PORTAL: Srbija gora od Perua i Gvatemale\nSrbija se na najnovijoj listi Svetskog ekonomskog foruma o međunarodnoj konkurentnosti nalazi na 85. mestu od 134 zemlje i to odmah iza zemalja Centralne Amerike, Hondurasa, Perua i Gvatemale, koje su rangirane od 82. do 84. mesta. Iako smo se u 2008. popeli za nekoliko mesta u odnosu na prošlogodišnje 91. mesto, sa neslavnom ocenom 3,90, Srbija se nalazi u proseku regiona (prosek Zapadnog Balkana koji obuhvata Hrvatsku, BiH, Albaniju i Makedoniju je 86. mesto i ocena 3,86).\nSagovornici „Novca“ slažu se da nema mesta radovanju zbog minimalnog pomaka, jer je cilj Srbije da bude lider u regionu, pa i da se približi zemljama Istočne Evrope(Poljska, Češka, Slovačka, Mađarska, Rumunija, Bugarska) koje u proseku zauzimaju 56. mesto, sa ocenom 4,28.\n„Od 2003. godine Srbija se na ovoj listi stalno kreće između 83. i 87. mesta, da bi prošle 2007. pala na 91. mesto. Dakle, dobro je što nam sada sa 85. mestom, opšti prosek raste. Ipak, nema razloga za radovanje, čeka nas još puno posla i to pre svega Vladu Srbije“, kaže za „Novac“ Dragoljub Vukadinović, predsednik Upravnog odbora kompanije „Metalac“ iz Gornjeg Milanovca i potpredsednik Nacionalnog saveta za konkurentnost. U ovom 29-točlanom savetu, osnovanom početkom ove godine, uz privrednike sedi i nekoliko ministara, a na čelu saveta je potpredsednik Vlade, Božidar Đelić.\nMetodologiju rangiranja Svetskog ekonomskog foruma za „Novac“ objašnjava ekonomista Dušako Vasiljević, istraživač Centra za visoke ekonomske studije(Ceves). On napominje da se oko 60 odsto ove liste zasniva na anketiranju preduzeća, a oko 40 odsto na realnim parametrima. Kod nas je rađena na uzorku od 112 preduzeća, od kojih je samo tridesetak bilo iz Beograda, dok su ostala iz unutrašnjosti Srbije.\n„Parametri koji se ispituju dele se u tri grupe, i oni odgovaraju stepenu ekonomskog razvoja zemlje. U grupi osnovnih zahteva posebno zaostajemo u razvoju infrastrukture. Tu smo 102, a prosek regiona je 97. mesto. To su jako loši rezultati“, kaže Vasiljević. Kod nas su najbolje ocene dobili zdravstvo , osnovno obrazovanje i tehnološka pismenost, dok je najgore ocenjeno tržište dobara. Bolna tačka su i institucije Srbije, koje su ocenjene kao neefikasne i korumpirane. Vasiljević tvrdi da rezultati pokazuju stagnaciju Srbije, pre svega u sektoru reforme državne uprave, koja izostaje već godinama unazad. Komplikovane procedure i brdo propisa, otežavaju poslovanje u Srbiji, a kao primer, Vasiljević navodi činjenicu da privrednici u Srbiji godišnje čak 66 puta plaćaju različite poreze, dok je prosek u razvijenim zemljama 13. Za dobijanje svih potrebnih dozvola za izgradnju jednog skladišta u Srbiji je potrebno čak 279 dana, dok je prosek razvijenih zemalja 161 dan.\nU poslednjih pet godina 80 odsto rasta srpske privrede je bazirano na tri sektora: finansijama, trgovini i telekomunikacijama, a proizvodi ovih sektora ne nerazmenjivi, tj. ne izvoze se. Sličan trend bio je i u ostalim zemljama u razvoju, ali kod nas je to daleko izraženije. Dakle, trebaju nam investicije, koje će podstaći izvoz“, kaže Vasiljević. Preporuke Cevesa za dalji rad na poboljšanju ekonomske konkurentnosti Srbije su reforma javne uprave, skraćenje procedura za izdavanje dozvola i unapređenje obrazovanja.\nVukadinović iz „Metalca“ upravo ističe probleme s kojima se susreće srpska privreda, a jedan od najkrupnijih, prema njegovim rečima je vreme za dobijanje građevinskih i drugih dozvola. „Kod nas se jedna dozvola čeka 120 dana, a na Zapadu do 30 dana. Dobrim propisima to možemo popraviti i verujem da samo tom izmenom, sledeće godine možemo da se popnemo za desetak mesta na listi Svetskog ekonomskog foruma“, kaže Vukadinović.\nNjegovu tvrdnju potkrepljuje i najnovija anketa Svetske banke o poslovnom okruženju, rađena u 181 zemlji, gde se Srbija po brzini dobijanja građevinskih dozvola nalazi na samom dnu lestvice - na 171. mestu. Ukupno gledano, Srbija je na listi Svetske banke opet u proseku regiona, na 94. mestu od 181 zemlje.\nSkraćenje i pojednostavljenje procedura, smatra Vukadinović, privući će nove investitore, koji su nam neophodni kako bismo povećali izvoz.\nSlovenija ima 20 milijardi evra izvoza godišnje, a Srbija svega 5-6. „Dolazak Fijata je odličan potez za nas, jer će on za par godina izvoziti proizvode u vrednosti preko milijardu evra. To će povući razvoj može za mesec dana da usvoji dva propisa, zbog čega zemlja ne može napred.\nKašnjenje u zakonskoj regulativi kao glavnu prepreku vidi i Goran Radosavljević, savetnik potpredsednika Vlade Božidara Đelića za privredu i finansije. „Penjemo se na lestvici, ali jako sporo. Ovogodišnja anketa nam pokazuje da nam tržište dobara stagnira, pa smo se pomerili sa 134. na 132. mesto u tome segmentu. Ocenjeno je da imamo slabu zaštitu konkurencije, zaštitu prava manjinskih akcionara. Upravo tu kasnimo sa zakonskom regulativom, odnosno izmenama Zakona o zaštiti konkurencije, čije će nam donošenje za mesec-dva, odmah popraviti rejtingt“, kaže Radosavljević.\nOve godine je najviše napredovalo tržište rada, koje je sa 108. mesta u prošloj skočilo na 66. mesto u ovoj godini. „Privrednici su ocenili da je naše tržište rada dosta fleksibilnije nego ranije, a povećano je i učešće žena. Veliki napredak zabeležili smo i u sektoru inovacija i rada naučno-istraživačkih ustanova, što je posledica većeg ulaganja iz budžeta“, objašnjava Radosavljević.\nOn vidi četiri prioritetna zadatka za državu. Prvi je reforma javne uprave, kojom će se skratiti procedure, sledi povećanje efikasnosti uprave (uvođenjem elektronske uprave) i donošenje izmena Zakona o zaštiti konkurencije. Kao dugoročni cilj ostaje reforma obrazovanja, koje mora da prati potrebe privrede.\nI Vukadinović ističe problem nedostatka kadrova i to ne samo visoko stručnih, već i srednjih stručnih. „Mi nemamo više ni dobre majstore, njih je nemoguće naći. Kad investitor zna da ovde mora da čeka za dozvolu 120 dana i da ne može da nađe 50 bravara, on će otići u Hrvatsku ili negde drugde“, tvrdi on. Da Srbija mora da se izdigne iznad proseka regiona po konkurentnosti smatra i Ana Trbović, direktor za unapređenje poslovne klime na USAID Projektu za razvoj konkurentnosti .\n„Srbija treba da bude lider u regionu Zapadnog Balkana, ali nas relativno loše mesto na ovogodišnjoj listi Svetskog ekonomskog foruma ne iznenađuje“, kaže Trbovićeva. Razloge za višegodišnju stagnaciju u popravljanju konkurentnosti Srbije, naša sagovornica vidi pre svega u nestabilnoj političkoj situaciji i činjenici da usled čestih izbora vlade koje se smenjuju nemaju vremena za ozbiljne reforme. Ona, ipak, prve vidljive pomake očekuje već u 2009. godini.\n„Ukoliko Srbija izvrši najavljenu reformu izdavanja građevinskih dozvola u ovoj godini, a to je prema izveštaju Svetske banke ključni problem za strane investitore, već sledeće godine mogao bi se videti bitan pomak u izveštaju ove organizacije. Da bismo popravili poziciju na listi Svetskog ekonomskog foruma potrebno je uz to izvršiti i ozbiljnu, a ne kozmetičku reformu javne uprave. Sve to moramo raditi brzo, jer ukoliko želimo da budemo lider u regionu, moramo biti delotvorniji od suseda, koji takođe rade na podizanju svoje konkurentnosti“, kaže Trbovićeva.\nUz to, država treba da popravi svoju efikasnost (da smanji broj propisa, unapredi rad inspekcija i pojednostavi izdavanje dozvola), dok je drugi prioritet unapređenje obrazovanja, kako srednjih stručnih škola, tako i nastave na univerzitetima.\nNaši sagovornici očekuju da ćemo se već sledeće godine, ukoliko dotle izmenimo proceduru za dobijanje građevinskih dozvola, popeti na listi Svetskog ekonomskog foruma za desetak mesta. Cilj Nacionalnog saveta za konkurentnost je da se do 2011. godine Srbija nađe između 66. i 70. mesta na ovoj listi, koju gledaju i svi potencijalni investitori.\nIpak, „oni gledaju i poreske olakšice koje nudi naša zemlja, cenu radne snage, pa imamo dobre argumente na toj strani. Potvrda za to, ali i signal drugim investitorima, jeste dolazak Fijata. Naravno, moramo još puno da radimo i to brzo, jer ne treba zaboraviti da ni drugi ne sede skršetnih ruku, pa i naše okruženje, koje želimo da prestignemo, napreduje“, podseća Radosavljević.\nTri grupe kriterijuma\nSvetski ekonomski forum meri tri grupe parametara, od kojih je svaki vezan za stepen razvoja zemlje. U prvoj grupi, tzv. osnovnih zahteva, koji se odnose pre svega na zemlje u razvoju, meri se kvalitet institucija, infrastrukture, makroekonomska stabilnost i zdravstvo i obrazovanje. U drugoj grupi su kriterijumi za povećanje efikasnosti države i tu spadaju: više obrazovanje i trening, efikasnost tržišta dobara, efikasnost tržišta rada, sofisticiranost finansijskog tržišta, tehnološka spremnost i veličina tržišta. Treća grupa faktora, koja se odnosi uglavnom na razvijene zemlje meri sofisticiranost poslovnih procesa i inovacije.\nОбјавио ADMIN у 21:29


Drugi protest u "Velikoj koloniji": Nama treba ovaj park! (FOTO) | EpicentarPress\nDrugi protest u "Velikoj koloniji": Nama treba ovaj park! (FOTO)\nDatum: 02.02.2020. 22:32\nDrugi protest građana u naselju Velika kolonija u Čačku održan je danas tačno u podne.\nKako je ranije najavljeno, okupljanje je organizovao novoformirani Inicijativni odbor udruženja građana "Velika kolonija" u cilju odbrane, kako je navedeno, "jedine zelene površine u ovom delu grada i parka u kome odrastaju brojna deca".\nDubravka Panić iz Inicijativnog odbora "Park Velika kolonija" podseća da park u ovom naselju postoji od davne 1948. godine. Prema njenim rečima, ovo je četvrti park po veličini u našem gradu.\nDubravka Panić iz Inicijativnog odbora "Park Velika kolonija"\n"Dosta dece i stanara iz samog naselja, ali i dece iz okruženja, provode svoje slobodno vreme u ovom parku. Deca se bave sportom, ne borave po ceo dan na društvenim mrežama. Park je idealno mesto gde provodimo vreme posle posla, škole, nema svako uslove da otputuje negde dalje. Ako bi isekli ovo drveće, ostali bismo i bez malo zelenila i prirode", naglašava Dubravka Panić.\nGoran Tošović stanar ovog naselja i takođe jedan od članova Inicijativnog odbora "Park Velika kolonija" kaže da je ovo drugi put da se svi mirno okupljaju samo sa jednim ciljem - a to je očuvanje male, zelene oaze koja raste i živi sa brojnim generacijama u ovom naselju.\nGoran Tošović iz Inicijativnog odbora "Park Velika kolonija"\n"Mi smo tek u decembru prošle godine čuli da se planira izgradnja zgrade. Građani su se okupili i protestuju, a mi kao Inicijativni odbor tu smo da predstavljamo u razgovoru sa lokalnom samoupravom i drugim instirucijama sve ove ljude ovde", kaže Goran i dodaje da su oni u ime Inicijativnog odbora prosledili dopise relevantnim gradskim i republičkim stručnim službama.\n"Ovo naselje je još davno izgradila kompanija 'Sloboda' za potrebe svojih radnika. Probaćemo da objasnimo da nama treba ovaj park. Mi nemamo veću zelenu površinu u okruženju", dodaje Goran Tošović.\nSa ovim navodima svojih komšija slaže se i Tomislav Đinić.\n"Ovde smo odrasli i voleli bismo da i naša deca ovde odrastaju. Ovde je pre nekoliko godina pokušana izgradnja zgrade, i tada je sa istom namerom došla jedna firma iz Gornjeg Milanovca. Stanari jedne od ovih zgrada su gotovo telima branili da se prekine uništenje našeg parka", podseća Tomislav.\nTomislav Đinić i Matija Marković\n"Ovde sam napravio prve korake i svi ovi ljudi su ovde odrastali. Zašto ovde gradite, pravite zgrade tamo gde je rastinje i korov", kaže Matija Marković.\nVladimir Đinić, stanovnik ovog naselja, kaže da on ovde živi od 1972. Tada je imao 10 godina i u ovom naselju je proveo, evo, već pola veka.\n"I ranije je bilo pokušaja da se ovde izgradi zgrada, ali smo uspeli da odbranimo. Ovde dolaze deca iz celog ovog kraja i svi se ovde igraju i druže. Ovo zemljiste je vraćeno restitucijom starim vlasnicima, i to u potpunosti razumemo, ali apelujemo na nadležne da im se nadoknadi novcem njihov deo, a da ova parcela ostane naš park, naša jedina zelena oaza", dodaje na kraju Vladimir Đinić.\nDanašnje okupljanje je proteklo u priči, evociranju uspomena, malo fudbala, trčanjem za improvizovanim "zmajem" od papira.\nDeca su danas dala i nazive drveću, pa su tako nove komšije ovog čačansog naselja i: Srećko, Javorko, Hrastić, Smeško, Arišić Srećko, Lipipi...\nNakon upućenog dopisa gradonačelniku Čačka Milunu Todoroviću da primi na razgovor predstavnike Inicijativnog odbora "Park Velika kolonija", taj sastanak će i biti zvanično održan već u ponedeljak, 3. februara, u 11 časova.\nКомшиница из Авеније | 02.02.2020 23:29\nДивно је видети такву слогу. Подржимо их људи. Тај парк неутралише оне издувне гасове толких аутомобила.


Trinkijeri: Iks faktor je što smo ostali mentalno jaki\nPartizan dominira ove sezone u Evrokupu. Tri utakmice - tri pobede. Jasno je da crno-beli mogu i dosta bolje od ovoga, ali i sve što su pokazali u Litvaniji je bilo dovoljno za novi brejk, drugu pobedu na dve utakmice u gostima, posle Venecije pao je i Ritas i deluje da je Partizan na dobrom putu da prođe u TOP 16 fazu Evrokupa. Andrea Trinkijer...\nPartizan igra odlično u Evrokupu. Ostvarene su sve tri pobede, od kojih dve u gostima. Pao je i Ritas u Litzvaniji (66:61). Crno-beli su već sada blizu plasmana u drugu fazu takmičenja.. Kvota naše kladionice na pobedu Trenta protiv Oldenburga je 1.45.. Klub iz Humske je ovog puta do trijumfa...


Republika / Grenel se povlači ukoliko ne dođe do dogovora između Beograda i Prištine\n14:08(VIDEO) PANIKA U KIJEVU: Muškarac preti bombom, pregovori u toku! 14:07NOĆNA MORA U CRNO-BELOM DRESU: Partizan konačno pronašao centra! 14:02Sećate li se koeficijenta doktora Kona? Desetak dana oscilira između 3,5 i 4,5, a evo šta znači ako brojka padne ispod 5 odsto 14:01Hvala vam: Nakon posete Klinici za veštačku oplodnju, Goca Tržan objavila poruku koja je sve rasplakala! 13:51Pronađen David iz Svrljiga: Ceo grad tragao za njim 4 dana 13:47NE MOGU VIŠE DA GA TRPE: De Hea je bivši, Mančester mu pronašao zamenu! 13:40Milorad Pupovac: Treba se osvestiti da su Srbi ubijani i napadani, i posle Oluje 13:35INOVACIJE U MERCEDESU: Bezbednost maksimalno zagarantovana 13:31Ja barem iman porodicu, a ti više nemaš ništa: Tomović brutalno pokopao Edisa! 13:31KREĆE ČISTKA NA MALOM KALEMEGDANU: Centar napuša Zvezdu!\nGrenel se povlači ukoliko ne dođe do dogovora između Beograda i Prištine\nsubota, 27. 6. 2020.| 17:25\nOptužnica Specijalnog tužilaštva protiv predsednika Kosova Hašima Tačija za ratne zločine odložila je pregovarački proces između Beograda i predstavnika Prištine u Vašngtonu.\nDatum novog sastanka biće određen vrlo brzo, međutim prepreke koje izazivaju odlaganja u povratku strana za pregovarački sto mogu rezultirati ostavkom Ričarda Grenela sa njegove dužnosti izaslanika za dijalog između Kosova i Srbije, prenosi Gazeta Ekspres.\nPodeća se da je to najavio Grenel u januaru u Beogradu, na zajedničkoj konferenciji za štampu sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem te da je rekao da će se ako se Kosovo i Srbija ne budu kretali ka sporazumu, SAD povući.\n- Kada govorimo o tome da li je to fer ili ne, nije do mene da kažem. Na meni je da dve strane dovedem za sto, a na stranama je da odluče. Strane moraju da mi kažu šta misle i šta žele. Ja težim boljoj budućnosti građana Kosova i Srbije. Moramo učiniti sve da prevaziđemo ono što svi vide kao sukob. Ako se dve strane ne pomere i ne postignu sporazum, povući ćemo se - rekao je Grenel u januaru tokom posete Beogradu.\nIsto upozorenje dao je Trampov izaslanik i u video razgovoru koji je imao sa albanskom zajednicom u SAD.\n- Ambasador Grenel obavestio je učesnike razgovora da se sastao s predsednikom Trampom i obavestio ga o otkazivanju dijaloga zakazanog za 27. jun. Predsednik je Grenela još jednom ovlastio da pokuša da nastavi proces, inače će verovatno biti ponovo postavljen na druge dužnosti - rekao je Martin Vuljaj, koji je bio na razgovoru.\nTakođe je rekao da je Grenel rekao da postoji hitnost i potreba da se na Kosovu reorganizuju i izraze svoju jasnu nameru sa zahtevom da se redefiniše još jedan datum dijaloga.\nTrampov izaslanik uporno je insistirao da će sastanak u Vašingtonu biti ekonomske prirode i da će se Evropska unija baviti političkim pitanjima, ili onim što je opisala kao drugu fazu.\nNakon otkazivanja sastanka 27. juna, premijer Avdulah Hoti se iz Brisela vratio na Kosovo i najavio da će novi datum sastanka u Vašingtonu biti određen vrlo brzo.\nHoti je jasno stavio do znanja da će tamo putovati jer mu Ustav garantuje zastupanje u procesu dijaloga.\nOčekuje da će datum samita u Parizu, koji će organizovati predsednik Francuske i Emanuel Makron i kancelarka Nemčke Angela Merkel biti uskoro objavljen, navodi se u tekstu.\nTramp spremio Angeli osvetu zbog sabotaže pregovora o Kosovu\n(FOTO) Vučić se sastao sa Lajčakom\nKATASTROFALNA GREŠKA "NJUJORK TAJMSA": Pomešali Vučića sa Tačijem! Da li je posredi greška ili?\nSrbija Ričard Grenel SAD Vašington Kosovo Kosovo i Metohija pregovaranje Proces Sastanak\nJEŠIĆ NAGAZIO LUTOVCA: Što ne podržavaš ortaka BOŠKA FAŠISTU?! Tviter obračun\nRusi raskrinkali tajni dogovor: Pomažući Albancima na KiM da formiraju vojsku Amerika grubo krši Rezoluciju 1244\nHoti neće prisustvovati sastanku u Beloj kući!\nGRENEL NAJAVIO NA TVITERU: Sastanak Beograda i Prištine u Beloj kući 27. juna\nSećate li se koeficijenta doktora Kona? Desetak dana oscilira između 3,5 i 4,5, a evo šta znači ako brojka padne ispod 5 odsto\n- ponedeljak, 3. 8. 2020. u 12:10 0\nSrpska pravoslavna crkva i vernici danas slave svetog proroka Jezekilja.\nRođene sestre Nevena Kovačević i Bojana Pantović Đurić, porodile su se u isti dan u...\n(VIDEO) PANIKA U KIJEVU: Muškarac preti bombom, pregovori u toku!


Road trip in Septembar,stars U and free days:)\nDali.Sokantan,inovatan,specifican i originalan.Mali deo njegove genijalnosti imace priliku i posetioci muzeja 25.maj da vide u periodu od 2-og septembra do 15-og novembra 2010!Preko 200 grafickih radova iz opusa Bozanstvene komedije i Biblie Sacre koje je Dali uradio u periodu od '64 do'67 nacice se u okviru izlozbe.Posetioci ce moci da upoznaju jednog malo drugacijeg Dalija ali i sadrzaj svete knjige kao i Danteovog najveceg dela.\nLove.Blistava,specificna i nepredvidljiva. Malu dozu kako bi to moglo biti in real life donosi nam od januara 2010 pa trenutno jos uvek na piratskim dvd izdanjima film "LEAP YEAR" Film je definitivno mesavina starog hita" It Happened one night" i dirljive melodrame "P.S. I love U"."Prestupna godina" se bavi na jedan romantican i totalno simpa nacin starom irskim obicajem da svake prestupne godine dame imaju priliku da bas 29og Februara zaprose svoje momke.Ponekad man nije That man,zar ne i na putu se zatekne onaj pravi?\nSalsa.Opustujuca,senzualna,leprsava i opijajuca.Ukoliko ne znate gde bi pre odmorili telo ali i duh a pritom naucili nesto novo i stekli prijateljstva koja ce vas zivot ulepsati i upotpuniti,salsa kurs je nesto sto ne biste trebali da zaobidjete.Ovaj latino ples koji vuce korene sa vrele Kube rasirio se brzinom munje po Evropi pa i Srbiji.Beogradska skola Ritmos del Mundo,otvara novu grupu u septembru.Salsa je za razliku od krutog cha cha cha i strasnog ali cvrstog plesa tanga,ples koji je veseo,lagan i najbolji da se iskombinuje uz afro rumbu,regeton,son,bachatu pa i tango te na kraju postaje slast i addicted for U:)\nOd 24og septembra pa zavrsno sa 30im u KINOTECI ce se odrzati ciklus indijskog filma. Bollywood,najveca filmo-industrija proizvede godisnje 90% zabavnih, identicnih,laganih, bajkovitih filmova i 10% izuzetno kvalitetnih,jedinstvenih i neobicnih filmova.Ono sto indijski film neguje duzi niz godina je ples,pesma i smile te nijedan njihov film vas nece definitivno depresirati ili uspavati.Nekoliko najvise nagradjivanih ali i najgledanijih filmova u njihovoj istoriji poput Jodhia Akbar nacice se u programu Kinoteke pa svratite.\nNakon posete svim ovim zanimljivim podnebljima,sledi poseta zemlji koju mozete sirom sveta da posetite bas preko najhedonisticnijeg podneblja,kulinarstva,tj kuzine!\nBeograd,raj za hedoniste nudi pregrst italijanskih restorana,medjutim vec odavno u samom krugu dvojke izdvojio se jedan mali ali carobno ukusan i omamljiv restorancic.\nPizerija POMODORO u Hilandarskoj nudi pregrst slasnih pasti i pica koje su uvek sveze i drugacije nego bilo gde drugde.Preporucujem Tagliatelle Arrabbiate i pizzas Casalinga,Nonna i Tonna.Pogotovo probajte Casalingu koja je lagana a vrlo ukusna sa pastramkom,lukom,tikvicama i pecenim paradajizom,njama, njama de verdad!\nVåren i Skandinavien ( Švedska i Danska, II deo )\nAdam i Eva19 Beograd75 Books31 Design27 Fashion49 Interior20 LOOK44 Lost in Translation19 Me and myself95 Movies50\nMusic45 People20 Travel41\ntired - “Avoid the flourish. Do not be afraid to be weak. Do not be ashamed to be tired. You look good when you’re tired. You look like you could go on forever. ...\nRadoje Domanović – RAZMIŠLjANјE JEDNOG OBIČNOG SRPSKOG VOLA - April,1902. Raznih čuda biva u svetu, a naša je zemlјa, kao što mnogi vele, plodna čudima u tolikoj meri da već više i čuda nisu čuda. Kod nas ima lјudi ...\nFind Joy In The Ordinary - Upozorenje: ovaj post je čista ljubav! U-ž-i-v-a-ć-e-t-e u prazničnim bravurama domaće kreativne scene. Danas ćemo o onim dooobriiiim spojevima. Kakvim se ...\nAlehandro Sambra: Faksimil ('Šta je ova knjiga...?') - Da je Alehandro Sambra ozbiljno dobar pisac - ili hajde da se ne trudim da budem objektivan - da je Alehandro Sambra pisac sa kojim se izuzetno dobro raz...


Kolumne: Murate, Murate, ti si sreće kurate – Ruganje kandidatima o kojima neće da priča, a onda ih sve pomene kao u epskim pesmama o Kosovskom boju\nMurate, Murate, ti si sreće kurate – Ruganje kandidatima o kojima neće da priča, a onda ih sve pomene kao u epskim pesmama o Kosovskom boju\n"JA MORAM DA GOVORIM ISTINU", ISTAKAO JE PREDSEDNIK VLADE, ŠTO PREVEDENO NA SRPSKI ZNAČI DA TOMISLAV NIKOLIĆ LAŽE ILI U NAJMANJU RUKU DA NE MORA DA GOVORI ISTINU\nZlatne godine i guber\nU utorak ujutro bio sam malo konfuzan zbog promene terapije protiv hipertenzije i na poslu sam vedro pričao kako sam sanjao nekakva obraćanja Aleksandra Vučića javnosti u kojima je pominjao Lazara i Murata, činjenicu da od svoje plate kupuje flašicu vode koju pije na konferencijama za štampu, nekakav sastanak sa savetnicima Donalda Trampa... i, što bi rekla deca, još svašta nešto.\nKolege su me gledale zabrinuto, zavladao je muk hladan kao večera u studentskoj menzi, pa su mi saopštile da nisam žrtva promene terapije, već da se to zbilja dogodilo.\nNaknadnom proverom za sve što sam mislio da sanjam pokazalo se tačnim, jedino nisam našao pismeni trag za onu vodu, možda sam to ipak sanjao, ali i to nekako liči na Vučića. Samoproglašeni zaštitnik svakog narodnog dinara, čovek koji je "pocepao" prvi nacrt budžeta za iduću godinu, vlasnik svih cifara i statističkih podataka – manje-više neproverivih u zvaničnim statistikama – oličenje skromnosti, marljivosti i štedljivosti, mogućno je sasvim da kupuje sam sebi vodu.\nIzem ti, rekao bih, takvu državu koja, po rečima kupca vode, ulazi u "zlatnih pet godina", a nema para za premijerovu vodu.\nPrvak opštih mesta iz narodnih izreka i poslovica u tim gotovo katarzičnim objavama srpskoj javnosti rekao je, između ostalog, veliku mudrost da "možemo da se pružamo samo onoliko koliko smo dugi", odgovarajući na pitanje novinara da prokomentariše izjavu predsednika Srbije Tomislava Nikolića da na vojsci ne sme da se štedi.\nVučić je istakao da poštuje stavove predsednika Republike i da Nikolić odgovorno obavlja posao, a da njega, premijera, zapada da govori neprijatne stvari.\n"Ja moram da govorim istinu", istakao je predsednik vlade, što prevedeno na srpski znači da Tomislav Nikolić laže ili u najmanju ruku da ne mora da govori istinu.\n"Predsednik je vezan za vojsku, želim tu izjavu da razumem kao njegovu želju da vojska bude zadovoljna", naveo je Vučić, ali podseća: "Plate mogu da rastu onoliko koliko budemo sposobni da budemo marljivi da napravimo veći rast."\nTomislav Nikolić je, inače, patetično tvrdio da je vojska stub srpskog društva u svakom smislu i to je bio povod za nove ozbiljne spekulacije o nekakvom sukobu Vučića i Nikolića, posebno ako je ovaj drugi zbilja "vezan za vojsku", što kao pretpostavka nadilazi moje shvatanje realnosti, a Nikolićevo, verujem, još više.\nOn se, prosto, zagrejan idejom da bude predsednik još pet godina, obraća raznim ciljnim grupama, spreman da se svako malo i na sva četiri šora srpske čaršije predstavlja kao podržavalac nekog od umišljenih stubova. Ovaj put vojske, ali ako zatreba setiće se on i onog što mu do sada nije palo na pamet – na primer, da učitelje proglasi za stub, pa posle lekare i ko zna koga sve ne.\nVučić je podsetio, a povodom pitanja vezanog za zahteve Vojnog sindikata s protestnog skupa u Beogradu, da će pripadnicima Vojske Srbije plate biti povećane za pet odsto.\n"MMF nije želeo nikakvo povećanje vojsci i policiji", podsetio je premijer i dodao da stalno sluša neistine, na koje mu je teško da neprestano odgovara, poput one da Albanija izdvaja više od 106 miliona za vojsku, da mnogi izdvajaju više od Srbije za vojsku.\n"Mnogo ulažemo u vojsku, proporcionalno našem BDP-u. Danas je samo devet NATO zemalja ispred nas po ulaganju u vojsku", zaključio je i pozvao one koji se "sprdaju sa 5000 dinara jednokratne pomoći" da mu daju 100 miliona evra, pa da vlada da još po 5000 dinara.\n"Što kukate kada je za RTS trebalo da se plati 200 dinara. Kada je putarina do Novog Sada sa 190 povećana na 209 dinara, od toga je napravljen desetodnevni događaj. Ovde je 19 dinara užasno, a 5000 nije ništa", zaključio je premijer, uz moje skromno podsećanje da je on u kampanji tvrdio da će ukinuti pretplatu za TV, ali, pošteno, to je bilo pre nego što je izabran i od kada je naučio da možemo da se "pružimo samo koliko smo dugi".\nSvi na mene\nPremijer Aleksandar Vučić poručio je, u tom istom talasu egzaltacije, "kandidatima na društvenim mrežama" za predsedničke izbore da pobeđuju i dalje, napominjući da se pita šta će biti na pravim izborima.\n"Koliko ih je do sada pobedilo na tim glasanjima – Šešelj, Jeremić, Janković, Milenović, Boško Obradović, a Tadić je bez konkurencije... Uvek je pobednik kada reši da se kandiduje. Već imamo najmanje četiri pobednika, a biće ih još i svi su već postali predsednici", primetio je Vučić.\nOn je poručio i da neće dozvoliti da "mejnstrim srpske politike i glavna mustra srpske politike" bude da vam neko psuje i oca i majku i da pritom tog kome psujete roditelje okrivljujete da vam je on za nešto kriv, ukazujući da ono kroz šta je prošao poslanik SNS-a Aleksandar Martinović "ni pas s maslom ne bi pojeo".\nUpitan (ozbiljan kandidat za najgluplje novinarsko pitanje u poslednjoj deceniji) da li se oseća kao da je u istoj situaciji kao kada je Murat rekao da "svi Turci krenu na Lazara", Vučić je rekao da on ne liči na Lazara, a da ovde nema junaka, ni ozbiljnih stratega kao što je bio Murat.\n"Murat je bio ozbiljan čovek i vojskovođa, a ovi naši ne mogu ni skute da mu nose. Što se mene tiče, smešno je da o tome pričam", ispričao je premijer.\nPrema njegovim rečima, ta filozofija "svi na jednog" traje već dugo.\n"Svi su napravili neke svoje pojedinačne dogovore. Ja vidim da i lokalne samouprave prave dogovore sa drugim strankama po principu udari ti po Vučiću, samo nemoj na mene. To svi rade, i mnogim tajkunima i dokonim političarima – svima smetam", zaključio je premijer.\nPonovio je takođe da Srbija nikome ne može da bude "rezervna klupa", po principu – kada ne uspete kao kandidat na jednom mestu, onda se preporučujete u trci za predsednika države.\nVučić je, komentarišući najavu u medijima da se Vuk Jeremić kandiduje za predsednika države, rekao da već u medijima ima 10 kandidata za predsednika i isto toliko pobednika. Sve Murat do Murata...\nToliko o tome da tom temom neće da se bavi, a svako malo je podmeće javnosti.\nOnda će on (u slučaju nezdrave kohabitacije) navodno da podnese ostavku i sad ovi što gaje nade da će biti kalifi umesto kalifa predsedničke izbore vide kao prečicu u detoniranju Vučićeve moći.\nPosao, kuća, posao...\nPremijer Aleksandar Vučić je rekao da se u Abu Dabiju video sa savetnicima novoizabranog predsednika SAD Donalda Trampa i da je moguće da se ostvari komunikacija sa Trampovim kabinetom i neka vrsta saradnje.\nSrpski premijer je to rekao nakon novinarskog pitanja o njegovom boravku u Abu Dabiju i kritikama da je tamo bio da gleda poslednju trku šampionata Formule 1.\n"Bio sam u Šamzi taueru i tamo sam se video sa Trampovim savetnicima, predsednikom Ruande, premijerom Nigerije, ljudima iz arapskog sveta, kao i sa vladarima iz Abu Dabija i Dubaija. To je moj posao", rekao je Vučić.\nKako je rekao, njega "Formula 1 ni ne interesuje", ali da bi drugačije bilo da su na programu bili "košarka, boks ili fudbal".\nNe vidim, dodao bih ja, ništa loše u tome da se odgleda trka Formule 1, ako čovek ima priliku da je gleda. Ali, očigledno, to ne ide uz pretpostavljeni lik čoveka koji sam sebi kupuje vodu i u naše ime se "prostire koliko je dug". Ostalo je još da obavesti Trampa ko su mu ti savetnici.\nDragoljub Žarković: http://www.vreme.com/cms/view.php?id=1447225


Oni danas žive svoje snove\nAutor Jovana Aleksić\nVerujem da se pitate kakvo je dete bio neki poznati glumac, pevač ili sportista. Da li se i on igrao po ceo dan napolju kao vi i imao obavezu da ide u školu i radi domaće zadatke¬? Naša teniserka Ana Ivanović je tenis zavolela još u petoj godini, tako što je na televizij gledala Moniku Seleš koja joj je bila i idol. Košarkaš Miloš Teodosić se kao dete bavio čak i fudbalom, a vremenom je počela da ga zanima košarka. Atletičarka Ivana Španović je još od malih nogu bila zaljubljena u sport i najviše volela da vozi rolere.\nOpširnije: Oni danas žive svoje snove\nInstrumenata je mnogo, ljubav je samo jedna\nAutor Anđela Simić\nSvi veliki muzički umetnici, poput Mocarta i Betovena, prepoznaju se još u ranom detinjstvu pa tako ni Jana Ilić, mlada flautistkinja iz Šapca, nije izuzetak. Sa samo 10 godina nastupila je u jednoj od najčuvenijih dvorana sveta - „Karnegi holu“ u Njujorku i svojim uspehom obradovala školu, grad i državu. Posebno treba naglasiti da niko iz Srbije u ovom uzrastu nije nastupio u prestižnoj njujorškoj dvorani, još manje osvojio prvu nagradu na takmičenju American Protege International Woodwinds and Brass za izuzetna postignuća.\nOpširnije: Instrumenata je mnogo, ljubav je samo jedna\nJovana Jelovac Cavnić: Maša je moje mezimče\nAutor Jelena Drapić\nMališani uveliko prepoznaju Jovanin glas budući da ga već dve godine pozajmljuje animiranom liku, nestašnoj devojčici Maši u najgledanijem crtanom filmu na našim prostorima „Maša i medved“. Trenutno pozajmljuje glas maloj Maši i u novoj sezoni pod nazivom "Mašine strašne priče".\nOpširnije: Jovana Jelovac Cavnić: Maša je moje mezimče\nMia Bunjik: Sve se može kad se hoće\nAutor Ana Andrejić\nMia Bunjik je odlična učenica petog razreda Osnovne škole "Jožef Atila" u Novom Sadu, a pored toga ona je i jako uspešna i u drugim stvarima. Na primer, pored svih obaveza u školi ide i na razna školska takmičenja, trenira džez balet, ide u osnovnu baletsku školu i od skoro igra u pozorištu. Na međunarodnom takmičenju iz baleta „Dance fest“, koje je održano prošlog vikenda u Novom Sadu, osvojila je prvo mesto. Nakon takmičenja popričali smo sa njom i ona nam je otkrila kako sve postiže.\nOpširnije: Mia Bunjik: Sve se može kad se hoće\nKo su zaista Malci?\nAutor Jelena Carić\nMala žuta bića, sa jednim ili dva oka, svima su poznata kao glavni likovi filma “Malci”. Zbog svog ponašanja i neodoljivog izgleda stekli su veliku popularnost. Minione, kako ih još nazivamo, osmislio je reditelj Pjer Kofin pre šest godina za potrebe filma “Grozan ja”. On ih je predstavio kao malu, smotanu i uvek zabavnu populaciju muškog roda koja je vekovima odana najlošijim gospodarima.\nOpširnije: Ko su zaista Malci?


Ukrajina:Povučen sporni zakon o kleveti\nUkrajinski parlament u utorak je povukao zakonski prijedlog koji bi klevetu proglasio kaznenim djelom i kažnjavao zatvorom, a koji su opozicija i mediji nazvali korakom prema uvođenju cenzure prije parlamentarnih izbora 28. oktobra.\nZastupnici Stranke regije predsjednika Viktora Janukoviča i njihovi saveznici koji imaju većinu u parlamentu od 450 mjesta, prihvatili su zakon u prvome čitanju 18. septembra. Međutim, pošto je Janukovič prošle sedmice kritizirao taj zakonski prijedlog, stranka ga je povukla iz procedure glasujući u utorak.\nOpozicija pak strahuje da će nakon izbora vladajući ponovno vratiti u raspravu taj zakonski prijedlog kojim bi se kleveta kažnjavala zatvorskom kaznom do pet godina.\nZakon bi se primjenjivao na sve, uključivo novinare, koji bi "namjerno širili netačnu informaciju" i time naštetili ugledu osobe, nanijeli joj duševnu bol, povrijedili dostojanstvo ili poslovni ugled.\nDa je prihvaćen, zakon o kleveti bio bi ponovno uveden 11 godina pošto ga je Ukrajina ukinula te bi neovisni mediji bili pod još većim pritiskom prije izbora na kojima se predviđa ponovna pobjeda Regije.


Blog Rani razvoj 5 saveta kako da pomognete vašem d...\nby NDFAdmin, 15. феб 2017.\nKako zračite – tako privlačite, kažu psiholozi, a od toga da li je dete omiljeno u društvu, zavisi i da li će kasnije biti „popularno“ na fakultetu, radnom mestu. Zato upoznajte na vreme svog mališana sa sledećih pet „veština“ koje će mu pomoći da ostavi dobar prvi utisak:\nSmešak na licu najbolja je „propusnica“ za ulazak u novo društvo i nedvosmislen „signal“ da vam je drago kada upoznate nekoga. Vežbajte upoznavanje sa mališanom i stavite mu do znanja koliko ljudi cene iskren osmeh i blagi stisak ruke.\nPrepoznati da li je neko tužan, uzbuđen ili ljut je, takođe, bitno u međuljudskoj komunikaciji. Kad nauče da „čitaju“ govor tela, druga deca će ceniti to što obraćaju pažnju na njih i na njihova osećanja. Zato pustite neki film ili dokumentarnu emisiju, isključite zvuk i zamolite klince da procene kako se ti likovi osećaju na osnovu izraza lica.\nDobri maniri nalažu da se deca prema starijima ophode s poštovanjem. „Preslišajte“ decu kako se obraćaju komšijama, roditeljima svojih drugara, vaspitačicama, nastavnicima, prodavačici u marketu, službeniku u pošti. Ovo će im itekako koristiti u kasnijoj komunikaciji sa nadređenima i kolegama na radnom mestu.


Peškir Royal crni 50x100cm\nSastav: 100% pamuk 580g/m2\nPeškir Royal crne boje, dimenzija 50x100cm izrađen je od najkvalitetnijeg turskog pamuka i ima ušivenu traku radi lakšeg odlaganja.Njegova težina od 580gsm pruža vrhunsku udobnost i luksuz prilikom njegovog korišćenja.Idealan je za sve ljubitelje mekanih peškira dugotrajnog veka. Napravite SPA zonu u Vašem kupatilu, dodajte Royal peškire i uživajte u kraljevskom tretmanu unutar sopstvenog doma.\nViše o kvalitetu turskog pamuka i održavanju peškira pročitajte ovde.\nPeškar Royal sivi 50x100cm\nPeškir Royal crveni 50x100cm\nPeškar Royal sivi 30x50cm\nPeškir Royal crveni 30x50cm\nPeškir Royal crni 30x50cm\nPeškar Royal sivi 70x130cm\nPeškir Royal crveni 70x130cm\nPeškir Royal crni 70x130cm\nPeškir Royal 30x30cm beli\nPeškir Royal 30x50cm beli\nPeškir Royal 50x100cm beli\nPeškir Royal 70x130cm beli


Spreči rak – budi brža od bolesti | Sindikat Osnovnog suda Novi Sad\n23 January 2013 ~ 0 Comments\nSpreči rak – budi brža od bolesti\nDom zdravlja u Novom Sadu će, povodom Evropske nedelje prevencije raka grlića materice, u četvrtak organizovati manifestaciju pod sloganom “Budi brža od bolesti”, u želji da se žene oslobode straha od ginekoloških pregleda, saopštila je danas ta ustanova.\nTa javna manifestacija, koju Dom zdravlja priređuje u saradnji sa Pokrajinskim sekretarijatom za zdravstvo, Gradom Novim Sadom i Institutom za javno zdravlje Vojvodine, počeće na novosadskom Trgu slobode pet minuta pre podneva.\nUčenice akušerskog smera Medicinske škole “7. april” formiraće na platou vrpcu – simbol borbe protiv raka, sa 200 balona i pustiti da polete, kao poruku šelje da se žene oslobode straha od ginekoloških pregleda i da je “pet do dvanaest” da se pregledaju.\nTokom nedelje je organizovan i niz predavanja u mesnim zajednicima u Novom Sadu i Futogu, osnovnim i srednjim školama, kao i u Predškolskoj ustanovi “Radosno detinjstvo”, gde će se takođe i zakazivati ginekološki i mamografski pregledi svim zainteresovanim ženama.\nRak grlića materice najčešće se javlja kod mlađih žena, između 35. i 50. godine života.\nSrbija je na prvom mestu u Evropi po broju žena obolelih od raka grlića materice. U proseku svakog dana se kod četiri žene u Srbiji otkrije rak grlića materice, a svakog dana jedna žena umre od te maligne bolesti.\nNa osnovu Nacionalnog programa Srbija protiv raka i Nacionalnog programa organizovanog skrininga koji je donela Vlada Srbije, ove godine počinje sprovođenje organizovanog skrininga na rak grlića materice (kao i skrining na rak dojke i rak debelog creva).\nDom zdravlja Novi Sad među prvim ustanovama primarne zdravstvene zaštite u Srbiji počinje sprovođenje organizovanog skrininga na rak grlića materice i rak dojke dok će u sledećim fazama početi sprovođenje skrininga i drugi domovi zdravlja sa područja Južnobačkog okruga.\nNa pregled zakazan u tačno određeno vreme u domu zdravlja biće pozivane žene starosti od 25 do 65 godina, kako bi im bio urađen Papnikolau test i ginekološki pregled. Takav poziv žene će dobijati svake tri godine, navedeno je u saopštenju.\nPo dobijanju rezultata Papanikolau pregleda žene će ili dobiti obaveštenje da je nalaz normalan ili, ukoliko nalaz nije dobar, biće pozvane da dođu kako bi bi bile upućene na dalja ispitivanja.\nOvim sistematskim organizovanim programom u naredne tri godine trebalo bi da bude pregledano oko dva miliona i 300. 000 žena.\nOsnovni cilj tve aktivnosti je smanjenje broja obolelih i broja umrlih žena od raka grlića materice, bolesti koja se može sprečiti ili bar otkriti u ranoj fazi, kada je izlečiva.\nNajbolji primer toga kako skrining može pobediti bolest je Finska u kojoj je oboljevanje od raka grlića smanjeno na manje od četiri, a smrtnost na manje od jedan slučaj na 100.000 žena.\nTakav uspeh programa ne zavisi samo od onih koji ga organizuju, već pre svega od toga koliko žene razumeju važnost dolaska na pregled.\nEvropska asocijacija protiv raka grlića materice, u saradnji sa Međunarodnom unijom za borbu protiv raka, Evropskom organizacijom za borbu protiv raka, Asocijacijom evropskih liga protiv raka i članovima Evropske asocijacije protiv raka grlića materice, pokrenula je 2007. godine akciju obeležavanja Nedelje prevencije raka grlića materice.


RTVTK | RTVTK - Jedinstven slučaj u BiH: U jednoj porodici šest hafiza Kur'ana\n31 Siječanj 2016 U Sarajevu je u subotu, pred komisijom Islamske zajednice, posljednje Kur'anske sure proučila 13-godišnja Merjem Bektaš, kćerka poznatog hafiza Fadila Bektaša.\nOvim današnjim velikim uspjehom, svi članovi porodice Bektaš su postali čuvari Božije knjige, što je zaista jedinstven slučaj u BiH ali i široj regiji. Hafiza Merjem Bektaš, osim danas, za svaku pohvalu, ostvarenog rezultata, odlična je učenica sedmog razreda Osnovne škole “Dolac na Lašvi”.\nOsim nje, dvije sestre Fatima i Aiša kao i brat Ahmed su hafizi Kur'ana. Otac Fadil i majka Džemila, koji su također hafizi, mogu biti ponosni na svoju djecu, jer su od danas porodica hafiza, a što je sigurno rijedak slučaj u svijetu.\nFadil Bektaš je jedan od kurra hafiza u Bosni i Hercegovini (hafiz svih deset priznatih kiraeta Kur'ana), titulu je stekao studirajući u Medini. Doktor je islamskih nauka.\nRead 540 times back to top Joomla Modules


VLADA RS: Utvrđeni nacrti zakona o opštoj bezbjednosti proizvoda u RS i o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti\nVlada Republike Srpske utvrdila je 8. decembra 2016. godine, na 103. sjednici, u Banjaluci, Nacrt zakona o opštoj bezbjednosti proizvoda u Republici Srpskoj.\nOvim zakonom uređuju se opšta bezbjednost proizvoda koji su stavljeni na tržište Republike Srpske, kriterijumi za ocjenjivanje usaglašenosti proizvoda sa opštim zahtjevom za bezbjednost, obaveze proizvođača i distributera, način informisanja i razmjene informacija u vezi sa opasnim proizvodima i rizicima koje ti proizvodi predstavljaju za potrošače i druge krajnje korisnike, kao i vršenje nadzora na tržištu.\nOsnovni razlog za donošenje Nacrta zakona o opštoj bezbjednosti proizvoda u Republici Srpskoj sadržan je u obezbjeđivanju uslova u kojima će se, u okviru Ustavom zagarantovane slobode kretanja robe i zaštite potrošača, na tržište Republike Srpske plasirati isključivo bezbjedni proizvodi (tzv. opšti EU zahtjev bezbjednosti) i usklađivanje sa zahtjevima okruženja i Evropske unije u tom pogledu.\nVlada Republike Srpske utvrdila je Nacrt zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti.\nOvim zakonom uređuje se sistem zaštite stanovništva od zaraznih bolesti, mjere koje se obavezno sprovode radi sprečavanja i suzbijanja zaraznih bolesti, prava i obaveze republičkih organa, organa jedinice lokalne samouprave, zdravstvenih ustanova i drugih pravnih i fizičkih lica u postupku sprovođenja mjera za sprečavanje i suzbijanje zaraznih bolesti kao i druga pitanja od značaja za zaštitu stanovništva od zaraznih bolesti.\nOsnovni razlog za donošenje novog zakona o zaštiti stanovništva od zaraznih bolesti je unapređenje sistema zaštite stanovništva od zaraznih bolesti, te donošenje dodatnih mjera koje se obavezno sprovode radi sprečavanja i suzbijanja zaraznih bolesti, kao i jasnije definisanih prava i obaveze nadležnih organa, zdravstvenih ustanova i drugih pravnih i fizičkih lica u postupku sprovođenja mjera za sprečavanje i suzbijanje zaraznih bolesti.\nPored toga obrazloženo je da se ovim zakonom razrađuje sistem pripremljenosti i odgovora na vandredne situacije koje u Republici mogu nastati usljed zarazne bolesti, sa naglaskom na način uspostavljanja karantina. Takođe, Nacrtom zakona se definišu i odredbe koje se odnose na unapređenje kvaliteta rada laboratorija, uspostavljanjem referentnih laboratorija za mikrobiološka laboratorijska ispitivanja uzročnika zaraznih bolesti. Zakonom se jasnije navode uloge zdravstvenih i drugih ustanova u obavljanju imunizacije, te se usaglašavaju aktivnosti koje nadležne inspekcije obavljaju u skladu sa ovim zakonom.\nVlada Republike Srpske prihvatila je Informaciju o stanju u oblasti poštanskog saobraćaja Republike Srpske, te zadužila Ministarstvo saobraćaja i veza da prati stanje u oblasti poštanskog saobraćaja Republike Srpske i redovno izvještava Vladu Republike Srpske o istom.\nVlada Republike Srpske donijela je Odluku o davanju saglasnosti na Prijedlog godišnjeg plana rada i Prijedlog finansijskog plana Fonda zdravstvenog osiguranja Republike Srpske za 2017. godinu.\nVlada Republike Srpske usvojila je Informaciju o realizaciji prvog dijela projekta "Jačanje struktura za osnaživanje i participaciju mladih u BiH" za područje Republike Srpske.\nGlavni cilj ovog projekta je povećanje nivoa saradnje između svih učesnika u radu sa mladima i razvijanje dugoročnih rješenja za bolje funkcionisanje tijela koja zastupaju interese mladih i podržavaju učešće mladih u demokratskim procesima, te omogućiti koordiniranu brigu za mlade i kreiranje politika za mlade.\nPlanirani period realizacije projekta je od 01.01.2014. godine do 31.12.2016. godine u Republici Srpskoj i FBiH, a za realizaciju ovog trogodišnjeg projekta Evropska unija je u okviru Evropskog instrumenta za demokratiju i ljudska prava (EIDHR) izdvojila 200.000,00 evra, od čega 120.000,00 evra za realizaciju aktivnosti u Republici Srpskoj.\nMinistarstvo porodice omladine i sporta projekat je sufinansiralo u iznosu od 12.000,00 evra (23.469,96 KM), te aktivno učestvovalo u realizaciji, evaluaciji i monitoringu projektnih aktivnosti koje se realizuju na području Republike Srpske.\nVlada Republike Srpske prihvatila je Informaciju o potrebi privremene odgode naplate poreskih obaveza Rukometnom klubu "Borac M:TEL" iz Banjaluke.\nZaključkom Vlade ovlašćuje se ministar finansija da donese rješenje kojim se Rukometnom klubu "Borac M:TEL" iz Banje Luke odobrava privremena odgoda naplate poreskih obaveza bez obezbjeđenja poreskog duga, na period do 31.12.2017. godine.\nVlada Republike Srpske donijela je Odluku o usvajanju izmjene Plana korišćenja sredstava za podsticanje razvoja poljoprivrede i sela za 2016.godinu.\nVlada je ovu odluku donijela zbog vanrednih događaja –proljetnih šteta od mraza, kao i korigovanja postojećih mjera u skladu sa obimom podnesenih zahtjeva, u zadanom okviru od 60 miliona KM.\nVlada Republike Srpske donijela je Rješenje o davanju saglasnosti Ministarstvu za izbjeglice i raseljena lica za utrošak novčanih sredstava, u iznosu od 397.000,00 KM.\nNovčana sredstva biće utrošena za: kapitalne grantove za finansiranje povratka u Federaciju BiH (10.000,00 KM); kapitalne grantove za finansiranje povratka u Republiku Srpsku (55.000,00 KM); za projekat:,,Fond za povratak BiH,, (50.000,00 KM); za finansiranje povratka u Federaciju BiH (62.000,00 KM); transfere jedinicama lokalne samouprave za finansiranje povratka u Republiku Srpsku (220.000,00 KM).\nIZVOR: Vebsajt Vlade Srpske, 08.12.2016.


REZULTATI ZA PAMĆENJE | Savez pčelarskih organizacija Srbije\nU krcatoj dvorani Doma učenika u Somboru u subotu, 25. februara 2012. godine, održana je godišnja skupština Udruženja pčelara „Avram Maksimović“ u Somboru.\nPored članova Udruženja, Skupštini su prisustvovali i predsednik SPOV-a profesor Nedeljko Stevanović, član Gradskog veća Sombora Čaba Sakač, predsednik pčelara Bačke Palanke Goran Bogunović, Karavukova Ljubiša Ristić i Bačkog Monoštora Marin Šuvak.\nPozdrave sa najlepšim željama za uspešan rad Supštine uputili su nam predsednik Udruženja pčelara Beograda Boža Petrović, Predsedništvo Udruženja pčelara iz Šapca i čuveni pčelar i teoretičar Jovo Kantar.\nU izveštaju o radu istaknuto je da su postignuti izuzetni rezultati, pre svega kada je reč o preuređivanju odavno dotrajale zgrade Udruženja, do odlaska somborskih pčelara na dve ekskurzije o trošku Udruženja, prolećnom pregledu pčela, do prve i veoma uspešne organzacije Međunarodnog sajma u glavnoj ulici Sombora.\n– Ipak, promena imena Udruženja „Bačka“ u Udruženje pčelara „Avram Maksimović“ i povećanje broja članova samog Udruženja za gotovo pedeset odsto, među kojima je najviše žena i mladih pčelara, najvredniji su rezultati u minuloj godini – istaknuto je u izveštaju o jednogodišnjem radu.\nOve godine predviđeno je da se dogradi zgrada Udruženja, a jednoglasno je odlučeno da za pomenutu namenu svaki član uplati po hiljadu dinara. Predsednik Udruženja Dragan Mladenović obavezao se da za izgradnju novog dela zgrade uplati deset hiljada dinara.\nGodišnja skupština somborskih pčelara završena je uručivanjem priznanja koja su od SPOS-a i SPOV-a dobili najzaslužniji članovi Udruženja i dobrotvori somborskih pčelara, i zajedničkim ručkom domaćina i gostiju.\nPredsednik Udruženja pčelara „Avram Maksimović“\nSLAVA DRUŠTVA PČELARA „CVET BANATA“ >


KEROVOĐA: Muzičke pokretne slike - triptih 3\nMuzičke pokretne slike - triptih 3\nThe Knife, video spot za numeru "Heartbeats" (2003), režiser - Johannes Nyholm\nŠvedski elektro-pop duo je osvežio savremenu scenu kombinacijom retro - aluzija 80tih i elektro zvuka 21veka, uz prepoznatljivo karakterističnu boju Karin-inog glasa (koji je većem delu publike poznat kao glas iz par pesama Royskopp-a). Negujući krajnje personalizovan pristup muzici uz adekvatnu dozu spontanosti i humora, The Knife su od početka svoje karijere težili isto takvom načinu razmišljanja i u pogledu svog vizuelnog predstavljanja (retko se slikaju nemaskirani jer smatraju da njihov izgled nema nikakve veze sa muzikom te su se odlučili da prave fotografije koje neće prezentovati njihove persone već pre njihov vizuelni doživljaj sopstvene muzike - često se slikaju sa maskama životinja).\nŠvedski duo teži kreiranju sopstvene vizuelne estetike pa u skladu sa tim i biraju razne umetnike koji im se lično dopadaju za autore svojih spotova (u kojima, naravno, nećete videti njih već razne art video/grafičke radove). Ne bih baš mogao da tvrdim da su svi njihovi spotovi podjednako uspešni i interesantni, ali video koji me je kupio na prvu loptu je rad švedskog režisera Johannes Nyholm-a za jednu od mojih omiljenih pop pesama iz 21.veka "Hearbeats". Klinci na skejtovima, snimani lo-fi kamerom, beskrajno su interesantni u svojim relaksiranim surferskim pozama, a minimalne grafičke animacije na neočekivan način, svojim kontrastnim efektom, postižu pojačavanje tenzije vragolastog skejt spusta (aludirajući na slobodu, rasterećenost i maštovitost tog uzrasnog doba). Sam spust bi sigurno izgubio na efektnosti bez tog grafičkog prekida. Nevinost igre podseća na spontanost i intimnost same muzike.\nNepretenciozan pristup spotu samo je dodatni plus koji pomaže tom osećaju. Pritom, Johannes je sjajno semplovao snimke skejt-surfera i uskladio ih sa ritmom same pesme postižući neprimetan, ali značajan link sa savremenim pristupom korišćenja semplovane/lupovane estetike elektronskih formi muzike. Hm, pitam se da li dvoje derana u prvom planu koji su identično obučeni treba da asociraju na same autore u kontekstu brat/sestra sličnosti? Možda u ovom slučaju i nisam potpuno objektivan jer mi je sama pesma prava poslastica, but who cares? Ono u šta sam siguran je da ne mogu da zamislim bolji spot za ovakvu pesmu. Nepretenciozan, zabavan, estetski unikatan i divno pristaje atmosferi same pesme.\nMassive Attack, video spot za numeru "Be Thankfull For What You've Got"(1992), režiser- Baillie Walsh\nBaillie Walsh je zaista bio značajan podstrek u vizuelnom smislu za neosporno jednu od najznačajnijih i najuticajnijih muzičkih grupa 90-tih. Momci iz Bristola su prokrčili svoj put do main streem scene i odličnim video radovima iza kojih u većini slučajeva stoji pomenuti Baillie ("Unfinished Sympathy" -još jedno odlično delo i još jedan spot iz jednog kadra - počinjem da shvatam da je pola spotova iz ovog serijala rađena iz jednog kadra..ccc, "Daydreaming", "Safe From Harm", "Be thankfull..."). Izabrao sam baš ovaj spot iz više razloga. Nije bio emitovan tako često zbog lažno puritanske brige o mogućem nemoralu koji se ogleda u prezentovanju golog tela ( ne znam kako nisu uspeli da zabrane i slike po muzejima organizujući npr. akcije docrtavanja kupaćih kostima Renoarovim kupaćicama itd) pa eto prilike da se bar sada podsetimo na net-u ovog "piece of art" video klipa. Plesačica/striptizeta je lepa, graciozna i seksi i to na jedan prefinjen način koji većina renomiranih pop zvezda ne poseduje, a njena koreografija je prava poslastica za sve ljubitelje plesne umetnosti.\nFotografija, kamera i montaža su zanatski besprekorno dobro urađeni, a meni tema samog spota (striptiz) budi razne asocijacije. Na početku spota striptizeta ulazi u klub sa slušalicama na ušima slušajući, naravno, Massive Attack i to pesmu "Safe From Harm" (inače, izrazito volim koncept kada umetnici u novim delima daju reference na prethodne radove). Možda nam Massive preko izbora striptizete i jeftinog striptiz bara pokazuju svoju pripadnost radničkom sloju iz kojeg i sami potiču? I na isti način aludiraju da je upravo to njihova glavna publika kojoj se obraćaju pa samim tim striptizeta koristi njihov rad u kontekstu svog rada. Od srca srcu.. Pritom razgolićavanje same igračice koje je sastavni deo striptiz tačke možda treba da asocira na same muzičare koji se potpuno emotivno/intelektualno skidaju pred svima nama, nudeći nam svoju dušu na dlanu upakovanu u muzičku formu. Inače, sama pesma je obrada originalne pesme iz 1972. čiji je autor William DeVaughn pa je možda scenografija samog spota jedna vrsta omaža tom vremenu 70-tih koje je poznato i po ekspanziji i popularizaciji striptiz barova. Svakako, ovaj video spot je vizuelni užitak, pogotovo za muški deo publike (siguran sam da će par uzdaha da izleti i iz emancipovanih ženskih pluća).\nEKV, video spot za numeru "Oči boje meda" (1985), režiser -?\nZa kraj celog serijala odlučio sam da budem lokal patriota. Ovo je bend iz NAŠEG grada. U kratkim crtama - nisam uspeo da nadjem ime režisera spota, znam da je sniman u produkciji nekad kultne tv emisije "Petkom u 22" gde se mota ime Stanka Crnobrnje i da je ovaj spot proglašen najboljim video spotom davne 1985.godine (ako ste slabi sa matematikom - pre ravno 24 godine). Da li možete da se setite ijednog domaćeg benda čiji svi članovi u spotu izgledaju ovako seksi, šmekerski i uverljivo? Ceo spot je baziran na harizmi benda i oni su to iskoristili na najbolji mogući način, usput provocirajući malograđansku kasabu svojim latentnim međusobnim seksualnim provokacijama i dark šik estetikom koja je potpuno u svetskom skladu tog vremena. Atmosfera Beograda provejava kroz vizuru svakog kadra, stilizovanog enterijera i dekadentno raspadnutih haustura (ko nosi pravi duh ovog grada u svome srcu zna o čemu pričam). Da li znate bilo koji aktuelni domaći spot koji može da parira ovom teškašu od 24 godine?


Aleksandar Litvinenko, 2006.\nVladimir Putin “vjerovatno” je odobrio ubistvo bivšeg ruskog špijuna Aleksandra Litvinenka. Kako se navodi, u četvrtak objavljenom britanskom izvještaju o smrti Litvinenka, koji je umro u Londonu 2006-te od posljedica trovanja polonijumom, između dvojice muškaraca postojao je „lični antagonizam“. Litvinenko je ukazao na korupciju, a Putin ga je smatrao izdajnikom.\nIstraga je sa sigurnošću utvrdila da je Litvineku data smrtonsna doza polonijuma – 210, koji mu je sipan u čaj u jednom hotelu u Londonu u novembru 2006.\nU podužem izvještaju britanskog sudije, Roberta Owena navodi se i da postoji „velika vjerovatnoća“ da je ubistvo naredila ruska tajna služba FSB, nekadašnji KGB, a da je operaciju „vjerovatno odobrio“ ruski predsjednik Vladimir Putin. Polonijumom su ga otrovali ruski špijuni Andrej Lugovoj i Dimitrij Kovtun po direktivi FSB, na čijem je čelu u to vrijeme bio Nikolaj Patrušev, što su i oni i ruska tajna služba i ranije demantovali.\nRuska agencija Interfax objavila je danas i prvu reakciju jednog od direktno optuženih, Andreja Lugovoja bivšeg KGB-vog operativca, danas poslanika ultarnacionalističke Libelno demokratske partije Rusije, koji je rekao da je optužba „apsurdna“/\n„Kao što smo očekivali nije bilo iznenađenja.Rezulat istrage objavljene danas najviše dokazuje ant-rusku poziciju Londona i zaslijepljno razmišljanje te nevljonost da se ustanove pravi razlozi Litinenkove smrti “ kaže Lugovoj.\nU prvoj reakciji supruga ubijenog Aleksandra Litvinenka, Marina navela je :\n„Meni je naravno drago da su riječi koje je moj suprug izgovorio na samrtiničkoj postelji, kada je optužio gospodina Putina potvrđene pred engleskim sudom, prema najvišim standardima nezvanosnosti i pravičnosti“ navela je Marina Litvinenko.\nOna je pozvala Veliku Britaniju da sve ruske obavještajce protjera iz zemlje te uvede ekonomske sankcije i zabranu putovanja za pojedinice, uključujući i Putina, dodajući:\n„Nezamislivo je da britanski premijer Cameron neće učiniti ništa po pitanju nalaza koji sadrži izveštaj ser Roberta Owena“\nSa druge strane je reagovalo Ministarstvo vanjskih poslova Rusije koje je saopštilo da je London politizovao slučaj Litvinenka, da je izvještaj "pristrasan i nerazumljiv", te da će način na koji je London vodio ovaj slučaj štetiti bilateralnim odnosima Rusije i Velike Britanije.\nPortparolka Ministarstva vanjskih poslova, Marija Zaharova je izjavila:“Žalimo što je ono, što je bio čisto kriminalni slučaj, politizovan i on će naštetiti generalnoj atmosferi u našim bilateralnim odnosima."\nPutinova administracija imala je motiv za ubistvo Litvinenka 2006., naveo je britanski sudija Owen u izvještaju, dodajući da je između Putina i Litvinenka postojao „lični sukob.“\nTokom istrage su se, navodi se takođe, čuli dokaze da je radioaktivni polonijum korišten za ubistvo Litvinenka da bi umro "postepeno", a ubistvom radijacijom „poslata poruka“.\nAleksandar Litvinenko je pobjegao u Britaniju 2000., nakon raskida sa Putinom i njegovim najužim krugom saradnika, kada je postao glasan kritičar ruske službe bezbjednosti i predsjednika Vladimira Putina, optužujući ih za veze sa organizovanim kriminalom i korupcijom. Umro je u bolnici u Londonu u 43-oj godini, par dana nakon što je u hotelu popio čaj sa radioaktivnim polonijumom.


Umesto u ZS "Duvanište" sumnjivi na KOVID idu u Centralni objekat Doma zdravlja\nPočetak/Virus Korona/Umesto u ZS „Duvanište“ sumnjivi na KOVID idu u Centralni objekat Doma zdravlja\nIZMENE U RADU KOVID AMBULANTE DOMA ZDRAVLjA NIŠ\nNiške Vesti 14. avgusta 2020.\nZdravstvena stanica „Duvanište“, koja je radila kao KOVID ambulanta, od 15.08.2020. godine, neće raditi zbog detaljnog čišćenja i dezinfekcije. Umesto u ZS „Duvanište“ svi pacijenti sa sumnjom na KOVID-19 mogu se javiti u centralnom objektu Doma zdravlja Niš, navodi direktor ove ustanove prof. dr Milorad Jerkan.\nČišćenje i dezinfekcija ZS „Duvanište“, sprovodi se u skladu sa sepidemiološkom situacijom, a KOVID ambulatna u Domu zdralvja Niš otvorena je za pacijente od 07,00 do 20,00 časova.\n„Svi pacijenti sa simptomima i sumnjom na COVID 19 infekciju mogu da se jave od 15.08.2020. godine u periodu od 07:00 do 20:00 časova u COVID ambulanti Centralnog objekta Doma zdravlja Niš, u crvenoj zoni gde se sem pregleda lekara opšte medicine radi i dopunska dijagnostika (RO-pulmo i laboratorija) zbog daljeg lečenja i terapije, serološko testiranje i uzimanje brisa za PCR po indikaciji“, poručio je Jerkan.\ncentralni objekat doma zdravlja Duvanište Korona virus kovid


Hotel Paros Agnanti Parikia Paros Kikladi\nHotel Paros Agnanti Parikia Paros\nHotel Paros Agnanti Parikia Paros se nalazi na oko 100 metara udaljenosti od popularne Krios plaže i na oko 3.5 kilometara od centra grada Parikia. Smešten je u mirnom delu letovališta, na brdu, sa prelepim pogledom na Egejsko more i Parikiju. Za goste hotela obezbedjen je besplatan prevoz do centra Parikije (tri puta dnevno).\nrecepcija, wifi internet, bar, restoran, otvoreni bazen, ležaljke i suncobrani pored bazena, bar pored bazena, dečiji bazen, teren za tenis, teren za košarku, sala za konferencije, parking\nkupatilo, fen, klima-uredjaj, SAT-TV, telefon, sef, balkon sa garniturom za sedenje


Profilna stranica i informacije o modelu transescarlet - youporn\nPoslednje prijavljivanje: 8.6.19. 01.55.12\nKlikom na dugme, podići ćeš transescarlet na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. transescarlet će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o transescarlet


Recenzije Serija | Svijet filma\nPogledali smo drugu sezonu akcijske superherojske serije, od kreatora Seth Rogana, koju predvodi Karl Urban, The Boys! Našu recenziju druge sezonethe bo serije The Boys pročitajte u članku. Žanr serije: Akcija, komedija, krimi, superhero Kreator: Evan Goldberg, Eric...\nOvog vikenda su na Netflix stigle prvih 8 od 16 epizoda dugoočekivane pete sezone serije Lucifer. Našu recenziju prvog dijela sezone pročitajte u članku. Žanr: Urbana fantazija, drama, krimi Kreatori: Ildy Modrovich, Joe Henderson Glumačka postava: Tom Ellis, Lauren...\nPogledali smo prvu sezonu nove Netflixove serije fantazije Cursed sa Katherine Langford u glavnoj ulozi. Našu recenziju pročitajte u članku. Žanr: Fantazija, avantura Kreatori: Frank Miller, Tom Wheeler Glumačka postava: Katherine Langford, Devon Terrell, Gustaf...\nPogledali smo dramsku krimi mini-seriju Defending Jacob sa Chris Evansom u glavnoj ulozi. Našu recenziju pročitajte u članku. Žanr: Drama, krimi, misterija, triler Kreator: Mark Bomback (prema istoimenoj knjizi Williama Landaya) Glumačka postava: Chris Evans, Michelle...\nPogledali smo novu Netflixovu humorističnu seriju sa Steveom Carellom, Johnom Malkovichem, Lisom Kudrow i drugima, Space Force. Našu recenziju serije Space Force pročitajte u članku. Žanr serije: Komedija Kreator: Greg Daniels, Steve Carell Glumci: Steve Carell, Owen...\nPogledali smo novu Netflixovu SF triler seriju koja tematikom podsjeća na Stephen Kingovu mini-seriju Langoliers, Into the Night. Našu recenziju serije Into the Night pročitajte u članku. Žanr serije: Drama, sci-fi, triler Kreator: Jason George Glumci: Pauline...\nZavršena je i šesta sezona najgledanije The CW serije - The Flash. Našu recenziju pročitajte u članku. Žanr: Superhero, akcija, avantura, sci-fi Showrunner: Eric Wallace Glumačka postava: Grant Gustin, Candice Patton, Danielle Panabaker, Carlos Valdes, Hartley...\nPogledali smo novu akcijsku krimi seriju Gangs of London. Našu recenziju serije Gangs of London pročitajte u članku. Žanr serije: Akcija, krimi, drama Kreator: Gareth Evans, Matt Flannery Glumci: Joe Cole, Lucian Msamati, Michelle Fairley Radnja ukratko: Priča priču o...\nPogledali smo novu znanstveno-fantastičnu Amazonovu seriju s Robbie Amellom u glavnoj ulozi, Upload. Našu recenziju serije Upload pročitajte u članku. Žanr serije: Sci-fi Kreator: Greg Daniels Glumci: Andy Allo, Robbie Amell, Kevin Bigley Radnja ukratko: Muškarac je u...\nPogledali smo novu Amazonovu SF seriju Tales From the Loop. Našu recenziju serije Tales From the Loop pročitajte u članku. Žanr serije: Drama, sci-fi Kreator: Nathaniel Halpern Glumci: Rebecca Hall, Duncan Joiner, Daniel Zolghadri Radnja ukratko: Građani koji žive...


URL=https://ip.index.hr/remote/indexnew.s3.index.hr/3cb7f4c5-a3d9-4f03-a20e-2dfd52d622c0.jpg?width=600 Nijemci odlučuju tko će biti nasljednik Angele Merkel\nBIRAČI: Savezni ured za statistiku procjenjuje da oko 60.4 milijuna Nijemaca ima pravo glasa â€“ 31.2 milijuna žena i 29.2 milijuna muškaraca. Većina birača (12.8 milijuna) dolazi iz velike industrijske države Sjeverne Rajne-Vestfalije na zapadu zemlje, a slijedi Bavarska na jugu s 9.4 milijuna birača. Oko 2.8 milijuna ljudi glasa prvi put na izborima za Bundestag.


Prodaja pametnih telefona raste, Kinezi sve bliže vodećima - IT magazin\nAnalitička kompanija Gartner objavila je rezultate za prvi kvartal ove godine vezano uz prodaju pametnih telefona\nKompanija Gartner, koja se bavi analizom tržišta, objavila je rezultate za prvi kvartal ove godine, a u tom je razdoblju prodano ukupno 380 miliona pametnih telefona, što je rast za 9,1% u odnosu na isto razdoblje prošle 2016 godine.\nPritom nije nevažno spomenuti da su apsolutni pobednici nove runde utrke na tržištu smartphonea kineski proizvođači, koji su zabeležili rast prodaje od 7% u odnosu na poslednji kvartal prošle godine i trenutno drže 23,9% tržišta prodanih uređaja u prvom kvartalu 2017. Huawei (9%), Oppo (8.1%) i Vivo (6.8) smestili su se na treću, četvrtu i petu poziciju odmah iza “večito vodećih” Samsunga i Applea.\nI svi kineski proizvođači su zabeležili rast u odnosu na prošlu godinu, što je apsolutno u skladu s predviđanjima novih trendova koji svi ukazuju na kinesku dominaciju.\nOvakva situacija ne treba nimalo čuditi, jer bez obzira na još uvek previše ukorenjenu percepciju “smešnih Kineza” istina je sasvim drugačija; kineski proizvođači su izuzetno napredovali, njihovi su uređaji odlični i što je možda još važnije, cenom izuzetno konkurentni odnosno povoljniji od najpopularnijih svetskih brendova, spomenutih Samsunga i Applea.\nŠto se tiče njih, Samsung i dalje drži vodeću poziciju među proizvođačima smartphonea, u prvom kvartalu ove godine div iz Južne Koreje prodao je nešto manje od 80 miliona uređaja što mu je osiguralo tržišni udeo od 20.7%. Apple je na drugoj poziciji s nešto manje od 52 miliona prodanih iPhone uređaja što prevedeno u tržišni udeo za prvi kvartal ove godine iznosi 13.7%.\nAli, obe kompanije su zabeležile pad na godišnjem pregledu, Samsung od 3.1% a Apple od 1.1%. Naravno, krivulja će se već u drugom kvartalu bitno promeniti, jer je pred kraj prvog kvartala Samsung predstavio svoje Galaxy S8 i Galaxy S8+ modele koji se odlično prodaju, a bitna razlika u odnosu na ove rezultate očekuje se u poslednjem kvartalu godine. Jer, Apple će na jesen predstaviti novi iPhone (ili više njih), a kako i inače u vreme “praznične groznice” kupovina njihovih uređaja rapidno raste, tako će i ove godine biti sasvim sigurno zabeležena ogromna prodaja. Možda čak i veća nego ranijih godina, s obzirom na to da se očekuje poprilično spektakularan novi model pametnog telefona s potpisom Applea.\nKada su u pitanju mobilni operativni sistemi, promena nema, niti će ih biti. Android je uverljivo vodeći, drži 86.1% svetskog tržišta, dok je Appleov iOS na 13.7%. Svi ostali su prisutni s mizernih 0.2% što je apsolutno zanemariv rezultat. Ono što je, dakle, u celoj ovoj igri brojki najvažnije je rast prodaje pametnih telefona i rast kineskih brendova na svetskom tržištu. Očigledno će proći još neko vreme dok pametni telefoni “ne izumru”…


Belorusija: Živeo drug Lenjin! | Politika | DW | 09.11.2016\nU vremenu zajedničke vojne vežbe srpskih formacija sa Rusima i Belorusima dobro je da se podsetimo koliko je Lenjin sveprisutan u Belorusiji. On služi kao sredstvo totalne kontrole društva, smatra Natalija Makušina.\nPočetkom novembra, jednog ponedeljka, u Minsku je na „molbu veterana i komunista" otkriven spomenik vođi svetskog proletarijata, kako su u udžbenicima istorije Sovjetskog Saveza zvali Lenjina. Istina, spomenik nije sasvim nov. Stari je doteran, onaj koji je bio na zemljištu Minskog traktorskog zavoda. Ali i naziv bivšeg sovjetskog praznika beloruski je režim pomalo skresao. Sada je to naprosto Dan Oktobarske revolucije, iz naziva su izbačeni pridevi „velika“ i „socijalistička“.\nPredsednik Lukašenko je ponovo uveo sedmooktobarski praznik još 1995, u skladu sa svojim predstavama o tome na kojem ideološkom fundamentu bi zemlja morala da se razvija. Vlasti se trude da ne primete kako su bezbrojni spomenici Lenjinu u Belorusiji postali simboli prošlosti, a da dan oktobarskog prevrata za Beloruse odavno nije praznik već tragičan datum.\nDržava ne pamti žrtve\n„Pozdrav, ja sam Paša i živim u zemlji koje se stidim", to je komentar na društvenim mrežama koji je ostavio beloruski novinar Pavle Dobrovoljski, reagujući na video na kojem se vide učesnici svečanog mitinga upriličenog na otvaranju novog a starog spomenika Vladimiru Iljiču. Crvene zastave i portreti Staljina. A policijski Mobilni odred posebne namene – OMON – zadržava jednog od lidera opozicionog „Mladog fronta" Dmitrija Daškeviča.\nOn je „pokvario praznik" okupljenima, ističući pred njima mali plakat sa rečima Vladimira Iljiča Lenjina: „Što veći broj duhovnika uspemo da pobijemo, to bolje". U isto vreme je u Minsku, u zgradi KGB-a, milicija sastavljala protokole o učesnicima nedozvoljene akcije koji su u znak sećanja na žrtve sovjetske represije izveli politički aktivisti.\nNatalija Makušina, DW\nU Belorusiji ima mnogo spomenika Lenjinu. Počeli su ih podizati već godinu dana nakon njegove smrti, dakle 1925. Granitne i gipsane Vladimire Iljiče nisu skidali sa postolja, oni do danas zauzimaju počasno mesto na glavnim trgovima beloruskih gradova. Za razliku od Ukrajine koja se oslobađa sovjetskog nasleđa gde je poslednji spomenik Lenjinu bio uklonjen oktobra prošle godine. Najveći spomenik je još pre rata postavljen u Minsku pred zgradom vlade. Jedan od poslednjih spomenika podignut je 1987. u jeku perestrojke, u gradu Grodno, na sedamdesetu godišnjicu Oktobarske revolucije. Tada su mediji govorili o neophodnosti suda istorije o izvršiocima oktobarskog prevrata i nosiocima sovjetske vlasti.\nNo u sovjetsko doba je u Belorusiji posle Hruščovljeve osude kulta ličnosti Staljina došlo vreme uklanjanja spomenika vođama. Jedne prolećne večeri 1962 su lokalne vlasti u Grodnom sa spomeničke kompozicije u gradskom parku koja se sastojala od figura Lenjina i Staljina odsekle Josifa Visarionoviča, a Vladimir Iljič je ostao sam na prepolovljenom postolju. Po gradu je počela da kruži šala: „Staljin otišao da pije vino, a Lenjin čeka“. Potom su skinuli i Lenjina, a ljudi su se dosetili: „Nije dočekao, pa je otišao za Staljinom".\nIdeolozi beloruskog režima nerado spominju „kazneni mač revolucije“ koji je u logorima pobio milione nedužnih ljudi. „Ne bi trebalo zapostaviti duševni aspekt praznika u narodu koji veruje u ideale ravnopravnosti i pravde“, javlja beloruska državna novinska agencija Belta. Tim pre jer je Lukašenko kao istoričar po profesiji jednom izjavio: „Ne prihvatam da su Lenjin i Staljin zločinci“. Sovjetsku simboliku, spomenike Lenjinu i eksplozivnu smesu komunističke ideologije i državnog kapitalizma beloruski režim koristi isključivo za očuvanje totalne kontrole nad društvom i za obrazlaganje represije nad onima koji smatraju da je došlo vreme za smenu vlasti.\nVećina građana više ne veruje priči o socijalnom karakteru beloruske države, pošto socijalne olakšice nestaju jedna za drugom. A ni praznik revolucije više ne greje dušu, makar svi spomenici Lenjinu za sada ostali na svojim postamentima.\nKljučne reči Belorusija, Lukašenko, Lenjin, politika\nTrajni link https://p.dw.com/p/2SO8n\nNovac EU za Lukašenkove vile? 12.03.2021


Zlatni med: Moćan saveznik u borbi protiv prehlade i gripa!\nMožda već koristite kurkumu (turmerik) u kuvanju ili kao prirodni lek. Kao začin posebno se ističe po snažnim protivupalnim i antikancerogenim svojstvima, te po sposobnosti uništavanja bakterija i jačanju imunološkog sistema tela. Nije iznenađujuće što je vrlo tražen, s obzirom na sve te prednosti. Da li ste znali da ga mešanjem sa samo jednim drugim prirodnim sastojkom možete pretvoriti u nešto još moćnije?\n18.01.2020. - 09:00h\nMoćan saveznik u borbi protiv prehlade i gripafoto: Depositphotos/matka_Wariatka


Kako nas zaista vide robni proizvođači | CityMagazine\nShare / 968 Share Share\nČini se da proizvođači odeće i hrane ponekad zaista izgube predstavu o tome kako izgleda i živi jedan prosečan čovek. Sigurno znate one turističke autobuse koji deluju kao da su stvoreni za hobite, a ne za ljude. Jer, zašto bi u suprotnom imali toliko mali prostor za noge?!\nBilo da govorimo o odeći, hrani, prevoznim sredstvima ili nečem trećem, činjenica je da je nekada zaista teško razumeti šta je bila zamisao tvorca ili dizajnera pojedinih predmeta. No, iako nas nekad iznenade, ili čak naljute kada ne možemo da pronađemo pantalone adekvatne dužine, burger normalne veličine, ili, pak, automobil namenjen visokim osobama, takve situacije su nekada vrlo komične. U našoj galeriji pogledajte neke od zabavnih primera. Verujemo da ćete se dobro zabaviti!\nMalo su nas precenili...Otvori galeriju\nEmilija Klark je pronašla novi životni poziv\nParodija kraljevskog venčanja\nNajkraći brakovi među poznatim ličnostima dizajn · garderoba · komično · robni proizvođači\nShare na Facebook / 968 Share Share


Stranačke aktivnosti\t Sub, 04.04.2020. 20:33\nGO SDP Mostar: Odluka Vlade FBiH o raspodjeli sredstava skandalozna, Grad Mostar pozivamo da privrednike oslobodi komunalne naknade i ostalih nameta\nGradski odbor SDP-a Mostar od početka pandemije korona virusa daje podršku medicinskom osoblju i institucijama koje su nadležne za donošenje mjera za sprječavanje širenja zaraze. Vodili smo se stavom kako u ovim teškim danima treba ostaviti politiku po strani, te da svi moramo doprinijeti sprječavanju širenja virusa.\nMeđutim, posljednje odluke nadležnih institucija ukazuju da su ponovno na sceni, po starom običaju, politikanstvo, međusobna optuživanja, nekompetentnost i podjela stranačkog plijena čak i kada su ljudski životi u pitanju.\nEklatantni primjer potonjeg je posljednja odluka Vlade FBiH o raspodjeli sredstava lokalnim zajednicama za borbu protiv pandemije COVID-19. Po ovoj sramnoj raspodjeli 21 miliona KM po samo njima poznatim kriterijima, Gradu Mostaru (113.169 stanovnika) pripalo je 150.000 KM što je 1,33 KM po stanovniku dok je naprimjer, Općini Kupres (5.573 stanovnika) dodijeljeno 700.000 KM ili 125,61 KM po stanovniku.\nSDP Mostar ovu odluku Vlade FBiH ocjenjuje skandaloznom i smatra da su isključivi kriteriji za dodjelu sredstava trebali biti broj stanovnika grada/općine i broj do sada registrovanih slučajeva zaraze.\nPonovno svjedočimo i katastrofalnim odlukama i nefunkcionalnosti nadležnih u Gradu Mostaru. U vremenu kad se cijeli svijet bavi donošenjem mjera za ublažavanje ekonomskih posljedica COVID-19, Grad Mostar provodi javne nabave za kupovinu cvjetnih aranžmana i betona za predizborno krpljenje rupa u vrijednosti od 118.000 KM.\nOvim putem apeliramo na odgovorne u Gradu Mostaru da shvate ozbiljnost situacije i što hitnije poduzmu mjere za pomoć privrednim subjektima u našem gradu. Smatramo neophodnim osnivanje Fonda za ublažavanje ekonomskih posljedica COVID-19 na nivou Grada.\nPredlažemo da sav novac koji nije neophodan za funkcioniranje institucija bude preraspoređen u Fond, te po jasnim i transparentnim kriterijima utrošen za spašavanje malih i srednjih preduzeća.\nPozivamo Grad Mostar da sve subjekte koji u martu imaju pad prihoda za više od 20% u odnosu na prethodni mjesec ili im je zabranjen rad, oslobodi plaćanja komunalne naknade i drugih nameta koji se uplaćuju u gradski budžet.\nKao jednu od mjera predlažemo i oslobađanje plaćanja zakupa poslovnih prostora i zakupa javnih površina u vlasništvu Grada Mostara za one obrte i preduzeća za period u kojemu im je zabranjen rad.


Novak Đoković je posle uspeha sa reprezentacijom na ATP kupu umesto dosadašnjih 930 bodova sada na samo 515 bodova udaljenosti od Španca, kog je, pored ostalih, pobedio u Australiji. I sam Rafael Nadal je uvećao bodovni saldo (sa 9.985 na 10.235), ali je Đoković "više skočio" (sa 9.055 na 9.720).\nU Top 10 su se desile dve manje promene, Medvedev je sa četvrte pozicije istisnuo Tima, a Agut Monfisa sa devete.\nKada je o našima reč, od četvorice preostalih među stotinu najboljih napredovali su Dušan Lajović (sa 34. na 27. mesto) i Miomir Kecmanović (sa 62. na 53), dok su za po jednu poziciju pali Laslo Đere (sada 40.) i Filip Krajinović (41.).\n1. (1.) Rafael Nadal (Španija) 10.235\n2. (2.) Novak Đoković (Srbija) 9.720\n4. (5.) Danil Medvedev (Rusija) 5.960\n5. (4.) Dominik Tim (Austrija) 5.890\n6. (6.) Stefanos Cicipas (Grčka) 5.375\n9. (10.) Roberto Bautista Agut (Španija) 2.640\n10. (9.) Gael Monfis (Francuska) 2.565\n27. (34.) Dušan Lajović (Srbija) 1.516\n40. (39.) Laslo Đere (Srbija) 1.165\n41. (40.) Filip Krajinović (Srbija) 1.158\n53. (62.) Miomir Kecmanović (Srbija) 959\n155. (155.) Nikola Milojević (Srbija) 334\n159. (159.) Viktor Troicki (Srbija) 325\n166. (167.) Danilo Petrović (Srbija) 306\n211. (212.) Janko Tipsarević (Srbija) 225\n240. (239.) Peđa Krstin (Srbija) 193


Izložba radova Asima Đelilovića predstavljena trebinjskoj publici | Trebinje Live\nIzložba radova Asima Đelilovića predstavljena trebinjskoj publici\nU Galeriji Kulturnog centra večeras je u okviru Trebinjskog kulturnog ljeta otvorena izložba radova Asima Đelilovića iz Sarajeva.\nĐelilovićeva izložba obuhvata instalacije, objekte, intervencije u stvarima, plakate, digitalne printove, fotografije i asamblaže u kojima provodi vizualnu kritiku kako lokalne i regionalne tranzicijske post-jugoslovenske situacije, tako i globalnog „post-ideološkog“ doba liberalnog kapitalizma.\nOtvarajući izložbu, načelnik Odjeljenja za društvene djelatnosti Zoran Milošević je istakao da je ova izložba plod uspješne saradnje Kulturnog centra Trebinje i Umjetničke galerije BiH.\n„Ove dvije ustanove imaju isti cilj - da promovišu umjetničko i kulturno stavaralaštvo i to Gradska uprava svesrdno podržava“, naveo je Milošević.\nStrajo Krsmanović, direktor Umjetničke galerije BiH, kaže da je izložba multimedijalnog karaktera i da njen sadržaj nosi jedno snažno asocijativno značenje u odnosu na predmet kojim se bavi.\n„Radovi su iz oblasti savremene umjetnosti, dok moderan likovni izražaj i izlazak iz klasičnih okvira daje gledaocu mogućnost da prepozna njihovu poruku, koja je predstavljena kroz različite umjetničke materijale", istakao je Krsmanović.\nĐelilović je vanredni je profesor na Akademiji likovnih umjetnosti u Sarajevu na odsjeku za produkt dizajn.\nIzložba su organizovali Kulturni centar Trebinje i Umjetnička galerija BiH.\nPublika će izložbu moći da pogleda do 2. avgusta.


Poziv na potpisivanje ugovora o stipendiranju\nHome Vijesti Poziv na potpisivanje ugovora o stipendiranju\nPetak, 24 Sij 2020 13:18\nObavještavaju se učenici i studenti kojima je dodijeljena stipendija Općine Ilijaš u školskoj/akademskoj 2019/2020. godini da će se potpisivanje ugovora vršiti u periodu od 28. januara do 04. februara 2020. godine u prostorijama Općine Ilijaš – Stara sala Općinskog vijeća Ilijaš (suteren), svakog radnog dana od 12:00 – 16:00 sati.\nUčenici i studenti koji do sada nisu dostavili fotokopiju tekućeg žiro računa koji je otvoren na ime i prezime učenika/studenta za kojeg je odobrena stipendija, obavezni su predati potrebni dokumenti prilikom potpisivanja ugovora.\nZa maloljetne stipendiste ugovor će potpisati zakonski staratelj – roditelj, koji je podnio zahtjev za stipendiranje. Potpisnici ugovora obavezni su sa sobom ponijeti ličnu kartu.\nZa sva dodatna pitanja možete se obratiti Službi za društvene djelatnosti i poslove mjesnih zajednica na broj: 033 580 690.\nOva sedmica 12594\nOvaj mjesec 60164


Na leto ćemo autoputem do Grčke i Bugarske - Istinomer\n“Ja obećavam ljudima, na leto će ko ide Koridorom 11 (10, prim. Istinomera), ko ide u Bugarsku, sem samog Bancareva, za koje ne mogu u ovom trenutku da garantujem, samog tunela Bancarevo, sve će biti završeno… Sve će biti završeno na putu za Grčku, sem možda jedne kosine, do sezone do maja i juna i jedne cevi kroz tunel Manajle, koji je najveći tunel u našoj zemlji, dakle sve drugo završeno, ići ćete autoputem.“\nGostujući na televiziji Pink krajem 2017, predsednik Srbije izneo je niz planova i obećanja za narednu, 2018. godinu. Između ostalog, ponovo je najavio završetak Koridora 10 i 11, pošto su prethodni rokovi više puta probijani, a planovi da po broju kilometara autoputa preteknemo ne samo susednu Hrvatsku, već i Nemačku nisu ostvareni. Vučić je tako obećao da će oni koji putuju u Grčku ili Bugarsku na leto ići Koridorom 10 i da će sve biti završeno, sem dva tunela, Bancarevo i Manajle.\nVladičin Han, 18. 8. 2017. godine / Foto: FoNet/Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture\nMeđutim, ukoliko odlučite da ovog leta putujete u Grčku i krenete trasom južnog kraka Koridora 10, sačekaće vas drugačija situacija, što potvrđuju i podaci Koridora Srbije dostavljeni Istinomeru.\nNakon prvih 5,6 kilometara (Grabovica – Grdelica), koji su završeni i pušteni u rad, sledi nezavršen deo koji prolazi kroz Grdeličku klisuru u dužini od 26,3 km (Grdelica – Caričina dolina i Caričina dolina – Vladičin Han) na kom se prema rečima nadležnih iz Koridora, “intenzivno radi”.\n“Ovaj deo kroz Grdeličku klisuru za građevinare predstavlja veliki izazov i izuzetno je tehnički zahtevan teren za izgradnju”, kažu u Koridorima.\nJedna od najzahtevnijih deonica, tunel Manajle, probijen je prošle godine i trenuto se radi “na izradi sistema odvodnjavanja u tunelu i izradi sekundarne obloge”, a sledi i asfaltiranje. Tunel Predajane, koji se nalazi na istoj deonici, završen je “u građevinskom smislu”, a sada “predstoje elektro mašinski radovi na opremanju tunela”.\nNakon Grdeličke klisure sledi završenih 34,3 kilometara (dve deonice, od Vladičinog Hana do Srpske kuće). Deonica od Srpske kuće do Levosoja, u dužini od osam kilometara, koja uključuje i dve petlje Bujanovac 1 i Bujanovac 2, takođe nije završena. Ova deonica je u nadležnosti JP “Putevi Srbije” i prema podacima koje smo od njih dobili, novi ugovor za završetak radova zaključen je 7. juna 2018, a rok je šest meseci. To znači da bi ova sekcija trebalo da bude gotova do kraja godine, što je rok i za ostale nedovršene deonice na južnom kraku Koridora 10.\nVladičin Han, 18. 8. 2017. godine / Foto: FoNet/Ljiljana Stojanović\nAko pak krenete put Bugarske, istočnim krakom Koridora 10, nećete moći da prođete “najzahtevnijom” deonicom od Bancareva do Crvene Reke u dužini od 12,3 kilometara, gde se, prema informacijama Koridora Srbije, “radovi izvode punim kapacitetom”, i to 24 sata, u svim vremenskim uslovima.\nDeonica Prosek – Bancarevo dužine 9,4 kilometara je završena, ali će biti puštena u saobraćaj kada se završi deonica Bancarevo – Crvena Reka. Tunel Bancarevo, za koji Vučić nije mogao da garantuje da će biti gotov do leta, jeste građevinski završen, kažu u Koridorima Srbije, ali je preostalo „elektro mašinsko opremanje tunela”.\nSledeća deonica Crvena Reka-Čiflik i jedna strana autoputa na delu Čiflik-Staničenje svečano su pušteni u saobraćaj krajem 2015. godine da bi se nakon samo dva meseca pojavile rupe na putu, budući da nije postavljen završni sloj asfalta. Iz Koridora Srbije tada su saopštili da je deonica puštena u privremeni režim saobraćaja “radi povećanja bezbednosti odvijanja javnog saobraćaja”, o čemu je Istinomer već pisao.\nZanimljivo je još da su, prema podacima Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, ove deonice zvanično otvorene tek na leto 2017, o čemu smo takođe pisali. Na istočnom delu Koridora 10, završene su još i deonice Pirot-Dimitrovgrad i Staničenje-Pirot u dužini od 36 kilometara.\nIz Koridora navode da je za sve preostale radove na istočnom kraku rok, takođe, kraj ove godine.\nDa sumiramo, predsednik Vučić je obećao da će do leta biti završen ceo Koridor 10 sem dva tunela – Bancarevo i Manajle (i to jedna cev) i možda jedne kosine. Međutim, na južnom kraku, pored tunela Manajle, nije završena cela deonica kroz Grdeličku klisuru, uključujući i tunel Predejane, koji nije u potpunosti opremljen. Isto tako, nije gotov ni deo od Srpske kuće do Levosoja. Na istočnom kraku Koridora 10, pored tunela Bancarevo, radovi još nisu završeni na čitavoj deonici od Bancareva do Crvene Reke, zbog čega Vučić dobija ocenu “neispunjeno”.\nMinistarka Zorana Mihajlović, Predejane, 24. 1. 2018. godine / Foto: FoNet/Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture\nInače, Koridor 10 i istoriju njegove izgradnje obeležio je veliki broj obećanja po pitanju završetka radova. Prema prvim najavama, deo Koridora koji prolazi kroz Srbiju trebalo je da bude gotov još 2010. godine. U decembru 2014. najavljen je kraj radova za početak 2016, a rokovi su zatim pomerani na kraj 2016, eventualno početak 2017. U 2017. ministarka Zorana Mihajlović obećala je završetak radova krajem te godine ili najkasnije do februara 2018, a izjavila je čak da je za nju “Koridor 10 već završen”. Sada je taj rok pomeren za kraj 2018, a Istinomer će nastaviti da prati da li će i poslednje obećanje zaista biti ispunjeno.\nNaslovna fotografija: Foto: Istinomer/Zoran Drekalović\nZorana Mihajlović autoput Putevi Srbije Koridor 10 Koridori Srbije


Sjaj crnog : prilog za bolje razumevanje jednog razdoblja srpske kinematografije : Veljko Radosavljević\nprilog za bolje razumevanje jednog razdoblja srpske kinematografije\nKnjiga Veljka Radosavljevića nije samo nov doprinos sagledavanju fenomena crnog talasa u srpskoj kinematografiji, nego, između ostalog, i svojevrsni kritički dijalog sa delima prethodnika. Ono što diferencira Radosavljevićevu optiku je široko kontekstualizovanje filmske problematike i njena konverzija u politiku.Takođe, autor, za razliku od nekoliko prethodnih knjiga na ovu temu, insistira na širokom umrežavanju srpskog filma istražujući njegove relacije sa srodnim modernističkim filmskim pokretima u svetu. I ne na pos\nlednjem mestu, Radosavljević istražuje klimu, produkcione konstelacije kao i dela prethodnika koja su , premda zaboravljena ili zapostavljena, suštinski nikada dovoljno vrednovana, učinila da crni talas pre svega doživimo kao sukcesiju, kao kontinuitet i logičnu fazu razvoja jedne značajne evropske kinematografije.\nOstali naslovi koji sadrže ključne reči: Filmska estetika , Filmski stvaraoci\n2019; Broširani povez; latinica; 25 cm; 448 str.; 978-86-7227-105-8;\nVeljko Radosavljević (autor)\nIzdavač: Filmski centar Srbije; 2019; Broširani povez; latinica; 25 cm; 448 str.; 978-86-7227-105-8;\nVELjKO Radosavljević diplomirao je i magistrirao na FDU, Odsek za filmsku i TV režiju, kao jedan od najboljih studenata generacije. Publicistikom se bavio još od studentskih dana, a studija "Sjaj crnog" nastala je iz prve verzije njegovog magistarskog rada i sastoji se iz dva važna sloja: prvi otkriva kako se stizalo do filma, a drugi je kritička valorizacija u skladu sa savremenim estetsko-sinematičkim standardima. Radosavljević, zapravo, rekonstruiše osnove kulturne politike i načine konstituisanja filmske proizvodnje tokom proteklih decenija.\nSvaki čas (ovim ili onim povodom) priča o ovdašnjim crnotalasovskim filmovima ponovo ispliva na površinu i dospe u žižu barem jednog dela javnosti. Nekad to biva refleksija na ono što nam stvarnosna dimenzija života danas i ovde stavlja na pladanj nužnog obroka, a nekad je sve to inicirano filmskim i njima srodnim pričama i novostima.\nTako je pre nekoliko sedmica put knjižara krenula nova knjiga u izdanju Filmskog centra Srbije (FCS) – reč je o izuzetno zanimljivijoj i veoma sveobuhvatnoj studiji Sjaj crnog iz pera Veljka Radosavljevića. U njoj autor nastoji (i uspeva) da iz što više pravaca i što raznovrsnijih rakursa sagleda fenomen tog tako dugovečnog i potentnog fenomena. Radosavljević ističe da je reč o (suštinski sagledavano) prilično heterogenoj i disperzivnoj struji svedenoj pod kišobran jednog širokog a opet i sputavajućeg termina. Pri početku ove studije Radosavljević podseća na čuvenu izjavu teoretičara filma Dušana Stojanovića iz umalo mitske 1967. godine: "Za jugoslovenski film danas je najkarakterističnije što na ideološko-filozofskom planu nosi sa sobom mogućnost, a naša kinematografija već i ostvaruje tu mogućnost kao praksu, mogućnost da se JEDNA kolektivna mitologija zameni BEZBROJNIM ličnim mitologijama."\nI, baš tako: unutar tog crnog talasa koji je upravo tada klijao i nastajao formirala se grupa raznorodnih filmova, autora dovoljno međusobno razaznatljivih poetika; pri odmeravanju kinestetičkih i idejnih dometa srpskog filmskog crnog talasa, stoga, u obzir, osim izrazito važnog društveno-ideološko-istorijskog okvira, treba uzeti i reakciju na tadašnji glavni tok, u dobroj meri oličen u spektaklima i filmovima koji se u većoj ili manjoj meri bave kanonizacijom dobro znanih tropa Narodno-oslobodilačke borbe na ovim područjima, ali i nasleđe američkog noar-filma koje je zagledano u hipnotišuću lepotu i višeznačnost mraka ljudskih duša i pratećih im psiha, te stilsko nasleđe i dalje uticajnog italijanskog neorealizma, ovde znalački prenesenog u filmovima Nanovića i Pogačića.\nAko se, dakle, saglasimo da su autori crnog talasa (Pavlović, Makavejev, Žilnik, Kozomora, Mihić, pa i Kokan Rakonjac kao ipak dodatno apartna autorska figura) pokušavali da što preciznije odraze onu nimalo ružičastu stvarnost, zbilju koja izranja i nanovo zaranja u blato, mrak, neuglednu lepotu predgrađa, ubogih varošica i zaselaka, opšte beznađe, ukorenjeno i u sve prisutnoj socijalnoj i ekonomskoj nepravdi, možda bi bilo zanimljivo videti šta je od baštine i/ili barem odblesaka te i takve krovne poetike ostalo u srpskom filmu u, recimo, poslednjih dvadesetak tranzicionih i na prvi pogled samo posve drugačijih godina.\nTako već pri samom kraju prethodnog milenijuma imamo jedan film koji je evidentno nastao na tragu tog dalekosežno delotvornog crnotalasovskog pelcera – u pitanju je Mehanizam (2000) u režiji Đorđa Milosavljevića. Sve je tu, uključujući ciljano sveden zaplet s ograničenim brojem važnih likova i kal vojvođanskih staza i bogaza, a tu je i jasna faktografska i kreativna kopča – autor scenarija je Gordan Mihić. Nažalost, Mehanizam se zadržava na pukopojavnoj dimenziji nadovezivanja na crni talas, uz prilično intruzivnu i, reklo bi se, izlišnu stilizaciju. Nekoliko godina docnije, pred gledaoce je stigao izrazito zanimljiv, uspeo i uspešan film 1 na 1 reditelja Mladena Matičevića. U tkivu i finom vezu tog, kako su pojašnjavali kritičari tih dana i meseci – betonskom vesternu, bilo je poviše vešto inkorporiranih odblesaka važnih stilskih odrednica pomenutog crnog talasa. Slično je i u slučaju visokoestetizovanog filma Miloš Branković (2008) Nebojše Radosavljevića, gde je crnotalasovska matrica junaka na tački pucanja sjedinjena sa motivom probuđenog i pobunjenog intelektualca, a sve to uz melanž naglašene političke nekorektnosti u ovom drskom i odvažnom ostvarenju kao usamljenom primerku srpskog filma novog veka i novijeg kova koji otvoreno polemiše, pa i stupa u otvoren klinč sa postpetoktobarskim mantrama.\nIpak, ključni film i po ovoj osnovi u narečenom periodu jeste odlično ostvarenje, debitantski celovečernji film Mladena Đorđevića Život i smrt porno bande iz 2009. godine. U toj svojoj zaumnoj i u svim filmskim aspektima zaokruženoj i zreloj priči o grupi (samoproklamovanih) otpadnika koji udruženi u provokatorski ustrojen porno-kabare kreću put ruralne Srbije da bi ubrzo upali u kovitlac ludila brzopoteznih snuff filmova, Đorđević je na najartikulisaniji mogući način vratio nasleđe srpskog crnog talasa. Istina, Đorđević se u stilskom i izražajnom smislu više oslanja na znano iz poetika Rakonjca, Žilnika i skrajnutog Jovana Jovanovića (autora naknadno zapaženih i cenjenih filmova Kolt 15 GAP i Mlad i zdrav kao ruža) nego na Makavejeva i/ili Pavlovića, ali, stvorio je efektan omaž pomenutom talasu, krajnje osoben film iz vizure očito posebno nadarenog filmskog pripovedača i stvaraoca, a uz to i očito strastvenog filmofila. Na drugom tasu, a opet u snažnoj vezi sa paradigmom crnog talasa, Đorđević u Porno bandi promišljeno i strasno pokreće polemiku sa tihim i ne tako ili nimalo tihim užasima bitisanja (i stvaranja i izražavanja) u rigidnom društvu presahlom od isključivosti i grčevite borbe da se očuva okoštali i jalovi sistem srednjačenja, jednoumlja i paravrednosti malograđanskog podtipa. Osim toga, Pornu bandu (a to se mirne duše da izreći u slučaju ogromne većine ključnih filmova onovremenskog SFRJ crnog talasa) krasi i veoma osnažuje gotovo viralno intelektualno poštenje – na primer, Đorđevićevi porno-banditi naleću na zlokobno konradovsko srce tame i u središtu srpske prestonice i u isprva bajkolikim pejsažima u blizini sela širom Srbije. I to nije sve – Đorđević nimalo kalkulantski (a srpski film je u poslednje dve decenije naprosto krcat kalkulantskim potezima i odlukama brojnih srpskih filmskih autora i producenata) insistira na nemogućnosti istinskog bega, naravno, osim u onom jedinom, ontološkom i biološkom smislu, što je još jedna od rima sa crnim talasom starog i izvornog kova, u kom je ta ideološka dimenzija, ta potreba za preispitivanjem vlastodržačkih aksioma predstavljala jedan od korena od najveće važnosti.\nNaravno, bilo je primetnih tragova crnotalasovskog nasleđa i u pojedinačnim filmovima još nekih autora – u Đavoljoj varoši (2009) i Sestrama (2011) Vladimira Paskaljevića, u Flešbeku (2010) Aleksandra Jankovića, pa i u Klipu (2012) Maje Miloš i Travelatoru (2014) Dušana Milića, Horizontima (2017) Svetislava Dragomirovića, a pomalo i u Srpskom filmu (2010) Srđana Spasojevića. Na sreću, ni ovoj priči ovde nije kraj – uskoro bi trebalo da počnu snimanja filmova Prvi maj Mladena Đorđevića i Trag divljači Nenada Pavlovića, koji će raditi, da i to bude naglašeno, film čiji je scenario inspirisan prozom oca mu, Živojina Pavlovića.\nImajući to u vidu, s povelikom sigurnošću da se ustvrditi da tu neće biti reči o mimetičkom ponavljanju dobro znanih postavki crnog talasa svedenog na, nazovimo tako, filmski folklorizam, nego da ćemo još jednom dobiti ostvarenja čiji će autori pričati neke svoje povesti na način na koji oni odrede kao najpodesniji, a uz odavanje manje ili veće počasti udarnicima i ostalim pregaocima crnog talasa s početka ove priče. S druge strane, sasvim otvoreno ili, pak, iz prikrajka, stvarnost će se, onakva kakva jeste i kakva, kanda, jedino zbilja i može da bude, već sama postarati za izobilje nekih drugih boja, valera i nijansi neprolaznog mraka.\n30.06.19 Večernje novosti\nFILMSKI centar Srbije oglasio se još jednim ambicioznim ostvarenjem iz svoje izdavačke delatnosti - pre nekoliko dana predstavljena je knjiga "Sjaj crnog", u kojoj autor Veljko Radosavljević daje svoj "prilog za bolje razumevanje jednog razdoblja srpske kinematografije", kako piše u njenom podnaslovu.\nPromocija ove studije, koja se na više od četiri stotine strana bavi razvojem kinematografije u posleratnoj, socijalističkoj Jugoslaviji, ali i analizom političkog, društvenog i ekonomskog konteksta u kome se taj razvoj odvijao, okupila je mnogobrojne filmske poslenike i pokazala se kao zaista važan događaj.\nKako je istakao autor, njegov motiv za nastanak ove knjige leži u tome što je Jugoslavija dočekala oslobođenje posle Drugog svetskog rata gotovo bez sopstvene kinematografije. U vrlo kratkom periodu, od 1945. do kraja šezdesetih godina, dakle, za samo dve decenije, uspela je da postane relevantna u evropskim okvirima i na najvažnijim svetskim festivalima.\n- Posebnu pažnju posvetio sam temi crnog talasa, koji se može proučavati s raznih aspekata - filmskog, produkcijskog, estetskog, političkog, moralnog, istorijskog, sociološkog, fenomenološkog, a vrlo verovatno i sa nekih drugih - rekao je Radosavljević.\nOn je naglasio da se tokom priprema za ovo istraživanje pošlo od pretpostavke da je analizom estetike najznačajnijih crnotalasnih autora, odnosno društveno-političkog konteksta u kome su oni stvarali, moguće dati objektivnu sliku tog najznačajnijeg perioda jugoslovenske i srpske kinematograije.\n- Međutim, ubrzo se pokazalo da je za potpuno razumevanje suštine crnog talasa neophodno toj temi pristupiti mnogo šire, zbog čega je i ovaj moj rad toliko obiman - pojasnio je Radosavljević.\nPrema rečima filmskog kritičara i publiciste Milana Vlajčića, koji je napisao pogovor za ovu studiju, sedma decenija prošlog veka protekla je u subverzivnim preokretima u filmskom stvaralaštvu mnogih nacionalnih kultura. Naporedo sa njima pojavio se i jugoslovenski crni talas, termin koji je preuzet iz negativnog, cenzorskog vokabulara.\n- Filmovi Dušana Makavejeva, Živojina Pavlovića, Želimira Žilnika, Krste Papića, Matjaža Klopčića... uneli su korozivni, subverzivni duh u prostore do tada dominantnih tokova u jugoslovenskom filmu. Iako prigušen i pridavljen početkom sedamdesetih godina, ponajviše kukavičkim povlačenjem filmova u producentske bunkere i arhive, naš crni talas je ostao kao zlatno doba, mada je ovaj izraz toliko puta bljutavo zloupotrebljen - rekao je Vlajčić.\nOn je istakao i veliki značaj Vladimira Pogačića, Jovana Živanovića, Branka Baurea, Franca Štiglica, Velimira Stojanovića... A posebno Aleksandra Saše Petrovića i Đorđa Kadijevića, koji su uspeli da unesu novi dah i pokažu kritički duh prema nametnutim partijskim paradigmama, da otkriju nove prostore slobode i anarhičnosti.\n- Knjiga Veljka Radosavljevića na nov način i uz nova činjenična otkrića izvanredan je doprinos razumevanju novije istorije našeg filma. Neki od svedoka i učesnika u pomenutim zbivanjima neće se osećati prijatno, ali njima ova knjiga nije ni namenjena - zaključio je Vlajčić.\nO dometima studije "Sjaj crnog" govorio je i profesor Goran Terzić, a Miroljub Stojanović, urednik izdavačke delatnosti FCS, istakao je značaj edicije "Pogledi i traganja", u kojoj je objavljena.\nTeorija filmske kritike : elementi za promišljanje filma