то, 24. februar 2021 15:43)\nJoš uzmeš kinesko ime i tvoj je celi svet.\n(Gido, 24. februar 2021 15:39)\nOn je njihov i na nj pkatnom spisku tako da ne iznenadjuje ovo nimalo..\n(C i n i k, 24. februar 2021 15:36)\nUspeh, nema šta.???\n(Saša, 24. februar 2021 15:35)\n(centar, 24. februar 2021 15:33)\nZasluzio, pa dobio, tako to ide.\n(AlCapo, 24. februar 2021 15:29)\n(Grok, 24. februar 2021 14:24)\nBolje da se ti iselis iz Srbije za uvek. Od tebe ni tvoji roditelji nemaju neke vajde, a kamoli neko drugi. Ajde, voznja, sikter bre!\n(Nikola München, 24. februar 2021 15:28)\nGospodine Bikovicu sve cestitke. Da ste zivi i zdravi i svaki uspeh u karijeri.\n(EZeljko, 24. februar 2021 15:26)\nBravo deèko ?\n(Nale, 24. februar 2021 15:24)\nBravo deèko. Ali nažalost uspeh se u Srbiji ne prašta. To se vidi svaki dan u ovom poganom društvu. Èim neko ostvari uspeh odmah hoæe da ga zgaze. Zato i jesmo u 13.veku. Bilo gde da se ode samo što dalje od ove Smrdije. Ko uspe svaka èast.\n(NikolaBg, 24. februar 2021 15:22)\n(Domaæin, 24. februar 2021 15:22)\nKoliko se secam, Rusija ne dozvoljava dvojno drzavljanstvo. Da bi imali rusko, morate se odreci prethodnog.\nIspravite me ako se nesto promenilo u poslednih par godina.\n(btw, 24. februar 2021 15:21)\nСвака ти част, момчино!\n(Краков С., 24. februar 2021 15:17)\nE sad mi je lakše!\n(zyx, 24. februar 2021 15:17)\nBoze baci mi bilo koji dobar pasos i budi precizan! Milose cestitam, spasao si se, nasao izlaz.\n(Fineta, 24. februar 2021 15:16)\n(Proka, 24. februar 2021 15:12)\n@Sloba zbog cega ti se zamerio ovaj glumac?\n(zmitjkoe, 24. februar 2021 15:12)\nInteresantno koliko je tesko ali zaista tesko dobiti Rusko drzavljanstvo i znam kolege koji su po 20 i vise godina tamo radili i sve je to legalno bilo i po jakim Ruskim firmama ali nisu uspeli da dobiju iako im se cela porodica tamo preselila i ziveli. A ovde buuuccc i eto drzavljanstvo zarad cega....\n(Bivsi radnik u Srbiji, 24. februar 2021 15:11)\nNeko rusko, neko maðarsko, neko bugarsko, neko hrvatsko, neko crnogorsko... Ode mladost naša.\n(Bista, 24. februar 2021 14:34)\nNeko Švedsko ( za koji dan treba da stigne)...ode moja mladost za šta? Sva sreæa pa sam "samo" 43 pa imam još vremena za život, plus sam moju decu spasio. Džaba sve i svaki trud, naš mentalitet se nikad neæe promeniti a samim tim i naša Srbija. Ovde sam samo 5 i po godina a dobio sam troduplo više poèevši od zdravlja ( voda, vazduh,stres) poštovanja za rad trud, toliko toga na svakom koraku u svakom trenutku da sam se x puta zapitao: Da li je ovo druga planeta? Ili sam ja i svi mi živeli ne znam gde? Tako da svako ali svako ko može da beži treba i mora jer jedan život ima i jedno poluvreme ....nema drugo!\nSvako dobro svakome ali ja se ni mrtav ne vraæam nazad!\nNapokon. Sreæan put gospodine.\n(Sloba, 24. februar 2021 15:06)\nNe zameram mu...ona Dijana Pozarskaja vredi da zbog nje uzmes rusko drzavljanstvo.\n(Kobaja Grande, 24. februar 2021 15:05)\nDajte bilo kom anonimusu glavnu ulogu i postace mega popularan. Svaka njemu cast na svim postignutim uspesima, ali realno on je prosecan glumac.\n(Sitna Slova, 24. februar 2021 15:05)\nI dok su oni u najboljem sluèaju u amerièkim ili britanskim filmovima protagonisti neke bezvezne ili degradirajuæe ulogice sa "ruskim akcentom", Bikoviæ postade zvezda u toj "zaostaloj" Rusiji.\n(Dario, 24. februar 2021 14:22)\nSamo tamo je i mogao, jer je zvezda postao zaslugama, a ne talentom.\n(Mr Majestyk, 24. februar 2021 15:03)\nZa sta ce mu to?\n(UniPoni, 24. februar 2021 15:02)\nNek je sa sreæom.\n(Zrki, 24. februar 2021 14:52)\n(djondja, 24. februar 2021 14:50)\n(huca, 24. februar 2021 14:50)\n(Mozda me pamcenje ne sluzi, 24. februar 2021 14:49)\n(kvasac, 24. februar 2021 14:48)\nCESTITKA i mnogo uspjeha divni mladi covjece\n(Budi uvijek slavan i ponosan, 24. februar 2021 14:45)\nSuper ti stoji.\n(edi, 24. februar 2021 14:42)\nel to znaci da se odreko srpskog?\n(Laky, 24. februar 2021 14:37)\nTek sad?? Posle toliko godina i snimljenih filmova, boravka, poznavanja jezika, popularnosti? Pa pre bi dobio Britansko od Kraljice, realno.\n(shoknut, 24. februar 2021 14:34)\nCekamo komentare autisticnih rusofoba :)\nOvo je ozbiljan triger za njih.\nCovek im upropastio glavni narativ: "Idi u Rusiju da radis ako ih toliko volis".\nBikovic: Hold my beer!\n(ikac klisa, 24. februar 2021 14:33)\nNije da ga mirisem, ali èestitam. Sta god mislio o njemu kao glumcu, uspesan je u tom putu koji je izabrao. Pa i dokaz da su upornost i želja glavni na putu ka uspehu. Ko zeli takav put, naravno...\n(Mmm, 24. februar 2021 14:32)\nRusi postuju svoje spijune/saradnike.\n(sasa jokic, 24. februar 2021 14:32)\nRuski spijun u Srbiji\n(Neil McCauley, 24. februar 2021 14:30)\n(dodo, 24. februar 2021 14:29)\n(Miro, 24. februar 2021 14:27)\nLepo. Drago mi je zbog njega. Èestitam!\n(Robert, 24. februar 2021 14:27)\nKada se seli?\n(olaksanje, 24. februar 2021 14:27)\nUsreæio se hahahaha\n(Chuburac, 24. februar 2021 14:26)\nЛепо! Милоше, честитам од срца!\n(my way, 24. februar 2021 14:25)\nOvaj èovek je obezvredio logiku svim ostalim pitomcima FDU-a koji su, osim što su glumci i reditelji, svi prozapadni agitatori. I dok su oni u najboljem sluèaju u amerièkim ili britanskim filmovima protagonisti neke bezvezne ili degradirajuæe ulogice sa "ruskim akcentom", Bikoviæ postade zvezda u toj "zaostaloj" Rusiji.\nSta mi ostali smrtnici da radimo?\n(NNlice, 24. februar 2021 14:17)\n(Where*is*my*sendvic, 24. februar 2021 14:17)\n(Strahinja, 24. februar 2021 14:15)\nВи не знате колико мени ово значи!\n(хехе, 24. februar 2021 14:15)\n(lolipop, 24. februar 2021 14:14)\nI onako je više rus nego Srbin.\n(22, 24. februar 2021 14:14)\nOstani tamo i izigravaj Rusa!\n(Alea, 24. februar 2021 14:13)\nPa dobro on je tamo vec dugo, dobio bi i da nije Milos Bikovic.\n(recimo, 24. februar 2021 14:12)\nCestitamo Miso legendo....\n(Cacani, 24. februar 2021 14:11)\nStrava, hajdemo na trg da slavimo.\n(Vojkela, 24. februar 2021 14:10)\nNa to je i išo.\n(Toza Vampir, 24. februar 2021 14:09)


Počinje kampanja „April-mjesec čistoće“\napr 1, 2022 | Vijesti\nU ponedeljak, 04. aprila predstavnici Komunalne policije održaće predavanja za učenike prvih i šestih razreda OŠ „Sveti Sava“ u Zvorniku i time će zvanično započeti ovogodišnji „April – mjesec čistoće“. Nakon toga, biće organizovne prezentacije u svim centralnim osnovnim školama i vrtićima na području Zvornika.\nGrad Zvornik će obilježiti „April-mjesec čistoće“ brojnim aktivnostima planiranim u saradnji sa institucijama, preduzećima i udruženjima građana. Čišćenje Gradske kapije na ulazu u Zvornik iz pravca Diviča biće realizovano sa planinarskim udruženjima „Korak“ i „Mladost“ i preduzećem AD „Vodovod i komunalije“. U gradu će biti urađeno dodatno ozelenjavanje, a na šetalištu na Drini biće zamijenjene kante za smeće.\nOdjeljenje za stambeno-komunalne poslove i poslove saobraćaja pokrenuće javnu nabavku za izbor najboljeg izvođača za čišćenje divljih deponija u iznosu od 20.000 KM.\nJNU Institut za zaštitu i ekologiju Republike Srpske realizuje projekat „Unapređenje kapaciteta javnih službi za upravljanje otpadom u prekograničnom regionu“, a jedna od aktivnosti je izrada baze podataka o divljim deponijama u Zvorniku.\nU okviru projekta razvijena je aplikacija za prijavu divljih deponija na području Zvornika i nju možete preuzeti u Gugl prodavnici: https://play.google.com/store/apps/details?id=io.cordova.InterregIPA\nWEB prezentacija projekta je dostupna na linku: http://cbcsrbbihup.org/home\nU narednom periodu biće potpisan i ugovor za izradu Studije o stanju životne sredine za lokaciju napuštene deponije „Tilić Ada“, što je preduslov za njenu buduću sanaciju.\nZaštita životne sredine podrazumijeva skup različitih postupaka i mera koji sprečavaju njeno ugrožavanje s ciljem očuvanja biološke ravnoteže. Ekološka odbrana treba da predstavlja trajnu obavezu svih članova društva, dok je briga o životnoj sredini prioritet od sveukupnog značaja za društvo. Zdrava životna sredina je osnov za očuvanje ljudske egzistencije, zdravog razvoja društva i bitan faktor za nivo života stanovništva.


Ksenija Pantelić - Umetnost na daljinu\n"Nadam se da ćemo početi da postavljamo ideju zdravije, humanije i plemenitije budućnosti za sve nas ispred egocentrične i užurbane trke za prestiž i novac."\nNajviše volim kada moj rad nasmeje ljude. To mi uvek da vetar u leđa i natera me da i dalje tragam unutar sebe, a da istovremeno gledam oko sebe. Motiviše me ljubav, nekada i tuga, definitivno super rečenica u nekoj knjizi, fenomenalna predstava i plavo svetlo koje se nekada pojavi na pozornici. Rad na nekom zabavnom projektu gde su mi ruke potpuno odrešene i gde mogu da se igram.\nPored lične produkcije već više od godinu dana paralelno radim sa Mikser i Liceulice organizacijama. U obe organizacije se bavim grafičkim dizajnom. Za Liceulice sam u funkciji art direktora, dok u MIkseru blisko sarađujem sa Majom Lalić na kreiranju vizuelnih materijala i publikacija. Poslednje vreme Mikser organizacija sarađuje na brojnim projektima održivog razvoja, tako da se trudim da dosta toga naučim i primenim u svom svakodnevnom životu.\nMislim da jedan umetnik mora da poseduje više ličnosti unutar sebe koje uspeva da ukroti kroz svoj rad. Treba da je radoznao, da brzo spozna da neuspeh i padanje idu ruku pod ruku sa aplauzima, pohvalama i nagradama. Mora konstatno da se bori - protiv ličnih slabosti i okruženja koje ga urušava. Da pored određene egocentričnosti ipak ima osećaj za druge ljude i okolinu. Da ume da da zvuk tišini koja je možda nekog drugog ugušila.\nJoš pre fakulteta moja divna prijateljica Bojka mi je objasnila da kritiku moram da čujem kako bih potencijalno nešto novo naučila, kako bih se izmakla iz neke lične zone u kojoj se osećam udobno. Da će mi kritika pomoći da izgradim svoje filtere koji će mi omogućiti da odvojim bitno od nebitnog. E sada, šta je danas kritika u svetu likovne umetnosti, to je možda bolje pitanje.\nImam nekoliko super heroja. Manje više to su članovi moje porodice, rođene i izabrane. Obični ljudi koje je život naveo na velike poteze - na menjanje svog okruženja radi svoje dece, na osmeh u poslednjim časovima života…to su moji heroji.\nU nekim momentima izolacija je za mene prirodno stanje. Ovo nažalost nije ta vrsta izolacije. Pokušavam da uradim sve što je do mene da ovu izdvojenost okrenem ipak u svoju korist. Nekada to uspem, a nekada ne.\nIskreno se nadam da ćemo nešto uspeti da naučimo iz svega ovoga. Nadam se da ćemo se vratiti nekim vrednostima iz prošlosti koje se danas smatraju momentima slabosti. Nadam se da ćemo početi da postavljamo ideju zdravije, humanije i plemenitije budućnosti za sve nas ispred egocentrične i užurbane trke za prestiž i novac.\nDa. Kada ustanem ujutru pustim Radio Beograd 2 i emisiju Klasiku molim. Pored ove emisije volim da subotom u 12 slušam Igla na vinilu na istoj radio stanici.\nNisam još uvek suzila svoju ishranu samo na ovo ili ono.\nUčestvovala sam u akciji Reci NE plastici koju su pokrenuli UN Women Srbija u saradnji sa Mikser organizacijom. Cilj projekta bila je edukacija o reciklaži i sortiranje đubreta. Nakon ovog projekta uvidela sam da i moj ekološki doprinos još uvek nije dovoljan, ali se trudim.\nSve i svašta, uglavnom francuski online FIP radio.\nPa evo neka bude gore pomenuta online radio stanica.\nFotografije radova i izložbe Jelena Jeremić – profilna fotka Neda Mojsilović


Alternativna medicina je delatnost koja se odnosi na veliki broj u praksi primenjivih oblika zdravstvene zaštite, koji nisu deo sopstvene tradicije neke zemlje i nisu integrisani u dominantni sistem zaštite. Ovo je praksa zdravstvene brige, filozofija lečenja i terapija koja se ne koristi u naučno prihvaćenoj medicini. Tradicionalisti smatraju da ove metode nisu naučno evaluirane zbog svoje bezbednosti i efektivnosti, ali se uprkos tome u mnogim zemljama koriste.\nPrimeri alternativne medicine su:\nrazni verski obredi,\noperacije golim rukama itd.\nU ovoj kategoriji nalaze se sve organizacije koje se bave ovim vrstama delatnosti.\nAlternativna medicina (engleski: Alternative medicine), skraćeno AM, naziv je koji se odnosi na veliki broj u praksi primenjenih oblika zdravstvene zaštite, koji nisu deo sopstvene tradicije neke zemlje i nisu integrisani u dominantni sistem zdravstvene zaštite. Alternativna medicina je praksa zdravstvene brige, filozofija lečenja i terapija koja se ne koristi u naučno prihvaćenoj medicini. Tradicionalisti smatraju da ove metode nisu naučno evaluirane zbog svoje bezbednosti i efektivnosti, ali se uprkos tome u mnogim zemljama koriste. Primeri alternativne medicine su akupunktura, travarstvo, meditacija, joga, urinoterapija, lekovito gladovanje, razni verski obredi, operacije golim rukama itd.\nJovana Subotića 14, 21000, NOVI SAD\nVojvode Bojovića 5 , 21000, NOVI SAD\nTR HERBA NATURA\nProizvodi od lekovitog bilja Srbija\nKneza Miloša 12/4, 22240, Šid\nSo soba Srbija\nMoše Pijade 11 ( Dragoslava Srejovića 11 ), 19000, Zaječar\nProizvodnja i prodaja tinktura Srbija Niš\nKralja Stefana Prvovenčanog 75, 17500, Vranje


Film | P.U.L.S.E Magazin za umetnost i kulturu - Part 66\nPočetna » Arhiva po kategorijama » Film (Page 66)\n“Riljaj Lazo, riljaj! Riljam ženo, riljam!” (Ljubav na seoski način) Pocepaj me! Koliko je talenta i pripreme za ulogu potrebno da raširite noge, naguzite se u kukuruzištu, prilegnete (goli) na…\n01/09/20109 komentaraPročitajte tekst\nInternacionalni filmski festival u Torontu, TIFF, slavi ove godine 35-to godišnjicu postojanja. Od 9-19 septembra svake godine se u Torontu održava Festival internacionalnog filma, poznatiji kao TIFF. Festival ima reputacija…\n01/09/20101 komentarPročitajte tekst\nMnogo toga u našim životima potiče iz zastrašujuće svesti o smrtnosti. Naša sposobnost, da za razliku od životinja, zamislimo sopstveni kraj stvara u nama ogroman psihički pritisak; bilo da to…\n28/08/20105 komentaraPročitajte tekst\nKako bi izgledala istorija svetske kinematografije ako bismo je sagledali kroz najpoznatije , antologijske i kultne scene? Da li i naši veliki filmski znalci ponekad ceo jedan opus, poetiku ili…\n22/08/2010Comments Off on Slike zbog kojih je vredelo živetiPročitajte tekst\nI read a book called ‘The Martyrdom of Man’ and I underlined a passage then which I came upon the other day. I think of it often because perhaps what…\n11/08/20106 komentaraPročitajte tekst\nZa film Džona Hjustona, Neprilagodjeni /Misfits/ govorilo se da su okolnosti u kojima je snimam bile često dramatičnije nego sadržaj filma.Što je istina. Film je počeo da se snima u…\n01/08/2010Nema komentaraPročitajte tekst\n“Kuku mene do Boga miloga, đe pogubih od sebe boljega!” “Gran Torino” je testamentarni film Klinta Istvuda. Omaž Prljavom Hariju i Leoneovom Osvetniku. Intiman da intimniji ne može biti. Urađen…\n30/07/20103 komentaraPročitajte tekst\nStranica 66 od 79« First‹ Prethodni6465666768Sledeća ›Poslednja »


Na današnji dan: Tuzla proglašena otvorenim gradom\n17.07.2014., 14:01\tOstavite komentar 616 Pregleda\nTuzla je na današnji dan 1998.godine zvanično proglašena Otvorenim gradom. UNHCR je dodijelio Tuzli certifikat “Otvoreni grad” čime su i formalno našem gradu priznali status i zasluge u procesu povratka izbjeglica. Iz UNHCR-a su tom prilikom ...\n15.07.2014., 8:59\tOstavite komentar 543 Pregleda\nPreliminarni Izvještaj o procjeni štete nastale od prirodne nesreće zbog poplava i klizišta od 4.maja , kao i Informacija o strukturi 1.958 klizišta u najugroženijim područjima Tuzle je na dnevnom redu u prvom, tematskom dijelu današnje ...\n07.07.2014., 14:06\tOstavite komentar 2,420 Pregleda\nOd danas su ponovo uspostavljeni elektronski sistem i komunikacije, pa su općinski sudovi u Federaciji BiH u mogućnosti vršiti registraciju poslovnih subjekata. Federalno ministarstvo pravde, nakon prekida 16.maja, obezbijedilo je uslove za nesmetan rad registra privrednih ...\nProvjera biračkog mjesta i podataka može se izvršiti u mjesnim zajednicama do 14.jula\n04.07.2014., 9:47\tOstavite komentar 1,966 Pregleda\nOpćinska izborna komisija Tuzla obavještava birače da mogu do 14.07.2014. godine, u prostorijama svojih mjesnih zajednica izvršiti provjeru svog biračkog mjesta i podataka u Privremenom biračkom spisku za Opće izbore 2014. godine. (RTV7)\n30.06.2014., 12:43\tOstavite komentar 517 Pregleda\nSudija za prethodni postupak Kantonalnog suda u Tuzli prihvatio je prijedlog postupajućeg tužioca i odredio mjeru jednomjesečnog pritvora za Sehada Mujagića (58) iz Tuzle zbog postojanja osnovane sumnje da je pokušao ubiti svoju suprugu Azijadu Mujagić ...\nPrihvaćena informacija za izbor partnera izgradnje Bloka 7 TE Tuzla\n26.06.2014., 16:52\tOstavite komentar 981 Pregleda\nU Sarajevu je danas završena 121. sjednica Vlade Federacije BiH na kojoj je, između ostalog, prihvaćena Informacija o aktivnostima na izboru strateškog partnera za finansiranje i izgradnju Termoelektrane Banovići, Bloka 1-300 MW – Druga faza tenderskog ...\nOV Tuzla: Osuda proslave osuđenog ratnog zločinca Daria Kordića\n26.06.2014., 11:43\tOstavite komentar 608 Pregleda\nOpćinsko vijeće Tuzla osudilo je na jučerašnjoj sjednici veličanje i ukazivanje počasti Dariu Kordiću, osuđenom ratnom zločincu. “Podrška osuđenom ratnom zločincu suprotna je civilizacijskim vrijednostima i ne doprinosi suživotu i pomirenju naroda u Bosni i Hercegovini, ...\nSutra sjednica OV Tuzla\n24.06.2014., 10:04\tOstavite komentar 584 Pregleda\nSutra, 25.juna, će biti održana 19. redovna sjednica Općinskog vijeća Tuzla. Za sjednicu je predviđen slijedeći dnevni red: razmatranje Odluke o bratimljenju Tuzle i turskog grada Bešiktaš, davanje saglasnosti na izmjene Pravilnika o unutrašnjoj organizaciji i ...\nZavršeno snimanje filma ”Basna o Bosni”\n24.06.2014., 9:22\tOstavite komentar 694 Pregleda\nNakon tri mjeseca priprema u ambijentu sela Hajvazi u sjeveroistočnoj Bosni, jučer je završeno dvanaestodnevno snimanje dokumentarno-igranog filma ”Basna o Bosni”. Film je snimljen po ideji Merime Karić, mentorstvom-režiji vanrednog profesora Šemsudina Gegića i produkciji Akademije ...\n12.06.2014., 10:00\tOstavite komentar 2,181 Pregleda\nStranica 29 od 30« prvo...1020«2627282930\t»


Diskurs oglašivačke kampanje igranog filma "Deadpool" | FPZG repozitorij\nLevojević, D. (2019). Diskurs oglašivačke kampanje igranog filma "Deadpool" (Diplomski rad). Preuzeto s https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:114:364086\nLevojević, Dean. "Diskurs oglašivačke kampanje igranog filma "Deadpool"." Diplomski rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet političkih znanosti, 2019. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:114:364086\nLevojević, D. (2019). 'Diskurs oglašivačke kampanje igranog filma "Deadpool"', Diplomski rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet političkih znanosti, citirano: 01.07.2022., https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:114:364086\nLevojević D. Diskurs oglašivačke kampanje igranog filma "Deadpool" [Diplomski rad]. Zagreb: Sveučilište u Zagrebu, Fakultet političkih znanosti; 2019 [pristupljeno 01.07.2022.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:114:364086\nD. Levojević, "Diskurs oglašivačke kampanje igranog filma "Deadpool"", Diplomski rad, Sveučilište u Zagrebu, Fakultet političkih znanosti, Zagreb, 2019. Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:114:364086\nZa citiranje koristite ovu mrežnu adresu: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:114:364086\nNaslov Diskurs oglašivačke kampanje igranog filma "Deadpool"\nNaslov (engleski) Advertising Campaign Discourse of the Movie "Deadpool"\nAutor Dean Levojević\nDatum i vrijeme pohrane 2019-11-21 10:17:25


Klepetajte z oddelkom za pomočKupite Office 365\nOdržavajte tim sinhronizovanim pomoću sistema SharePoint 2007\nSharePoint olakšava organizovanje dokumenata tima i obavljanje više poslova zajedno. Saznajte više o funkcijama sistema SharePoint 2007 i dobijte pomoć u vezi sa upravljanjem SharePoint sajtom i bibliotekama dokumenata.\nAko ste spremni da dodate moćnije funkcije sajtovima tima, isprobajte SharePoint Online. Sarađujte na sadržaju i projektima tima sa bilo kog mesta, na bilo kom uređaju, bez dodatne podrške IT sektora. SharePoint Online možete da dobijete kao samostalnu pretplatu ili kao deo izabranih Office 365 planova koji uključuju Office aplikacije, Exchange i Skype za posao.\n*Slika proizvoda predstavlja SharePoint 2016\nOffice 2007 je sada povučen\nIspravke su neophodne da biste i dalje imali podršku. Ažurirajte na Office 365 ili Office 2016 da biste dobili podršku za proizvod.\nOvde pronađite više informacija\nSharePoint – fleksibilan, pouzdan centar za timski rad\nSharePoint Server 2007 izdat je januara 2007., a zatim su izdata tri servisna paketa. Više detalja o izdanju i podršci možete da pronađete u smernicama za životni ciklus Microsoft podrške.\nIdite na Office sajt za podršku da biste dobili resurse za pomoć i obuku za SharePoint. Pročitajte teme pomoći i uputstva ili postavite pitanje u Office zajednici.\nPronađite pomoć i obuku\nNajnovije vesti i funkcije\nDobijte najnovije informacije o sistemu SharePoint na Office blogu. Čitajte o novim proizvodima i funkcijama i pronađite savete za efikasnije korišćenje sistema SharePoint.\nČitajte Office blog (na engleskom)\nFunkcije i najvažnije karakteristike sistema SharePoint Server 2007\nUpravljanje sajtom i timom\n„Moj Sajt“ predstavlja specijalne sajtove u sistemu SharePoint koji su personalizovani za svakog korisnika. Svaki korisnik ima jedinstveni „Moj sajt“ koji je podrazumevano omogućen.\nDeljeni kalendari, upozorenja i obaveštenja pomažu da bolje koordinišete posao. Možete čak i da povežete kalendar na SharePoint sajtu sa kalendarom u programu Outlook.\nPoboljšani korisnički profili imaju ažurirane funkcije koje omogućavaju funkcionalnosti sajta kao što su ciljana upozorenja, pronalaženje zajedničkih interesovanja i članstvo u grupi.\nDruge funkcije lokacije\nAnkete na sajtu mogu da pomognu da prikupite informacije i podstaknete dijalog tima.\nWiki sajtovi pružaju centralnu lokaciju za dokumentovanje poslovnih procesa, hvatanje najboljih praksi i brzo deljenje znanja zajednice.\nTokovi posla mogu da se koriste za primenu poslovnih procesa koji zavise od toka informacija ili dokumenata i zahtevaju unos korisnika, kao i upravljanje njima.\nPoboljšana funkcija pretrage pruža dosledan i poznat utisak pri radu i relevantnije rezultate pretrage u poređenju sa prethodnim verzijama.\nŠta je novo u usluzi SharePoint Online uz Office 365\nSharePoint Online obuhvata nove funkcije i mogućnosti koje pomažu da lakše organizujete, delite i sarađujete.\nModerne biblioteke dokumenata\nSharePoint Online biblioteke dokumenata pružaju bezbedno mesto zasnovano na tehnologiji oblaka za upravljanje projektima timova – bez IT infrastrukture. Prevlačite i otpuštajte datoteke sa jednog mesta na drugo i radite zajedno sa bilo kog mesta.\nNosite SharePoint sa sobom\nPristupajte sadržaju sajta na omiljenom uređaju pomoću SharePoint aplikacije za mobilne uređaje – sada dostupne za iOS u prodavnici Apple App Store (aplikacije za Windows i Android™biće dostupne uskoro).\nMatična stranica usluge SharePoint Online olakšava brzo pronalaženje onoga što vam je potrebno. Lako pristupajte listama, bibliotekama, aplikacijama i mnogim drugim stvarima pomoću stranice sa sadržajem sajta i budite u toku sa podacima o poseti sajta i sadržajem u trendu.\nBudite uvek ažurirani\nUz SharePoint Online i aktivnu Office 365 pretplatu uvek imate najnovije aplikacije, funkcije i usluge. Uživajte u moćnim SharePoint funkcijama i potpuno instaliranim aplikacijama kao što su Word, Excel i PowerPoint.\nPoređenje sistema SharePoint 2007 i usluge SharePoint Online uz Office 365\nPoređenje funkcija sistema SharePoint 2007 i usluge SharePoint Online uz Office 365\nFunkcije sistema SharePoint\nSharePoint Online*Uključeno uz Office 365funkcije\nFunkcije sistema SharePoint 2007\nFunkcijaUnapređene biblioteke dokumenata\nPojednostavljen korisnički interfejs olakšava skladištenje i deljenje datoteka i projekata tima, kao i saradnju na njima.\nPratite projekte na kojima radite putem feedova za vesti i preporuka koje vam pružaju relevantan sadržaj.\nFunkcijaBezbednost zasnovana na oblaku\nPreuzmite moćno, prilagodljivo rešenje uz bezbednost i usaglašenost za velika preduzeća i to bez ikakve dodatne podrške IT sektora.\nPravite, uređujte i delite stvari na kojima radite gde god da se nalazite pomoću aplikacije SharePoint za mobilne uređaje za iOS.\nDobijte sve najnovije verzije aplikacija, funkcija i usluga uz aktivnu pretplatu na Office 365.\nResursi za SharePoint 2007\nPreuzmite i instalirajte Office 2007 koristeći postojeću šifru proizvoda.\nSaznajte više o drugim verzijama sistema Office i o tome kako možete da nadogradite na novi Office 365.


Izvor: Beta, 15.Jun.2021, 07:35\nKošarkaši Atlante izjednačili su na 2:2 protiv Filadelfije u polufinalu plej-ofa NBA lige, pošto su noćas pobedili sa 103:100.Atlantu su predvodili Trej Jang sa 25 poena, 18 asistencija i četiri skoka i srpski košarkaš Bogdan Bogdanović sa 22 poena, uz pet skokova. Džon Kolins u pobedi je učestvovao sa 14 poena i 12 skokova, Klint Kapela sa 12 poena i 13 skokova, a Kevin Huerter sa 10 poena i četiri skoka.Jang je imao problema sa ramenom, za šta sve do zagrevanja uoči početka utakmice nije znao njegov trener Nejt Mekmilan."Rekao sam mu: 'Dobro smo, u redu smo, idemo da pobedimo. Ova ekipa nikad ne odustaje, bez obzira ko postiže koševe. Volim način kojim se borimo, ponosan sam na našu ekipu", rekao je Jang.Filadelfija je u prvom poluvremenu imala i 18 poena prednosti, 60:42, ali su Hoksi uspeli da se vrate u trećoj četvrtini. Početkom poslednje deonice Bogdanović je pogodio "trojku" za vodjstvo 83:82, što je bilo prvo vodjstvo Atlante u drugom poluvremenu.Jang je minut i 17 sekundi pogodio koš za 99:98, a nedugo zatim je sa dva poena sa linije za slobodna bacanja doneo Atlanti tri razlike. Hoksi su čuvali prednost, a u završnici je cenetar Filadelfije Džoel Embid promašio ...\nNoviMagazin.rs: Atlanta izjednačila na 2:2 uz 22 poena Bogdanovića, pobeda Klipersa\nDanas: Atlanta izjednačila na 2:2 uz 22 poena Bogdanovića, pobeda Klipersa\nBogdanović pogađao kada je bilo bitno " Atlanta izjednačila\nAtlanta Hoksi pobedili su Filadelfija Seventisikserse 103:100 i izjednačili na 2-2 u polufinalu Istoka...Srpski košarkaš Bogdan Bogdanović postigao je 22 poena...Iz igre je šutirao 9/24 – 5/11 za dva i 4/13 za tri poena. Bacanja je gađao 0/1...Bogdanović je pogodio nekoliko važnih šuteva...Najvažniji...


Novembar 2015 • Univerzitet modernih znanosti - CKM Mostar\nUMZ –CKM na trećem Sajmu obrazovanja i zapošljavanja\nPosted on 30. Novembra 2015 26. Januara 2016\nDana 27. 11. 2015. godine, Ured Specijalnog predstavnika EU u Bosni i Hercegovini i Norveška ambasada u BiH bili su domaćini Sajma obrazovanja i zapošljavanja u Mepas Mallu u Mostaru. Na više od 150 štandova, na sajmu su se predstavili poslodavci, lokalni i međunarodni projekti obrazovanja i zapošljavanja, nevladin sektor, posrednici u zapošljavanju, univerziteti itd. […]\nDan državnosti Bosne i Hercegovine neradni dan\nPosted on 23. Novembra 2015 26. Januara 2016\nPovodom praznika Dana državnosti 25.11.2015. Univerzitet će biti zatvoren, a narednog dana u četvrtak na Univerzitetu se nastavlja redovan rad sa studentima.\nSeminar „Marketing i komunikacija na društvenim mrežama“\nPosted on 19. Novembra 2015 26. Januara 2016\nDana 16.11.2015. godine u Mostaru je održan seminar „Marketing i komunikacija na društvenim mrežama“, u organizaciji agencije Apriori BiH. Predavač je bio Ilija Brajković koji ima dugogodišnje iskustvo u oblasti marketinga i komuniciranja na društvenim mrežama. Kolegica mr.sc. Ermina Habibija, s Departmana poslovnih resursa i resursa turizma, prisustvovala je seminaru.\nUniverzitet modernih znanosti – CKM, Mostar sudionik tjedna/sedmice psihologije u Mostaru\nU periodu od 09.11. do 14.11.2015. godine, u organizaciji Udruženja psihologa Hercegovine, održan je tjedan psihologije s nizom predavanja u Hercegovini. Kolegica mr.sc. Rebeka Novak Miličević, s Departmana poslovnih resursa i resursa turizma, bila je prisutna na predavanjima koja su se održavala u Mostaru. Obrađivale su se suvremene teme i najnovije prakse iz područja psihologije, […]


Vučić o smrti Amfilohija: Voleo bih da ta vest nije tačna | Radio Kosovska Mitrovica\n30. October, 2020 09:24 |\n“Voleo bih da je vest netačna. Video sam da se u 8.20 upokojio. Sve se dalje nadam da ta vest nije tačna. Ako je tačna, izražavam saučešće patrijarhu i srpskom narodu”, rekao je Vučić.\nU telegramu koji je uputio patrijarhu Irineju i Sinodu Srpske pravoslavne crkve, Vučić je naveo: “Vaša Svetosti, Preosvećene vladike, sa žaljenjem smo primili vest o smrti Visokopreosvećenog mitropolita crnogorsko-primorskog Gospodina Amfilohija. Izražavamo iskreno saučešće i molimo se da Gospod upokoji Njegovu dušu tamo gde pravedni počivaju”.\nPredsednik Vučić uputio je telegram saučešća Mitropoliji crnogorsko-primorskoj.\n“Povodom tužne vesti o upokojenju Njegovog Visokopreosveštenstva mitropolita Amfilohija, sveštenstvu, monaštvu i vernom narodu Mitropolije crnogorsko-primorske izražavamo iskreno saučešće u bolu i tuzi”, navodi se u telegramu predsednika Vučića.\n“Voleo bih da je vest netačna. Video sam da se u 8.20 upokojio. Sve se dalje nadam da ta vest nije tačna. Ako je tačna, izražavam saučešće patrijarhu i srpskom narodu”, rekao je on.


/ Hirurški precizno\nKnjiga Hirurški precizno - Nekoliko strana\nMark Mazeti\tHirurški precizno\nNeispričana priča o tajnom ratu Sjedinjenih Američkih Država. Uzbudljivo svedočenje zasnovano na iskazima učesnika i svedoka o novoj vrsti tajnog rata – istina koja prevazilazi najneverovatnije trilere.Sjedinjene Američke Države po svetu vode novu vrstu rata protiv islamskog ekstremizma. To je tajni rat koji se proširio iz Pakistana i Avganistana na Jemen i Afriku. CIA je postala više nego ikad paravojna agencija, kojoj Bela kuća daje naloge za ubijanje neprijatelja. Ona sve više koristi privatne bezbednosne firme i bespilotne letelice da izvodi ubistva „preko posrednika“, a Pakistan je najistaknutije bojno polje za ovu tajnu vojsku.U knjizi Hirurški precizno Mark Mazeti iznosi neverovatnu priču u koju su upleteni visoki zvaničnici. Tu su načelnici ISI-ja u pat poziciji sa službenicima CIA, a Pentagon s Belom kućom. Iznet na izuzetan način i uverljivo ispripovedan, tekst Hirurški precizno pravo je otkrovenje.„Priča je jeziva i dramatična – kao špijunski roman – samo što je istinita. “ Dekster Filkins, autor knjige Rat zauvek„Zapanjujući insajderski prikaz transformacije službe CIA posle 11. septembra od obaveštajne agencije u globalnu tajnu mašinu za ubijanje.“ Džejn Majer, autor knjige Mračna strana„Posle 11. septembra Sjedinjene Države su vodile tri rata: u Iraku, Avganistanu i onaj u tajnosti. Ovo je autoritativan prikaz ovog trećeg rata.“ Tomas I. Riks, autor knjige Fijasko\nNeispričana priča o tajnom ratu Sjedinjenih Američkih Država. Uzbudljivo svedočenje zasnovano na iskazima učesnika i svedoka o novoj vrsti tajnog rata – istina koja prevazilazi najneverovatnije trilere.Sjedinjene Američke Države po svetu vode novu vrstu rata protiv islamskog ekstremizma. To je tajni rat koji se proširio iz Pakistana i Avganistana na Jemen i Afriku. CIA je postala više nego ikad paravojna agencija, kojoj Bela kuća daje naloge za ubijanje neprijatelja. Ona sve više koristi privatne bezbednosne firme i bespilotne letelice da izvodi ubistva „preko posrednika“, a Pakistan je najistaknutije bojno polje za ovu tajnu vojsku.U knjizi Hirurški precizno Mark Mazeti iznosi neverovatnu priču u koju su upleteni visoki zvaničnici. Tu su načelnici ISI-ja u pat poziciji sa službenicima CIA, a Pentagon s Belom kućom. Iznet na izuzetan način i uverljivo ispripovedan, tekst Hirurški precizno pravo je otkrovenje.„Priča je jeziva i dramatična – kao špijunski roman – samo što je istinita. “ Dekster Filkins, autor knjige Rat zauvek„Zapanjujući insajderski prikaz transformacije službe CIA posle 11. septembra od obaveštajne agencije u globalnu tajnu mašinu za ubijanje.“ Džejn Majer, autor knjige Mračna strana„Posle 11. septembra Sjedinjene Države su vodile tri rata: u Iraku, Avganistanu i onaj u tajnosti. Ovo je autoritativan prikaz ovog trećeg rata.“ Tomas I. Riks, autor knjige Fijasko Komentari


Aktivnosti Udruženja lica sa poteškoćama u razvoju „Moj prijatelj“\nNOVOGIŠNjI PAKETIĆI ZA 23 ČLANA VIŠEGRAD – Udruženje lica sa poteškoćama u razvoju „Moj prijatelj“ u Osnovnoj školi „Vuk Karadžić“ u Višegradu, 25. decembra je uručilo novogodišnje paketiće za 23 člana školskog i predškolskog uzrasta. Uručivanju novogodišnjih paketića predhodio…\n„Slatki karavan“ još danas u našem gradu\nVIŠEGRAD – Omladinska humanitarna organizacija „Ujedinjena Srbija“ već šestu godinu za redom organizuje akciju prikupljanja novogodišnjih paketića za mališane na Kosovu i Metohiji. Projekat se sprovodi u više gradova Srbije i Republike Srpske i po poslednjim procjenama sakupljeno je…\nPodjela novogodišnjih paketića za 200 mališana\n03. januara 2014.\nROGATICA – Dječije obdanište „Rogatica“ i Centar za sport i kulturu „Rogatica“, vlastitim snagama, sredstvima i maštom za najmlađe sugrađane su, 29. decembra 2013. godine u 14:00 i 17:00 časova, priredili predstavu za djecu „Snežana i sedam patuljaka“. Poslije…\nPodjela paketića: Naša budućnost su naši najmlađi\nROGATICA – Pod motom „Naša budućnost su naši najmlađi“ Opštinska organizacija Crvenog krsta Rogatica i ove godine realizovala je tradicionalnu aktivnost dodjele paketića djeci iz porodica u stanju spocijalne potrebe, mališanima sa posebnim potrebama i učenicima područnih škola sa…\nNovogodišnja priredba u dječijem obdaništu\nČAJNIČE – Danas su mališani JU Dječije obdanište Čajniče izveli novogodišnju priredbu koju su zajedno sa svojim vaspitačima naporno vježbali predhodnih dana. Oni su igrom, recitacijom i glumom, ispratili staru, i najavili dolazak Nove godine. Roditelji i prijatelji koji…\nPodjeljeni paketići za 375 mališana\nFOČA – Povodom novogodišnjih i božićnih praznika, u Gradskoj dvorani su podjeljeni paketići za 375 mališana. Paketići su dodjeljeni djeci sa evidencije Centra za socijalni rad, Boračke organizacije, te djeci čiji su roditelji zaposleni u Opštini i opštinskim ustanovama,…\nROGATICA – Djeda mraz, u petak popodne, došao je i donio novogodišnje poklone za 147-oro djece radnika Šumskog gazdinstva „Sjemeć“ sarosti do 12 godina. U organizaciji Sindikata ovog kolektiva sa 250 radnika, novogodišnje paketiće vrijednosti 15 maraka, primilo je…\nVIŠEGRAD – Savjet učenika JU SŠC „Ivo Andrić“ je pokrenuo humanitarnu akciju pod nazivom „Jedan slatkiš, jedno dijete“. – „Cilj nam je da novogodišnje praznike uljepšamo i socijalno ugroženoj djeci. Molimo sve ljude dobre volje da nam svojim doprinosom,…\nPomozimo Deda Mrazu da donese radost\nFOČA – Omladinski pokret Foča nastavlja svoje aktivnosti. Za mjesec decembar planirano je da zaokruže ciklus aktivnosti koje su počele upravo u decembru 2012. godine sa akcijom „Pomozimo Deda Mrazu da donese radost“. Ovogodišnju akciju provode uz pomoć Savjeta…


Delegacija OS BiH u posjeti pješadijskoj jedinica OS BiH u misiji ISAF u IR Avganistanu\nDelegacija Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u posjeti je pješadijskoj jedinici Oružanih snaga Bosne i Hercegovine u misiji Međunarodne snage sigurnosne pomoći (ISAF) u pokrajini Helmand u Islamskoj Republici Afganistanu.\nCilj posjete je obilazak pripadnika 5. rotacije Pješadijske jedinice Oružanih snaga BiH, koji su u misiju ISAF – Regionalna komanda Jugozapad (RG SW), upućeni u septembru 2012. godine u okviru danskog kontigenta.\nDelegaciju, na čijem čelu je v.d. komandanta Operativne komande OS BiH brigadni general Ivica Jerkić, susrela se sa visokim oficirima američke, danske i britanske vojske te s njima razgovarali o doprinosu koji pripadnici OS BiH daju u misiji ISAF i drugim temama ključnim za izvršenje misije.\nČlanovi delegacije OS BiH imali su priliku da vide i trening i obuku bosanskohercegovačkih vojnika tokom pružanja prve pomoći te na strelištu tokom različitih taktičkih situacija.\nTokom boravka u IR Afganistan planirano je da delegacija posjeti i instruktore u Školi vojne policije u Kabulu te štabne oficire koji su upućeni u Regionalnu komandu Sjever u okviru njemačkog kontigenta.\nKontakt tel.: 033/286-680, fak 033/286-685


ECB bi podizanjem kamata oborila nemački suficit | Gde Investirati\nECB bi podizanjem kamata oborila nemački suficit\nVlada Nemačke veruje da bi podizanjem kamatnih stopa Evropska centralna banka (ECB) pomogla da se smanji često kritikovan nemački spoljnotrgovinski suficit, piše nemački list Funke Mediengruppe.\nKako prenosi agencija Reuters, list je objavio dokument od osam strana koji su pripremila nemačka ministarstva finansija i ekonomije, a koji ministar finansija Wolfgang Schäuble planira da predstavi na prolećnom zasedanju Međunarodnog monetarnog fonda krajem ove nedelje.\nWolfgang Schäuble je dugogodišnji kritičar aktuelne politike ultra niskih kamatnih stopa ECB-a.\nNovi dokument ne poziva ECB na podizanje kamatne stope, već ocenjuje da bi pooštravanje monetarne politike bilo u skladu sa evropskim ekonomskim oporavkom i da bi uticalo na smanjenje nemačkog suficita tekućeg računa zbog očekivanog jačanja evra.\n“Privredni rast u evrozoni i inflatorna kretanja treba da podstaknu ECB da počne da sa normalizacijom monetarne politike”, navodi list i dodaje da bi “jači evro automatski smanjio trgovinski suficit”.\nPredsednik SAD Donald Trump i drugi američki zvaničnici okomili su se na visok nemački suficit tekućeg računa, navodi britanska agencija.\nJedan visoki funkcioner nemačke vlade juče je rekao da se očekuje dodatni pritisak Vašingtona na sastancima MMF-a i G20 ove nedelje za smanjenje suficita.\nU dokumentu nemačke valde ponovo se ukazuje na stav Berlina da se trgovinski suficit uglavnom duguje kvalitetu nemačkih proizvoda i izboru privatnih potrošača i preduzeća.\nU njemu se takođe ističe da Nemačka nije imala nikakav uticaj na monetarnu politiku ECB-a, i da je o trgovinskoj politici odlučivala Evropska unija.\nPrevious Apple razmatra kupovinu kompanije Disney za preko 200 milijardi dolara\nNext Kinezi zainteresovani za metro i tržne centre u Beogradu\nTags ECBNemačkaWolfgang Schäuble\nUprkos eksternim rizicima u vidu dešavanja u zoni evra i divergentnosti monetarnih politika EZB i FED-a, finansijski sistem Srbije uspeo je da ostane visokokapitalizovam, visokolikvidan i stabilan u 2016.godini, izjavila\nEBRD podigao prognozu crnogorskog BDP-a na 3,7 odsto\nEvropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) povećala je prognozu rasta crnogorskog bruto domaćeg proizvoda (BDP) za ovu godinu na 3,7 odsto.\nFederalne rezerve povećale kamatne stope\nKako se i očekivalo, Federalne rezerve su na današnjem sastanku povećale kamatne stope za 0,25 odsto, po prvi put u ovoj godini.


Odluka o izmjenama i dopunama Odluke o obrazovanju Komisije za pracenje implementacije Strategije za poboljsanje polozaja RAE populacije u Crnoj Gori 2008-2012 "Službeni list Crne Gore, broj 7/2010" od 09.02.2010.\nNaziv: Odluka o izmjenama i dopunama Odluke o obrazovanju Komisije za pracenje implementacije Strategije za poboljsanje polozaja RAE populacije u Crnoj Gori 2008-2012\nIzdanje: Službeni list Crne Gore, broj 7/2010\nRegistarski broj: 33\nDatum objavljivanja: 09.02.2010.\nMatični broj: 0/7/2010/33\nSlužbeni list Crne Gore, broj 7/2010


utorak januar 21\nNajnovija dugoročna vremenska prognoza: Kraj zime u Evropi!\nOve zime na području Balkana nije bio još nijedan zimski ciklon, pa samim tim nije bilo ni značajnijeg snijega. Izgleda da ga neće ni biti...\nIvanišević predao akreditivna pisma princu Albertu II od Monaka, upućen poziv Đukanoviću\nĐukanović: Crna Gora čuva tradicionalna prijateljstva, jedno od takvih je sa Kinom\nCrna Gora je jasno opredijeljena da bude dio evropskog civilizacijskog kruga, ali da istovremeno čuva svoja tradiocionalna prijateljstva, od kojih je jedno i sa Kinom, poručio je crnogorski predsjednik Milo…\nVelika Britanija spremna da pomogne Crnoj Gori u borbi protiv hibridnih prijetnji\nVelika Britanija spremna je da pomogne Crnoj Gori u zajedničkoj borbi protiv hibridnih prijetnji, istaknuto je na sastanku načelnika Generalštaba Vojske Crne Gore brigadnog generala Dragutina Dakića s britanskom ambasadorkom…\nčetvrtak, 01 februar 2018 11:54\nKonkurs za proizvodnju struje na deponiji Livade\nDeponija doo Podgorica pozvala je zainteresovana lica da se prijave na Javni oglas za davanje koncesija za eksploataciju deponijskog biogasa za proizvodnju električne energije na Deponiji “Livade” u Podgorici, saopšteno je iz PG biroa.\nčetvrtak, 01 februar 2018 09:38\nPostavljena još jedna multifunkcionalna sprava za vježbanje\nRadnici Agencije za stanovanje u sklopu akcije „uređenja sportskih terena“ i teretana na otvorenom u ulici Steva Boljevića vrše ograđivanje sportskog poligona kako bi se bezbjednost djece i omladine koja se na tom poligonu rekreiraju obezbijedila, saopšteno je iz PG biroa.\nčetvrtak, 01 februar 2018 09:01\nNa Čepurcima će se graditi još jedna kapela i mrtvačnica\nIzgradnja još jedne kapele i mrtvačnice na komemorativnom trgu groblja Čepurci našla se u planu javnih nabavki preduzeća Pogrebne usluge za ovu godinu. Za ove radove preduzeće je, kako piše u planu javnih nabavki koji potpisuje Slobodan Stanović, izvršni direktor Pogrebnih usluga, opredijelilo 50.000 eura, a novac će biti opredijeljen iz sredstava preduzeća, piše Dan.\nčetvrtak, 01 februar 2018 08:32\nDanas očekujte kišu i snijeg, intenzivnije padavine krajem dana\nU Crnoj Gori danas će biti umjereno do potpuno oblačno, povremeno kiša, a u višim planinskim predjelima i susnježica i snijeg.\nčetvrtak, 01 februar 2018 08:15\nVozite oprezno, putevi mokri i klizavi\nU Crnoj Gori jutros se saobraća po pretežno mokrim i klizavim putevima zbog kiše koja pada u većem dijelu države, saopšteno je iz Auto moto savez Crne Gore.\nčetvrtak, 01 februar 2018 08:42\nSa besplatne liste skinuto 40 ljekova\nPacijenti su nezadovoljni novom listom ljekova koju je Ministarstvo zdravlja utvrdilo krajem prošle godine, sa koje je skinut veliki dio terapija koje izabrani ljekari izdaju o trošku države, zbog čega su građani primorani da propisane medikamente kupuju kod privatnika kako bi nastavili sa liječenjem.\nčetvrtak, 01 februar 2018 07:48\nDobio račun za struju 22 puta veći nego što mu inače stiže\nPodgoričanin Saša Ćetković godinama pokušava da animira nekoga od nadležnih da se pozabavi njegovom tvrdnjom da je oštećen prespajanjem elektroinstalacija, što se odrazilo sa 22 puta većim računom za struju nego što inače dobija, piše Dan.\nčetvrtak, 01 februar 2018 07:10\nKovačević: KCCG za ljekare iz inostranstva platio oko pola miliona eura\nAngažovanje konsultanata i specijalista iz inostranstva Klinički centar koštalo je u prošloj godini gotovo pola miliona eura.\nStrana 1041 od 1216


23.08.2006., 19:34 #1\nKako gledate na razlike u obicajima kod nas i na zapadu?\nKod nas "Mica" krene u prodavnicu, pa uZput svrati na kafu...Ma zabole nju, da li spavas, gledas film, radis, mazis se sa jacom (ili jaca sa lepsom ) polovinom. Ovde se prvo napravi termin....Kad smo vec kod kafe, kad holandjnina pitas sta ce da pije uz kafu, belo te gleda:"Pa pijem vec kafu".....Auuuu...sto bi kod moje baba Ruzice izasao iz kuce ,bez rakijice, slatkog. Prilagodila sam se, holandjane pitam hoce jos nesto (da popiju, jel te ), nas narod ne pitam nego odmah sipam. Ne znm vise ko se necka, kulture radi, a ko sto ne moze....\nSa druge strane taj termin (ovde) se pravi bukvalno za sve, tako da ni u cemu nema spontanosti.\nFali mi ono nase " drzanje coskova". Kad je lepo vreme, pa svi izadju na ulicu, u grad....Klinci se pripremaju za napad na tresnju, nesto stariji u SKC-u po ceo dan, zna se standardna ekipa, bez dogovora...\nOvde komsija komsiju ne pozdravi. Razmisljam, ne daj Boze da popijem koju vise, pa se okliznem ili da mi se kokica zaleti gde ne treba, pa nasli bi me posle pet dana. I to ne komsinica, vec ili moj bivsi kad dovodi decu kod mene (cetvrtak) ili ako keva slucajno bane. Da se tome ne nadam od ponedeljka do cetvrtka. Naravoucenje: Dupe uza zid, pazljivo sa picem i glatkim podovima.\nEto, ne znam gde da se denem, sto se ovih obicaja tice. Kad bi moglo negde u sredinu. Ne geografski, pala bi me negde Austrija, pu pu...\n23.08.2006., 19:43 #2\nne volim nashe obichaje...\nmada sy deo neke tradicije pa ih podnosim nekako...\n23.08.2006., 19:48 #3\nZavisi... nije sve crno ili belo.\nKhm...drago mi je -odrasla sam na Jugu. Moja prva, Manceova poslednja tekma...\n23.08.2006., 20:11 #4\nxe xe...i meni je drago...da ima i takvih ovde\n23.08.2006., 20:22 #5\nHm,pa kud da odeš maleru na tu utakmicu!!?Možda bi Mance ostao živ...!\nJug je jedan!\n23.08.2006., 20:28 #6\nMislim, nema smisla...Obicaj nam je da skrecemo s' teme...\nNo, sve za Jug..\n23.08.2006., 20:36 #7\nHm,Austrija je onda ko' stvorena za tebe,ozbiljno.Živeo sam tamo par godina.U Beču.Naših ko' g. kao da si kući.Nemački ti nije potreban...pričaš srpski i svi te kapiraju...;-)\n23.08.2006., 20:39 #8\nCekaj, pa da mi Mica na kafu?\nNe, ne....Nisi ukapirao moje ceznje..\n23.08.2006., 20:41 #9\neee bash ste me obradovali...ovde gde god da odem ciganchici....\n23.08.2006., 20:41 #10\nMa jesam,očigledno je bre...\nPomenula si Austriju pa sam se nadovezao...ćoškari se i tamo...kao u kraju...\n23.08.2006., 20:45 #11\nNe videh ih jos Nanc..\nAma Sakale, alo alo...Pomenula sam Austriju i uz nju u, pu....\nTrazim zlattnu sredinu - gde mozes da coskaris kad hoces, ali kad neces da imas m.i.r.\n23.08.2006., 20:51 #12\nYbg. onda pakuj kofere pa pedala nazad...ili sam opet promašio?Hahaaa...\n23.08.2006., 21:12 #13\nNesto izmedju breeee....\n23.08.2006., 21:18 #14\n23.08.2006., 21:45 #15\nCekaj ja nisam rekla da patim za nasim obicajima, ne naprotiv, no ni ovo ovde - nije to -to...\n23.08.2006., 21:51 #16\ne pa draga to se zove "oces da se yebes a da ti ne udje"\nmeni ne smeta najavljivanje to je ok,ali mi je malo glupo kad zovem derugaricu francuskinju i onda se dogovaramo da se vidmo 03. septembra i kao pisemo u agende:?\n23.08.2006., 23:26 #17\nah ta divna melanholija...nedostaju li ti nadrndani sluzhbenici i ko te yebe stav...nedostaje li ti da te chovek napljuje na semaforu ko najgoreg neprijatelja...nedostaje li ti da te komshinka ogovara da si qrva shto imash bivsheg...nedostaje li ti da chekash kod doktora 2h...nedostaje li ti plata od 200e...nedostaje li ti karleusha i udri me do zore trip...nedostaju li ti pretrpani kontejneri...nedostaju li ti leshine pasa pored puta...nedostaju li ti policajci...nedostaje li ti mrtvilo sivilo beznadje...nedostaje li ti da ljudi oko tebe vichu "smrt onima shto nisu ko ja"...nedostaje li ti jedenje hrane po kishi po grobljima...nedostaje li ti smaranje familije shto si se razvela i kako tjesh sama i kako imaju oni choveka za tebe...nedostaju li ti septichke jame...\nosvesti se...nistha ti ne dostaje to se um igra...\nne znam kod mene u brdima obichaj je da se zove na sahranu...dolazi se s prilogom pecheno pile u kotarici sve regularno...i umrlice su fantastiche...svi ti likovi shto gledaju s bandera prosto ti milina...boli me za obichaje...sam tju smisliti svoje obichaje...svoje sitne rituale...\n23.08.2006., 23:28 #18\nna svadbama se maldi krade cipela i baca se sito preko krova...kad si u shkoli pitaju te jesi li najjachi...kad zavrshish pitaju kad tje se zhenish...kad se ozhenish pitaju kad tje deca...kad dobijesh decu jesu li najjacha...zhene se nerachunaju...tj nisam zhena ne znam trip...\n23.08.2006., 23:53 #19\nHaniball77, to mi cesto kazu, dzebiga.....Slazem se sa tobom, no to je ta sredina o kojoj pricam, zar ne?\nAntunTune, ë svaka ti je ka u Njegosa. Ipak, da li te gore navedene stvari samo asociraju za Srbiju? Ma ***** komsinicu, zaludna, pa nek kaze da sam qrva ne tangira me, Karleusu izbegavam, sahrane...e to je vec diskutabilno - toliko sam ih videla da sam i oguglala...Nije to ok, ali ipak ni ovo ovde nije ideal..Mozda je greska u meni, jer sam otisla preko u dvadesetoj (sad imam 33), pa niti sam 100% ovde( i ako imam cool posao, ok poznanike), a ni u Beogradu..(da se vratim caletu, posle 13 godina, sa dvoje dece? hahahaha..)\nMa, mozda me i prodje ovaj bedak, kad prestane kisa..\n24.08.2006., 00:05 #20\nudaj se za mene...ja zhudim za legalnom prostitucijom i legalnim thc-om...a chist sam...ne zahtevam mnogo...ko shto reche svaka mi ko u njegosha...mogu i da smrsham koje kilo...da ti chuvam decu makar?...\n24.08.2006., 00:08 #21\nPocni da me obasipas sa ponudama....\n24.08.2006., 00:20 #22\npodsetitju te da nismo slepi...u velikoj crnoj rupi...aaaa a ono shto udje je samo pola od onoga shto izadje...kapiram ja imash ti razlog zashto...al taj je chvor bolje ostaviti zamrshen...neshto da udje ili da izadje...ah to je ostavljash vrata...al treba vremena...senka je sve vetja i guta sunce...\nkapiram 33god zakachila fnm lololol...\na ne pa pazi nemam ja shta mnogo da ponudim...zapravo ja sam taj koji ishte...evo ponude - chinjenica da se netjesh sama smeshiti s spomenika...\n24.08.2006., 00:31 #23\nHm, da li sam negde rekla da sam usamljena? Da li sam rekla da mi fali neko...?\nNe, ne..nisam...naprotiv. Veoma sam zadovoljna sto se tice mojih LAT relacija...Kad mi neko zatreba, pozovem ga...I da i radi nekog promenila ovaj moj nacin zivota - trebalo bi da je stvarno NEKO. E sad ako ti ''biti setan" poistovecujes sa ''biti nesrectan" ti i ja imamo zesci problem. U komunikaciji... Ne razumem sta hoces da kazes, ono u vezi 33 godine?\n24.08.2006., 00:41 #24\nkhm...sve od "nisam zhena ne znam trip" je sprdnja...al nova si a delujesh ko da nisi lobotomija pa imam razumevanja...sry na lazhnim obetjanjima i svemu...avaj\n24.08.2006., 00:56 #25\nKrhko je znanje..Krhko...\nZenski trip je nezamenjiv, a srce lomljivo...Eh ,Antune Tune, sto mi srce slomi, ah to bas boli....\nDal da stavim ovaj smajli sto se kezi ili.....\nObicaji na svadbi !?!\nAutor VelikaMala u forumu Žene\nPoslednja poruka: 02.02.2012., 03:26\nAutor Pantelija-delija u forumu Politika\nPoslednja poruka: 14.07.2008., 07:46\nPoslednja poruka: 29.05.2007., 01:56


Dijana Hrkalović uzvraća udarac i tuži medije | Luftika\n“Tačno je da je Dijana Hrkalović tužila medije, sve one koji su proteklih dana izveštavali na takav način da su krčili pretpostavku nevinosti. Uopšte nema reči o tome da li su neki režimske ili ne, svi oni koji su kršili pretpostavku nevinosti su tuženi”, kazao je advokat Tasić za Nova.rs.\nViše dnevnih listova u jučerašnjim izdanjima prenelo je informaciju da je ona onemogućila poligrafsko ispitivanje u Službi za borbu protiv organizovanog kriminala MUP-a “nakljukavši” se lekovima. Iako je opštepoznato da nalazi poligrafa, zbog svoje nepouzdanosti, nisu zakonski prihvatljiv dokaz u sudu, za javnost ono predstavlja ključni dokaz.\noznakedijana hrkalović tužba tužba protiv medija tužila medije


SDP: Nikolić nastoji destabilizirati političku situaciju u BiH\n– To jasno proizilazi iz identičnih izjava koje su došle nakon sastanka u Beogradu gdje su pozvali predsjedavajućeg Predsjedništva BiH Mladena Ivanića da zakaže sjednicu na kojoj bi Predsjedništvo zauzelo stav o Rezoluciji o Srebrenici, dodavši kako bi onaj ko predstavlja RS u Sarajevu mora zastupati stav koji mu nalaže RS – navodi se u saopćenju.\nSDBiH navodi “da se Tomislav Nikolić po ko zna koji put upliće u unutrašnje stvari Bosne i Hercegovine, pokazujući svoju dosljednost političkog djelovanja na njenom razbijanju”.\n– I dok iz cijelog svijeta dolazi podrška Prijedlogu rezolucije o Srebrenici, dotle Vlada RS-a zajedno s Tomislavom Nikolićem smatra da se taj prijedlog treba odbaciti ‘jer ne doprinosi stabilizaciji i pomirenju u BiH, naprotiv unosi dodatni nemir i podjele, što nije u interesu bilo koga u Bosni i Hercegovini’ – navodi se.\n– Sasvim je jasno da donošenje Rezolucije o Srebrenici otvara mnoga druga politička pitanja, poput karaktera rata u BiH, obnove tužbe za genocide i slično, kojih se predsjednik Srbije Tomislav Nikolić i aktuelna Vlada RS-a plaše, a koja će se neminovno prije ili kasnije naći na dnevnom redu – navodi se u saopćenju.


NE ODUSTAJE OD BORBE: Bred Pit traži zajedničko starateljstvo nad decom\nĆERKA BRANISLAVA LEČIĆA OTKRILA ŠTA SE DESILO U CRNOJ GORI: Šuškalo se 1\t38\nSLOBODA MIĆALOVIĆ BEZ TRUNKE ŠMINKE: Glumica pokazala prirodno izdanje, 7\t164\nLuka Raodovanovic\t 05.11.2016. 14:01h 20:22h\nAmerički glumac Bred Pit traži od sudije da mu odobri zajedničko starateljstvo nad šestoro dece, koje ima u braku sa glumicom Andjelinom Džoli, od koje se razvodi, prenosi AP pozivajući se na dokumenta za razvod.\nBRED PIT POSEĆUJE KLINIKU U TAJNOSTI: Napustila ga porodica, a sada ga i zdravlje IZDAJE!\nREŠAVAJU SE ZAJEDNIČKE IMOVINE: Anđelina i Bred prodaju zamak u kom su se venčali\nANĐELINA DŽOLI ODLEPILA ZBOG BREDA: Pit je ovim potezom RAZBESNEO bivšu ženu\nPitov zahtev uključen je u njegov odgovor na zahtev za razvod braka, koji je podnela Džoli zatraživši puno fizičko starateljstvo nad njihovo šestoro dece, prenosi AP. Pitanje starateljstva do sada je najveći problem u razvodu američkih glumaca.\nFederalni istražni biro (FBI) saopštio je krajem septembra da je počeo da prikuplja informacije o incidentu u privatnom avionu kada se navodno Bred Pit nasilno ponašao prema najmanje jednom od svoje šestoro dece. Informacije o navodnom incidentu objavljene su u američkim medijma samo nekoliko dana nakon što je Džoli (41) podnela zahtev za razvod, prenele su agencije.\nDžoli je 15. septembra podnela zahtev za razvod braka od Pita (52), a incident u avionu se odigrao 14. septembra.\n"Odluka je doneta zbog zdravlja porodice. Ona neće davati komentare i traži da se porodici obezbedi privatnost u ovom trenutku", naveo je njen advokat Robert Ofer.\nDžoli je podnela zahtev u Višem sudu u Los Andjelesu navodeći kao razlog "nepomirljive razlike", pokazuju sudska dokumenta. Ona je tražila puno fizičko starateljstvo nad njihovo šestoro dece uz pravo posećivanja Pita. Džoli i Pit venčali su se u avgustu 2014, a u vezi su proveli proteklih 12 godina, podseća AP. Pored troje biološke dece, Džoli i Pit imaju sinove, koji su usvojeni iz Kambodže i Vijetnama, kao i kćerku usvojenu iz Etiopije.\nbred pitanđelina džolibrakrazvoddecastarateljstvosudholivud\nOSIM NOVCA ZA STOLARIJU, OD DRŽAVE STIŽE JOŠ JEDNA POMOĆ Umanjiće vam račune i do 20 odsto, prijave počinju u junu OVO SU DETALJI 14\nĆERKA BRANISLAVA LEČIĆA OTKRILA ŠTA SE DESILO U CRNOJ GORI: Šuškalo se da je Ana napadnuta, a ona priznaje šta je ISTINA! 1\t38


U Bijeljini preminula dva pacijenta od virusa korona - BIGportal.ba\nU Bijeljini preminula dva pacijenta od virusa korona\n22 Jula, 2020 22 Jula, 2020 085\nU Kovid-bolnici u Bijeljini u protekla 24 sata preminula su dva pacijenta pozitivna na virus korona, saopšteno je iz Bolnice “Sveti Vračevi” Bijeljina.\nU saopštenju je navedeno da su u Bijeljini preminula dva muškarca starije životne dobi, sa komorbiditetima i oba su bila priključena na respirator.\nStanje pacijenata u Kovid bolnici i dalje je teško, kao i prethodnih dana, upozoravaju iz ove zdravstvene ustanove.\n“U Kovid-bolnici imamo 33 pacijenta. Pet pacijenata je uspješno izliječeno, a dva pacijenta su preminula od COVID-19. Na kiseoničkoj terapiji je 25 pacijenata, od kojih je jedan na neinvazivnoj mehaničkoj ventilaciji, dok su ostali pacijenti pod terapijom”, navedeno je u saopštenju.\nStručni ljekarski tim bijeljinske bolnice je istakao da je na području Bijeljine i dalje je visok procenat pozitivnih na COVID 19 u odnosu na broj testiranih, (više od 20%), a nastavlja se i trend rasta broja pacijenata koji se upućuju u kovid-bolnicu.\nIz bijeljinske bolnice upućen je apel svim građanima da se pridržavaju obaveznih i preporučenih mjera, kako bi izbjegli katastrofalni scenario.\n“Podsjećamo da je nošenje maske obaveza i na otvorenom prostoru gdje nije moguće ostvariti distancu od dva metra. Molimo vas da pored ove mjere lične zaštite, češto perete i dezinfikujete ruke i da izbjegavate veća okupljanja, jer to je najefikasniji način da sačuvate svoje i zdravlje ljudi oko vas”, poručeno je iz bijeljinske bolnice.\nPornHub otkrio šta korisnici iz BiH najviše vole da gledaju


Press Online :: Životinjsko Carstvo :: 10 najzdravijih pasa na svetu\n10 najzdravijih pasa na svetu\nAko želite da u svoj dom dovedete kucu, i trenutno ste u fazi razmišljanja koja pasmina vam najviše odgovara, razmislite dobro i o zdravlju rase koju želite. Mnoge pasmine imaju genetske predispozicije za teška oboljenja.\nZato vam priskačemo u pomoć i predstavljamo najzdravije rase na svetu, prema istraživanju stručnjaka:\nPatuljasti pinč – ovaj preslatki pas prema podacima nema nijedan ozbiljni zdravstveni problem. Uz to je i jedan od najboljih izbora za kućnog ljubimca jer je pas malog rasta, veseo i razigran, piše MAGAZIN PAS.\nCrveni gonič rakuna (Redbone Coonhound) – veseo i veran, ovaj pas poznat je u svetu i kao neprikosnoveni lovac i tragač. Ima karakter pravog lovačkog psa, aktivan je, energičan i potrebno mu je mnogo fizičke aktivnosti. Jedan je od najzdravijih rasa na svetu, pravi atleta.\nPoljski ravničarski ovčar – zdrav je kao dren, ali mu je potrebno mnogo fizičke aktivnosti kako bi bio srećan, dugovečan i aktivan u starijem dobu. Njegova gusta dlaka zahteva stalnu negu i posetu gruming salonima.\nIzraelski ovčar (Canaan) – uvek je na oprezu, odličan pas čuvar ogromne inteligencije. Na Bliskom Istoku žive hiljadama godina, pa i danas spadaju u najzdravije pasmine na svetu. Stručnjaci kažu da nema genetskih naslednih bolesti.\nŠiba inu – poreklom iz Japana, baš kao i stanovnici „Zemlje izlazećeg sunca“ poznat je po dobrom zdravlju i dugovečnosti. Nema većih zdravstvenih problema, osim što se kod pojedinih primeraka rase može javiti dislokacija kolena (čašice).\nFoto: WikipediaŠiba inu\nMali engleski hrt (Vipet) – poreklom iz Engleske, ovaj pas poznat je po svojoj brzini i agilnosti. Može da dostigne ubrzanje od čak 56 kilometara na čas. Veoma su zdravi ali u starijem dobu retki psi ove rase mogu imati problema sa sluhom.\nKineski ćubasti pas – veoma je vitak i nije mu potrebno mnogo fizičke aktivnosti. Nemaju većih zdravstvenih problema, osim retkih dislokacija kolena.\nBorder terijer – može živeti do 15 godina, snažnog je zdravlja tokom čitavog života, veoma je razigran i veseo. Mogu imati probleme s kukovima, ali veoma retko.\nRuski hrt Barzoj – Izuzetan je lovački pas, a istovremeno graciozan. Jedino oboljenje koje ga u retkim slučajevima može zadesiti je torzija želuca, piše MAGAZIN PAS\nSaluki – još jedna od drevnih pasmina, veoma je nežan i privržen vlasnicima, a istovremeno odličan lovac, poznat kao gonič gazela.\nJedino zdravstveno oboljenje koje ga može zadesiti je kardiomiopatija (bolest miokarda srca).


17 Oct 2019, 12:16 Požarevac SAT TV Tatijana Spasojević\nPOTPREDSEDNIK SRPSKE NAPREDNE STRANKE I GRADONAČELNIK NOVOG SADA MILOŠ VUČEVIĆ POSETIO JE JE JUČE GRADSKI ODBOR SRPSKE NAPREDNE STRANKE POŽAREVAC I MESNI ODBOR SNS KOSTOLAC SA CILJEM DA ČLANOVIMA SNS STRANKE PRENESE SMERNICE I ODLUKE GLAVNOG ODBORA OVE STRANKE KAO I DA PORUČI ČLANOVIMA DA MORAJU DA SE SPREME ZA KAMPANJU KOJA PREDSTOJI\nPotpredsednik Srpske napredne stranke Miloš Vučević i gradonačenik Novog Sada posetio je juče nakon Kostolca i Gradski odbor SNS Požarevac. U izjavi za medije pre samog sastanka sa članovima stranke, predsednik gradskog odbora SNS Požarevac Bane Spasović je između ostalog istakao da će na sastanku biti reči o svemu što je Gradski odbor SNS Požarevac uradio u prethodnom periodu, o rezultatima i radu lokalne samopurave grada Požarevca kao i o planovima koji predstoje.\n" Program SNS-a ugrađen je u staretegiju održivog razvoja Grada Požarevca, ali pre svega zasnovan je na određenim idejama i razmišljanjima predsednika stranke Aleksandra Vučić i tiče se ulaganja u prosvetu, privredu, sport, komunalnu i putnu infrastrukturu. Naravno, razgovaraćemo o tome šta planiramo da radimo u narednom periodu u lokalnoj samoupravi i planovima SNS-a u Požarevcu i na republičkom nivou." -rekao je Spasović\nVučević je istakao da je glavni cilj obilaska svih gradskih i opštinskih odbora na teritoriji braničevkog okruga razgovor sa članstvom o predstojećoj kampanji kao i analiza aktuelnih političkih tema i događaja.Vučević je naglasio " Želimo da pojasnimo našim članovima koliko su neopravdani i netačni navodi dela opozicije, koji predvide Đilas, Jeremić, Obradović, u vezi sa pozivom na bojkot izbora.\nVučević je poručio članovima da moraju da se spreme za izbornu kampanju koja predstoji, ali je u svojoj izjavi istakao da su aktuelna politička dešavanja nedopustiva kao i napad na novinare i novinarke Javnog servisa, ali je takođe nedopustivo da se dovodi u pitanje promocija jedne knjige". Vučević se osvrnuo na najaktuelnija dešavanja na Kosovu i Metohiji, odnos Srbije prema Republici Srpskoj i susedima, regionalnu stabilnost.


Postanite naš partner - Leto Halkidiki\nJedini srpski sajt za rezervisanje smeštaja na Halkidikiju!\nBroj ljudi zainteresovanih za putovanje na Halkidiki koji direktno kontaktiraju vlasnike smeštaja bez posredstva agencije.\nBroj posetilaca na mesečnom nivou raste iz dana u dan. Bez ikakvog oglašavanja, zahvaljujući samo našem sadržaju i dobroj usluzi.\nBroj upita od zainteresovanih ljudi koji traže smeštaj na Halkidikiju u sezoni 2017 – poslatih direktno vlasnicima.\nBroj Fejsbuk i Instagram pratioca. Vaš smeštaj će biti besplatno reklamiran na našim društvenim mrežama.\nLetohalkidki.com statistika sa Google Analitike za 2017. godinu\nDobijate upit direktno na Vaš e-mail bez ikakve provizije! Rezervisanje smeštaja se obavlja između Vas i Vašeg gosta.\nKonstantno je u toku nekoliko reklamnih kampanja na Fejsbuku i preko mejla, kako bi privukli što više posetilaca.\nKoristimo Google AdWords i naš email marketing alat kako bi obezbedili da naši posetioci budu Vaši gosti.\nOVO JE NAŠA PONUDA\nBroj smeštaja je ograničen - prijavite se!\n60€ za godinu dana\nVaš smeštaj izlistan u dva jezika - srpski i engleski\nFotografije, video, google mapa, komentari, link ka Vašem sajtu, lista usluga i pun opis\nZa najviše 24č će vaš smeštaj biti online i preveden na srpski\nPosebna stranica sa specijalnim ponudama\nRezervacija smeštaja se šalje direktno na Vaš mejl (bez provizije)\nSmeštaj će biti pretraživan po vrsti, lokaciji i dodatnim uslugama\nBesplatno reklamiranje na našoj Fejsbuk stranici koja ima više od dvadeset hiljada pratilaca.\n120€ za godinu dana\nSpecijalna preporuka za vaš smeštaj - Vaš smeštaj će biti izlistavan mađu prvima prilikom pretrage.\nPremium smeštaj ima svoju posebnu stranicu\n170€ za godinu dana\nVaš smeštaj na našoj početnoj stranici!\nOd 15 do 30 dana (u zavisnosti od sezone)\nPomažemo ukoliko imate bilo kakav problem sa funkcionisanjem našeg sistema\nPopust za izlistavanje 2 ili više smeštaja\nKako da dodate smeštaj?\nDodavanje smeštaja na LetoHalkidiki je lako i to možete uraditi na dva načina.\nOtiđite na Dodajte smeštaj sekciju našeg sajta i ubacite sve potrebne elemente (Da biste mogli da dodate Vaš smeštaj morate napraviti nalog na našem sajtu )\nPošaljite nam opis, koliko gostiju možete da ugostite, GPS koordinate, video link, slike i druge detalje. Vaš smeštaj će nakon 24č biti izlistan na našem sajtu i preveden na Srpski jezik!\nUkoliko imate dodatna pitanja pišite nam preko naše kontakt forme.\nMobile: +381642740919 (Viber and WhatsApp)\nNakon što se prijavite na ovu kontakt formu mi ćemo Vas kontaktirati kako bismo našli najbolji model za saradnju. Mi poštujemo Vaše poverljive informacije i nikada ih nećemo koristiti u bilo kakve nedozvoljene svrhe.


Lanac za snijeg Weissenfels Rex TR RTR 112 - GumeLider.com.hr\nJedinična cijena 1 200,49 Kn\nOpisi i montiranje lanca Rex TR RTR 112\nOvaj lanac je idealan za minibus, pick-up vozila, vozila 4x4 i lagana transportna vozila. Lanac Rex TR RTR kojeg proizvodi Weissenfels sastoji se od kompaktne poveznice visoke kvalitete i uređaja za zatvaranje sa automatskim blokiranjem.\nDa biste dali mišljenje o Weissenfels Rex TR RTR, morate se povezati klikom ovdje. Obavještavamo vas da su obavijesti ostavljene na web-mjestu podložne kontrolnom postupku. Obavijesti su klasirane jedino kronološkim redoslijedom.


Buducnost Balkana? - Forum Klix.ba\nKakvu buducnost prizeljkujete na Balkanu?\nJako Tursko i americko prisustvo\nJako Rusko prisustvo\nIsto kao i do sad\n#1 Buducnost Balkana?\nPost by theTruePath » 06/05/2011 17:32\nNa Balkanu je uvijek jedna sila bila dominirajuca,kakva buducnost ceka Balkan?\n#2 Re: Buducnost Balkana?\nPost by mO k3 » 06/05/2011 17:43\nevropa je k...va zato za mene opcija usa i tr...\n#3 Re: Buducnost Balkana?\nPost by Mannequin » 06/05/2011 18:17\nBalkan u EU, iskreno se nadam\n#4 Re: Buducnost Balkana?\nPost by ReD aka Socijalista » 06/05/2011 18:24\n#5 Re: Buducnost Balkana?\nPost by Ahmmed » 06/05/2011 18:26\nTurci ne znaju bil piškili il bi kakili...iako su plaho fin svijet\n#6 Re: Buducnost Balkana?\nPost by cyprus » 06/05/2011 18:29\nTreća Jugoslavija za nekih 50-100 godina...\n#7 Re: Buducnost Balkana?\nPost by PipiDugaDevetka » 06/05/2011 18:34\nTurkosfera = Balkan uz nadgledanje od strane USA. Uključujući i Sloveniju.\nLast edited by PipiDugaDevetka on 06/05/2011 18:35, edited 1 time in total.\n#8 Re: Buducnost Balkana?\nPost by theTruePath » 06/05/2011 18:35\nAhmmed wrote: samo Amerika....\naha,a bil nam to mogao malo objasniti bolje\n#9 Re: Buducnost Balkana?\nPost by JoseMujica » 06/05/2011 18:36\nmore li kako Amerika bez Turske .....historijski gledano više su nas jebali nego Srbiju, pa bi sa njima držao jednu "prijateljsku" distancu.\nili da kažem možda...ko Tursku voli nek ide u Tursku\n#10 Re: Buducnost Balkana?\nPost by Skijash » 06/05/2011 19:02\ntheTruePath wrote: Na Balkanu je uvijek jedna sila bila dominirajuca,kakva buducnost ceka Balkan?\n#11 Re: Buducnost Balkana?\nPost by nellington » 06/05/2011 19:12\nOvako je i Tesla razmišljao o polovljenju zemlje\n#12 Re: Buducnost Balkana?\nPost by nellington » 06/05/2011 19:14\nnellington wrote: Ovako je i Tesla razmišljao o polovljenju zemlje\nustvari njega sam i citirao, ko skonto skonto\nVidim ja nešto mi poznato\n#13 Re: Buducnost Balkana?\nPost by theTruePath » 07/05/2011 00:06\nPipiDugaDevetka wrote: Turkosfera = Balkan uz nadgledanje od strane USA. Uključujući i Sloveniju.\nbilo bi to vec nesto,,neka alternativa EU\n#14 Re: Buducnost Balkana?\nPost by SiSaJuMe » 07/05/2011 08:08\n#15 Re: Buducnost Balkana?\nPost by poznanik » 07/05/2011 08:39\nTurska se želi vratiti na Balkan, biti kalif umjesto kalifa, ali Srbija to ne smije dopustiti\nTurska vidi šansu da se ovdje vrati kao kalif umjesto kalifa, da bude zamjena za EU, dok Srbija ne smije sebi dozvoliti da se nađe u poziciji iz 18. i 19. vijeka, izjavio je lider Srpskog pokreta obnove Vuk Drašković.\nPrema njegovom mišljenju, trojni samit u Karađorđevu, koji je uslijedio nakon sličnog sastanka na Bosforu, jasno je pokazao da Turska, kao država u ekspanziji i članica NATO i dugogodišnji kandidat za EU, želi da se, po pravilima sadašnjeg vremena, vrati na Balkan, što u Istambulu više niko i ne poriče.\n"Jasno je da kao članica NATO i veoma razvijena zemlja, Turska vidi šansu da se na ovo područje vrati kao kalif umjesto kalifa, da bude zamjena za EU" - ističe Drašković i dodaje da je zanimljivo da takva ambicija turske ima najtvrđu podršku Rusije.\nUpozoravajući da ambicija Turske podsjeća na neootomanizam, on smatra da se u toj činjenici mora tražiti dodatni razlog za ubrzano i bezuslovno pristupanje Srbije evroatlantskim integracijama.\n"Srbija ne smije sebi dozvoliti da se nađe u poziciji u kojoj se nalazila u 18. i 19. vijeku. Ona mora da vodi računa o svojim interesima i da ne dopusti da o njenoj sudbini odlučuje drugi, bili oni `brat`, `majka` ili neko sličan" - naglašava Drašković.\n#16 Re: Buducnost Balkana?\nPost by poznanik » 07/05/2011 08:44\nSiSaJuMe wrote: Jedini spas je u stvaranju trece Jugoslavije.\nOvu ideju moguće je rezmatrati tek za 2-3 decenije, ne prije, nakon što današnja i dolazeća mladež ne spozna istorijsku grešku razbijanja ranije države koja je, jedina u istoriji zapadnobalkanskih naroda, uspjela ostvariti istinsku samostalnost i suverenitet, ekonomski, socijalni, kulturni, privredni i svaki drugi napredak, zapravo - sve sasvim suprotno od stanja kakvo je danas.\n#17 Re: Buducnost Balkana?\nPost by ultrajvosa » 07/05/2011 08:57\nma kakva ba Jugoslavija nista vise od toga mozda bi i moglo samo bez Srbije.\n#18 Re: Buducnost Balkana?\nPost by 1pajdo » 07/05/2011 09:04\nTeško da će se to ikako dogoditi, maksimalna povezanost biti će u najboljem slučaju EU (mada ulazak u nju ne bi volio), danas povijest ide drugačijim tokovima, toj Jugoslaviji je bilo suđeno da se raspadne, nismo živjeli toliko dobro kako se želi predočiti, a i slobode su bile manje opet ne toliko rigorozne kao ostalim komunističkim državama, komunisti su htjeli ušutiti nacionalne osjećaje koji su bujali, inflacija je dosegla vrhunac, godinama smo živjeli preko svojih mogućnosti, uvijek je većina htjela prevlast, pa tako i danas, novi međuetnički problemi....sve u svemu nisam za nikakvo ujedinjavanje, a ni ulazak u EU nego jake države koje ne ovise o drugome, mislim da bi i to trebalo staviti u anketu.\nMožda je već kasno za, stranci kroje sve, prezaduženi smo, strane banke harače, rasprodaja svega nacionalnog slijedi....Mediji i vlada peru mozak konstantnim potenciranjem EU (mislim na hr, vidjet ćeš narod će je odbiti na referendumu, a opet će hr ući u nju.... ).\n#19 Re: Buducnost Balkana?\nPost by michio » 07/05/2011 10:12\nIzgledno je samo da ce jugoslovenske zemlje stagnirati jos vise jer kapaciteta za sta vise nema. Rata nece biti jer ce se narodi zabaviti samim sobom i svojim mjestom pod suncem.\n#20 Re: Buducnost Balkana?\nPost by theTruePath » 07/05/2011 11:24\ndruga opcija vodi dakle\nŠto se tiče utjecaja, Turci i Arapi polako utvrđuju svoju bazu u Sarajevu i odatle će pokušavati ostvariti neke svoje zamisli.\nvaras se,turci i arapi uopste nemaju iste ciljeve,,,,turci ovdje poznaju mentalitet i kulturu i slicni su nam,,arapi ne mogu uspjeti\nturska suradjuje s sad kada je rijec o balkanu,ja mislim da su ameri shvatili to oko kulture i mentaliteta i da su zato i poceli s time,a evropa stara k..va to ne zeli jer se normalno plase starog osmana...i naravno islama,,ali ko ih pita,amerika je tu ? s jedne strane ne vole balkan i islam,a s druge strane htjeli bi sacuvati komsiluk "cist" od islama\n#21 Re: Buducnost Balkana?\nPost by Skijash » 07/05/2011 12:30\nmichio wrote: Izgledno je samo da ce jugoslovenske zemlje stagnirati jos vise jer kapaciteta za sta vise nema. Rata nece biti jer ce se narodi zabaviti samim sobom i svojim mjestom pod suncem.\nRat se i ne vodi iz dosade. Ako dođe do pobune, ako četnici stave državne zakone van snage, ne vidim kako će se rat izbjeći. A tu se pobunu sve češće spominje.\n#22 Re: Buducnost Balkana?\nPost by michio » 07/05/2011 12:36\nNe spominju oni nista vec dizu galamu. A galama je svakodnevna politika kod nas.\n#23 Re: Buducnost Balkana?\nPost by Skijash » 07/05/2011 12:41\nmichio wrote: Ne spominju oni nista vec dizu galamu. A galama je svakodnevna politika kod nas.\nSpominju. Jasno je rečeno, ako se ne ispoštuje njihova 4 uslova, staviće državne zakone van snage u četnitetu. Možemo diskutovati o tom koliko su ozbiljni, ali s obzirom na naša iskustva, trebamo biti spremni i na to da su smrtno ozbiljni.\n#24 Re: Buducnost Balkana?\nPost by michio » 07/05/2011 12:45\nDodik jos nikad nista nije jasno rekao.\n#25 Re: Buducnost Balkana?\nPost by theTruePath » 07/05/2011 12:58\na i bosnjaci su poznati po tome da negiraju svaku prijetnju dok je ne vide u oci,vidim nisu se opametili


Tamara Stefanović | Beogradska filharmonija\nPoznata po interpretacijama širokog repertoara, srpska pijanistkinja Tamara Stefanović nastupa u najpoznatijim svetskim koncertnim dvoranama, kao što su njujorški Karnegi Hol, Berlinska filharmonija, Santori Hol u Tokiju i londonske dvorane Rojal Albert Hol i Vigmor Hol. Učesnica je međunarodnih festivala u Lucernu, La Rok d’Anteronu, Raveni, Aldeburgu, Salcburgu, na festivalu Styriarte u Gracu, Festivalu pijanista u Ruru i Betovenfestu u Bonu.\nNajvažniji angažmani u tekućoj sezoni su nastavak saradnje sa Orkestrom Filharmonija i Esa Pekom Salonenom, zatim izvođenja Simfonije končertante Šimanovskog na turneji sa Nacionalnim omladinskim orkestrom Velike Britanije i predstavljanje kompozicije Quasi una fantasia i Duplog koncerta sa Ansamblom Asko|Šenberg i dirigentom Rajnbertom de Leuvom u amsterdamskoj dvorani Muzikgebau, u sklopu snimanja kompletnog Kurtagovog opusa za diskografsku kuću ECM. Tamara Stefanović će svirati resitale u okviru Međunarodnog ciklusa klavirskih resitala u Londonu, na Muzikfestu u Berlinu, festivalu Muzika u Milanu, u bečkom Koncerthausu i centru De Zingel u Antverpenu, gde će izvoditi Štokhauzenovu Mantru zajedno sa Pjer-Lorenom Ajmarom. Tamara je suosnivač i urednik novoosnovanog festivala The Clearing u okviru Međunarodnog ciklusa klavirskih resitala u Portlandu, gde će nastupati i raditi sa mladim pijanistima i kompozitorima. Pre i posle učešća na ovom festivalu, sviraće resitale u Itaki i Belingamu.\nMeđu skorijim angažmanima su Tamarin prvi nastup sa Orkestrom iz Sarasote i nastupi sa Simfonijskim orkestrom Bavarske radiotelevizije, Simfonijskim orkestrom Srednjonemačke radiotelevizije iz Lajpciga, Simfonijskim orkestrom Zapadnonemačke radiotelevizije iz Kelna, Kamernim orkestrom Evrope i Islandskim simfonijskim orkestrom, kao i velika turneja povodom 90 godina od rođenja Pjera Buleza, za koju je dobila fantastične kritike.\nSarađivala je sa dirigentima poput Vladimira Aškenazija, Osma Venskea, Suzane Malki, Vladimira Jurovskog, kao i sa poznatim kompozitorima poput Petera Etveša i Đerđa Kurtaga. Redovno vodi edukativne projekte u londonskom Barbikan centru, u Kelnskoj filharmoniji i na Rurskom festivalu pijanista, kao što je inovativni onlajn projekat interaktivne pedagoške analize Bulezovih Notacija: www.explorethescore.org


Radio TV Stara Pazova - Hraniteljstvo sve popularnije u staropazovačkoj opštini\nHraniteljstvo sve popularnije u staropazovačkoj opštini\nTrenutno u staropazovačkoj opštini postoji 41 hraniteljska porodica, gde je smešteno 65 dece. U pitanju je lep, ali vrlo odgovoran posao, koji pruža višestruku dobit kako deci koja dobijaju dom, tako i hraniteljskim porodicama.\nOvaj posao podrazumeva obavezu i angažovanje 24 sata dnevno, puno ljubavi i strpljenja. Zainteresovani prolaze mnoge obuke i provere sa stručnim licima u Centru za socijalni rad, ali svoje kompetencije moraju neprestano razvijati. Ujedno hranitelji dobijaju minimalnu socijalnu sigurnost u vidu naknade i plaćenih doprinosa za penziono i zdravstvo.\nDobit može da bude i dobijanje ugleda, socijalnog statusa, ostvarivanje u profesionalnoj ulozi i razvoj na ličnom planu.\nU porodici Stanišić u Starim Banovcima svi nestrpljivo očekuju kraj obuke, jer i deca hranitelja dobijaju braću i sestre s kojima se igraju. Pored svoja dva sina, Andrije i Bogdana, Milica i Milko hoće da usreće bar još jedno dete i svesni su odgovornosti vaspitanja.\nU CSR Stara Pazova ističu da je kod njih uvek uvek moguće informisati se o hraniteljstvu, jer im je veoma stalo do toga da se razvija porodični smeštaj.


Beta\t 10. februara 2016. 18:45\nPortparol Srpske pravoslavne crkve (SPC), episkop bački Irinej, pozdravio je danas predstojeći susret pape Franje i poglavara Ruske pravoslavne crkve (RPC) patrijarha Kirila u Havani 12. februara i izrazio nadu da će on biti podsticaj mirotvornom dijalogu dveju hrišćanskih crkava i u drugim delovima sveta.\n“SPC izražava nadu da će predstojeći razgovor biti podsticaj mirotvornom i istinoljubivom dijalogu i u drugim delovima sveta, pa i na našem području, gde pravoslavni Srbi vekovima žive sa susedima i braćom rimokatoličke veroispovesti – u Hrvatskoj u poslednje vreme, nažalost, kao de facto gradjani drugog reda, za poneke neželjena zajednica, umesto kao crkva ravnopravna pred državom, za što se ne zalaže samo naša SPC, nego i sam papa Franja i Sveta stolica u celini”, kazao je Irinej, a saopštila SPC.\nOn je kazao i da SPC podržava napore dvojice poglavara da u dijalogu i saradnji s najodgovornijim predstavnicima hrišćanskog sveta pronadju “delatne odgovore na tragične dogadjaje koji stoje pred savešću čitavog čovečanstva, a to je u prvom redu genocid koji se vrši nad hrišćanskim stanovništvom Bliskog istoka i znatnog dela Afrike”.


Organizovanje vašeg radnog prostora (1. deo) - Virtuelna Učionica\nOrganizovanje vašeg radnog prostora (1. deo)\nBez obzira na to kojim se poslom bavimo, redovna pojava na radnom mestu bude spontano nagomilavanje loma u vidu dokumenata, poruka, šolja, alata i svega ostalog što možemo zamisliti. Svaku pomisao na raspremanje tog meteža obično odbacujemo kao gubljenje vremena, ili se u retkim situacijama odlučimo za neko veliko spremanje, ali time samo vraćamo ciklus na početno stanje i lom se posle nekog vremena ponovo magično vraća.\nU suštini, budemo uvek u nekoj meri svesni da nas taj lom zapravo usporava, pogotovo kada krenemo u potragu za „onim papirićem“ ili „onim dokumentom“. Zato ćemo se sada osvrnuti na neke stvari koje možete veoma lako i brzo da izmenite u svom radnom prostoru i time povećate svoju produktivnost, uz svođenje „velikih spremanja“ na minimalnu meru.\n1. Korpa za otpatke\nDa, zvuči jako logično i maltene podrazumevano, ali ljudi je često neopravdano zanemaruju kao koristan alat za organizaciju prostora. Sve iole bitne informacije sa papirića i porukica treba preseliti u neko adekvatnije okruženje, bilo ono digitalni format ili rokovnik, a papiriće i porukice preseliti u kantu. Olovke i markere treba isprobati i pobacati sve što ne radi. Ne treba imati milosti ni prema zastarelim dokumentima, koji se redovno ostavljaju reda radi – pravilo kojeg se uglavnom valja držati je da ako nešto nije jako bitno, a nije zatrebalo u poslednjih 6 meseci, nije potrebno uopšte.\nI sama funkcionalnost kante je bitna stvar. U svom okruženju treba imati kantu koja je dovoljno velika da ne mora da se prazni svakog dana, a dovoljno mala da ne smeta. Treba je postaviti na mesto gde će biti lako dostupna i primetna, a da ne bude na putu. Po mogućstvu, valjalo bi da se u kantu redovno postavlja kesa kojom bi se dodatno olakšalo pražnjenje sadržaja kante i održavanje higijene.\n2. Uklanjanje nepotrebnih stvari iz neposrednog okruženja\nMnogo bolje i efikasnije funkcionišemo kada u svakom trenutku imamo dovoljno slobodnog prostora da neometano obavljamo svoje zadatke. Zato treba rasteretiti svoje radne površine od svega suvišnog što se tu može nalaziti.\nPre svega, mislimo na sporedne stvari koje mogu biti uklonjene sa radnog mesta. To su stari katalozi proizvoda, dokumentacija koja se retko koristi ili služi kao podsetnik, pokvareni uređaji koji već neodređeno dugo čekaju na popravku, suvišne saksije sa biljkama (pogotovo ako te biljke ne izgledaju baš najzdravije u vašem radnom prostoru), predmeti koje su vaše kolege ostavile i nikada posle odnele…sve to može da se ukloni ili izmesti u ostavu ili neku višu policu gde neće smetati.\nKoliko god bilo lepo imati slike porodice, kalendare sa foto modelima, figurice koje ste kupili na prethodnom putovanju i slične predmete za davanje ličnog pečata radnom mestu, uvek treba imati meru, pošto u nekom momentu to može postati smetnja.\nŠalovi, kape, rukavice , ešarpe i ostali odevni predmeti takođe ne bi trebalo da prilaze vašem radnom mestu, već treba da ima svoje odvojeno mesto ako prostor to dozvoljava. Ako nosite torbu ili ranac, izvadite iz njih ono što će vam na radnom mestu možda zatrebati, a ostatak ostavite sa odećom.\n3. Razvrstavanje i kompartmentalizacija\nPredmete koji su vam u svakodnevnoj upotrebi držite tako da su vam uvek pri ruci i u vidokrugu. Razvrstajte sve prema tipovima, ukoliko imate fioke u stolu, odvojte prazne papire od često korišćenih dokumenata i ostalih papira sa zabeleškama, i svakoj od ovih grupa dodelite zasebnu fioku. Ukoliko nemate fioke, na slobodnoj stranici stola se jednostavno mogu napraviti držači za papir, čime se može uštedeti dosta prostora.\nUvedite neki sistem označavanja i sve fascikle i registratore jasno obeležavajte. Ako često pišete na cedulje, treba koristiti cedulje u boji i odrediti koja boja će sadržati koje informacije (npr. žuta-kontakti, crvena-obaveze, plava-zabeleške) i držati ih u zasebnim kutijama. Kao još jednu pisanu alternativu ceduljama možete posmatrati i svesku ili rokovnik gde biste beležili sve bite sitnice.\nNaravno, ima još mnogo toga što je u ovom članku ostalo nepomenuto, pošto je tema maltene neiscrpna, ali pomenućemo neke od saveta koje valja razmotriti:\n– Početi organizaciju radnog prostora od nule, isprazniti sve police i fioke i krenuti sistematski.\n– Pronaći namenu manje dostupnim i neiskorišćenim delovima prostorije (npr. polica iznad vrata).\n– Ostavljati dovoljno slobodnog prostora oko skenera, štampača, faksa i ostalih uređaja koji se tokom rada koriste.\n– Razdvojiti radnu površinu za rukovanje dokumentima od površine za rad na računaru (moguće čak i u okviru istog radnog stola).\nOvde smo se najviše osvrnuli na uređivanje samog prostora, dok ćemo se u narednom članku osvrnuti na organizaciju računara na radnom mestu.\nTags: blog virtuelne učionice, kancelarija, organizovanje, radni prostor, saveti za produktivnost, Virtuelna učionica\nPrethodni članakNajtraženije osobine pri zapošljavanju u 2015. godini\nSledeći članakOrganizovanje vašeg radnog prostora (2. deo)


Pad cena nafte pogađa i SAD\n24 novembar, 2014\nNaftna polja u SAD\nVozači širom SAD su na dobitku zbog sve nižih cena nafte, koje međutim pogađaju industriju vađenja tog energenta iz škriljaca\nSa cenom nafte koja je sada ispod 80 dolara za barel, vozači širom Sjedinjenih Država su na dobitku zbog cene benzina ispod 3 dolara za galon, što je oko 4 litre. Sve manje cene nafte imaju i negativne posledice po industriju izdvajanja nafte iz škriljaca u Sjedinjenim Državama.\nEkonomija Severne Dakote cveta zahvaljujući razvoju tehnologije koja omogućava vađenje nafte iz škriljaca duboko ispod površine. Proces izvlačenja nafte, poznatiji kao hidraulično izdvajanje ili „freking“, je izvor ekonomskog buma za države koje imaju najviše tih zaliha.\nFil Flin, analitičar tržišta iz organizacije Prajs Fjučer, kaže da je povećanje broja bušotina i razvoj i širenje sistema rafinerija i transporta naftnih škriljaca predstavlja prekretnicu za američku energetsku nezavisnost.\n“Visoki kvalitet takve nafte obezbeđuje više benzina po barelu nafte u odnosu na tradicionalne izvore energenata - prerađivači u Sjedinjenim Državama imaju sve bolje šanse da to iskoriste.”\nOstan Gulzbi, profesor ekonomije na univerzitetu Čikaga kaže da, dok je proizvodnja nafte i prirodnog gasa drastično veća u Sjedinjenim Državama, postoji i manjkavosti.\n“Troškovi proizvodnje u Severnoj Americi su veći nego u drugim naftom bogatim zemalja kao što je Saudijska Arabija.”\nA, Saudijska Arabija to zna, zbog čega je, tvrdi Flin, Organizacija zemalja izvoznica nafte (OPEK), čiji je Saudijska Arabija vodeća članica, do sada odbijala da smanji proizviodnju kako bi usaglasila visoku tržišnu dobit.\n“Oni se trude da ostave revoluciju nafte iz škriljaca na čekanju. Trude se da poplave tršište naftom i obore cene još niže u nadi da će prestati eksploatacija naftnih škriljaca”\nOstan Gulsbi kaže da postoji i nekoliko drugih faktora koji doprinose nižim cenama nafte, uključujući povećanje broja ekonomičnih vozila na putevima i manja potražnja od najvećih potrošača.\n“Kod nekih od najvećih potrošača energije, kao što je Kina, došlo je do usporavanja ekonomskog rasta, tako da je i potražnja manja.”\nŠto je i deo razloga zbog kojih će, prema mišljenju Fila Flina, niže cene benzina ostati na snazi. Američko automobilsko udruženje saopštilo je da trenutna prosečna cena benzina u Sjedinjenim Državama iznosi 2,85 dolara za galon.


Pretpraznièna potrošnja u Americi - 2002-11-26\nOvog meseca je poverenje amerièkih potrošaèa spalo na najniži nivo od 1993. godine, pa se amerièke malo - prodajne kompanije pripremaju na izuzetno nisku pretprazniènu prodaju u Sjedinjenim Državama.\nMedjutim prema recima Lin Franko iz istraživaèke organizacije Konferns Bord sa sedištem u Njujorku, koja je sprovela ispitivanje na usorku od pet hiljada domaæinstava uprkos padu povernje, potrošaèi su ipak spremni da troše :\n”Nije sve tako crno. Mada smo prošlog meseca smatrali da nas oèekuje mraèna sezona, potrošaèi sada nagoveštavaju da su spremni ove godine da potroše više nego prošle. Neæe æe to sigurno biti rekordna sezona ali smo ipak veæi optimistui nego što smo bili prošlog meseca.“\nPrema rezultatima ispitivanja, amerièka porodica æe za ovogodišje praznike u proseku potrošiti 483 dolara na poklone, dok je prošle godine utrošila 462 dolara. Mnoge amerièke malo - prodajne kompanije najviše zarade u pretprazniènoj sezoni, koja obièno poèinje posle DANA ZAHVALNOSTI i traje do Božiæa. Lin Franko istièe da bolji izgledi u mnogome mogu da se pripišu samim malo - prodajnim kompanijama. Plašeæi se najgoreg, preduzele su korake za privlaèenje kupaca :\n” Veæ su znatno snižene cene, i rasprodaje su u toku. To je preduzeto jer su mnogi bili dosta nervozni. Ali, od pre godinu - dve dana smo shvatili da kupce privlaèe niže cene. Sveobuhvatno sniženje cena u ogromnoj meri æe orivuæi kupce. “\nLin Franko istièe da lièna primanja u Sjedinjenim Državama rastu po stopi od oko tri odsto i dodaje da neznatni porast stope zaposlenosti može takoðe da doprinese poveæanju prodaje.


Otvorena izložba "Kavijar" u Galeriji Prirodnjačkog muzej\nOtvorena izložba „Kavijar“ u Galeriji Prirodnjačkog muzej\nTanjug 3. septembra 2021. 06:27\nBEOGRAD – Jedinstvena izložba „Kavijar“ višeg kustosa Prirodnjačkog muzeja i ihtiologa Dubravke Vučić otvorena je sinoć u Galeriji Prirodnjačkog muzeja u Beogradu u organizaciji ove institucije i trajaće do 2. decembra.\nAutorka postavke Dubravka Vučić izjavila je Tanjugu da je izložba osmišljena i realizovana tako da na drugačiji način predstavi ovaj čuveni delikates koji uvek asocira na luksuz i ekstravagantne događaje.\n„Kao Prirodnjački muzej mi smo kavijaru prišli sa nekih drugih, zanimljivih aspekata, pre svega sa naučnog, kulturološkog i tradicionalnog. Želeli smo da predstavimo kavijar u značenju koje malo Srba zna da je on imao“, izjavila je Vučić Tanjugu.\nPrema njenim rečima, to se posebno vezuje za drugu polovinu 20. veka, kada se u Kladovu proizvodio kavijar koji se izvozio u Ameriku.\n„Srbija je tada praktično imala brend u Americi, bila je poznata po kavijaru koji je proizvodila“, objašnjava Vučić.\nKako ističe, ova postavka sa bogatim izvorima podataka prikazuje tradicionalno umeće Srbije u tom smislu, ko je tome naučio Srbe, kao i razne vrste ribe od kojih se kavijar dobija.\n„Obukli smo našu galeriju u novo ruho i pružamo vam ruku da vam ispričamo priču, ne samo o kavijaru i o ribama od kojih se on dobija, već i o onome što je jako važno – o skoro zaboravljenom elementu nematerijalnog kulturnog nasleđa Srbije, o umeću spravljanja kladovskog kavijara“, naveo je v.d. direktora Muzeja Slavko Spasić na otvaranju postavke i dodao da bi se ova postavka mogla svrstati u Muzejev serijal „Darovi prirode“.\nPredstavnik Trgovinske komore Ruske Federacije u Republici Srbiji Andrej Hripunov istakao je ovom prilikom da su Srbi i Rusi „braća i sestre, jedan narod“, da je kavijar koji se proizvodi i u Rusiji važan za rusku istoriju koliko i za srpsku.\n„Velika proizvodnja dobrog kavijara ima tradiciju i oko Dunava. To je možda sitnica, ali sitnica koja nas spaja i mi to moramo poštovati i ceniti“, rekao je Hripunov.\nPomoćnik ministra kulture i informisanja za savremeno stvaralaštvo i kreativne industrije Radovan Jokić rekao je da smatra da je izložba „zaista fantastična“ i da ne pamti kada je za samo 15 minuta toliko toga naučio.\n„Nedavno je bila Komisija za program kulturnih dešavanja u našem kulturnom centru u Parizu, gde smo jednoglasno doneli odluku da ova izložba ide u Pariz i da i Francuzi imaju prilike da je pogledaju“, otkrio je potom Jokić i time zvanično otvorio postavku.\nPored raznih tipova kavijara i pribora za njegovo konzumiranje, na izložbi je ekskluzivno izložen i jedan od poslednjih primeraka morune uhvaćene u Dunavu, kao i jadranske jesetre iz reke Bojane, kritično ugroženih vrsta kojih zbog izlovljavanja upravo zbog kavijara, ali i mesa, u rekama danas gotovo da nema – oba ova eksponata čuvaju se u ihtiološkoj zbirci Prirodnjačkog muzeja.\nPosetioci će ovom prilikom moći i da se detaljnije upoznaju sa procesom proizvodnje kavijara i važnim pravilima njegovog konzumiranja, ali i da saznaju zašto se danas jesetra smatra živim fosilom, koji je njen put od Crnog mora do reka radi mrešćenja, kao i da otkrije više o njenoj taksonomiji, biologiji i zaštiti.\nRealizaciju izložbe i kataloga omogućilo je Ministarstvo kulture i informisanja Srbije, a svoju podršku pružila je i Svetska organizacija za zaštitu prirode (WWF) i Zavičajni fond biblioteke Centra za kulturu Kladovo.