Boris Jovanović Kastel – O knjizi „Nevidljivi ljetopis“ Miraša Martinovića – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeFokusBoris Jovanović Kastel – O knjizi „Nevidljivi ljetopis“ Miraša Martinovića\nJanuary 30, 2013 Fokus, Književna kritika, Novo u biblioteci Comments Off on Boris Jovanović Kastel – O knjizi „Nevidljivi ljetopis“ Miraša Martinovića\nO knjizi „Nevidljivi ljetopis“ Miraša Martinovića\nPALIMPSEST ODVZAVANJAJUĆE ANTIKE\nKada sam preklopio posljednju stranu ove knjige, pred očima bljesnuo mi je fragment iz vavilonsko-sumerskog epa Ep o Gilgamešu u kome Eukidu Gilgamešu ne otkriva tajnu života i smrti jer ako bih ti otkrio zakon zemlje koju sam vidio, ti bi sjeo i zaplakao. Na tom fonu zbirka ovih lirskih saga, prvenstveno, epske tematsko-motivske strukture, otključava enigme antičke istorije na prostoru današnje Crne Gore i šire, odjekujući u našim srcima jače od svake povijesti vaskrsle iz vječitog sna i zaborava. To je već prepoznatljiv književni kurs ovog autora i u prethodnim romanima Putevi Prevalise i Otvaranje Agruvijuma kada je mistiku ilirsko-rimske, dukljansko-zetske i crnogorske prošlosti i arhetipa, kao na tacni neko šumeće helensko vino, iznio čitaocima na dar.\nKatakombe ovih skamenjenih, istovremeno, muralski oslikanih i, s druge strane, revitalizovanih stihova, kriju mnoštvo tajni, eros i tanatos, lunarno i solarno, zlo i sreću, plemstvo i bijedu, kao i tragizam sudbina velikih mediteranskih civilizacija oličenih u svega nekoliko trenutaka života poznatih ili anonimnih aktera priča. Iz škrinje precizno posloženih versičkih pripovijesti, smjelo lapidarnih i jasnih, možemo izvući staklene bočice ispunjene suzama plemkinje kasnije popijenih u znak odanosti, kroz pjesmu grnčara spoznati vječnost poezije, ubrati cvjetove u kojima su se slile duše Ilira nakon kraha njihove države, sroditi kamen sa kamenom ako postoji duh…\nPoezija je ovdje jedini alef istorije i mita. On se u većini pjesama poistovjećuje, katkad se miješajući u ritalni znoj nakon otvaranja nekog, prašinom zapečaćenog, sarkofaga gdje među zaboravljenim pergamentima vrlo vjerovatno možemo naći svoju krštenicu, vjenčanicu ili list umrlih što ukazuje da vremenske konstante u ovim stihovima ili starostavnim psalmima nemaju bitniju ulogu. Stoga su u sazviježđu bezvremene tišine ispisane mnoge neotkrivene, naslućene, proreknute, dosanjane, košmarne i, nadasve, demistifikovane himne jednom, samo prividno, arhaičnom svijetu čiji puls, tako otmjeno i ciklično, drži u pokretu naše zaboravljeno sredozemno biće. Čini mi se ponekad da ono postoji još samo u strahu da ga ne zaboravimo i zato ovakve i slične knjige predstavljaju svojevrsnu šok terapiju za buđenje iz kliničke smrti jednog svečano/zamračenog svijeta prepunog ujedinjenih razlika. Petrificirani simboli, rituali i predmeti kraljevstava, memlom obavijena baština i poruke izvučene iz mora kamena i ruševina, suštinski su elementi ove poetike toliko zaronjene u misaone arhivalije i nečujne molitve iskonske mediteranike, da se ponekad zapitam, da li sam večeras čitao skamenjenu epistolu otpalu sa neke rimske gradine skrivene u sopstvenoj intimi, čak i od sjećanja, ili ovu knjigu. Ruine, prepune duša starih i po nekoliko hiljada godina, samo pojedinim pregaocima dozvoljavaju ulazak u svoje odaje. Martinović je, naravno, jedan od takvih i to je njegovo bogatstvo.\nSjenčeni ljubavlju, snovima i prokletstvom, ovi stihovi meditativno su svečani, dosežu do hipocentra raznih ljetopisa, posjeduju stilski ujednačenost i zategnutost poput strijela ratnika iz grčkih tragedija dok njihova hermeneutička provokativnost ide do te mjere da južnjačke hronike dramatičnih poruka najednom preobražavaju u erotski bal pod maskama. Ti i slični fakti svesrdno daju doprinos autentičnom geslu o jedinstvu razlika naše sredozemne geopoetike i duhovno-materijalne arhelogije sa akcentom na Brodelovu tezu po kojoj bi istorija trebalo da se pjeva.\nListajući ovaj savremeni palimpsest odzvanjajuće antike, naići ćemo na hor sijedih muza iz leksikona i onih samo autoru poznatih iz sna ili svakodnevice. Spoznaćemo, takođe, da osjećaj sjećanja nije priviđenje jer riječ ne može umrijeti u ilirskom šljemu zbog vječnosti istorije iz koje ne možemo izaći. Moći ćemo (kakvog li izazova ili prosvjetljenja) svojoj supruzi ili đevojki pokloniti prsten star 3000 godina, vidjeti rast kamena, diviti se ljepoti ruševina u kojima duše fizički nestalih trepere i danas, čuti zvona ispod Skadarskog jezera nikad zamrla i grohot rušenja svetilišta bez bogova i sa jednim novčićem sa likom Klaudija, iako kralja odavno nema, kupiti pero kojim ćemo dopisivati nastavak ove, čini se nikada ispisane, knjige. S druge strane, njeni stihovani hijeroglifi otkrivaju dušu i kulturu starih naroda useljenu u ptice, starostavne epitafe iz besmrtne memorije kamena i mataruga, zatim profil ilirskog kralja umnožen u vidu 4600 novčića ili kameni obelisk na razvalinama Duklje pomoću čije sjenke se mjerilo vrijeme što bi prvobitno ukazivalo na konačnost i negaciju vječnog života. No, već u sljedećoj pjesmi posvećenoj leptiru u kome je nastanjena Homerova duša, autor suptilno otjelovljuje atipičnu karmu, vjerujući da će se, dok traje Ilijada, trojanski rat nastavljati pa će i lađe ratnika i ljubavnika ploviti do svršetka svijeta. I vremena.\nBilo da su kraljevi ili prosjaci, ratnici ili poete, znani i neznani, zvani i nezvani, faktivni ili fiktivni, svi oživjeli akteri u ovoj knjizi imaju istovjetan tretman pod krovnim metaforama oplemenjenim svestranim hukom legendi, potvrđujući tako staru egipatsku poslovicu – Izgovori moje ime i ja ću oživjeti. Autor pretvara povijest i prošlost, antropološke vektore i teološke dogme, alegoričnost i filologiju arhesvjetova u pripovijest fantastičnih evokacija, bratimeći se na taj način sa fusnotama onostrane, prognane ili namjerno zaboravljene (kvazi)istorije a ona je, svakako, stvarnija od stvarne!\nNe mogu a da se ne zapitam, da li Miraš Martinović nakon Nevidljivog ljetopisa, kada se ogledne u crnogorskoj pučini, vidi više svoj lik. Prije će biti, uzimam to sebi za pravo da kao njegov kolega i prijatelj kažem, da će se prepoznati u profilu nekog antičkog lirika koji nam je, pred zoru, dok spavamo, na noćni stočić ostavio svoj spis na latinskom ili grčkom jeziku, vraćajući se u zaklon svojih produhovljenih ruševina od pošasti globalizovanog svijeta.\nTakva volšebna procesija duha etike i antike kroz nemilosrdno vrijeme, moguća je samo u poeziji. Bez dileme.\nPrva – Foto Nino Gvozdić\nDruga, treća i četvrta – arhiva Montenegrine\nknjiga nevidljivi ljetopis\nIzložba minijatura na staklu autorke Ivane Babić biće otvorena u utorak, 19.oktobra 2021. godine u Muzeju i galeriji Tivat sa početkom u 19 sati. Ivana Babić je rođena maja 1984. godine u Sarajevu, Republika BiH. [...]


Inicijativa Unije za produženje roka za dostavu Obrasca REF 4 | Unija Poslodavaca Srbije\nInicijativa Unije za produženje roka za dostavu Obrasca REF 4\nSa ciljem da dodatno da doprinos održavanju ekonomske aktivnosti privrednih subjekata u ovim otežanim uslovima, Unija poslodavaca Srbije se obratila Ministarstvu finansija Republike Srbije sa inicijativom za produženje roka za dostavu Obrasca REF 4 kojim se podnose zahtevi za refakciju (povrat) poreza na dodatu vrednost stranim pravnim licima, predviđenog članom 4. stav 3. Pravilnika o postupku ostvarivanja prava na povraćaj PDV i o načinu i postupku refakcije i refundacije PDV, a u vezi sa članom 53. Zakona o porezu na dodatu vrednost.\nInicijativu Unije poslodavaca Srbije možete pročitati OVDE.


Polovno Komatsu utovarivačiza prodaju iz Portugalija - Mascus Srbija\nNalazite se ovde: Mascus Srbija > Gradjevinarstvo > Utovarivači > Komatsu > Portugalija\nPolovno Komatsu utovarivači iz Portugalija\nOvde se nalazi lista oglasa u kategoriji Komatsu utovarivači iz Portugalija. Mozete sortirati polovne Komatsu utovarivači po cenim godini proizvodnje ili modelu. Koristite navigaciju na levoj strani strane da smanjite pretragu. Mozete i prosiriti pretragu na Komatsu utovarivači iz.\nKomatsu WA 430-6Bruto težina: 21210, Transportne dimenzije (DxŠxV): 7.4 x 2.82 x 3.39\n2014 14.861 h\nKomatsu WA 320-3 HBruto težina: 14700, Kapacitet prostora: 3e+006\n1996 12.267 h\nKomatsu WA430-6Opšte stanje (1-5): 5, Broj prethodnih vlasnika: 1, Oznaka CE: Da, Tip kabine: Zatvorena kabina, Originalna boja: YES, Profili prednjih guma: 50%, Profil zadnjih guma: 50%, Uslovi isporuke: FAS FOB CFR CIF EXW , Certifikati: CE\nKomatsu WA470-5Oznaka CE: Da


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: "Vučić ne može da porekne da ga je otjerala OVK"\nHARADINAJ 14. 12. 2019. 22:26 >> 22:27 28\nKosovski premijer u ostavci Ramuš Haradinaj izjavio je da predsjednik Srbije Aleksandar Vučić može da poriče mnogobrojne zločine izvršene na Kosovu, ali da ne može da porekne da ga je sa Kosova otjerala OVK.\nHaradinaj je, govoreći na akademiji povodom godišnjice pogibije Abedina Redže i njegovih 40 saboraca tokom rata na Kosovu, rekao je da "Vučić i njegove kolege (Aleksandar) Vulin i (Ivica) Dačić poriču Račak, ali ne mogu da poreknu da ih je OVK otjerala sa Kosova".\n"...I (Slobodana) Miloševića i Vučića, to ne mogu da poreknu. Jer su nekada ovdje bili prekrštenih nogu. Znamo ko je sve boravio u (hotelu) Grand. Ne samo da više nije mogao da se vrati, već ćemo kao narod još da ojačamo. Ko bude pokušao da slomi Albance neka malo nauči iz istorije", poručio je Haradinaj.


Без последица по пацијенте који више пута откажу преглед - Врњачка Бања\nBez posledica po pacijente koji više puta otkažu pregled\nHome > Poslovne vesti > Bez posledica po pacijente koji više puta otkažu pregled\nPosted on 7. decembra 2016. by Nikola Beloica\nUtorak, 06.12.2016.|13:25|Izvor:Radio 021|Foto:YouTube\nGrađani koji dva puta budu otkazali zakazane preglede neće trpeti nikakve direktne sankcije, rekao je državni sekretar u Ministarstvu zdravlja Meho Mahmutović.\nOn je objasnio da će liste pacijenata ubuduće biti redovno ažurirane i da neće moći da se dogodi da pacijenti budu neodgovorni ili, na primer, dva puta zakažu pregled, a uopšte se na njemu ne pojave.\n– Uvešćemo integrisani zadravstveni sistem i sve će biti lakše i bolje funkcionisati, u svakom trenutku imaćemo tačnu evidenciju gde je i ko pregledan. Uvešće se i SMS poruke, kojima će se pacijenti opominjati za pregled. Za sada ne postoje direktne sankcije za one pacijente koji zakažu pregled, a na njemu se ne pojave, ali ćemo sve učiniti da se to ne ponavlja, jer će postojati elektronski zdravstveni karton i kompletna evidencija o svakom pacijentu – naveo je Mahmutović.\nOn je dodao da će uskoro biti uvedena i jedinstvena lista čekanja, ali ponovio i da od skoro postoji i kol-centar za celu Srbiju, preko kojeg može da se zakaže pregled.\nMahmutović se osvrnuo i na navode da će pregledi kod lekara opšte prakse biti ograničeni na samo 10 minuta po pacijentu, istakavši da to nije tačno, ali da će ograničenja ipak postojati.\n– Pregled kod lekara opšte prakse trajaće 15 minuta, a kod specijaliste 30 minuta, na sreću pacijenata – precizirao je državni sekretar za Pink, dodavši da je bio problem umrežiti domove zdravlja i sve lekare u Srbiji.\nJoš jedna novina olakšaće lečenje hroničnih pacijenata koji ubuduće neće morati stalno da čekaju u redu za recept za svoj lek.\n– Napravićemo elektronsku evidenciju hroničnih pacijenata, po kojoj će se tačno znati kad je pacijentu potreban novi lek i do kad mu traje jedna kutija. Doktor će potom elektronski obavestiti apoteku, tako da pacijent samo ode po svoj lek – zaključio je Mahmutović.


Alternativa ludilu – Top Tvit\nObjavljeno 11. listopada 2021. autor Alex_admin_01\nNaš Krizni štab: Hapsite prevarante, otvorite medije i mere, mere, mere\nDRUŠTVO Autor:Bojana Milovanović11. okt. 202114:26 > 16:25\nSrbija je među zemljama sa najvećom stopom umiranja i zaražavanja od koronavirusa na svetu. Krizni štab se, međutim, ne potresa značajno oko toga, za razliku od njihovih kolega koji se svakodnevno bore da njihova poruka o nužnosti aktivne borbe protiv koronavirusa dođe do javnosti.\nNova.rs zato je ponovo organizovala panel sa najeminentnijim stručnjacima – Dejanom Žujovićem, Zoranom Radovanovićem i Radetom Panićem, u kom ponovo dajemo glas struci.\n„Građanima je plasirana lažna vest da su vakcine opasne po zdravlje“, rekao je Radovanović na početku razgovora.\n„Mi smo vrlo jasno uprli prstom u krivca – jer se sam prijavio“, rekao je dr Panić, komentarišući svoju današnju objavu u kojoj je ka krivca apostrofirao premijerku Brnabić.\n„Država, vlast, institucije se mešaju u zdravstvo, u struku, samo kad su u pitanju zarazne bolesti. Od prvog dana je profesor Radovanović o tome pisao, samo da su prčitali njeogve tekstove. Premojerki da bude jasno, kao i Aleksandru Vuzčiću – ne pitaju se ništa. Hoćemo Zlatibora Lončara na poziciji donosioca odluka, tako je po zakonu, to je vrlo jasno. Republička, stručna komisija za zarazne bolesti, ta komisija se pita, na osnovu svih javno dostupnih podataka koje skuplja Batutut“, rekao je Panić.\nLjudi, na žalost, ne vole edukativni deo borbe proitv epidemije, kaže dr Žujović.\n„Ljudima je to dosadno, trebaju im brze informacije, ne vole edukaciju. ne vole duge govore…Šta je bitno? U vašim novimanam vidim vest – nije preminuo ni jedan revakcinisani pacijent. O čemu mi dalje da pričamo? Ali to se ne čuje u šumu konroverznih biznismena i pevačicama“, kaže Žujović.\nKako naterati ljude da se vakcinišu?\n„Možda više slika bolnica, možda više ličnih priča ljudi koji izlaze iz soba. Niko mi se ne javlja od vakcinisanih da se žali, a nevakcinisanima kažem „Čestitam na odbrani integriteta vašeg tela“. I šta ćemo sad?“, rekao je on.\nJe li odbijanje kovid propusnica i novih mera kapitulacija Kriznog štaba?\n„Prirodni kraj kompromitacije Kriznog štaba, a ona je počela još posle Đurđevdana 2020. Oni su se tada odrekli struke, sve posle bio je kompromis. Sve vreme smo slušali da su oni jedinstveni, stručni i politički deo Kriznog štaba. Tek početkom prošlog meseca ja sam postavio pitanje odgovornosti, a onda smo u ime Ujedinjenih protiv kovida poslali smo pismo javnosti, postavljajući pitanje – postoji član Krivičnog zakonika koji predviđa oštre kazne za nečinjenje u ovim situacijama. i to je dovelo do nervoze, prvi put. Tada su počeli da se ograđuju“, rekao je Radovanović.\n„Krivi su oni koji iznose neproverene netačne informacije čime obmanjuju građane, koji se onda neodgovorno ponašaju. A prvo pogledaju u šefa, u tatu. Građani su sluđeni. Još odete kod lekara i on vam kaže nemojte da se vakcinišete. Pa, da se ne krstim jer ipak pričamo o nauci“, rekao je Panić. Insistiramo na važećim zakonima i da se hitno interveniše jer trenutno ko kuća umiru pacijenti koji bi trebalo da budu na lečenju u bolnici“, rekao je Panić.\n„Mi za slobodne krevete saznajemo u vajber grupi. Imamo informacioni sistem koji je bez problema mogao biti modifikovan, a mi se svodimo na vajber grupu… Mi sad da stanemo s umiranjem i da se samo rađamo, mi ne možemo da produžimo životni vek ove države. Moje pitanje za naše sugrađane je samo kako žele da nestano – ovako ili sa stilom? Nama svaki dan jedan autobus završi na dnu reke, a mi gledamo pevačice po Pinku. Mi smo do sada izgubili 20.000 ljudi, do kraja ovoga 40.000. A za 10 godina doći će neki mladi ljudi, koji će sve ovo da analiziraju. Oni nisu zaslužili ni robiju“, rekao je Žujović.\n„Ne bih se složio da Krizni štab zaslužuje zaborav – nego da bude upamćen po zlu. Što se tiče brojeva, oni su tako beskurpulozno krivotvoreni da je to nezabeleženo. Za septembar verovatnoća da nije manipulisano brojkama je jedan prema milijardu. Jasno je da je neka „božja ruka“ intervenisala, uporno i bezobrazno. Počela je Natalija Jovanović iz BIRN-a koja je pokazala da je broj umrlih smanjivan, u Nišu čak pet puta. Ako su lekari zaista dobijali lažne podatke, onda je normalno da su mere bile pogrešne“, rekao je Radovanović.\nDa ste na poziciji odlučivanja, šta biste uradili?\nRadovanović: „Sistem je pukao. Potrebne su energične mere – jedna je obavezna vakcinacija za zdravstvene radnike i javne službenike; drugo – stroga ograničenja, a ne produžavanja radnog vremena, ograničiti broj ljudi na sahranama, na svadbama. Vrlo restriktivne mere. To pravi razliku između demagoga i državnika“.\nPanić: „Pre svega, osloboditi nacionalne medije. Da ljudi čuju o čemu pričamo. Morate informisati građane. Neću čak reći ni da treba ukloniti antivaksere, ali dozvolite nam da izađemo na RTS. Ispunite zakonske obaveze. Ana Brnabić toliko opasno obmanjuje građane Srbije. koliko ih je pustila niz vodu? Svojom nekompetentnom odlukom da ne posluša Krizni štab. Medicina mora da bude visoko iznadp politike, da se sačuvaju životi građana. Biće krivičnih prijava“.\nŽujović: „Pohapsi sve folirante i prevarante, smeni svaku uštvu koja je tu, a ne može da bude tu. Postavi mlade, normalne i školovane ljude. I to je to“.\nDEJAN ŽUJOVIĆRADE PANIĆZORAN RADOVANOVIĆ\nNAJČITANIJE VESTI – DRUŠTVO\nNova odluka Gradskog štaba: Produžava se radno vreme marketa i restorana\n“Crvena zona” Batajnice: Dođite da vidite kako umiru nevakcinisani\n“Nisu hteli da me prime kod lekara u Beogradu, samo zato što sam iz Leskovca”\nPredsednika zabolela glava, jer će struja morati da poskupi, i to mnogo\n10. okt. 2021 35\n10. okt. 2021 18\nPrethodna objavaPrethodno Ipak,u Vranje nema laganje!\nSljedeća objavaSljedeće Posle Merkelove nema zajebancije?


Petak, 01.07.2022 21:09\n17.06.2022 19:13 Ašković\nNovi Pazar je izdao saopštenje povodom kazne izrečene od strane Disciplinske komisije FSS. Zbog propusta na utakmici baraža protiv IMT-a i ulaska navijača u teren, Pazarci su kažnjeni sa šest utakmica na domaćem terenu bez prisustva publike. Između ostalog, u saopštenju se navodi: "Ono što se dogodilo na utakmici sa IMT-om ne služi na čast klubu, pa ni gradu u celini. Svaki iskreni...\n11.06.2022 19:21 Ašković\nNovi Pazar juče je počeo pripreme pod palicom novog trenera Vladimira Gaćinovića. Prvoj prozivci odazvala su se 23 igrača. U prvom obraćanju igračima iskusni stručnjak je naveo da postoji jako puno faktora koji određuju ambicije kluba, i najbitije je da će sklopiti tim u dogledno vreme. - Neki igrači su otišli, neki bi trebalo da dođu. Videćemo kakva će biti “sirovina”. Ako bude dobra,...\n10.06.2022 16:58 Ašković\nU Novi Pazar, posle trenera Vladimira Gaćinovića stižu pojačanja. Iz dalekog Japana došao je iskusni golman Filip Kljajić (31), koji je prethodne dve i po sezone čuvao mrežu Omije. Ponikao je u mlađim selekcijama Crvene zvzde , nosio dres Partizana, grčkog Platanija, Teleoptika, Rada, Metalca. Zanimljivo je napomenuti da je Filipov otac, Dušan, u sezoni 2009/10. vodio sa klupe Novi Pazar....\n28.05.2022 16:17 Ašković\nNovi Pazar je poneo sa Banovog brda veliki kapital od dva gola prednosti, i ukoliko budu ponovili prethodno izdanje, ostaće superligaši. IMT-e je zadavao određene probleme gostima, ali je prevagu odnela zrelost, iskustvo i kompaktnost Pazaraca, koji su nastavili sa odličnim igrama ovog proleća. Na koferenciji za štampu trener Tomislav Sivić poziva na oprez i duel moraju shvatiti kao da počinju...\n14.05.2022 16:47 Ašković\nNovi Pazar vodi uspešnu borbu za opstanak među superligašima. Serijom od tri pobede došli su na peto mesto u plej-autu sa 38 bodova. Za Rivala imaju vodećeg Radnika, koji je obezbedio opstanak i neće imati takmičarski motiv, za razliku od temperamentnog domaćina kome gori pod nogama. Pre tri dana doživeli su debakl u polufinalu kupa na "Rajku Mitiću" (0:8), ali ih ubedljiv poraz nije toliko...\n25.04.2022 18:38 Ašković\nNovi Pazar odlazi na jedno od najtežih gostovanja u plej autu, na noge vodećoj Kolubari. Lazarevčani su vezali dve pobede, posebno dobija na značaju trijumf u Kragujevcu. Pazarci su svesni snage domaćina ali nemaju drugog izbora osim da jurišaju na pobedu, koja jedino vodi do spasa ili baraža. Dobro su startovali u razigravanju, sa pobedom u Subotici i remijem sa Mladošću na Gradskom stadionu....\n20.04.2022 20:24 Ašković\nNovi Pazar bije bitku za goli žiovot i sutra nastavljaju misiju zvanu opstanak. Iz ove perspektive šanse nisu velike, ali do kraja imaju još šest utakmica, i u opticaju je 18 bodova. Za ekipu koja je veći deo vremena provela na začelju uspeh bi bio ako bi se domogli mesta koje vodi u baraž. To su samo novinarska razmišljanja i Pazarci veruju da mogu više. Do sigurne luke deli ih šest bodova...


Usvojena odluka o zaduženju za četvrti paviljon - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nUsvojena odluka o zaduženju za četvrti paviljon\nMaksimalan rok otplate kredita je do četiri godine, a maksimalna visina kamatne stope do sedam odsto godišnje.\nParlament Srpske usvojo je Nacrt zakona o izmjenama Zakona o „Željeznicama Republike Srpske“, kojim su zakonska rješnjenja usklađena sa Zakonom o žičarama za prevoz lica i i Nacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o unutrašnjim poslovima.\nU danu za glasanje usvojena su pravila za izradu zakona i drugih propisa Srpske, kojim se uređuju načela i pravna tehnika za izradu zakona, podzakonskih propisa i drugih opštih akata.\nPoslanici su primili k znanju informaciju o zaključnim komentarima i preporukama za BiH Komiteta UN za ukidanje diskrimincije žena u kom se pozdravljaju povećani napori u suzbijanju nasilja u porodici.\nNarodna skupština Republike Srpske usvojila je i informaciju o realizaciji Strategije naučnog i tehnološkog razvoja Srpske 2012–2016. godina za period 1. avgust 2012–1. decembar 2013. godine, te odluku o usvajanju Nacrta izmjena i dopuna prostornog plana Srpske do 2025. godine u kojoj se navodi da se ovaj nacrt daje na javni uvid u trajanju od 60 dana u sjedništima jedinica lokalne samouprave.\nNa sjednici nije usvojen nacrt zakona o esprčavanju sukoba interesa u organima vlasti Srpske.\nPredsjednik parlamenta Srpske Igor Radojičić, nakon glasanja, okončao je 33. redovnu sjednicu.\nVlada i Parlament RS loše ocijenjeni (VIDEO)


Britanija zadržala REPO stopu na istorijskom minimumu | Kamatica\nPočetna > vest > Britanija zadržala REPO stopu na istorijskom minimumu\nBritanija zadržala REPO stopu na istorijskom minimumu\nCentralna banka Engleske (BoE) zadržala je danas referentnu kamatnu stopu na istorijskom minimumu od 0,50 odsto, na kojem se nalazi gotovo šest godina, usled bojazni od deflacije i usporenog privrednog rasta.\nČelnici BoE su, takodje, odlučili da zadrže postojeći nivo monetarnih podsticaja na 375 milijardi funti (500 milijardi evra), navodi se u saopštenju centralne banke, objavljenom po okončanju dvodnevnog zasedanja te institucije, prenosi Frans pres.\nOvakva odluka BoE je u skladu sa očekivanjima ekonomista, koji poručuju da se centralna banka vodila niskom inflacijom i krizom u Grčkoj.\n"Današnja odluka o zadržavanju kamatnih stopa na istom nivou ponovo je bila jednoglasna usled zabrinutosti od deflacije. Podizanje kamatnih stopa u bliskoj budućnosti i dalje deluje malo verovatno, ali bi moglo uslediti kasnije ove godine kada rizik od produženog perioda pada cena nestane", izjavio je ekonomista istraživačke i konsultantske kompanije "Kepital ekonomiks", Semjuel Tombs.\nekonomista BoE centralna banka engleske


Uvek pet koraka ispred ili dva iza.\nGraciozna i svesna svoje lepote dok hoda sama.\nSa pogledima na sebi… nedostižna Ona.\n… ILI KAKO JE VOĐA PONEKAD LEPŠI U PRIRODI NEGO NA TV-U\nNaslov knjige „Pinki je video Tita“ Jovana Popovića iz nekih davno prošlih vremena uvek mi nekako padne na pamet kada spazim ljude u svojoj okolini koji se predaju čarima obožavanja vođa i gospodara naše sudbine. Generacije i generacije stanovnika Srbije „obučavane“ su da sa strahopoštovanjem gledaju svoje vođe i da im svoju svest i nadanja predaju bez pitanja. Sada već legendarno obožavanje pok. predsednika Josipa Broza – Tita iz prošlog veka, zamenjeno je bezgraničnom verom u pok. predsednika Slobodana Miloševića koje nas je dovelo do ivice provalije a verovatno i korak dalje. Sada je nekako na red došao novi „reformator“ koji svojom harizmom, neprekidnim radom i kretanjem poput lovca u šahu pokušava da nas izvede iz krize. Međutim, sve to ide nekako traljavo sa poznatim dva koraka napred – jedan korak nazad sistemom. Negde se pomalo uštedi i zakrpi poneka rupa na ovom našem brodu sudbine a onda se otkrije neka nova u koju voda ulazi već odavno… Ako se tome dodaju ostale nespretne i pomalo smešne figure koje čine njegov šahovski tim situacija postaje još jasnija. Ranijih 99% podrške kojima se izražavala odanost vođama sada je zamenjena sa malo „realnijim“ procentom od 51. Taman dovoljno da se u demokratiji izbrišu oponenti.\nDok sam ovo pisao prisetio sam se mog susreta sa jednim predsednikom. Bio je to Danijel Ortega (šp. José Daniel Ortega Saavedra), legendarni sandinistički predsednik i vođa Nikaragve. Davne 1988. godine na stazama kamenitog Akropolja u Atini bio sam na samo par metara od njega i njegovih telohranitelja. Oduševljen zbog činjenice da sam ga prepoznao, izazvao sam čuđenje ostalih turista koji su tumarali levo – desno u svom otkrivanju čari nekih prošlih helinističkih vremena. Možda sam tada bio u svojoj levičarskoj fazi, koja se dešava u pauzama konzervatizma i liberalizma u mojoj glavi još od ranog detinjstva… Zbog svega toga moram priznati da izgleda niko nije imun na predivne i prodorne poglede vođa koji miluju naša lica dok ih gledamo puni vere u bolju budućnost. Opasno je jedino ako to postane pravilo a ne izuzetak…\nPosle Noći veštica (Halloween) pred nama je još jedan praznik duboko ukorenjen u srpskoj tradiciji – Crni petak (Black Friday). Ovaj čudan „praznik“ pada prirodno u petak a nastao je u SAD. Dolazi odmah nakon Dana zahvalnosti (Thanksgiving Day), koji se proslavlja svakog četvrtog četvrtka u novembru mesecu. Crni petak označava početak sezone kupovine poklona uoči novogodišnjih praznika. Teorija zavere kaže da je pojam crni petak nastao tako što su se finansijski gubici kroz istoriju obeležavali crvenom a profit crnom bojom.\nU SAD je ovaj dan već odavno dostigao vrhunac gluposti kada hiljade ljudi već od ranih jutarnjih sati (a često već odmah iza ponoći) hvataju red za pravi stampedo koji obično usledi nakon otvaranja vrata velikih tržnih centara – hramova shopping religije. Svađe, otimanja o proizvode, nesnosne gužve i nervoza čine posebnu draž kupovine ovog dana. Često padne i poneka žrtva, čisto da upotpuni doživljaj. U mom gradu, otvaranje tržnog centra nije donelo bujicu kupaca koji bi se gurali na ulazu preskačući one slabije kupoholičare kod kojih gen za kupovinu nije dominantan. Ljudi su evidentno zbunjeni samim posterima koji im predočavaju da su usred prave shopping groznice i da im je došao crni petak. Crni petak je ovde skoro svakog dana u toku godine, zar ne?\nAko ste mislili da je ovde kraj shopping praznicima, prevarili ste se. Postoji i Sajber ponedeljak (Cyber Monday). Dan kada svoja vrata širom otvaraju online prodavnice.\nMantra shopping religije odzvanja u ušima: kupi, kupi, kupi… više, više, više… brže, brže, brže… Dobrodošli novi vernici! Šta čekate?! Zar vi još verujete u neke tamo imaginarne i zastarele bogove koji pozivaju na odricanje, skrušenost, deljenje… Boring!\nMoja istorija operativnih sistema je nekako ipak uvek bila u legalnim vodama, sa malim izletima tu i tamo u zonu nemirnih mora gde vladaju piratske posade. Prošlog vikenda sam i ja najzad popustio i instalirao novi operativni sistem kompanije Microsoft, Windows 10. Legalno, klikom na taster na dnu ekrana u statusnoj liniji operativnog sistema Windows 8.1. Elegantno, nema šta. Bio sam i ostao njihov verni korisnik od samih početaka pa do današnjih dana. Windows 3.11 je bila moja prva ljubav, ulaznica u svet PC računara davne 1998. godine. PC računari su nekako tek tada počeli da se „opasno“ približavaju Apple, Atari i Amiga vedetama prozorskih operativnih sistema iako je u pozadini i dalje radio stari dobri MS-DOS. Tada su moji stari „ljubimci“ ZX Spectrum i Atari ST sa stola preseljeni na police. Počela je PC era, bar kod mene… Sledeća stepenica je bio Windows 95. Kod njega sam takođe sačekao da se koju godinu pokaže i dokaže na tržištu. Moj je postao tek 2001. sa prvim laptopom do koga sam došao sticajem lepih i srećnih okolnosti. Ovo je već bila ozbiljna priča. Promocija praćena numerom grupe Rolling Stones „Start Me Up“ i pregršt novih mogućnosti počev od dial-up pristupa Internetu koji je u to vreme tek bio na putu da postane vrlo popularna igračka pa do famoznog Plug and Play principa instalacije hardvera i softvera. Ređali su se zatim na mojim računarima Windows 98, Windows XP, Windows 7 i Windows 8 (sa nadogradnjom na verziju 8.1 jer korisnici nisu mogli da prežale svoj omiljeni Start gumbić). Uzbuđenje i ono slatko isčekivanje dok se procenat koji prikazuje tok instalacije uvećava je sa svakom novom instalacijom bivalo sve manje i manje. Sve ove verzije su nekako ličile jedna na drugu. Tek je Windows 8 bio stvarno drugačiji, ali u negativnom kontekstu. Neprijatno „čudan“ i zaglavljen u nekom polusvetu između tableta i desktop računara, pa i samih navika korisnika. Ništa više nije bilo na svom mestu. Rušio nam je navike, što ponekad nije uopšte prijatno. Zato smo svi svoje nade usmerili ka „desetki“. Moram priznati da je on potpuno po mom ukusu. Šarmantan, kompaktan i grafički izuzetno uređen. Pločice su vraćene tamo gde su uvek i trebale da budu – ne na posebnom ekranu već u okviru Start-menija. Estetika i tehnika su se najzad našle na pola puta i sve to uspešno funkcioniše.\nWindows su često posmatrali kao slabiju kopiju, mlađeg neuglednog brata Apple-ovog operativnog sistema koji je uvek bio „čistiji“, lepši i bolji. Međutim, Windows je uvek nekako lakše dolazio do korisnika. Bio je i ostao pristupačna „devojka iz susedstva“ za razliku od Apple-ovog operativnog sistema koji je gradio imidž „nedostižne devojke“ iz visokog društva. „Prozore“ većina nas iskreno voli opraštajući im sve one greške, rupe koje dovode do čestih upada virusa, trojanaca, crva i drugih štetočina do samih podataka koji su nam važni. Na drugoj strani su (kada je u pitanju lično korišćenje računara) ostali oni koji su uvek voleli da nešto „petljaju“ i da se muče – korisnici UNIX-olikih operativnih sistema. Međutim, trend je takav da i oni sve više liče na „naše prozore“. Voleo bih da i ja nekad u budućnosti krenem „putem kojim se ređe ide“ i da pređem u Apple svet „osobnih računala“. Kada su u pitanju mobilni uređaji, već sam tamo. A kad neko „preko brda pređe“ više se nazad ne vraća…\nPRIČA O PADU KONSTANTINOPOLJA\nKonstantinopolj, Novi Rim na istoku… Viševekovna istorija istočnog hrišćanskog carstva, Vizantije, završila se njegovim padom 1453. godine pod vlast Osmanlija. Više od hiljadu godina Konstantinopolj je bio prestonica Istočnog rimskog carstva i Vizantije, na tački gde Evropa susreće Aziju. Konstantinopolj, taj drevni grad, bio je najveći i najbogatiji grad u Evropi tokom celog Srednjeg veka.\nBranjen sa zapada dvostrukim zidom, a sa severa, juga i istoka okružen morem, Konstantinopolj je bio neosvojiv. Poslednji vizantijski car Konstantin XI imao je nesreću da sedi na prestolu u beznadežnim vremenima za carstvo kada se njegova moć već uveliko osipala, bez ikakvih izgleda na uspeh pred nastojanjem moćnog zavojevača da ga osvoji i potčini Alahu.\nGrci, ujedinjeni sa vojno-trgovačkim postajama Venecije i Đenove pod komandom Đovanija Đustinijanija Longa, branili su grad i njegovu slavnu hrišćansku prošlost i tekovine. Opsada Konstantinopolja od strane nadmoćnijeg neprijatelja, preko 200.000 Turaka predvođenih sultanom Mehmedom II (kasnije prozvanim Osvajačem, el-Fatih) trajala je nedeljama. Grad je bombardovan moćnim topovima da bi se oslabila njegova odbrambena moć. Sa druge strane, neprijateljska flota je bila koncentrisana u Bosforu, spremna da odbije svaki pokušaj dostavljanja pomoći gradu sa mora. Branioci su dugo uspevali da spreče ulazak turskog brodovlja u zaliv Zlatni Rog masivnim lancem između grada i Galate. Time je severna strana grada bila osigurana od napada sa mora, što je omogućilo braniocima da se koncentrišu na odbranu zapadnih i južnih zidina. Odbrana grada je bila hrabra i antologijska jer se u Konstantinopolju branilo Hrišćanstvo. Na poziv osvajača da preda grad, hrišćanski car je odgovorio…\n„Bože oprosti da živim kao car bez carstva. Ako moj grad padne, pašću i ja sa njim. Ko god želi da pobegne, neka se spasava kako zna, a ko je spreman da pogleda smrti u oči, za mnom.“ Konstantin XI\nDugo očekivana pomoć sa zapada, od katoličkih vladara, nije stigla. Poslednji talas napada osvajača predvodile su elitne snage janjičara koji su napali teško oštećenu kapiju Sv. Romana. Probojem gradskih zidina koje su vekovima štitile grad i pogibijom poslednjeg vizantijskog vladara palo je i carstvo. Vizantija je prestala da postoji te davne godine. Nova svetska sila, Osmanlijsko cartsvo, je stupila na scenu. Konstantinopolj postaje Istanbul.\nCentralni, istorijski deo današnjeg Istanbula gde su smešteni i značajni spomenici islamske kulture, nazvan je Fatih u čast sultana koji ga je osvojio. Ukoliko se nekad nađete u ovom izuzetnom gradu potražite tragove starog Konstantinopolja. Skriveni su i do njih je teško doći, ali svako novo otkriće doneće vam kao i meni neki neopisivi osećaj ponosa i sreće. Vredi se potruditi jer nije sve moglo biti uništeno i prepušteno zaboravu…\nIkone u monumentalnoj crkvi Svete mudrosti (grčki: Hagia = svet, Sophia = mudrost) se pomaljaju iznova i izlaze na svetlost dana nakon vekova provedenih ispod slojeva boje i maltera. Mozaici svetaca i gospoda Isusa Hrista traže svoj put ponovo da bi nam se prikazali u svom punom sjaju. Omphalion, mesto gde su krunisani vizantijski carevi unutar crkve i dalje postoji takođe. Kada napustite crkvu i zaputite se ka drevnom Hipodromu, ugledaćete čuveni Million, kamen odnosno tačku od koje su merene sve razdaljine do svetog grada Vizantijskog carstva. Nekoliko koraka dalje je i Basilica Cistern. Slavna prošlost živi i nikada neće nestati.\nPočelo je zimsko računanje vremena, što znači da smo kazaljke (odnosno brojeve na digitalnim časovnicima) vratili za jedan sat unazad. Dogodio se „sat nedogađanja“, vremenska rupa u našim mislima i životima. Mnogi su, poput mene, imali utisak da po buđenju vreme stoji. Kao da su svi čekali one druge da načine prvi korak i izađu napolje. Ulice su bile tihe i puste.\nBudući da i dalje koristimo tako zvano letnje i zimsko računanje vremena stalno se upravo u ovo vreme pokrene rasprava kako sve to utiče na nas, ljudska bića. Biljke i životinje ne obraćaju izgleda previše pažnje na te ljudske aktivnosti. Očito je da naš biološki sat nije imun na ovakve, makar i minorne promene. Pospanost, umor i druge unutrašnje manifestacije govore nam da se sa vremenom ne smemo (preterano) poigravati.\nPravo, astronomsko, vreme je ovo zimsko na koje smo se upravo vratili poslednjeg (punog) vikenda oktobra. Letnje računanje vremena je ljudska intervencija, nastala pre svega zbog ekonomske koristi budući da leti obdanica traje mnogo duže. Otuda i ideja da ćemo bolje iskoristiti dan i na taj način uštedeti energiju (Eh, taj kapitalizam!). U Srbiji se letnje računanje vremena praktikuje od 27. marta 1983. godine, a prva zemlja sveta koja je 1916. to uvela je bila (naravno) Nemačka. Rusija je jedna od država koje u poslednje vreme najviše eksperimentišu sa računanjem vremena (promena broja vremenskih zona i trajni prelazak na zimsko računanje vremena) u svom nastojanju da izgrade svoju izuzetnost po ugledu na američku (u originalu American exceptionalism). Tako je sam Putin prozvan gospodarem vremena! Ni neprikosnoveni vladar Turske, Erdogan, nije imun na dokazivanje kako svoje tako i izuzetnosti svoje nacije. Naime, mimo ostatka Evrope, vlada ove zemlje je odlučila da ove godine odloži prelazak na zimsko računanje vremena sa ciljem da podstakne veću izlaznost na parlamentarnim izborima?! Vreme i vlast su čuda prirode…\nPOSLEDNJI TRENUTAK KAO NAČIN ŽIVOTA\nU Srbiji se sve radi u poslednjem trenutku. Poslovi se odlažu, obično do trenutka kada se više nema kud. Nije bitno da li je u pitanju neka lična, mala stvar ili pak neki veći projekat, sve se odlaže i kampanjski završava (ili ne) kada se približi istek zacrtanog roka. Ovih dana, ili bolje reći meseci, je u mom gradu aktuelna rekonstrukcija pojedinih ulica. Čitavog leta i evo već rane jeseni se menjaju komunalne instalacije. Raskopava se i zakopava u nedogled. Prazan hod, koji je itekako bio prisutan tokom toplih (i suvih) letnjih dana je sada došao na „naplatu“. Ove nedelje se radilo čak i po kiši! Usput moram da spomenem da je prilikom rekonstrukcije vodovodnih cevi dolazilo do prekida snabdevanja vodom, što je normalno, ali da nijednim flajerom mi kao korisnici usluga nismo bili zamoljeni za strpljenje ili nam objašnjeno da ćemo danima kroz unutrašnje instalacije viđati pesak pomešan sa vodom – to već nije normalno. Mogući kvarovi mašina za veš, mašina za pranje sudova, bojlera, vodokotlića niko nije ni razmatrao. Zdravstvene implikacije takođe. Sve je to deo naše stvarnosti, pomislićemo svi. Međutim, zašto ne bi mogli da se bar usudimo da pomislimo da može i drugačije. To je daleko veći društveni problem i tiče se našeg odnosa prema institucijama i stalnom podaničkom odnosu prema vlasti kao takvoj. Takav odnos traje već vekovima unazad, za razliku od zapadnog civilizacijskog konsenzusa da je vlast servis građana a ne obrnuto!\nPočinje grejna sezona a deo toplovodnih instalacija još nije spreman. Naravno, naplata tih usluga teče redovno za razliku od tople vode. Kada će sve biti završeno ne znaju ni izvođači radova. Brine me samo insajderska informacija koju sam načuo iz razgovora radnika na terenu – stanje u kanalima se baš i ne slaže sa projektnom dokumentacijom. Ovo sam naravno parafrazirao. U originalu je bilo: „Koja je sad pa ova cev?“ Eto tako teku naši dani dok se užurbano spremamo za prijem u EU… Ko je pomenuo priču o cvrčku i mravu? Ograđujem se unapred, ovo ipak nije pravilo i način života svih nas.\nReality programi definitivno nisu samo pobeda slobode izbora nad prinudom. Oni predstavljaju mnogo više od toga – način da se prikažu ideje i slike koje su često nespojive sa formatom televizije kao takve. Od interesantne psiho-sociološke drame, eksperimenta par excellence kada je u pitanju ljudski um i način ponašanja i interakcije sa drugim ljudima u ograničenom prostoru bez pojma o vremenu, ovi programi su „porasli“ do nivoa koji se na početku nije mogao ni naslutiti. Sada predstavljaju pravi poligon za voajerske naslade iz socio-patološkog miljea. Starletizam je pobedio ideje a grudi sam ljudski um.\nKakav trag ostavljaš za sobom\nŠta te čini slobodnim, a šta robom\nJer čovek dva lica ima – jedno taji, drugo pokazuje svima…\n(Partibrejkers, pesma Ćutanje)\nSadašnji učesnici svih tih eksperimenata više liče na neuspele pokušaje pobede nesvesnog nad svesnim. Svi oni su itekako svesni svog okruženja i kamera te sami kontrolišu cenzora u svakom od njih.\nDa li veruješ meni ili misliš svojom glavom…\n(Partibrejkers, pesma Hipnotisana gomila)\nPokušaj građanskog otpora nad malograđanskom apatijom i povodljivošću nije uspeo. Peticije i protesti iz intelektualnih krugova, ma šta to značilo, nisu doveli do ukidanja reality programa. U ostalom, cirkus je preživeo bez obzira na proteste udruženja za zaštitu životinja, zar ne? Pa zašto ne bi pobedili i sami reality programi koji gledaocima bez sopstvenog osećaja za dostojanstvo, privatnost i životni stil kao takav, serviraju neke druge živote samo njima poznatih ličnosti na tanjiru. Socijalni milje ljudi koji „upijaju“ scene svađa, međusobnog nasilja, prizemnog rečnika i isto takvog načina razmišljanja i interesovanja koje ne ide dalje od 50-ak centimetara od učesnika reality programa, predstavljaju ljudi sa nedostatkom samopoštovanja i svojih života. Sve je to svojevrsni mizascen za mnogo dublju analizu društva koje uživa u ovakvoj vrsti zabave i prepričava viđeno radije od slika iz svojih života. Kolektivna destrukcija je odnela pobedu nad kreativnošću, bar na ovom ograničenom poligonu ljudske taštine (da pomenem samo i najnoviji projekat tv mreže Zjarr iz Albanije čije su „informativne“ emisije sa golišavim voditeljkama trenutni hit u svetu – ma kakav BBC rekli bi neki, ovo je stvarno bolje). Borba kosmopolitskog i palanačkog duha se vodi na više frontova i dalje traje. Budimo strpljivi!\nPOZITIVNI ULIČNI FESTIVAL\nMoj grad Niš je danas PozitivNI centar kulture i težnje da se kroz pokret, pesmu i umetnost prikaže drugo lice onih koji to žele.\nDušanova ulica u Nišu je danas bila mesto gde su kultura i osmesi na kratko pobedili automobile i gde su mladi, svako na svoj način, pokazali da ipak možemo biti PozitivNI (što je oficijalno ime ovog uličnog festivala). „Kao nekad“ je moto ovog festivala improvizacije i spontanosti, koji nas ponovo i pomalo nostalgično vraća u osamdesete i devedesete koje su obeležile prve izlaske „u grad“, nas koji smo tada otkrivali neki novi svet i gradsku atmosferu tokom dugih noćnih šetnji i „obeležavanja“ kafića koji su tada bili popularni. Mnogi od nas iz te „osamdeset i neke“ danas ne žive u ovom, sada rastrzanom gradu bez identiteta i budućnosti koju su nam oduzeli. Svojom ili tuđom voljom. Naš grad je tu da mu se vraćamo, ma gde bili…\n„Moji dobri prijatelji žive u inostranstvu, u gradu gde je sve tako lepo uređeno, da ne moraš ni oko čega da se sekiraš. Ali zato moraš često da odlaziš iz njega. Čisto da bi osetio da si živ!“ (Ana Rusanov Vračević, glavna i odgovorna urednica – City Magazine)\nGRAD BICIKALA I KANALA\nAmsterdam, grad greha i umetnosti. Grad ljudi koji u njemu žive i onih koji u njega dolaze u potrazi za slobodom. Ovo je grad kroz koji je najbolje kretati se biciklom. Amsterdamci to znaju a turisti na to moraju da paze. Stari mostovi koji su premostili kanale, simbole ovog bisera svetske kulturne baštine, načičkani su kao osinjaci redovima ovih starih gvozdenih naprava na dva točka. Svaki bicikl nosi svoju priču koja traje. Retko koji grad na svetu ima tako izraženu normalnost nenormalnog, razlika koje se prožimaju i dopunjuju. Bicikli putuju između starih, uskih građevina koje pričaju istoriju prošlih vremena. Bicikli su tu da bi trajali i spajali nespojivo…\nPrvi maj je zaista postao Praznik rada u pravom smislu tih reč(i). Liberalni kapitalizam u našim uslovima donosi i nova pravila, pa je tako zaista mali broj firmi koje ne rade na ovaj dan. Ljudi koji su u obavezi da rade i na ovaj dan, makar i skraćeno, sležu ramenima. U pogledima im se vidi sva nemoć i bespomoćnost pred sistemom koji im izvlači i poslednju dozu snage. Poslednji osećaj da su ljudska bića. Skreću poglede jer ne žele sažaljenje. A trebalo bi ga biti. Bar sa naše strane. Postali smo potrošači nove ere konzumerizma. Potrošači kojima se moraju otvoriti sva vrata. Ujutru, uveče, noću… Strašno! Želim da se vrati ono vreme kada su ulice za Prvi maj bile puste, radnje zatvorene… Vreme kada su svi imali ista prava da uživaju sami sa sobom ili sa onima koji ima nešto znače. Bar na ovaj dan. Makar ostali i bez hleba ovog Prvog maja…\nSvi strahovi uvek imaju jedan uzrok. Svaka sredina, ma koliko mala bila, ima svoju organizaciju sa jačim i slabijim jedinkama. Vođe tako imaju svoje polje delovanja gde mogu širiti strahove i svoje „ideje“.\nPočetak mog detinjstva i školovanja tako je obeležio jedan anti-junak čiji je nadimak bio „Karadža“. Momak koji bi se u parku iznenada pojavljivao niotkuda i svojim čudnovatim hodom sa poskakivanjem širio strah među decom. Sva deca su ga se plašila. Bez izuzetka. Često bi samo prohujao parkom, koristeći pri tom najkraći put između dve tačke bez obzira na staze predviđene za šetnju. Ponekad se, međutim, zaustavljao i demonstrirao silu uzimajući deci loptu i šutirao je visoko iznad njihovih glava. Njihovi bespomoćni pogledi su hranili njegovu sujetu. Odrasli ga nisu ni primećivali. Jednostavno nije bio u njihovoj ravni.\nPoenta ove priče je da se čovek u stvari samo treba izdići iznad svoje ravni i pogledati dalje ka horizontu. Nikada ne treba podleći anti-herojima, strahovima i nasilju koje šire oko sebe. Najveći vođa u nekoj ravni je u stvari mala i često nevidljiva figura na globalnom planu. Samo treba promeniti vremensku i prostornu distancu.\nŠta je bilo dalje sa „Karadžom“ do danas nisam uspeo da saznam. Jednostavno je nestao iz naših života kako je u njih i ušao – brzo i najkraćim mogućim putem.\nJedna od činjenica koju verovatno ni sam „Karadža“ nije znao:\nkharaja – otići, izaći (arapski)\nUskrs na selu. Ljudska toplina. Miris prošlosti koji se prožima sa trenutkom u kome mislimo da jesmo.\nManastir, daleko od sveta. Intiman i posvećen sebi i sopstvenoj molitvi. Drugačija nadanja i drugačija očekivanja. Samodovoljnost u svojoj najlepšoj formi.\nPonekad je život zaista lep. Iskonski čist i netaknut. Jednostavan kakav i treba da bude dok ga ponovo ne pokvarim. Osećam se tako oslobođeno. Lično slobodan.\n„Avetinje vlastoljubive, bez dara, koji hrle samo moći jadnoj u susret, oni valjda ne sumnjaju, a ne znaju da je vlast ili moć robija, teška robija. Tu odmah izgubiš slobodu ličnu. Pod uslovom da si je i imao…“ (Jagoš Marković)\nZEMLJA PRELEPIH DEVOJAKA I "RUŽNIH" ŽENA\nGERMANIA VS BEOGRAD NA VODI\nTokom perioda vladavine Nacista u Nemačkoj postojao je plan obnove Berlina odnosno izgradnje nove svetske prestonice – Germanije (Welthauptstadt Germania). Bio je to deo Hitlerove vizije budućnosti nakon pobede Nemačke u II Svetskom ratu. Albert Speer, prvi arhitekta Trećeg Rajha, izradio je veliki broj planova za izgradnju Germanije od kojih se samo vrlo mali deo i realizovao u periodu od 1937. do 1943. godine. Nemačka nije pobedila u drugom Velikom ratu a Germanija je ostala „sanak pusti“…\nSa druge strane imamo savremeni grandiozni projekat simboličnog naziva Beograd na vodi. Investicije veka kako je najavljivan. Taj projekat kada/ako bude realizovan predstavljaće novu prestonicu Balkana. Projekat Beograd na vodi je počeo da se ostvaruje. Istina vrlo stidljivo i verovali ili ne, jednim tipičnim objektom za ove prostore – kafanom. Dakle ne hotel, stambena zgrada ili šta već, nego upravo kafana. Da li je ambicija vladara Srbije potopljena već na samom startu? Premijerov plan da prva građevina bude grandiozna poslovna kula šeika sa nama dalekog Bliskog istoka se izgleda izjalovila.\nSvi veliki (umišljeni ili ne) vladari počinju od velikih ostvarenja – nikako (ne daj Bože) od malih, prizemnih stvari. Nažalost, ponekad uhvatim sebe u razmišljanju da bi to On ipak bolje uradio. Bojim se samo da od srpske Germanije ne ostane isto samo maketa ili što bi neko rekao samo dugmići.\nKo je pomenuo onaj plovni put kroz Srbiju?! Ja ne! Srećom nije bilo ni makete već samo suludih izjava velikih spin majstora sa ovih prostora.\nOMERTA – ZAVET ĆUTANJA U SRBIJI\nSve više se stiče utisak da su se intelektualci povukli pred snažnim naletom onih čiji se glas čuje dalje i glasnije. Oni su jednostavno snalažljiviji, a to je osobina koja nije za potcenjivanje u društvu gde su ponovo nestale tek uspostavljene tanane klasne granice. Ove 2015. nam se tako ponovo događa 1945. godina. Svedoci smo totalne partizacije (uključujući neizbežne partijske komesare i branioce lika i dela neprikosnovenog vođe). Moram da se ogradim, naravno, sve ovo nije počelo ove 2015. godine. Počelo je mnogo, mnogo ranije. Samo smo nekako imali drugačija (postoktobarska) nadanja pa smo sve više i više razočaraniji i nemoćniji… Svedoci smo da ipak važi ono poznato pravilo da demokratija vlada samo dok neko (ili neka grupa, partija) ne dobije više od 50% glasova birača na izborima. Sve ostalo je istorija. Nadamo se ne ona suviše poznata koja se dogodila 1933. godine. Ćutati ili progovoriti? Mnogi ljudi su iskoristili svoju priliku i iz blata preko noći stali na čvrsto tlo i odjednom postali klasa za sebe. Nevidljiva ali čvrsta ruka pobednika koji tek sada ima dovoljno smelosti da prikaže svoje pravo lice.\nSvima nama smeta toliko mnogo stvari ovde. Prosto se ponekad bojim da izađem napolje i suočim sa svim tim. Direktno – u lice. Nažalost, osećaj je isto tako bolan kao preosetljivost na sunce. Nepoznat za mnoge koji nemaju taj osećaj pa samim tim ni bojazan. To su isti oni kojima sada ne smetaju ulice pune rupa, beznađe, nepoverenje… Sve! A onda se uključi TV i čuje da će 2016. godina biti prosto fenomenalna. Samo treba uzdržati ovu nesrećnu 2015.\nDa, samo što nije. I EU je tu, odmah iza ugla… Samo ga nikako ne uspevamo naći dok lutamo u magli prepunoj zabluda i prokockanog poverenja.\n„Zaraziti nekog čekanjem, to je najsigurniji način vladanja njime, to znači učiniti ga nepokretnim i bezopasnim potpuno i zauvek, i ta obmana čekanja tvrđa je od svakog zatvora i jača od najjačih bukagija, jer se, sa mnogo sreće i veštine, iz zatvora može pobeći i okova se može čovek osloboditi, ali te obmane – nikad ni doveka.“ (Ivo Andrić)\nPrećutno smo prihvatili uslove života koji nam je serviran. Sve bi to nekako bilo i u redu da se sa takvim problemima suočavaju i oni koji nam to i priređuju. Međutim, oni žive u nekom potpuno drugom svetu, iznad oblaka. Više ne znam kako bi odgovorio na ono čuveno pitanje iz filma: „Jesi li ti muzičar?“ „Ne, nisam muzičar. U stvari jesam… Pa, ne, kažem nisam… Samo tetki da odnesem lek pa ću…“ A osećaj me nikad ne vara… Nažalost!\nSamo osmeh! Ostalo i nije toliko važno. Zar ne? Ili ipak jeste?\nZLATNA ZORA GRČKE LEVICE\nU Grčkoj su u nedelju, 25.01.2015. održani parlamentarni izbori. Ubedljivu pobedu odnela je ekstremno levičarska partija Siriza. Na izborima su ostale partije dobile daleko manje glasova birača od Sirize. Na drugom mestu je konzervativna Nova demokratija, slede ekstremno desničarska Zlatna zora, umereno levičarska partija Potami (Reka), Komunistička partija Grčke, socijalistički PASOK i Nezavisni Grci (ANEL)… Tako je raniji eksperiment i pokušaj da se (pogrešno) pokloni poverenje Zlatnoj zori u nadi da se nešto može promeniti u zemlji i zaustavi put u ponor, konvertovan u podršku levici koja promene može da iznese bez negativne hipoteke koja ide uz ekstremno desničarske partije.\nCipras „premijer bez kravate“, kako ga mediji u svetu već nazivaju, najavio je veliki zaokret u politici Grčke i odnosu sa međunarodnim poveriocima. Ovaj političar je otvoreno rekao pre izbora da planira da otkaže postojeći finansijski sporazum o štednji i uništenju, kako ga naziva. Grčki birači su, izgleda, tu poruku ozbiljno shvatili i poklonili mu ogromno poverenje. Očekivano ili ne, usprkos upozorenjima (iskrenih ili neiskrenih) ostalih partija da bi to moglo da dovede do ozbiljnih potresa i haosa u zemlji. Uspon njegove partije mogao bi da uzdrma Evropu i potrese globalna finansijska tržišta.\n„Danas je grčki narod ispisao istoriju; nada je ispisala istoriju“, rekao je sinoć Cipras u govoru hiljadama pristalica na trgu u centru Atine.\nGrčka okreće, prema prvim najavama, list i zaustavlja svoje ponižavanje pred diktatom međunarodnih finansijskih organizacija i EU. Narod je izabrao nadu i budućnost. Da li je stvarno tako – pokazaće vreme.\nIzbori u Grčkoj bude nadu i drugim ekstremno levičarskim partijama u Evropi. Izgleda da je kapitalizam, generalno, prešao Rubikon i da je narod shvatio da postojeći sistemi i međunarodno finansijsko ustrojstvo donose samo nevolje, pad životnog standarda svima osim maloj, odabranoj grupi država koje povlače konce. Ljudi se sve više odlučuju da prestanu da budu zatočenici svojih neoliberalno-kapitalističkih vlada koje bespogovorno slušaju diktate, prinuđene da pognute glave hodaju kroz maglu zbog svoje nesposobnosti da samostalno definišu zdravo životno i poslovno-finansijsko okruženje. Zaboravljajući, pritom, da njihovi glavni poverioci nisu međunarodne finansijske institucije kod kojih se bez ikakvog skrupula danonoćno zadužuju, već narod koji ih je izabrao zbog njihovih predizbornih (lažnih) obećanja.\nMi smo u Srbiji, nažalost, potrošili sve zalihe nadanja i poverenja. Na horizontu se ne vidi nijedan društveni pokret koji bi, poput Sirize, mogao da kaže DOSTA! Tonemo u moru nemoći, usprkos zvaničnim saopštenjima da smo i dalje na suncem okupanoj plaži.\nPoznato je da se oko svake turske varoši okupljalo mnogo pasa…\nNažalost, tako je i danas. Stalna slika u našem tamnom vijaletu Srbistana. „Gradovi“ odnosno gradske vlasti nikako ne uspevaju da se izbore sa ovim problemom. Verovatno suviše zaokupljeni „rešavanjem“ drugih. Kao na primer održavanjem čistoće.\nPitanje pasa lutalica se rešava tako što se u stvari ne rešava. Tako što se okrene glava na drugu stranu i prokomentariše da takvih pojava nema u civilizovanom svetu. Nažalost, sve je manje svedoka koji mogu da kažu tako nešto jer je sve manje ljudi koji mogu da priušte sebi i da vide taj civilizovani svet. Da, podržavam raznorazna društva za zaštitu životinja i poštujem njihov rad. Naravno da se psi lutalice ne smeju uništavati. Međutim, svako kome nešto smeta mora da ima i rešenje kako se to treba rešiti. Gde su azili? Savremeni i prilagođeni normalnom životu u njima. Ako kažete da se psi lutalice ne smeju dirati – slobodno prikupite priloge i otvorite azil. Svi će priložiti. Tako zvanih „šintera“ nema više. Opet smo samo delimično prepisali neki propis iz EU. Zabranili smo nehumano postupanje sa životinjama ali nismo stvorili humano. Gde je zakon o vlasnicima kućnih ljubimaca? Da li se poštuje? Da li se zna poreklo svakog psa na ulici? Trebalo bi, zar ne? Da li su psi čipovani? Da ne govorim o problemu deljenja prostora i površina za igru dece i pasa koje njihovi ponosni vlasnici izvode u šetnju. Da li se neko od njih setio da pokupi iza njih? Ne! Da li se poštuje možda odredba o minimalnom rastojanju između pasa i dece koji se igraju u parkovima? Ne! Kod nas se to svodi na ono čuveno „neće… voli on decu…“. Naravno da voli, ili možda ne?! Jednostavno, decu koja to svesno ili nesvesno ne žele ne smemo izlagati traumama koje mogu ostaviti trajne posledice na njihov odnos sa životinjama. Ulice su nam kao minsko polje. Moramo hodati pognute glave i gledati ispred sebe i istovremeno voditi računa o onima koji su sa nama da ne bi slučajno upali u neku neprijatnu situaciju. Oh, tako se osećam čudno kada u nekom evropskom gradu mogu slobodno da šetam gledajući pravo ispred sebe. Ponosno!\nOdgovori na sva ova pitanja su tu negde ali ih u stvarnosti nema nigde. Ovakvih stvari se setimo samo kada pročitamo vest da je nekog ujeo pas na ulici ili se nama samima dogodi neki neprijatan susret sa ovom vrstom „ljubimaca“. Totalna neodgovornost povodom problema koji se paradoksalno može rešiti setom povezanih propisa za vrlo kratko vreme.\nU normalnom svetu recimo postoje ograđeni prostori za kućne ljubimce gde oni mogu slobodno obaviti svoje fiziološke potrebe. Pored tih prostora su kante iznad kojih su kesice koje je moguće (obligatorno) upotrebiti radi zaštite (su)životne sredine. Takvih „instalacija“ ima svuda – na šetalištima, na trim stazama ili stazama za bicikle (ha).\nSvetiljke na Stambol-kapiji se gase već po akšamu (četvrti je od pet propisanih, obaveznih namaza, molitvi, koje muslimani svakodnevno obavljaju, prim. prev), pa psi lutalice već počinju da vrebaju svoju žrtvu…\nDnevni list „Politika“ danas proslavlja 111. rođendan. To je 111 godina izveštavanja, beleženja, istorije… Od tih 111 godina 36 „pripadaju“ meni. Naime, od kada sam naučio da čitam (a možda i pre toga) ona je moj izbor. Počelo je od delića te nepregledne celine satkane od različitih vesti, slika i komentara a danas je čitam „od korice do korice“, ne želeći da propustim nijedan detalj. Taj ritual se ponekad protegne na više dana. U međuvremenu, kao i drugi često posežem za kratkim informacijama na Internetu, ili ne daj Bože u drugim dnevnim novinama. Ipak, sve je to prolazno. Na kraju se uvek vratim „Politici“ jer svaka njena vest je više od vesti – stručan komentar i geneza problema. Intelektualno merljiva i neprolazna.\nLjudi se dele na čitaoce „Politike“ i one druge, čitaoce „The Times“ ili „The Guardian“ i one druge, čitaoce „Die Zeit“ ili „Die Welt“ i one druge… Kao i one koji radije pogledaju na sat da bi saznali vreme i one koji se radije to rade na svom mobilnom.\nTradicija i postojanost. Srećan rođendan!\nSituacija u Srbiji postaje već izuzetno ozbiljna i po merilima najvećih pesimista i optimista, sve jedno. Intelektualci su izabrali da se brane zavetom ćutanja i da se povuču pred naletom primitivizma i improvizacije. Ljudi žive u šarenim obećanjima aktuelne vlasti – u Srbiji se to naziva nadom, a u ostatku sveta manipulacijom ljudskom svešću.\nDok se na jednoj strani (kao) štedi na drugoj se bukvalno rasipa. Država nikako ne uspeva da smanji svoje troškove poslovanja a traži od naroda da „štampa dvostrano“ kako se ne bi trošilo previše papira. Degradacijom zaposlenih u zdravstvu i u prosveti, smanjivanjem „plata“, sadašnja kriza će se preneti i na više sledećih generacija. Deca će shvatiti gde se nalaze, a ona definitivno brže shvataju od odraslih, i spakovati kofere! Za razliku od odraslih deca više ne veruju u bajke. Da li će neko staviti prst na čelo zbog toga. Ne verujem. Nema ko! Oni koji su zaduženi za to ili nemaju čelo ili su postali suviše nadmeni pa su im prsti zauzeti drugim stvarima.\nZato naše ćutanje kao opredeljenje i hod na prstima treba što pre zaboraviti i nastojati da se probudi svest… Severna Koreja i nije više tako daleko.\nPS Ko još nije shvatio iz ove priče da mora da nauči engleski, nemački ili norveški neka što pre shvati. Bajka o ulasku u EU će i 2020. počinjati istim rečima kao što počinje i danas: „Za 5 godina…“\nNemam pretenziju da menjam svet ali želim da učestvujem u njegovom oblikovanju. Smart and creative. Znam da ne mogu prevariti vreme. Želim samo da ostavim nešto iza sebe. Bar na kratko, jer godine jure a dani se vuku.\nGeneralno, vrlo je teško baviti se kreativnim stvarima u okruženju u kom preovlađuje drugačiji sistem vrednosti. Međutim, prostor uvek postoji, kako u on line tako i u off line životu, samo ga treba prepoznati – na pravom mestu i u pravom trenutku.\nARHIVA: Pogledajte sve postove iz 2015. godine [PDF dokument] [BUDITE STRPLJIVI, DOKUMENT JE JOŠ U PRIPREMI]


Vučić započeo posetu Turskoj\n07. maj, 02:18\nPrvog dana boravka, predsednik Srbije je sa svojim turskim domaćinom prisustvovao poslovnom forumu u organizaciji turskog Odbora za ekonomske odnose.\nDočekom na aerodromu u Istanbulu, uz vojne počasti i prisustvo turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana, predsednik Srbije Aleksandar Vučić započeo je juče po podne dvodnevnu posetu Turskoj.\nOdmah po Vučićevom dolasku, on i Erdogan su se u Istanbulu susreli s biciklistima koji su u okviru ture „Most prijateljstva” putovali od Stambol kapije u Beogradu do Beogradske kapije u Istanbulu, prenosi Tanjug. Četvoro biciklista, Milica Rakić i Aleksandar Mijatović iz Srbije i Ouzhan Ermiš i Muhamed Ali Uuz iz Turske, krenulo je u Istanbul na vožnju dugu 1.200 kilometara povodom posete Vučića, koji ih je prošle nedelje ispratio iz Beograda.\nGlavni događaj jučerašnjeg, prvog dana posete, bio je poslovni forum u organizaciji Odbora za ekonomske odnose Turske na kojem su se, pored dvojice predsednika, obratili i ministar u Vladi Srbije Rasim Ljajić, predsednik Privredne komore Srbije Marko Čadež, ministar privrede Turske Nihat Zajbečki kao i Bajram Akgul, predsedavajući Tursko-srpskog poslovnog saveta u Odboru za spoljne ekonomske odnose Turske.\nU svom obraćanju na forumu, Vučić je pozvao turske investitore da nastave s ulaganjima u Srbiju, dok je Erdogan ukazao da je cilj da trgovinska razmena sa Srbijom dostigne tri milijarde dolara. Vučić je istakao da naša zemlja poštuje Tursku i njene investicije, ali i da je to samo početak.\nSrbija će ulagati velike napore kako bismo naše ekonomske odnose unapredili i podigli na nivo koji bi mogao da odgovara još većim turskim naporima i odličnim političkim odnosima koje smo uspostavili. Zahvaljujući predsedniku Erdoganu i turskim investitorima u mnogim malim mestima u Srbiji danas nemamo problema s nezaposlenošću kao ranije\nPredsednik Srbije je, kako prenosi Tanjug, primetio i da su turski investitori dolazili u mala mesta, u koja nisu hteli da dolaze ulagači iz drugih država, kao i da su investirali u mesta koja su bila pogođena poplavama i otvorili fabrike u Krupnju, Vladičinom Hanu, Žitorađi i drugima. Vučić je ujedno zahvalio Erdoganu što je uvek brinuo i o opštinama u kojima bošnjački živalj čini većinu, ali i dozvoljavao da dolaze turski investitori u mesta s pravoslavnom većinom. „To pokazuje kakvo prijateljstvo želite sa Srbijom. Potencijal naše saradnje je ogroman, pre svega u tekstilnoj, poljoprivrednoj i prehrambenoj industriji”, ukazao je Vučić.\nOn je kazao da postoji veliki potencijal i kod uljarskih proizvoda, jer je u Srbiji zasejano više nego ikada, te dodao da nema sigurnijeg i boljeg tržišta od Turske. Vučić je dodao i da su Turci turisti broj jedan u Srbiji, što možda nekome nije bilo razumljivo. Predsednik Srbije je podsetio i da je trgovinska razmena dve zemlje u poslednjih deset meseci uvećana čak devet puta izrazivši uverenje da će biti utrostručena, a takođe je turskim investitorima poručio da će u Srbiji dobiti za najmanje pet odsto bolju ponudu od bilo koje druge zemlje na Balkanu, u jugoistočnoj Evropi.\nPredsednik Turske je izrazio nadu da će sastanak s Vučićem biti prilika za realizaciju nove saradnje i novih projekata.\n„Srbija je za nas prijateljska zemlja, koja je ključna za mir i stabilnost na Balkanu i postoji jaka volja za unapređenjem odnosa na svakom polju”, rekao je Erdogan.\nOn je ocenio da Srbija sa centralnom i strateškom pozicijom na Balkanu i povoljnom poslovnom klimom poseduje velike mogućnosti za sve investitore. Erdogan je posebno istakao važnost sporazuma o saradnji na izgradnji auto-puta Beograd–Sarajevo u Srbiji. Reč je o dokumentu koji je juče, na kraju foruma, potpisala ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović potpisala s turskom kompanijom „Tašjapi”.\nPrema rečima ministarke Mihajlović, ovim memorandumom, turska kompanija treba da uradi tehničke i finansijske predloge nekoliko infrastrukturnih projekata u Srbiji. To su rehabilitacija regionalnih puteva Novi Pazar – Tutin i Aljinovići – Sjenica – Novi Pazar, kao i gradnja obe deonice auto-puta Beograd–Sarajevo koje se nalaze u Srbiji, od Kuzmina do Sremske Rače, i od Požege do Kotromana, odnosno granice s BiH. O ovim predlozima, dodala je, odlučivaće posebna radna grupa Vlade Srbije. „Očekujemo da tokom ove predsedničke posete Turskoj razgovaramo i o modelima finansiranja izgradnje ovog auto-puta”, izjavila je Mihajlovićeva.\nPročitajte još: Vučić| Srbija| Turska| Erdogan


Politika privatnosti | Obuci presvuci\nSve posredovane informacije su sigurne, nećemo ih ni pod kojim uslovima ustupati trećem licu, što Vam osigurava potpuno sigurno i bezbedno poslovanje i saradnju sa kompanijom STRIK “Pepeljuga”\nKompanija STRIK “Pepeljuga” će vaše lične podatke koristiti isključivo u svrhe tehničke administracije web sajta, kako bi vam dala pristup posebnim informacijama ili za komunikaciju sa vama. STRIK “Pepeljuga” neće prodati podatke koje poseduje trećim licima, niti na tržištu. Zaposleni u kompaniji STRIK “Pepeljuga” su obavezni da poštuju poverljivost Vaših podataka.\nwww.obucipresvuci.rs koristi „cookies“ da Vam pomogne da prilagodite korišćenje interneta Vašim potrebama.\nKorišćenje naših servisa podrazumeva saglasnost korisnika sa navedenim uslovima korišćenja. STRIK “Pepeljuga” obavezuje da će se pridržavati svega navedenog, a sve promene uslova postaju važeće tek nakon objavljivanja na ovoj strani i slanja e-mail obaveštenja svim registrovanim korisnicima.


SexKet profil | Webcam Transexual\nPoslednje prijavljivanje: 29.9.20. 17.49.19\nKlikom na dugme, podići ćeš SexKet na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. SexKet će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nЯ 3 Fotografije 3 photos\nVažni detalji o SexKet\nFunny ! sociable go be naughty in a place\nRadni sati SexKet\nPonedeljak 06.00 – 00.00\nUtorak 08.00 – 00.00\nSreda 11.00 – 00.00\nČetvrtak 09.00 – 00.00\nPetak 09.00 – 00.00\nSubota 10.00 – 00.00\nNedjelja 04.00 – 00.00\nAmaterski klipovi od SexKet\nmy figure 1:05\nSexKet lista želja\n© Sva prava zadržana. 2020 www.webcam-transexual.com Molimo posetite EPOCH i SEGPAY, naš autorizovani agent za prodaju. This site is Managed & Operated by


Napuštanje oružane borbe će koštati FARC mnogo života, smatra Timošenko - Princip | Princip\nNapuštanje oružane borbe će koštati FARC mnogo života, smatra Timošenko\nAdded by Stefan Martinović on 27/11/2016.\nTags: FARC, Kolumbija, mirovni pregovori\nVođa kolumbijske gerile, Revolucionarne oružane snage Kolumbije–Narodna vojska (FARC-EP), Rodrigo Londonjo, poznatiji pod imenom Timošenko, dao je izjavu nakon potpisivanja novog dogovora sa kolumbijskom vladom u kojoj smatra da će mirovni sporazum koštati mnogo života bivših gerilaca.\n„Kamo sreće da nećemo morati da pogledamo unazad i kažemo da nas je mir u Kolumbiji koštao dodatnih X života. Verovatno je da će se mnogi od nas izgubiti na tom putu”, rekao je Timošenko.\nPodsetimo, Kolumbija i FARC su potpisale mirovni sporazum koji je na referendumu 2. oktobra odbačen. Novi sporazum je postignut 12. novembra.1\nBojazan FARC-a potvrđuje ne samo istorija 50-godišnjeg oružanog sukoba tokom kojeg je u više navrata bilo pokušaja da se uspostavi mir i stvori građanski politički pokret, pri čemu je svaki od njih završio ubistvima njegovih vođa i aktivista, već i skorašnji događaj prilikom kojeg je ubijeno dvoje pripadnika gerile.\nPrema saopštenju vojske, dvoje gerilaca je ubijeno „jer su činili zločin”, a gerila to poriče. Događaj se odvio nekoliko dana nakon potpisivanja mirovnog sporazuma.2\nIstovremeno, Timošenko osuđuje fizičko razračunavanje sa političkom neistomišljenicima u Kolumbiji i navodi da je tokom ove godine ubijeno preko 200 vođa socijalnih pokreta i seljaka. ((http://www.hispantv.com/noticias/colombia/325038/farc-nuevo-genocidio-lideres-sociales-carta-santos))\nOsim FARC-a, u Kolumbiji je aktivna i manja gerilska organizacija Vojska nacionalnog oslobođenja (ELN) koja je takođe krenula putem pregovora sa kolumbijskom vladom. Oni smatraju da će postignuti dogovor između FARC-a i države predstavljati temelj i za njihove razgovore koji se odvijaju u Ekvadoru. ((http://www.hispantv.com/noticias/colombia/325333/acuerdo-paz-farc-santos-eln))\nKolumbija: FARC-EP traži zaštitu od SAD\nDeklaracija međunarodnog Antiimperijalističkog fronta o mirovnom procesu između FARC-a i Kolumbije\nRaste broj boraca kolumbijskog FARC-a koji se povlače iz mirovnog sporazuma


09.06.2016. / 13:50\nLAKTAŠI, Inspektori Agencije za istragu i zaštitu (SIPA) BiH ušli su u prostorije Kompanija “Kaldera”, vlasnika Milenka Čičića, saznaje BN televizija.\nVelika mogućnost nastupa na trećim tržištima\n20.11.2015. / 16:25\nLAKTAŠI, Privrede Republike Srpske i Srbije nisu u velikoj mjeri konkurentne jedna drugoj i postoji velika mogućnost da, zaokruživanjem cjelokupnog procesa proizvodnje, privredni subjekti nađu mjesto na trećim tržištima, rečeno je na sastanku načelnika opštine Laktaši Miroslava Kodžomana sa delegacijom\nUgovor o modernizaciji sistema vrijedan 25 miliona KM\n07.11.2013. / 13:33\nBANJALUKA, Javno preduzeće “Protivgradna preventiva Republike Srpske” i kompanija “Kaldera” iz Laktaša potpisali su ugovor vrijedan 25 miliona KM za realizaciju projekta modernizacije sistema protivgradne zaštite, izjavio je direktor “Protivgradne preventive” Joviša Kovačević.


Rez budžeta neće ugroziti pomoć Izraelu | Svijet Vijesti | Al Jazeera\nNovi američki ministar odbrane Chuk Hagel sastao se u Washingtonu s izraelskim kolegom Ehudom Barakom (AFP)\nNovi američki ministar odbrane Chuck Hagel sastao se u Washingtonu s izraelskim ministrom obrane Ehudom Barakom i obećao mu da smanjenje budžeta neće utjecati na vojnu pomoć SAD-a Izraelu, izvijestili su dužnosnici.\nZa svoj prvi susret s nekim kolegom iz inostranstva od kako je izabran za prvog čovjeka Pentagona, Hagel se odlučio za Baraka u vrijeme kada je izložen kritikama nekih senatora da je preoštar prema Izraelu i naivan u svojim stavovima prema Iranu.\nImajući u vidu automatsko smanjenje saveznog budžeta, Hagel je pokušao uvjeriti Baraka da će pokušati spriječiti bilo kakve promjene vezane za finansiranje raketnih i proturaketnih sistema namijenjenih Izraelu.\n“Ministar Hagel izrazio je snažnu predanost sigurnosti Izraela, uključujući održavanje kvaliteta izraelske vojske i nastavak američke pomoći raketnim i proturaketnim odbrambenim sistemima uprkos smanjenju budžeta”, rekao je u saopćenju glasnogovornik Pentagona George Little.\nUredba o obimnim budžetskim smanjenjima stupila je na snagu u Sjedinjenim Američkim Državama.\nAmerički predsjednik Barack Obama nije imao izbora nakon što su propali pregovori s republikancima o smanjenju deficita na drugi način.\nKriza je nazvana “Sequester” – kraćenje javne potrošnje kada ne dođe do političkog dogovora.\nObama je potpisao rezove od 85 milijardi dolara, prvenstveno u sektoru odbrane.\n“Opseg svega ovoga, čak i da dobijemo najveće ovlasti da se s tim nosimo, znači da će biti najdublje i najveće smanjenje sredstava u povijesti Ministarstva odbrane, i to u trenutku kada živimo u vrlo opasnom svijetu”, poručio je ranije general Martin Dempsey, komandant Zajedničkog štaba američkih oružanih snaga.\nOružane snage će, zapravo, ostati bez 46 milijardi dolara. To će prizemljiti dio borbenih aviona, usidrit će jedan nosač aviona, smanjiti broj borbeno-spremnih vojnika te će poslati desetine hiljada uposlenih na prisilni i neplaćeni odmor.\nTa će sudbina zadesiti i druge Vladine djelatnike.\n“Moja će primanja biti drastično umanjena ukoliko budem poslan kući na jedan dan sedmično. Zato ću vjerovatno kasniti s plaćanjem rate za kuću i neću moći kupiti dovoljno kućnih potrepština. Uz sve skuplji benzin, to je devastirajuće”, naglasio je ranije Gary Perusse, Vladin uposlenik.\nČak i u zračnom prometu može biti problema, jer će kontrolori letova morati uzeti nekoliko neplaćenih dana mjesečno.\n“Putnici mogu očekivati kašnjenja, letovi u velike gradove poput New Yorka i San Francisca mogu kasniti po 90 minuta, jer ćemo imati manje kontrolora na poslu. Ovo je bolno za naše uposlenike, ali bit će jako bolno i za putnike”, naveo je nedavno Ray LaHood, ministar prometa.\nDa je situacija ozbiljna, govori i upozorenje Međunarodnog monetarnog fonda (MMF) da bi “Sequestar” mogao usporiti rast američke i globalne ekonomije.\n“Ako prepostavimo da ‘Sequester’ bude u potpunosti primijenjen, to će usporiti američku ekonomiju za 0,5 do 0,6 posto. I globalna ekonomija će osjetiti posljedice, a najviše zemlje koje imaju snažne trgovačke odnose sa Sjedinjenim Državama”, istaknuo je prije nekoliko dana William Murray, glasnogovornik MMF-a.\nTo znači zemlje Evropske unije, jer EU je najveći američki trgovački partner.\nNiko iz Kongresa neće osjetiti posljedice “Sequestera”, jer su zakonodavci sebe zaštitili.\nSAD: Javna potrošnja manja za 85 milijardi dolara\nAmerikanci od petka u rječniku zasigurno imaju i riječ sequestar, praktično nepoznatu sve do novog političkog sukoba između republikanaca i Bijele kuće. Rezultat – 85 milijardi dolara je skresano iz javne potrošnje, što će najviše osjetiti vojska te ostali vladini uposlenici i njihove porodice. Prilog Ivice Puljića.\nIvica Puljić o posljedicama budžetskih rezova u SAD-u\nAmerikanci od petka u rječniku zasigurno imaju i riječ sequestar, praktično nepoznatu sve do novog političkog sukoba između republikanaca i Bijele kuće. Rezultat – 85 milijardi dolara je skresano iz javne potrošnje, što će najviše osjetiti vojska te ostali vladini uposlenici i njihove porodice. Iz Washingtona se javio naš Ivica Puljić.\n‘Sequestar’ – nova politička drama u SAD-u\nAmerički predsjednik Barack Obama pozvao je u petak kongresne čelnike iz obje stranke u Bijelu kuću. Razlog je nova političko-ekonomska drama u Sjedinjenim Američkim Državama. Ovaj put kriza se zove “Sequestar”, do sada nepoznat termin koji označava kraćenje javne potrošnje kada ne dođe do političkog dogovora. Kako je nastao “sekvestar” i kakve može imati posljedice […]


atrakcije | Turistički blog o putovanjima Biljane Luković\nTuristički blog o putovanjima Biljane Luković\nАрхиве ознака: atrakcije\nABU SIMBEL – PRVI BILBORD NA SVETU…\n03/03/2013 biljanalukovic\tInteresantno, putovanja, turističke atrakcije, Uncategorized, Zanimljivosti\tОставите коментар\nDatum rođenja: U vreme faraona Ramzeza II\nMesto rođenja: Egipat\nIzgradnja: trajala oko 30 godina\nPonovno rođenje: kraj leta 1965. godine\nHram Abu Simbel – čudo Egipta\nPored čuvenih piramida u Gizi, ili bolje rečeno zajedno sa njima, veliki hram Abu Simbel predstavlja jedan od najpoznatijih simbola drevnog Egipta.\nAbu Simbel se nalazi na zapadnoj obali Nila, južno od Asvana, u blizini granice sa Sudanom. Ovo se mesto nekada davno zvalo Meha, a prvi podaci o njemu datiraju iz perioda 18. dinastije u vreme kada su Aj i Horemheb ovde imali svoje kapele isklesane u steni.\nU vreme faraona Ramzeza II prozvanog “Veliki”, koji je Egiptom vladao čitavih 67 godina, isklesano je sedam hramova u steni u Nubiji, a hram Ramzeza II na zapadnoj obali Nila u Abu Simbelu je najveći i najlepši od svih i ujedno je najlepša i najveličanstvenija građevina najvećeg i najćudljivijeg faraona u egipatskoj istoriji. Evropljani nisu znali za ovaj hram sve do 19. veka, kada ga je 1813. godine otkrio J.J. Burkhart.\nAbu Simbel u vreme kada je otkriven\nFaraon Ramzez II “Veliki” svojski se potrudio da za sobom ostavi neizbrisiv trag u istoriji pa je u njegovo vreme izgrađeno najviše gigantskih građevina i statua, s tim što je na svima njima dominirao njegov lik. Kritičar Egon Fridel objašnjava da njegova dela pokazuju želju da veličinom i grandioznošću deluje na mase i da u isto vreme pokazuju i jedno neskromno samoobožavanje što, imajući u vidu činjenicu da su faraoni smatrani božanstvima, i nije tako neobično.\nHram “Hwt Ramesses Meryamun”, širok 38 i dugačak 65 m, počeo je da se gradi na početku Ramzezove dugogodišnje vladavine. Izgradnja je trajala nekih 30 godina. Hram je teorijski bio posvećen bogovima Amonu-Ra, Harmakisu i Ptahu, ali u praksi prvenstveno veliča svog graditelja. Na masivnoj fasadi glavnog hrama dominiraju četiri sedeće kolosalne Ramzesove statue. Svaka statua, visoka preko 20 m, sedi na tronu i na glavi ima duplu krunu Gornjeg i Donjeg Egipta, kao simbol jedinstva zemlje. Sve statue, kao i sam hram, isklesane su u prirodnoj steni. Uz svu grandioznost, skulpture su plenile i lepotom boja koje su, nažalost, vremenom potpuno izbledele. Pored Ramzezovih statua, tu su i dve statue njegove žene Nefertari. Nikada ranije u istoriji Egipta nijedna žena nije doživela takvu počast da joj se statua nađe na ulazu jednog hrama. Zemljotres, koji je negde u to vreme potresao ovaj kraj, oštetio je figure, a glava i torzo statue koja se nalazi levo od ulaza uništeni su verovatno u to vreme.\nU samom hramu nalazi se niz odaja koje se značajno smanjuju kako tavanica raste. U prvoj odaji se nalazi osam statua faraona Ramzeza, po četiri na svakoj strani, koje su u isto vreme i stubovi koji pridržavaju tavanicu. Unutrašnjost hrama obiluje vrednim zidnim crtežima i reljefima bitaka. Najznačajnija odaja u hramu je svetilište u kome se nalazi mali oltar i tri statue božanstava Novog kraljevstva: Harmakisa, Ptaha i Amona-Ra. Pored njih nalazi se još jedna statua, već pretpostavljate čija, što dokazuje tvrdnju o samoljubivosti i samoobožavanju.\nHram je tako napravljen da samo dva dana godišnje, 21. februara i 21. oktobra u 5.58h, zraci izlazećeg sunca prodiru u unutrašnjost hrama i obasjavaju statue božanstava. Najpre bivaju obasjane Ramzezova statua i statua boga Amona-Ra, a nekoliko minuta kasnije svetlost prelazi na statuu boga Harmakisa. Interesantno je da svetlost nestaje nakon 20 minuta, pre nego što dopre do statue boga Ptaha, što je vrlo simbolično budući da je on bog mraka. Ovo se naziva “čudom sunca”.\nSeverno od hrama nalazi se još jedan manji hram podignut u čast Ramzezove žene Nefertari i boginje Hator.\nHram na obali Nila, zapljuskivan njegovim talasima, vekovima je svedočio o slavi i božanskoj veličini jednog faraona. A onda je u 20. veku počela da mu preti opasnost da zauvek nestane. Šezdesetih godina 20. veka slike kolosalnih statua obišle su ceo svet, u vreme kada je započet ogromni poduhvat da se hram spase od narastajućeg nivoa Nila. Naime, u ovo vreme doneta je odluka da se izgradi velika brana u Asvanu kojom bi se regulisao tok Nila, a posledica toga bila bi potapanje hramova. UNESCO je odmah uputio apel svim nacijama da se ovo neprocenjivo istorijsko blago sačuva. Oformljene su dve komisije stručnjaka da prouče problem i pronađu adekvatno rešenje. To nije bio ni malo lak posao, kako zbog konstrukcije hrama, tako i zbog materijala od koga je napravljen. Nakon nekoliko projekata, prihvaćen je plan jedne nemačke firme da se hram premesti, tačnije rastavi na delove kako bi bio prenet na neku sigurniju uzvišicu gde će svi ti delovi ponovo biti sastavljeni. Za novu lokaciju izabran je plato iznad hrama.\nTada je započet sigurno najveći poduhvat u istoriji arheologije. Najpre je u steni izbušeno 17.000 rupa kroz koje je ubačena smola kako bi učvrstila konstrukciju. Bilo je potrebno 33 t smole i otprilike isto toliko spojeva od gvožđa kao bi se sprečilo rušenje hrama. Kako je nivo Nila rastao brže nego što se očekivalo, započeo je pravi rat sa vremenom. Oba hrama su podeljena u 1036 kamenih blokova, prosečne težine oko 30 t, uz još 1110 blokova isklesanih iz okolnih stena. Prvi blok, koji je dobio oznaku GA 1AO1, premešten je 21. maja 1965. godine. Kompleks grobnica Ramzeza i Nefertari potpuno je rekonstruisan i nalazi se na 90 m iznad originalnog nivoa.\nPremeštanje hrama deo po deo – najveća puzzla ikada\nPremeštanje hrama sa njegove prvobitne lokacije jedva je završeno na vreme. Do kraja leta 1965. godine vode Nila polako su počele da pune sada praznu pećinu u kojoj se nekada nalazio hram. Na sreću, hram se u to vreme već nalazio na sigurnom! Sve što je nedostajalo da upotpuni priču bilo je “čudo sunca”, koje se ponovo dogodilo tačno u februaru 1969. godine. Tada je sunčeva svetlost ponovo obasjala bogove, simbolično dokazujući da je ovaj poduhvat bio vredan truda.\nIzvor: knjiga „Čuda sveta br.1“, autor Biljana Luković, izdavač Gradess CC Beograd\nAbu SimbelatrakcijeEgipatPiramideputovanjačuda sveta\nMilanski edikt postaje novi praznik ljubavi?\nPet razloga zašto posetiti Tursku\nFONTANA DI TREVI – rimska bajka o sreći\nPet letovališta u Bugarskoj\nŠta izabrati za vaše prvo letovanje u Turskoj\nMilanski edikt postaje novi praznik ljubavi? biljanalukovic\nPet razloga zašto posetiti Tursku biljanalukovic\nFONTANA DI TREVI – rimska bajka o sreći biljanalukovic\nPet letovališta u Bugarskoj biljanalukovic\nŠta izabrati za vaše prvo letovanje u Turskoj biljanalukovic\nSan Francisko – osnovne informacije biljanalukovic\nMALDIVI – TROPSKI DRAGULJI „U RATAMA“ biljanalukovic\nAURORA BOREALIS – POLARNA SVETLOST biljanalukovic\nBORA BORA – GDE RAJ STANUJE biljanalukovic\nABU SIMBEL – PRVI BILBORD NA SVETU… biljanalukovic\nПридружите се 162 других пратиоца


Prijedlog budžeta Republike Srpske za narednu godinu 3.425 milijardi maraka – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nPrijedlog budžeta Republike Srpske za iduću godinu težak je 3 milijarde 425 miliona maraka, što je za 108,4 miliona više od rebalansa za ovu godinu.\nZa plate zaposlenih Vlada će da izdvoji 844,8 miliona, što je više za 81,6 miliona KM nego ove godine. Na povećanje plata pored povećanja platnih koeficijenata od 5 do 20 odsto, uticalo je i uvođenje novih budžetskih korisnika.\nPlanirano uvećanje je, pored uvećanja za minuli rad rezultat uvećanja plata budžetskih korisnika, a što je u skladu sa izmjenama i dopunama zakona o platama zaposlenih u: institucijama pravosuđa, organima uprave, Ministarstvu unutrašnjih poslova Republike Srpske, osnovnim i srednjim školama i đačkim domovima u Republici Srpskoj, oblasti visokog obrazovanja i studenstkog standarda Republike Srpske, oblasti kulture Republike Srpske i zaposlenih u javnim službama Republike Srpske.\nSamo za plate i penzije potrebno je dodatnih 116 miliona KM, rekao je ranije za ATV premijer Srpske. Bez obzira na to, kaže Višković, očekujem da bude ostvaren suficit u budžetu. Veći dio budžetskog kolača u idućoj godini planiran je i za Fond PIO. Za povećanje penzija biće izdvojeno 40 miliona KM.\n“Mi ćemo imati od 1. januara i redovno usklađivanje penzija, a prema onom što važi na današnji dan, to je negdje oko tri procenta, što znači dodatnih 40 miliona KM u narednoj godini”, rekao je Radovan Višković, predsjednik Vlade Republike Srpske.\nRepubličkoj Upravi za inspekcijske poslove planirano je milion više, a službi za zajedničke poslove Vlade Republike Srpske, dva miliona. Samo Agencija za agrarna plaćanja dobiće oko 2 i po miliona više i većinu sredstava će usmjeriti na kapitalne investicije.\n“Ono što vam u ovom momentu mogu reći i što je Ministar najavio i što smatram da je jedna pozitivna dinamika, a to je da bi pravilnik za sljedeću godinu trebalo već do kraja januara da bude gotov, da će određene mjere kao što su i kapitalne investicije upravo zbog zahtjeva naših poljoprivrednih proizvođača, neke će biti drugačije koncipirane kako bi blagovremeno mogli da izvršimo nabavke. Evo Ministar je najavio da će pravilnik biti ranije objavljen i da ćemo podijeliti određene mjere po grupacijama i po terminskim i dinamičkim planovima naravno cijeneći one naše obaveze kada je u pitasnju trezor, budžet”, istakao je Savo Minić, direktor Agencije za agrarna plaćanja Republike Srpske.\nI ove godine iz budžeta se izdvaja skoro milion i po maraka za penzije borcima sa napunjenih 65 godina starosti, a sa manje od 15 godina staža. Budžet veći za 10 miliona KM u odnosu na ovu godinu biće i za invalidnine, borce, i organizacije zdravstvene i socijalne zaštite.\nSredstva granta iz budžeta Republike Srpske obuhvataju tekuće i kapitalne grantove neprofitnim subjektima, kao što su organizacije i udruženja za afirmaciju porodice i zaštitu prava žena, djece, izbjeglih i raseljenih lica, boraca i osoba sa invaliditetom, organizacija i udruženja u oblasti zdravstvene i socijalne zaštite, obrazovanja, nauke, kulture, ekonomske i pravne saradnje, humanitarne, sportske i omladinske, etničke, vjerske i političke organizacije i udruženja i slično.\nZa nabavku udžbenika za učenike prvog i drugog razreda osnovne škole planirano je milion KM, ali i dodatna sredstva za knjige osnovcima od trećeg do devetog razreda iz porodica sa troje i više djece. U planu su i veće subvencije kamatnih stopa za stambeno kreditiranje mladih i mladih bračnih parova.\nVlada je planirala i veći grant naučnim institucijama i sportskim organizacijima. Premijer Srpske poručuje da će u decembru zatražiti posebnu sjednica Narodne skupštine o pitanjima vezanim za budžet i ekonomsku politiku.


ZA LJUBITELJE “RATOVA ZVEZDA”: Uskoro stiže hit serija “The Mandalorian” | Ekspres.net\nUkoliko spadate u grupu ljudi koji smatraju da devet nastavka “Ratova zvezda” nisu preterivanje, verovatno već znate da uskoro stiže serija “The Mandalorian”.\nLoša vest je to da je “The Mandalorian” u svojoj srži još jedan spin-off u rangu “Rogue One” i “Solo”, a dobra vest je to da iza serije stoji Jon Favreau koji retko kada greši, piše Index.hr. Ovo je i jedna od velikih uzdanica novog striming servisa Disney+ koji s radom počinje u novembru.\nRadnja je smeštena nekoliko godina nakon pada Imperije i pre nego što se pojavio First Order, a prati usamljenog odmetnika ili Mandaloriana koji operiše širom galaksije i izbegava vlasti Nove republike. Favreau je dodatno razjasnio da će se serija dosta bazirati na idejama Georgea Lucasa, ali da neće biti “Zvezdani ratovi” na koje ste navikli.\nTags "Star wars"ratovi zvezdaThe Mandalorian\nNEKA SILA BUDE S TOBOM: Prikazan trejler devetog nastavka Ratova zvezda DART VEJDER NA STRADUNU: U Dubrovniku počelo snimanje “Ratova zvezda” (FOTO) INTERVJU, DEJVID RASEL: Voleo bih da radim sa srpskim rediteljima


Kija Kockar i Milica Pavlović često ističu koliko vole i poštuju jedna drugu, a prilikom jednog od poslednjih susreta Kiji se dogodio peh za koji je "krivac" bila upravo Milica. O čemu se radi, ali i šta je Kija ispričala o negativnim komentarima sa kojima se susreće pogledajte u videu.\nIZAZVALA HAOS Svi bruje o onome što je Kija poručila Milici Pavlović\nSrbija je brujala o njihovom poljupcu, a iznenadiće vas šta je Milica nakon toga rekla za Kiju


Davor Nađi: Zaustavljanje javne nabave u Zagrebu je loša odluka - Index.hr\nDavor Nađi: Zaustavljanje javne nabave u Zagrebu je loša odluka\nDAVOR NAĐI, saborski zastupnik Fokusa i kandidat za zagrebačkog gradonačelnika, komentirao je na Facebooku odluku Tomaševića o zaustavljanju svih javnih nabava u Zagrebu. Nađi kaže da je to loše za Zagreb te da ima drugih načina da bi se postigla transparentnost.\n"Krenule loše odluke u Zagrebu...\nZašto je zaustavljanje svih javnih nabava (osim financiranih EU fondovima) jako loše za Zagreb?\n2. Minus na računu se ne rješava zaustavljanjem investicija. A ovdje izgledao kao da je to plan jer se nabave zaustavlja "zbog mjera štednje". Plan je dakle zaustaviti sve nabave dok se račun ne napuni dovoljno da se može reći da je dug riješen. Mislim da će se vrlo brzo vidjeti da u gradu veličine Zagreba to baš i ne može dugo funkcionirati.\nPostoje puno bolji načini za podizanje transparentnosti nabava bez zaustavljanja istih", napisao je Nađi.\n"Ne dovodimo u pitanje funkcioniranje službi"\nPodsjetimo, Tomašević je prije par dana izdao uputu o obustavi postupaka javne nabave.\n#zagrebvlast #javna nabava #Tomislav Tomašević #zagrebizbori #izbori zagreb #Davor Nađi


Slava hrama Vaznesenja Gospoda Isusa Hrista i naselja “Bagljaš” -\nSlava hrama Vaznesenja Gospoda Isusa Hrista i naselja “Bagljaš”\nKum slave ove godine bio je zamenik gradonačelnika Zrenjanina Saša Santovac.\nHram Vaznesenja Gospoda Isusa Hrista i najveće zrenjaninsko naselje “Bagljaš” obeležavaju danas praznik Vaznesenja Gospodnjeg, poznat u narodu kao Spasovdan, kao hramovnu slavu i slavu tog naselja. Svetu liturgiju služili su Njegovo Preosveštenstvo Episkop banatski Nikanor i umirovljeni episkop Filaret, uz sasluženje sveštenstva Srpske pravoslavne crkve – Eparhije banatske, a nakon liturgije obavljeno je i rezanje slavskog kolača. Kum slave ove godine bio je zamenik gradonačelnika Zrenjanina Saša Santovac, a liturgiji su prisustvovali i gradonačelnik Zrenjanina Simo Salapura, predsednik Skupštine grada Čedomir Janjić, njegov zamenik Oliver Mitrović, načelnica Srednjobanatskog upravnog okruga Snežana Vučurević i brojni građani.\nO prazniku Spasovdanu besedio je jerej Miodrag Stanojević. Spasovdan spada u pokretne praznike – pada istog dana, ali se menja datum jer se računa od Vaskrsa. Praznuje se uvek u četvrtak, 40 dana posle Vaskrsa, a deset dana pre Duhova. Koliki mu je značaj narod oduvek davao vidi se po tome što je najveći istorijsko-pravni dokument srpske srednjovekovne države, čuveni Dušanov zakonik, obnarodovan na Spasovdan 1349, a dopunjen takođe na Spasovdan 1354. godine.\nKum slave, zamenik gradonačelnika Santovac, podsetio je da je prva liturgija u tada još nedovršenom hramu na Bagljašu održana na Spasovdan 2015. godine i da je današnje okupljanje povodom praznika Vaznesenja Gospodnjeg sedmo po redu.\n– Čast mi je i zadovoljstvo da ove godine budem kum slave hrama na Bagljašu koji, iz godine u godinu, dobija neke nove detalje i krajnje konture koje bi trebalo da ima, a u njemu se okuplja sve više građana. Između dva Spasovdana urađen je pločnik oko hrama, prilaz hramu, dodatno uređen enterijer, postavljena rasveta i verujem da će se njegovim konačnim izgledom ponositi i žitelji Bagljaša i svi Zrenjaninci. Ja sam rođen na Bagljašu, ovde sam pohađao školu, proveo značajan deo života, stekao mnogo prijatelja i želeo sam da doprinesem i izgradnji ovog hrama. Moram da istaknem da je grad u proteklim godinama pomagao izgradnju, rekonstrukciju ili uređenje ne samo ovog, već i drugih hramova na teritoriji grada, i pravoslavne i drugih veroispovesti. Činimo to i ličnim učešćem i koristim priliku da pozovem sve koji su u mogućnosti da na takav način pomognu gradnji i rekonstrukciji hramova na teritoriji našeg grada – kazao je zamenik gradonačelnika Saša Santovac.\nOdlukom saveta obe mesne zajednice koje čine naselje “Bagljaš” – “Veljko Vlahović” i “Sonja Marinković” – Vaznesenje Gospodnje ustanovljeno je kao zajednička slava, odnosno celokupnog naselja “Bagljaš”, najvećeg u gradu, sa svojih skoro 20 hiljada stanovnika.\nTemelji hrama Vaznesenja Gospoda Isusa Hrista osveštani su 2013. godine, a gradnja hrama počela je dve godine ranije. Prva Sveta liturgija u tada još nedovršenom objektu održana je na hramovnu slavu, Vasnesenje Gospodnje, 2015. godine. Hram je u osnovi trobrodna bazilika, površine oko 300 kvadratnih metara i s tornjem visokim 18,5 metara. Po stilu podseća na manastir Hilandar, Sopoćane, Dečane i druge zadužbine Nemanjića. Starešina hrama je protonamesnik Slobodan Čestić.


Je li Željo prestao biti multikulturni klub?\nPublished on 01/09/2019 19/09/2019 by Digitalna demokracijaKomentiraj\nNa jučerašnjem sarajevskom derbiju, navijači Željezničara, Manijaci, razvili su transparent na kojem je stajao citat Alije Izetbegovića:\nČuvajte i očuvajte svoju naciju i ime Bošnjak, vjeru i tradiciju. Gubitak identiteta plaća se ropstvom i poniženjem.\nNastavi čitati “Je li Željo prestao biti multikulturni klub?” →\nCategories Društvo•Tags Alija Izetbegović, BiH, nacionalizam, transparent, Željo


Prikaz svih modela pillow-box kutijica za nakit • +nosači nakit • Deto d.o.o.\nNa infografiku „prikaz svih modela pillow-boxkutijica“ možete videti prikaz svih modela malih pillow-box kutijica koje trenutno imamo u ponudi (kliknite na sliku za uvećan prikaz). Primere realizovanih kutija, detaljne specifikacije i cene su date na posebnim stranicama za svaku kutiju pojedinačno . Pratite šifre kutija, najčešće korišćene možete videti na dnu strane, a sve ostale klikom na bilo koju od njih.\nNa vaš zahtev je naravno moguće napraviti i kutije bilo kakvih drugih dimenzija, ali je sigurno ekonomičnije uklopiti se u neki postojeći model, jer to isključuje potrebu za izradom novih alata za isecanje. Skicu svakog od postojećih pillow-box alata (za potrebe izrade idejnog rešenja) možete slobodno preuzeti klikom na link ispod cenovnika za odgovarajući model.\n(Spisak svih modela možete naći u padajućem meniju na strani „kutije za nakit“ ili na stranicama bilo kog od tamo navedenih modela).\nZa sve dodatne informacije, pomoć, i savete – stojimo vam na raspolaganju.\nKartonski nosači za nakit (prikaz svih modela pillow-box uložaka)\nblanko nosač  45x50 - 0,03 €/kom\n17 juna, 2015 |\nPostoji ograničenje u veliličini, zbog standardnih formata papira, i formata štamparskih i doradnih mašina. U svakom slučaju, to što vam je potrebno su pillow velikih dimenzija (mi ih zovemo xl-pillow) pogledajte nekoliko modela na: https://deto.rs/ambalaza-pakovanje/xl-pillow-box/ , a možemo ih raditi i po vašim dimenzijama. Ali za konkretnu ponudu morate imati bar okvirne dimenzije, tiraž, i neku ideju u vezi brendinga (koliko boja, finalna obrada, itd).\nU ovakvim slučajevima je najbolje da dođete do nas sa uzorcima proizvoda koje želite da spakujete, na jedan kraći sastanak.\n26 maja, 2015 |\nDa li postoji mogućnost izrade većih kutija za pakovanje jastuka od heljde i od vune? Ne mogu Vam precizno reći dimenzije, jer ne znam kako bi se rasporedio jastuk u takvoj formi kutije, ali dimenzije jastuka su 40x53cm. Interesuje me i koji bi bio najmanji tiraž za takve kutije i neka okvirna cena.


Sve veći broj zahtjeva za biometrijske pasoše u MUP-u KS - Klix.ba\n25.6.2013. u 13:26\nMinistarstvo unutrašnjih poslova (MUP) Kantona Sarajevo u proteklom je periodu primilo veliki broj zahtjeva za izdavanje biometrijskih pasoša, što je uzrokovano približavanjem godišnjih odmora, ali i činjenicom da Hrvatska od 1. jula postaje članicom Evropske unije - potvrdila je Agenciji Fena glasnogovornica MUPKS-a Nihada Čomor.\nIstiče da je u odnosu na zimski period kada je u januaru primljeno nešto više od 2.000 zahtjeva za biometrijske pasoše, u maju i junu taj iznos otprilike pet puta veći.\n"U maju smo imali 10.000 zahtjeva za pasoše, a od početka juna do sada nešto više od 7.000 zahtjeva, te se očekuje da će do kraja juna taj broj biti također oko 10.000", kazala je.\nZahtjev za izdavanje pasoša od 2011. godine građani, osim u sjedištu Odjeljenja putnih isprava, mogu predati na još sedam lokacija MUPKS-a gdje se izdaju i drugi lični dokumenti.\nČomor podsjeća da je zakonski rok za izadavanje pasoša 30 dana, dok u ovom periodu građani pasoše dobiju za 20-ak dana.\nStručna savjetnica za odnose s javnošću Agencije za identifikacione dokumente, evidenciju i razmjenu podataka BiH (IDDEEA) Amila Opardija potvrdila je Feni da je na nivou BiH također broj izdatih biometrijskih pasoša u posljednja dva mjeseca znatno povećan.\nTako je u januaru ove godine na nivou BiH izdat 17.621 pasoš, dok je u maju taj broj iznosio 32.417, a od početka juna do danas čak 40.152 biometrijska pasoša.\n06.06.2017. u 11:02\nTrbić: U naredne četiri godine građani ne bi trebali imati problema s izdavanjem ličnih dokumenata\n30.03.2017. u 14:54\n25.06.2013. u 13:28


Lukašenko: Moramo ojačati vojni savez, Rusija se ne može sama boriti protiv NATO-a | Kosova.info\nDom|Najnovije|Lukašenko: Moramo ojačati vojni savez, Rusija se ne može sama boriti protiv NATO-a\nBjeloruski predsjednik Aleksandar Lukašenko je, zbog vjerovatnog pridruživanja Švedske i Finske NATO-u, pozvao na jačanje Organizacije ugovora o kolektivnoj sigurnosti (CSTO), vojnog saveza predvođenog Rusijom koji je nastao kao protuteža NATO-u.\nCSTO mora konsolidirati svoj status u međunarodnom sistemu kontrole i podjele vlasti – kazao je Lukašenko na sastanku te organizacije u Moskvi, prenosi bjeloruska novinska agencija Belta.\nLukašenko, koji se često naziva “zadnjim ebropskim diktatorom”, opravdavao je rusku invaziju na Ukrajinu gomilanjem snaga NATO-a u istočnoj Evropi. Uz Rusiju i Ukrajinu, u CSTO-u su bivše sovjetske republike Armenija, Kazahstan, Kirgistan i Tadžikistan, ali ni jedna od članica nije poslala svoje vojnike u pomoć Rusiji.\nNo, pošto je invazija počela i s bjeloruskog teritorija, Zapad je uz Moskvu sankcionisao i Minsk. U nedjelju je bjeloruska vlada objavila da je država zbog uvedenih sankcija izgubila između 16 i 18 milijardi dolara.


Testirano na ljudima | Hoću u pozorište\nPremijera: 13. dec 2019.\nPisac: Maja Pelević, Režija: Bojan Đorđev\nAleksandra Janković, Ana Mandić, Sofija Juričan, Ivan Mihailović, Ivan Jevtović, Dejan Dedić, Aleksandar Đinđić, Isidora Simjanović\nTestirano na ljudima, komad priznate i nagrađivane autorke Maje Pelević deo je programa reperotarske strategije podrške razvoju savremenog dramskog pisma u lokalnom (domaćem) pozorišnom kontekstu koje pozorište Atelje 212 razvija u poslednjih nekoliko sezona.\nU svom novom pozorišnom komadu Pelević se bavi fenomenom rijaliti formata različitih Internet i televizijskih šou programa; pitanjem prostora realnosti, te konstruisane, odnosno virtuelne realnosti; zamagljenom granicom raspoznavanja razlika prostora u kojima živimo iz našeg svakodnevnog iskustva.\nMaja Pelević postavlja grupu od osam likova u tendenciozno neprecizno određen prostor njihovog saživota. Prostor i vreme unutar ovog komada sa organizovani pravilima Internet i tv formata glasanja, usmeravnja i lažnih mogućnosti izbora za njegove aktere i publiku. Takođe, Pelević u svom novom tekstu obrađuje temu veštačke inteligencije kao krajnjeg tj finalnog cilja razvoja novih tehnologija i digitalnog života.