Borba za svakog čitaoca: Društvene mreže preotele publiku i zaradu, ali neki mediji imaju sve više pretplatnika\nBojan Cvejić | 19. jun 2019.\nU vremenu u kom su se prihodi od prodaje štampe drastično smanjili, a digitalno tržište preuzeli Fejsbuk i Gugl, kojima ide veliki deo prihoda od medijskih priloga, kada je publika navikla na to da vesti ne mora da plaća, najuspešniji urednici uspevaju da dođu do publike koja je spremna da plati za proverene informacije\nGde je istina u vreme masovne proizvodnje laži i spinova: Prezentacija na samitu Globalne mreže urednika u Atini (foto: Perica Gunjić / Cenzolovka)\nSvaki medij, pogotovo u današnje vreme, mora na prvom mestu da oslušne mišljenje i želje publike, bio je jedan od zaključaka na samitu Globalne mreže urednika (Global Editors Network) u Atini.\nOvo se pitanja provlačilo kroz mnoge panele na prošle nedelje održanom trodnevnom okupljanju 700 urednika, medijskih radnika, predstavnika društvenih mreža i različitih kompanija koje se bave primenom tehnoloških izuma i veštačke inteligencije u medijskom biznisu.\nVećina govornika na GEN samitu se na ovu temu pozivala i na upravo predstavljeni Izveštaj o digitalnim medijima Rojtersovog Instituta za proučavanje novinarstva, koji pokazuje da dve trećine ispitanika smatra da su mediji uspešni u prenošenju vesti, ali da im ne pomažu da te vesti i razumeju.\nDokle god je vaš sadržaj na Fejsbuku, on je dostupan svim ljudima, i tu će ga tražiti, neće ići na sajt (Kosmin Ene, Laterpay)\nOsim toga, povećan je i procenat korisnika koji izbegavaju vesti (32 odsto) usled lošeg uticaja na njihovo raspoloženje i zbog stvaranja osećaja da nikako ne mogu da utiču na aktuelne događaje. Ova pojava najzastupljenija je u Velikoj Britaniji, gde su ispitanici navodili da uglavnom izbegavaju vesti o Bregzitu jer kod njih izazivaju ljutnju, dosadu ili tugu.\nIstraživanje je takođe pokazalo da većina korisnika radije odvaja novac za Netfliks, Epl mjuzik i Spotifaj nego za pretplate na onlajn medije. Tome u prilog ide i činjenica da sam Netfliks ima oko 150 miliona pretplatnika, dok Njujork tajms i Vašington post zajedno imaju oko četiri miliona pretplatnika.\nU istraživanju su izdvojene tri države u kojima postoji kultura plaćanja za informacije, pa tako u SAD 16 odsto ljudi plaća pretplatu na neki medij, i taj broj je u porastu, u Norveškoj 23 odsto, dok je u Velikoj Britaniji devet odsto pretplatnika na medijske sadržaje.\nVećina korisnika radije odvaja novac za Netfliks, Epl mjuzik i Spotifaj nego za pretplate na onlajn medije. Tome u prilog ide i činjenica da sam Netfliks ima oko 150 miliona pretplatnika, dok Njujork tajms i Vašington post zajedno imaju oko četiri miliona\nDigitalni konsultant Stifan Damborg, pozivajući se na ovaj izveštaj Rojtersovog instituta, istakao je da je porastao broj ljudi koji žele da plaćaju pretplate medijima u skandinavskim zemljama, kao što su Norveška i Švedska. On je dodao da su mediji u tim zemljama krenuli sa niskim cenama pretplata, da bi ih vremenom znatno podigli, ali nisu izgubili pretplatnike.\nPrema njegovim rečima, fleksibilni model naplate se u tom delu Evrope pokazao kao dobar, a podrazumeva premium content i free articles, odnosno da se za jedan deo sadržaja posebno plaća, kao i da se određeni tekstovi mogu čitati besplatno. Kao primer dobre promocije, koja je danas neophodna medijima, naveo je Gardijan i Njujork tajms.\nOn je napomenuo da mediji moraju da vode računa o tome šta publika želi i ukazao na podatak da teme koje se tiču načina života (life style) izazivaju najviše reakcija publike.\n„Ljudi su spremniji da plate za posebne sadržaje i teme, za neke rubrike, ali ne i za kompletan sadržaj koji nudite na sajtu“, istakao je Damborg objašnjavajući zašto se mora voditi računa o tome šta publika zaista čita od sadržaja koji određeni medij nudi.\nPovećan je i broj korisnika koji izbegavaju vesti (32 odsto) usled lošeg uticaja na njihovo raspoloženje i zbog stvaranja osećaja da nikako ne mogu da utiču na aktuelne događaje\nKosmin Ene iz kompanije Laterpay rekla je da ljudi radije plaćaju muzičke i video sadržaje nego informacije koje donose mediji. Navela je da ljudi bolje reaguju na pozitivne priče i osvrnula se na promociju medijskog sadržaja na Fejsbuku:\n„Dokle god je vaš sadržaj na Fejsbuku, on je dostupan svim ljudima, i tu će ga tražiti, neće ići na sajt.“\nGlavna i odgovorna urednica britanskog Gardijana Ketrin Viner naglasila je da je uloga medija da odgovori na društvene pojave, a da je uloga njenog medija u životu čitalaca ta da im oni moraju dati neku nadu i da ako ljudi ne mogu da razumeju svet, da to oni moraju da im pojednostave.\nU vremenu u kom su se prihodi od prodaje štampe smanjili, a digitalno tržište preuzeli Fejsbuk i Gugl, Ketrin Viner kaže da Gardijan u velikom procentu (čak 55 odsto) finansiraju čitaoci.\nDve trećine ispitanika smatra da su mediji uspešni u prenošenju vesti, ali da im ne pomažu da te vesti i razumeju (Rojtersov institut)\nOna je dodala da ovaj britanski list trenutno beleži najveće prihode, a najmanje troškove, te da je njen plan da 2022. godine steknu dva miliona čitalaca koji su spremni da plate za medijski sadržaj.\n„Naši čitaoci znaju ko smo i zašto postojimo“, rekla je urednica Gardijana na GEN samitu. „Čitaoci žele hranljivo štivo, a ne da se goje brzom hranom klikbejta. Sve što objavimo mora biti značajno.“\nOsnivač inicijative Google News Krišna Barat rekao je da je istovremeno i prednost i mana interneta to što svi imaju pravo da iznose mišljenja i informacije, a da je zadatak tehnoloških kompanija da pronađu način kako da novinari bolje komuniciraju sa publikom.\nI Ros Atkins iz Bi-Bi-Sija, govoreći o projektu 50:50 koji njegov medij promoviše kada je u pitanju zastupljenost žena u vestima, kao deo strategije unapređenja njihovog novinarstva, naglasio je da je održivost medija veliki izazov.\n„Moćno je to kada nam publika postavlja zahteve, kada kažu – hej, rekli ste to, sada morate to i da uradite“, naglasio je Atkins.\nGovoreći o medijskoj pismenosti, Nikos Panagiotu, profesor novinarstva na Univerzitetu u Solunu, takođe se osvrnuo na važnost slušanja publike.\n„Medijska pismenost novinara znači i razumevanje publike“, ocenio je Panagiotu.\n* Autor je urednik Danas online\nBiti pravi novinar u bivšoj socijalističkoj zemlji: Prisluškivanje, napadi i medijske hajke\nGEN samit u Atini: Kvalitetno novinarstvo u doba ekspanzije veštačke inteligencije\nGlobalna mreža urednika Ketrin Viner Rojtersov godišnji izveštaj Rojtersov institut za studije novinarstva\n← Goran Vesić mora krivično da odgovara\nSaudijski ministar: Izveštaj UN o slučaju Kašogija je neutemeljen →


Stručni saradnik - diplomirani ekonomista | Sani Group | Šabac | Poslovi Infostud\nsistem "Sani group" je nacionalni lider u oblasti proizvodnje i\nprodaje naočara. Kompanija raspolaže sa 42 specijalizovana maloprodajna objekta\nširom Srbije. Osim optike, poslovni sistem se bavi i delatnostima prometa\nslušnih pomagala, međunarodnog transporta i špedicije, a u sedištu kompanije u\nŠapcu ustrojeni su moderni remontno-servisni centar za motorna vozila kao i\nprodajni salon „Peugeot“ vozila. Stalnim razvojem i širenjem delatnosti,\nposlovni sistem je dosegao broj od tri stotine zaposlenih.\nStručni saradnik - diplomirani ekonomista\ni analiziranje prodaje\ni predlaganje plasmana proizvoda i usluga\nizveštaja koji se tiču proizvodnje, prodaje i finansijskih tokova\nza učenjem i napredovanjem\nanalitičnog rada, lako korišćenje uobičajenog poslovnog softvera\nstručne spreme - diplomirani ekonomista\nosuđivan/a ili pod istragom\nU obzir dolaze kandidati oba pola, sa ili bez radnog iskustva. Prijave\nsa biografijom slati elektronski uz obavezno navođenje\nradnog mesta i grada za koji se konkuriše u naslovu poruke.\nkompanije će kontaktirati kandidate koji uđu u uži izbor.\nza konkurisanje: 14. 07. 2012.\tPrijavite se\tTweet


Vlada RS smjenila direktora Fonda PIO\nBANJALUKA – Zoran Mastilo, dosadašnji vršilac dužnosti direktora Fonda penzijsko-invalidskog osiguranja RS, zvanično će spakovati kofere, jer ga je Vlada RS razriješila funkcije nakon što mu je istekao mandat, a kako saznajemo, narednih dana slijedi i smjena Neđe Ilića, direktora “Šuma Srpske”.\nStanogradnja i dalje na koljenima\nBANJALUKA – Stanogradnja u BiH i dalje je na koljenima, jer je kupovna moć potencijalnih kupaca stanova slaba, a kamatne stope u bankama su visoke, tvrde u bh. udruženjima poslodavaca, ali i sindikalnim organizacijama, gdje kažu da kriza ne prestaje uzimati danak u ovoj oblasti.\nZanatlije licencom do veće konkurentnosti\nBANJALUKA – Zanatlijama u RS je važno da se što prije uvede polaganje međunarodnog majstorskog ispita uz pomoć kojeg će ponovo biti u poziciji da svojim radom budu konkurentniji na domaćem i stranom tržištu.\nMantovaneli: BiH i entiteti moraju da paze kako troše novac\nSARAJEVO – Iako postoje određeni znaci oporavka privrede od krize, BiH će se, kao i druge zemlje u regionu, suočiti sa ograničenim fiskalnim okruženjem u 2011. godini, a i poslije, tako da će entiteti i država morati da paze kako troše nova, rekao je odlazeći… Pročitaj više »\nSve veći uvoz prehrambenih proizvoda\nBANJALUKA – Bosna i Hercegovina je u prva četiri mjeseca ove godine uvezla prehrambenih prerađevina u vrijednosti od skoro 430 miliona KM, što je u odnosu na isti period 2010. godine više za 9,3 odsto.\nSkupština RS usvojila Nacrt zakona o PIO\nBANJALUKA – Narodna skupština Republike Srpske usvojila je Nacrt zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, kojim se propisuje da je uslov za starosnu penziju 65 godina života.\nKosovo uvelo carinsku taksu na robu iz BiH\nPRIŠTINA – Vlada samoproglašenog Kosova zabranila je uvoz proizvoda iz Srbije i uvela carinsku taksu od 10 odsto za proizvode iz BiH.\nPregovori sa Kinezima o autoputu Banjaluka – Doboj\nDERVENTA – Vlada RS vodi pregovore sa kineskim kompanijama o tehničkim uslovima za izgradnju autoputa Banjaluka – Doboj i u narednih sedam dana može se očekivati tematska sjednica Vlade na kojoj će biti izneseno više detalja, rekao je u Derventi premijer Srpske Aleksandar Džombić.\nPoslanici razmatrali Nacrt zakona o PIO\nBANJALUKA – Narodna skupština Republike Srpske razmatrala je Nacrt zakona o penzionom i invalidskom osiguranju, kojim se propisuje da je uslov za starosnu penziju 65 godina života.\nRadnici posrnulog Žitoprometa prijete blokadom puta\nZVORNIK – Zaposleni u preduzeću “Žitopromet” iz Zvornika odlučili su da će, ukoliko im do 1. avgusta ne bude isplaćen dio dugovanja, blokirati magistralni put Zvornik – Bijeljina u Karakaju.


Samsung Gear Live, novi pametni sat iz Samsunga\nPoslano u 26. lipnja 2014.\nSamsung je danas predstavio Samsung Gear Live, pametni sat pokretan Android Wear operativnim sustavom. Uređaj je osmišljen kako bi korisnicima omogućio pristup najvažnijim informacijama u svakom trenutku.\nSamsung Gear Live jamči bogato mobilno iskustvo, moglo se čuti prilikom predstavljanja. Elegantan dizajn i inovativne značajke, uz Super AMOLED zaslon, omogućavaju izuzetno korisničko iskustvo. Uređaj nudi jednostavnu prilagodbu „lica“ sata uz aktivaciju na dodir prsta, kao i IP67 zaštitu od prašine i vlage. Izmjenjiva narukvica korisnicima omogućava prilagodbu vlastitom stilu i trenutnom raspoloženju, a uređaj je opremljen i senzorom otkucaja srca i mnoštvom aplikacija koje brinu o zdravlju.\nNovi operativni sustav Android Wear omogućava korisnicima Gear Live sata pristup ključnim informacijama i prijedlozima u stvarnom vremenu. Širok spektar Android aplikacija kompatibilnih s Gear Live korisnicima omogućava pristup najnovijim obavijestima s društvenih mreža, porukama čavrljanja i drugim obavijestima, vijestima pa čak i fotografskim aplikacijama. Uz intuitivne glasovne komande dovoljno je reći „OK Google“ kako bi pristupili informacijama o putovanju, sportskim rezultatima ili podesili alarm. Gear Live moći će se povezati s bilo kojim Android uređajem, pokretanim Android 4.3 ili novijim operativnim sustavom.\nŠaka noviteta s ovogodišnjeg Google I/O\nProcurio LG G3 Beat


Konkurs za sufinansiranje unapređenja delotvornosti i efikasnosti rada institucija u oblasti upravlјanja projektima – ICR\nNa osn ovu člana 24. stav 2. Pokrajinske skupštinske odluke o pokrajinskoj upravi („Sl. list AP Vojvodine“, broj 37/2014 i 54/2014), i člana 21, 22. stav 4. i člana 25. Pokrajinske skupštinske odluke o budžetu AP Vojvodine za 2015. godinu („Sl.list AP Vojvodine“, broj 53/2014 i 54/2014), Pokrajinski sekretarijat za međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu raspisuje:\nZa sufinansiranje unapređenja delotvornosti i efikasnosti rada institucija u oblasti upravlјanja projektima\n• Primeni novih IKT rešenja za upravlјanje projektima i praćenje efekata realizovanih projekata\n• Bolјem međuopštinskom povezivanju i povećanju broja regionalnih projekata\n• Implementaciji Internet servisa kom može da se pristupi sa bilo koje internet lokacije\n• Povezivanju elektronske baze projekata sa već postojećim sistemima za upravlјanje projektima u jedinicama lokalnih samouprava u AP Vojvodini u cilјu sveobuhvatnog praćenja i izveštavanja na celokupnoj teritoriji.\nSredstva opredelјena za Konkurs obezbeđena su Pokrajinskom skupštinskom odlukom o budžetu AP Vojvodine za 2015. godinu („Sl. list APV“, broj 53/2014 i 53/2014) u ukupnom iznosu od 12.000.000,00 dinara u okviru funkcije 180, ekonomska klasifikacija 463, Transferi ostalim nivoima vlasti.\nPokrajinski sekretarijat za međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu sufinansiraće do 85 % od ukupne vrednosti projekta. Najviši iznos sredstava koja mogu biti odobrena od strane Sekretarijata po pojedinačnom projektu je 800.000,00 dinara. Preostali iznos sredstava mora obezbediti podnosilac projekta iz sopstvenih izvora, sredstava partnera ili iz drugih izvora.\n1) Pravo učešća na konkursu kao podnosioci projekta imaju jedinice lokalnih samouprava sa teritorije AP Vojvodine koje su izvršile svoje obaveze u pogledu pravdanja sredstava, finansijskog i narativnog izveštavanja po ugovorima koje su ranije potpisani sa Pokrajinskim sekretarijatom za međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu.\nKonkursna dokumentacija može se preuzeti sa internet stranice, Pokrajinskog sekretarijata za međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu: www.region.vojvodina.gov.rs.\n5) Prijavni konkursni obrasci dostavlјaju se u štampanom obliku: jedan original overen pečatom i potpisan, dve kopije u elektronskom obliku (CD).\nNa koverti mora da stoji naziv “Konkurs za sufinansiranje unapređenja delotvornosti i efikasnosti rada institucija u oblasti upravlјanja projektima unapređenja institucionalnih i upravlјačkih kapaciteta na polјu upravlјanja projektima u jedinicama lokalnih samouprava u AP Vojvodini primenom informaciono-komunikacionih tehnologija“, adresa podnosioca prijave i tekst: “Ne otvarati pre sastanka određenog za otvaranje prijava“.\nPrijave se dostavlјaju na adresu: Pokrajinski sekretarijat za međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu, Novi Sad, Bulevar Mihajla Pupina 16, ili lično na pisarnici pokrajinskih organa uprave u zgradi Vlade AP Vojvodine.\n6) Rok za podnošenje prijave na konkurs je 26. jun 2015. godine.\n7) Neblagovremene i nekompletne prijave kao i prijave koje nisu overene pečatom i potpisom ovlašćenog lica neće se razmatrati. Konkursna dokumentacija se ne vraća.\n8) Pokrajinski sekretarijat za međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu doneće Rešenje o odabiru projekata za sufinansiranje. Na Rešenje Sekretarijata ne može se uložiti žalba ni druga pravna sredstva.\n9) Rezultati konkursa biće objavlјeni na sajtu Pokrajinskog sekretarijata za međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu.\n10) Podnosilac predloga projekta nastupa kao nosilac projekta i u slučaju da projekat bude odobren, potpisuje ugovor sa Pokrajinskim sekretarijatom za međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu.\n11) Na osnovu skloplјenog ugovora sa Pokrajinskim sekretarijatom za međuregionalnu saradnju i lokalnu samoupravu, finansijska sredstva će se preneti isklјučivo jedinici lokalne samouprave koja je nosilac projekta.\nZa sva pitanja vezana za proceduru prijavlјivanja na konkurs zainteresovani se mogu obratiti putem elektronske pošte na e-mail: region@vojvodina.gov.rs ili putem telefona 021-487-48-93, radnim danom od 09 do 15 časova.


Seo optimizacija sajta cena, cenovnik SEO usluga\nSeo optimizacija sajta je Veoma jednostavan proces koji iziskuje mnogo vremena, iskustva i stručnosti. Na internetu ćete pronaći mnogo cenovnika SEO usluga pa kako se odlučiti?!\nKao i kod izrade sajtova nemoguće je napraviti cenovnik sa preciznim cenama SEO optimizacije sajta.\nPreviše parametara utiče na vreme koje ćemo utrošiti na kvalitetnu SEO optimizaciju:\nVaša deltanost – nije isto da li prodajete špenadle ili imate rent a car kompaniju. Rent a car je veoma tražena "napadanuta" oblast i potrebno je mnogo vremena i rada kako bi popravili poziciju u toj oblasti.\nKonkurencija – usko povezano sa delatnošću, tražene oblasti (mobilni telefoni, web dizajn, rent a car, turisticke agencije...) imaju veću konkurenciju. Samim tim je za bolje rangiranje na Google-u potrebno više vremena – rada.\nKvalitet vašeg sajta – neke sajtove je zbog zastarelosti, lošeg koda, loše optimizacije nemoguće SEO optimizovati. Tada Vam jedino možemo ponuditi izradu novog sajta, kojeg ćemo kvalitetno optimizovati.\nPredstavljamo Vam okvirne cene SEO optmizacije (mesečno plaćanje):\nNezahtevni SEO sajtovi\nBroj radnih sati (po potrebi) - do 3\nInstalacija Analitike - redovno praćenje\nPostavljanje robot txt\nSEO sredjivanje metatagova\nSEO optimizacija H tagova (naslova)\nOptimizacija tekstova na stranicama\nMesečna kontrola i optimizacija sjata\nBroj radnih sati (po potrebi) - do 8\nPo potrebi pisanje do 2 stranice mesečno\nNedeljna kontrola i optimizacija sjata\nZahtevni SEO sajtovi\nBroj radnih sati (po potrebi) - do 15\nPo potrebi pisanje do 5 stranica mesečno\nAko želite imati konkurentan sajt, SEO optimizacija sajta je neophodna.\nNajbolji, najlepši, naj, naj... sajt je ništa bez kvalitetne SEO optimizacije. Izradom sajta 90% klijenata razmišlja o povećanju poslovanja - zarade. Nažalost sam sajt Vam neće dovesti nove klijente ukoliko nije urađena kvalitetna SEO optimizacija.\nKome je potrebna / nije potrebna optimizacija sajta?\nIz iskustva znamo da neke firme (možda do 10%) želi sajt samo kao predstavljanje na internetu i pozicija na Google ih ne interesuje.\nTipovi sajtova kojima pozicija na Google-u nije potrebna su npr.:\nfirme koje imaju razrađen posao do granica svojih kapaciteta a sajt im služi samo kao vizit karta na internetu\npredstavništva veoma poznatih stranih firmi koje već imaju zagarantovan posao iz matične firme\nsajtovi sindikata, organizacija koji objavljuju vesti za svoje radnike\ninterni sajtovi firmi kojima imaju pristup samo zaposleni i na njima dele informacije, fajlove...\nUkoliko ne spadate u gore nabrojane Vana je skoro sigurno potrebna SEO optimizacija sajta.\nŠta morate znati pre SEO optimizacije\nNisu svi sajtovi isti, nekada je dovoljno odradiri on page optiimzaciju i sajt će značajno popraviti svoju poziciju na internetu. U nekim slučajevima je potrebno uložiti mnogo više rada kako bi poboljšali rangiranje na Google-u.\nGoogle-ovi algoritmi se stalno menjaju i njegovo rangiranje nikada ne možemo predvideti. Jedni što možemo raditi je strogo poštovanje svih pravila i čekanje rezultata.\nUkoliko želite garanciju da ćete za mesec dana biti prvi na guglu molimo Vas pozovite neku drugu agenciju - mi takve garancije ne dajemo. Jedino što Vam mi garantujemo da ćemo učiniti sve da popravite svoju poziviju na googlu.\nOvo je realan primer sajta na kome radimo SEO optimizaciju od oktobra 2019.\nKada smo krenuli sa radom ni po jednoj ključnoj reči nije bio ni blizu prve stranice sada je po dosta ključnih reči na prvoj stranici a po nekim i na prvoj poziciji.\nKako radimo SEO optimizaciju?\nSeo optimizaciju radimo poštujući sva pravila Googla. Recept za kvalitetan SEO je veoma jednostavan: kvalitetan sadržaj sajta + tehnički ispravan sajt (brzo učitavanje, mobile friendly, bez SEO greški...) + kvalitetni linkovi ka sajtu... = Uspešna SEO optimizacija.\nCena varira od posla do posla, u paketima iznad su predstavljene okvirne cene. Cena optimizacije zavisi isključivo od Vaše konkurencije i Vašeg sajta. Što je konkurencije više cena je veća i obrnuto.


STIHL FR 131 T - Ekstra Testera Komerc\nNaslovna strana » Motorni » STIHL FR 131 T\nKataloški broj: 4180-200-0586\n(STIHL FR 131 T)\nSTIHL FR 131 T – Univerzalna primena pri košenju na teško dostupnom terenu. Pojednostavljeni proces pokretanja, deljiva osovina za transport na ograničenom prostoru, multifunkcionalna ručica, okrugla ručica, 4-MIX motor sa većin rezervoarom za duže vreme rada, taster za zaustavljanje. Može da se kombinuje sa HL-KM, HT-KM, BG-KM, BF-KM.\nUkupan broj pregleda:279\nIzlazna snaga kW/KS\t 1,4/1,9\nTežina kg 1)\t 9,6\nVrednost vibracije levo/desno m/s² 3)\t 2.2/2.2\nUkupna dužina cm 4)\t 280\nStandardan rezni alat\t List za sečenje trave 230-2\nZapremina rezervoara l\t 0.71\nVažno je zaštititi oči od krhotina i štetnog UV zračenja. Sa ovom mašinom se isporučuje par zaštitnih naočara. Imajte na umu da se prilikom rada sa motornim kosačicama mora nositi dodatna zaštita za lice.\nLako pristupačan filter papir osigurava duge servisne intervale.\nfs90, motorni trimer, motorni trimeri, trimer za travu\nPrevPrethodni proizvodSTIHL FR 235\nSledeći proizvodSTIHL FS 450Next


H&M ponovno šokira: Na čarapama pozdrav Allahu? – Jabuka.tv\nSo you didn’t learn a thing, @hm. You should have answered “No, it really doesn’t look like ‘Allah’ in arabic even if upside down” and just continue to sell the socks…\nTa kampanja, koja se našla i na jumbo plakatima širom svijeta, izazvala je oštre reakcije i optužbe H&M-a za rasizam. Među nekim kritikama bilo je i prijetnji da će doći do bojkotiranja tog brenda, a neke trgovine H&M-a u Južnoj Africi čak su bile i razbijene. S druge strane, rasistički skandal pokazao je i da se švedski modni gigant suočava s problemima u upravljanju. “Ovo je bila jedna od najtežih godina za H&M”, rekao je Joakim Bornold, ekonomist investicijske banke Nordnet, napominjući da je vrijednost akcija kompanije pala za 35 posto od siječnja 2017. godine, prenosi Net.hr.\nčarape H&M Prodaja\nNarodno pozorište Mostar ugostit će Mikija Trifunovića\n29. siječnja 2018. u 18:33\nUkinuti totalno ovo sranje od robne marke


Savet stručnjaka: Kako pripremiti i rasaditi kupus - Bolja Zemlja\nSavet stručnjaka: Kako pripremiti i rasaditi kupus\nKako bi rasad bio spreman za rasađivanje i čupanje, treba ga dobro zaliti.\nKupus je dvogodišnja zeljasta biljka, koja se uglavnom gaji jednu godinu. Najčešće se gaje sorte zelene boje, dok se nešto manje proizvodi crveni kupus. Bogat je vitaminom C, najčešće se jede kao salata, ali može da se kuva, a gotovo da svako domaćinstvo kiseli kupus za zimu.\nZa dobar i kvalitetan rod kupusa potreban je dobar rasad. A kako pripremiti rasad za sadnju objašnjava savetodavaca PSSS-a diplomirani inženjer Miloš Nikoletić.\n“Rasad kupusa bi trebalo pre početka rasađivanja pregledati i tada po pravilu treba da se uklone, odbace sve biljke koje nisu zdrave, koje su sa oštećenim listovima i temenim vrhom, koje su slabe, a da se ostave one koje imaju lepo formirano, a ne izduženo stablo koje obično nastaje usled velike gustine biljaka i nedostatka svetlosti, a to se reguliše preko sklopa biljaka i prozračnosti stakla, folije” kaže Nikoletić.\nKljučno je dobro zalivanje rasada\nPrema njegovim rečima, rasad koji je dobar i zdrav je preduslov za rentabilnu i uspešnu proizvodnju.\n“Pre iznošenja na otvoreno treba rasadu što više prilagoditi uslovima koji je čekaju u spoljnoj sredini i kad god dozvoljavaju spoljašnji uslovi izlagati je suncu. Kad je biljka formirala pet do šest listova spremna je za rasađivanje” rekao je on.\nKako bi rasad bio spreman za rasađivanje i čupanje, treba ga dobro zaliti tako da ceo korenov sistem bude dobro prokvašen. Kada je korenov sistem dobro pokvašen lakše se vadi iz podloge i posebno se pazi na to da se što manje ošteti.\n“Samo rasađivanje za letnji kupus se odvija od kraja maja pa do kraja juna. Najbolje vreme i deo dana za izvođenje rasađivanja je predveče uz obavezno navodnjavanje. Ne treba rasađivati u nepovoljnim uslovima ,a to je kada je najtopliji deo dana, kada su visoke temperature i jako sunce, a ovi nepovoljni spoljašni uslovi su česti u periodu rasađivanja” objašnjava naš sagovornik.\nSadnja rasada kupusa može da se obavlja ručno i mašinski. Veoma je važno zaliti zemljište i dobro ga pripremiti za sadnju rasada. Kako kaže Nikoletić, ne treba izbegavati navodnjavanje, drugo zalivanje je posle tri do pet dana. Biljke se brzo oporave i ukorene ako su dobro obezbeđene vodom.\nRasađivanje kupusa u ovom periodu se obavlja na rastojanje u redu od 50-60 cm i na razmak između redova 60-70 cm. Biljke se sade do kotiledona i zemlju oko žila treba sabiti kako bi se vazduh izbacio oko njih.\nUkoliko se rasđivanje obavi pod nepovoljnim uslovima postoji mogućnost da se jedan deo biljaka ne primi, tada treba popuniti prazna mesta.\nPrethodni tekstPoziv srpskim državljanima koji su se vratili iz inostranstva da osnivaju poljoprivredna gazdinstva\nSledeći tekstDa li su pokrovni usevi spas za očuvanje plodnosti zemljišta? Evo šta kažu stručnjaci


Počeo sastanak političkih lidera iz BiH s Füleom | Tacno.net\nAutor 👤tačno.net 1.10.2013. u 09:05\nPredstavnici Evropske komisije i politički lideri Bosne i Hercegovine će u danas u Briselu održati treći ciklus dijaloga na visokom nivou o procesu pristupanja. Sastankom će predsjedavati Komesar za proširenje i evropsku politiku susjedstva Štefan Füle, a pozvani su svi politički lideri, kao i predstavnici Vijeća Evrope i Venecijanske komisije.\nSastanku, koji je počeo oko 9,40 sati jutros, prisustvuju evropski komesar za proširenje Štefan Fule, šefica Odjela za BiH unutar Direkcije Evropske komisije za proširenje Paola Pampaloni, šef Delegacije EU u BiH Peter Sorensen dok sa bh strane prisustvuju lideri HDZBiH Dragan Čović, SNSD Milorad Dodik, SDP Zlatko Lagumdžija, HDZ1990 Martin Raguž, SDS Mladen Bosić, dok SDA predstavlja zamjenik predsjednika Bakir Izetbegović, a umjesto lidera SBB-a predsjednik GO SBB Fehim Škaljić. Sastanku prisustvuju i predsjedavajući Vijeća ministara BiH Vjekoslav Bevanda, kao i entitetski premijeri Željka Cvijanović i Nermin Nikšić.\nPrvi ciklus je održan u junu 2012. u Briselu, a drugi u novembru 2012 u Sarajevu – saopćeno je iz Ureda komesara za proširenje i evropsku politiku susjedstva Štefan Fülea.\nPredsjednik SDP-a Zlatko Lagumdžija izjavio je u subotu u Mostaru, nakon sjednice Glavnog odbora SDPBiH, kako je potrebna veća uključenost Evropske unije u cijeli proces provedbe presude Sejdić – Finci. –\nSastanak predstavnika političkih stranaka iz BiH sa evropskim komesarom Štefanom Fuleom u Briselu jedan je u nizu pokušaja da se izađe iz ovog našeg bosanskog ćorsokaka – kazao je generalni sekretar SDA Amir Zukić. On je naglasio da se SDA u pripremama za sastanak u Briselu potrudila i izašla s konstruktivnim prijedlogom implementacije presude Sejdić-Finci, te u tom cilju organizirala sastanke.\nKomentirajući dogovor HDZBiH i SDA, zastupnik SNSD-a u Predstavničkom domu PSBiH Lazar Prodanović kazao je za Fenu da je „taj model apsolutno prihvatljiv“. –\nSLobodna Evropa, AA\nTagovi: BH političariŠtefan Fule


Kako se pravilno piše pačji - Šta je pačji\nKako se piše pačiji ili pačji? Prema srpskom pravopisu piše se i jedno i drugo.Češće se upotrebljava pridev pačjii.Sufiks –ji , može posedovati i oblik –iji, ali se češće upotrebljava nastavak –ji. Npr. dečji, čovečji, zečji, kozji…Nastavak –iji se uglavnom koristi kada se osnova reči završava suglasničkom grupom i kako bi se reč lakše izgovarala. Npr. […]


UFFF KAKVA GRUPA PROLAZIMO 100%\nnapravljeno: Utorak, 07. Oktobar 2008 Vreme 15:26.\nizmenjeno: Utorak, 07. Oktobar 2008 Vreme 15:33.\nOVO ME PODSECA VISE NA LS NEGO KUP UEFA ALI NEMA VEZE IDEMO GROBARI SVI DO POBEDE!\nDragutinović: "Partizan je jak"\nReći ću saigračima da Partizan nije 'lak zalogaj'. U pitanju je podmlađena ekipa, koju predvode stranci. U mečevima sa Fenerbahčeom i ulaskom u ligu Kupa UEFA Partizan je pokazao koliko je ozbiljan", kazao je Dragutinović.\nALEE ALEEE, PARTIZAN ALEEE, SVETO IME JE VECNO, ZIVECE NJEMU DAJEM SVE.......


ŠTA ĆEMO SA KORUPCIJOM!? | Vestinet.rs\nPočetna AKTUELNO\tŠTA ĆEMO SA KORUPCIJOM!?\nBilo je nekog napretka, rekao je izvršni sekretar GRECO-a Đanluka Espozito evropskom dopisniku N1 Nikoli Radišiću – na primer, usvojen je Zakon o lobiranju.\nPremijerka Srbije Ana Brnabić „zadovoljna je što napredak Srbije u borbi protiv korupcije, po oceni antikorupcijskog tela Saveta Evrope nije „nezadovoljavajući“.\nIako se u izveštaju GRECO konstatuje da od 13 preporuka za suzbijanje korupcije, Srbija nijednu nije sprovela u potpunosti, premijerka ističe da je odgovornost na parlamentu, u kome nije bilo neophodne dvotrećinske većine za usvajanje ustavnih promena. Srbija je, po izveštaju, 10 preporuka delimično primenila, dok tri najvažnije preporuke nisu usvojene.\nAli, Skupština Srbije je, po oceni GRECO-a podbacila u ustavnoj reformi koja se odnosi na sudstvo i to je ključna zamerka.\n„Kada je reč o reformi sudstva, svesni ste da je tu došlo do zastoja. Ustavne promene nisu sprovedene i to je moralo imati efekta na naš izveštaj. Suština je da moramo biti sigurni da ključno telo – Visoki savet sudstva, nije podložan uticajima i nije zavistan od politike.\nPosebno kada je reč o izboru, smenama i unapređenju nosilaca sudskih funkcija i drugih funkcija u pravosuđu tu ne bi smelo da bude mešanja politike“, kazao je Espozito.\nPremijerka Ana Brnabić priznaje da je problem to što ustavna reforma u oblasti pravosuđa nije sprovedena, ali kaže da odgovornost za to ne snosi Vlada.\n„Za to je dalje potrebna dvotrećinaska većina u Narodnoj skupštini. To je ono što mi nismo imali i zato nismo mogli da usvojimo amandmane na Ustav u oblasti pravosuđa i zato te odredbe stoje neusvojene.\nČim bude postojala dvotrećinska većina u nekom sazivu parlamenta, onda će to biti ispunjeno. A onda to treba i implementirati“, kazala je Brnabić.\nPremijerka je zadovoljna što se i pored kritika GRECO-a, Srbija nije našla među najlošijim.\n„Taj izveštaj se bavi svim zemljama Saveta Evrope i mi se tu ne nalazimo na listi nezadovoljavajućih zemalja“, dodala je.\nMinistarstvo pravde u svom odgovoru na izveštaj GRECO navodi da se u njemu ne uzima u obzir napredak u poslednjih nekoliko meseci.\nKao unapređenje sistema, ministarstvo navodi usvajanje zakona o poreklu imovine, i posebno dva zakona – o lobiranju i zakona o sprečavanju korupcije.\n„To jeste nešto je urađeno, međutim, zakonske odredbe ni jednog ni drugog nam ne garantuju sprovođenje suštine preporuka GRECO, a to je jačanje uloge Agencije za borbu protiv korupcije, proširenje nadležnosti kada je reč o sukobu interesa poslanika, sudija i tužilaca i kada je reč o lobiranju, da se tu otkloni svaka sumnja da može doći do neprimerenog uticaja na ljude koji donose zakone i druge propise“, izjavila je Zlata Đorđević iz Transparentnosti Srbija.\nIzveštaj GRECO ne štedi ni bogate zemlje Zapadne Evrope, pa su se tako na listi onih koje nisu sprovodile preporuke našle i Češka, Danska, Luksemburg, Austrija i Hrvatska.\nAna Brnabićizvršni sekretar GRECO-akorupcijaĐanluka Espozito


Casemiro - SportSport.ba\nDnevno sakupi 2.000 kokosa za osam eura, a onda su za to saznali Dani Alves i Casemiro\nBrazilski reprezentativci učinili veliku stvar\nPrije dva mjeseca po prvi put u klupskoj historiji ekipa Petrolina je nastupila na takmičenju pod nazviom Copa de Sao Paulo. Iako je izgubila sve utakmice, ostavila je trag.\nCasemiro: Ovaj poraz bi nas mogao koštati titule\nReal poražen od Betisa\nFudbaleri Real Madrida sinoć su poraženi u gostima od Betisa (2:1) u okviru 27. kola španske La Lige.\n23.01.20. 18:47 2\nDobro je izvagao situaciju\n"Zidane mi je u januaru rekao: Jednom kad počneš igrati, nikad nećeš prestati"\nIgrač Reala je bio zabrinut za svoju minutažu i tražio je odgovore od trenera\nNakon što je Zinedine Zidane ove godine preuzeo Real Madrid, Casemiro nije bio u prvim planovima francuskog stručnjaka.\nCasemiro je ove sezone standardan u prvom timu\nReal u strahu da će izgubiti jednog od glavnih igrača za El Clasico\nCasemiro ima četiri kartona\nPeti karton bit će koban za veznjaka Real Madrida, no pitanje je kada će ga "zaraditi".\nDok je igrao madridski derbi, žena i kćerka su mu prolazili kroz pravu dramu\nŽena i kćerka u dobrom stanju\nU jednom od lošijih madridskih derbija u posljednjih nekoliko godina Atletico i Real su podijelili bodove odigravši 0:0.\n29.09.19. 07:43 3\nCasemiro: Pogba je dobrodošao u Real Madrid\nBrazilski vezista hvalio Francuza\nBrazilski vezni fudbaler Casemiro poručio je kako je Paul Pogba dobrodošao u Madrid.\nCasemiro o Zidaneu: Patio je zajedno sa nama, zato se i vratio\nNogometaš Reala govorio o svom treneru\nZinedine Zidane, napravio je zaista iznenađujući povratak na klupu Real Madrida, iako je prije klupu tog tima napustio prije 10 mjeseci.\nNarednu utkamicu Real Madrid će odigrati u nedjelju kada u Madridu gostuje Huesca.\nŠta to radi Casemiro na travi: Mogao bi dobiti Oscara za glumu\nReal se namučio, sudija u centru pažnje\nReal je veoma teško stigao do pobjede u duelu protiv Levantea. Madriđani nisu briljirali, čak naprotiv, ali na kraju su upisali tri boda.\nTri važna boda za Madriđane u sjeni diskutabilnih penala\nReal Madrid poveo protiv Girone i opet taj Casemiro\nBrazilac u odličnoj formi\nFudbaleri Real Madrida igraju trenutno pred svojim navijačima protiv Girone meč 24. kola španske La Lige.\nReal je danas u madridskom derbiju savladao Atletico sa 3:1 i tako preskočio gradskog rivala na tabeli.\nSolari smatra da je cijeli tim danas odigrao sjajnu utakmicu\nOd tostera do benzinske pumpe: Na šta su svjetski poznati fudbaleri potrošili prvu veću platu?\nCristiano Ronaldo je uradio najpametniju stvar\nU fudbalu se, kao i u mnogim drugim svjetski popularnim sportovima, vrti ogroman novac ali mnogi zaboravljaju jednu bitnu stvar - Cristiano Ronaldo i njemu slični se nisu rodili kao zvijezde i milioneri, već su nekada davno krenuli od nule. I uspjeli.\nBilo je baš skromnih, ali i onih koji su odmah 'poletjeli' za luksuzom, valjda i sami svjesni da do kraja života neće imati nikakvih finansijskih problema\n20.11.18. 12:59 4\nCasemirov potez pravi je hit\nReal Madrid je sinoć s 1:0 pobijedio Espanyol, a gol je postigao Marco Asensio.\n23.09.18. 14:49 1\nHoće li se Luka naljutiti? Saigrač iz Reala podržava Cristiana u borbi za najboljeg na svijetu\nCasemiro sasvim jasan\nSvjetska fudbalska federacija (FIFA) u ponedjeljak će dodijeliti nagradu za najboljeg fudbalera svijeta u 2018. godini.\nPSG pokazao dobar ukus: Parižani žele Casemira\nOtkupna klauzula je previsoka\nČelnici PSG-a nakon još jedne razočaravajuće sezone, barem u Ligi prvaka, ponovo namjeravaju pojačati tim. Iako su prošlog ljeta stigli Neymar i Mbappe, čini se da ekipa ništa nije jača na evropskom nivou, a bogati vlasnici rješenje vide u novim kupovinama.\n18.04.18. 16:33 1\nPSG-ova lista pojačanja\nNajbliži Parizu je Donnarumma\nNovi francuski prvak PSG spremio je zanimljivu listu pojačanja za ljetni prelazni rok.\nCasemiro upozorio reprezentativnog kolegu: Briga me za SP, polomio bih ga na pola\nSamo je odgovorio na pitanje italijanskih medija\nVeoma jednostavno pitanje dobio je brazilski vezni fudbaler Casemiro od italijanskih novinara, a srećom njegov odgovor je bio u šaljivom tonu, inače bismo se uplašili.\nChelsea od Reala želi i Casemira u slučaju ponude za Hazarda\nPlavci imaju prijedlog\nChelsea namjerava od Reala narednog ljeta tražiti da uključi veznog fudbalera Casemira u posao oko dovođenja Edena Hazarda.


12:09h PAKISTAN JE GODINAMA TAJNO PODRŽAVAO TALIBANE: Sada kada su blizu pobede u Avganistanu, to Islamabad može žestoko da košta VIDEO\n12:08h Vučević: Novi Sad je svetao primer evropskih vrednosti, grad istinskog multikulturalizma koji neguje različitost\n12:02h KAKO DA POMOGNETE OSOBI KOJA JE KOLABIRALA? Doktor HITNE OBJASNIO šta treba da uradite! U jednom SVI GREŠE!\n12:00h ALEKSANDRA JERKOV: Mrtvački kovčezi i ekseri\nDETALJNA PROGNOZA ZA AVGUST: Poznati meteorolog objavio kada možemo da 14\t45\nPREDRAGU IŠARALI CEO AUTO MISTERIOZNIM PORUKAMA: "ŠVALERU, RAZVELA SAM 49\t480\nEVROPA NIKAD NEĆE MOĆI DA ISPLATI DUG SRBIMA! Nikola Tesla je PRE 127 GODINA 51\t360\nPAKT PROTIV SRBIJE! Crna Gora pokrenula talas udara! Sarajevo i Priština 102\t104\nzoran kostadinovic\t 15.07.2021. 14:50h\nSvašta čoveku može da se desi od trenutka kad izađe iz kuće i krene na letovanje do momenta kada konačno smoči noge u moru.\nIvana iz Srbije nije ni stigla do plaže, a letovanje joj je već verovatno preselo.\nNjena sestra je objavila apel u poznatoj grupi za naše turiste u Grčkoj u kojem je objasnila šta im se pre nekoliko dana dogodilo.\n- Danas smo doputovali u Nei Pori i imamo problem. Izgubljen je kofer sa stvarima i sestra nema šta da obuče. Kofer je sive boje i imao je zakačeno njeno ime. Molim vas ako neko zna bilo šta da javi - zamolila je devojka iz Vojvodine.\nTu međutim nije kraj! Najneobičniji deo njihove muke je to što nisu do Grčke putovale avionom pa je kofer slučajno zagubljen prilikom utovara prtljaga - na more su krenule autobusom! Devojka je navele i detalje.\n- Šofer je ostavljao putnike redom, naša vila je bila poslednja, kad smo sišle iz autobusa po stvari kofera jednostavno nije bilo - objasnila je devojka.\nDanima su pokušavale da uđu u trag osobi za koju su se nadali da je slučajno zabunom uzela njihov kofer, ali bez uspeha.\nVIDI OVE KRŠEVE ŠTO SU SE JEDVA DOVUKLI DO GRČKE: Fotografija automobila iz Srbije izazvala buru na DRUŠTVENIM MREŽAMA (FOTO)\nKomentari se samo ređaju na društvenim mrežama.\n- Mnogo mi je žao što vam se ovo desilo, kažu da su to samo krpice, ali ja bih verovatno celo more preplakala - napisala je jedna korisnica.\n- Nećete ga ni naći, ako ste stavili svoje ime, onda sigutno nije zabuna, nego je krađa - izrazio je mišljenje drugi korisnik u komentaru.\n- Sećate li se kad je cela Srbija imala iste crne torbe pa na svakoj pumpi ljudi izlaze da provere da li je njihova još u tovaru - prisetio se treći korisnik.\nČini se da je ova godina, nakon prošlogodišnjeg korona oklevanja, puna priča sa letovanja koje su ljudi dugo čekali. Ostaje da se nadamo da će devojka iz Srbije pronaći kofer i da u njemu nije pored stvari spakovala i novac.\nAU, MAJSTORE, SVAKA ČAST! Beograđanin prevalio 1.000 kilometara do Lefkade sa zastavom 128! OD KLIME IMA SAMO 4 PROZORA (FOTO)\nIZUZETNO VAŽNA VEST! POSLE UKIDANJA ROMINGA NA ZAPADNOM BALKANU: U Grčkoj cene telefoniranja niže i za 90 ODSTO!\nSMEŠTAJ I ZA 15 EVRA DNEVNO! Evo koje cene su dočekale SRPSKE TURISTE u letovalištima u Grčkoj\nGrčkaletovanjeNei Poriizgubljen koferizgubljen prtljag\nGRADINAČELNIK NOVOG SADA SA AMBASADOROM KRALjEVINE HOLANDIJE\nDETALJNA PROGNOZA ZA AVGUST: Poznati meteorolog objavio kada možemo da očekujemo OSVEŽENJE 14\t45\nPREDRAGU IŠARALI CEO AUTO MISTERIOZNIM PORUKAMA: "ŠVALERU, RAZVELA SAM SE ZBOG TEBE"! Evo kako mu je žena reagovala (VIDEO) 49\t480\nEVROPA NIKAD NEĆE MOĆI DA ISPLATI DUG SRBIMA! Nikola Tesla je PRE 127 GODINA PISAO O KOSOVU, ali i o Crnoj Gori, srpskom rodu... 51\t360\nSUZE MILICE MANDIĆ OBIŠLE PLANETU: Srpska HEROINA sama sebi dodelila ZLATNU medalju, pa ZAPLAKALA! (FOTO) 21\t7.3k


plaža | Novosti.rs\nVOJNIČKI PASULJ NA LIDU: Zabava u nedelju popodne na dunavskoj plaži\nU OKVIRU manifestacije „Leto na Lidu“, koju organizuje Turističko-kulturni centar Zemun, posetioce ove plaže u nedelju očekuje vojnički pasulj i humanitarni turnir u odbojci na pesku.\n20. 08. 2021. u 16:39\nOVIH dana se svi smejemo fotografijama sa raznih plaža koje su osvanule na društvenim mrežama.\nHIT SNIMAK SA PLAŽE U CRNOJ GORI: Prolaznici u neverici gledali šta je uradio ovaj čovek (VIDEO)\n14. 08. 2021. u 13:11\nTURISTI OPREZ! Lopovi haraju plažama, evo saveta kako da se zaštitite\nNIJE redak slučaj da turisti na plaži ostanu bez novčanika, mobilnog telefona ili torbe.\n12. 08. 2021. u 14:10\nZVANIČNO OTVORENA KUPALIŠNA SEZONA NA LIDU: Kupanje od devet do 19 časova do 1. septembra\nKUPALIŠNA sezona na plaži Lido počela je danas i trajaće do 1. septembra.\n03. 07. 2021. u 18:28


"Ja sam živi dokaz tvrdnje da čovek može da postigne šta god poželi ukoliko se tome zaista posveti. Ko bi pre samo nekoliko godina mogao da pomisli da će se jedna žena iz Saudijske Arabije popeti na najviši vrh sveta?"\nObjavljeno: 01.05.2017. 11:44h\nFoto: Raha Moharak sa saudijskom zastavom na Mont Everestu; Autor: Profimedia\nRaha Moharak se popela na najviše vrhove šest od sedam svetskih kontinenata i postala prva žena iz Saudijske Arabije, i arapskog porekla uopšte, koja se uspela ne Mont Everest.\nPrilikom uspona na vrh Mekinli na Aljasci, Raha i njen tim su zapali u teškoće usled snežne oluje koja je izbila praćena izuzetno niskim temperaturama i snažnim vetrom. Jedva su izbegli udar lavine.\n"Bilo mi je potrebno više od godinu dana da prevaziđem stres koji sam tad pretrpela", priseća se neuspele ekspedicije iz 2015. godine.\nBORBA S GRANIČARIMA, VUKOVIMA I LEDOM: Ovi su šverceri alkohola koji pokreću ilegalni noćni život Teherana (FOTO) https://t.co/ToaNWKdmCy pic.twitter.com/9DgbjrvAhM\nTaj poduhvat bio je do sada najteži test za tridesetjednogodišnju Arapkinju koja trenutno živi u Dubaiju. Fizičke, mentalne, i društvene prepreke, ipak, nisu je sprečile da se popne na mnoge od najviših vrhova sveta, uključujući i sam Mont Everest.\nUspon na Mekinli će pokušati po drugi put čim obezbedi sponzora za novu ekspediciju. Biće to za nju sedmi najviši vrh na sedmom kontinetu na koji se ispela, nakon što je savladala Kilimandžaro, Mont Everest, Vinson, Elbrus, i Akonkagvu.\nMoharak za sebe kaže da je bila hrabro, smelo, i butnovno dete. Njenim roditeljima je od početka bilo jasno da se razlikuje od svojih vršnjaka. U potrazi za ostvarenjem svojih snova, ona je razbila brojne mitove o saudijskim ženama.\nNakon diplomiranja i tri godine rada, našla se pred životnim raskršćem: roditelji su je pozvali da se vrati u Saudijsku Arabiju. Očekivali su da se njihova ćerka mane karijere, nađe odgovarajućeg partnera, i uda se. Ona je, međutim, imala sasvim drugačije namere.\n"Nije mi bio cilj da razbijem bilo kakve stereotipe, osim onih o meni samoj. Zašto bih živela život u skladu s tuđim društvenim očekivanjima?"\n"Koja devojka ne bi želela princa na belom konju? Ni ja se po tome ne razlikujem od ostalih, samo mislim da nema smisla da ga dokono čekam. Ta ideja mi je veoma smešna."\nNeverovatna priča ove žene počela je u jednom običnom razgovoru s prijateljicom koja je uzgredno pomenula planinarenje. Ono joj je momentalno privuklo pažnju, kao disciplina koja spaja atletske sklonosti s avanturističkim duhom.\nKada je svoje planove otkrila prijateljima, oni su bili uvereni da se šali. Ipak, njihov skepticizam ju nije omeo.\n"Nisam htela da dopustim da mi iko drugi određuje granice mogućeg."\nMoharakova zahvalnost duguje i svojoj porodici koja nikada nije pokušala da utiče na njen avanturistički duh. Ipak, s planinarenjem se nisu u početku složili. U dugačkom mejlu koji je poslala ocu, objasnila je nameru da se popne na Kilimandžaro, prvi od svetskih vrhova koje će kasnije osvojiti.\n"Pisala sam mu rekavši da je njegovo učenje u mene usadilo veru u nepobedivost. On me je naučio da verujem u sebe, svoje sposobnosti i snove. Kako onda da mi kaže da se manem nečega u šta verujem i što želim?"\nNakon par meseci ubeđivanja, prihvatila se puta na Kilimandžaro.\n"Moji roditelji su me gledali kako ronim, skijam, videli su me povređenu, a šavovima, previjenu u urgentnom centru.Prema tome, nije im bilo tešo da se naviknu na moj novi hobi".\n"Sve vreme su se birnuli, oko moje bezbednosti, oko kulturoloških implikacija onoga što radim, nisu bili sigurni šta da očekuju, ali su sve vreme bili uz mene."\nRekacije sredine su bile raznolike. Bliski prijatelji Moharakove nisu se previše začudili njenoj najnovijoj strasti.\n"Nekima se sve ovo od početka nije sviđalo. Rekli su da nanosim ljagu porodici", objašnjava ona, dodajući da je bilo i blažih kritika."Zašto ne možeš da budeš kao sve ostale devojke, zašto moraš da se razlikuješ", neki bi je pitali.\nNa kraju, uprkos svim preprekama, Raha Mohakar se decembra 2011. popela na Kilimandžaro, na kraju ekspedicije koju je platila sopstvenim novcem, nakon nekoliko meseci samostalnih priprema.\nPored kondicionog teninga, ona je na internetu istraživala tajne planinarskog sporta kako bi pripremila svoje telo i svoj um za buduće izazove.\nNa kraju puta koji je završila uz nemalu pomoć ostalih članova tima, ugledala je sunce koje joj je polako topilo led sa lica. Usledila je euforija izazvana jedinstvenim pogledom koji se pruža s najvišeg vrha Afrike.\nNakon uspešnog osvajanja Kilimandžara, Moharakova je postala nezaustavljiva. Popela se na osam vrhova u rasponu od 12 meseci. U istoriju je ušla 2013. godine, kao prva Arapkinja koja se uspela na krov sveta, Mont Everest.\nMOharakova se nada da će njena priča inspirisati žene da ostvare svoje namere i preispitaju položaj u kome se nalaze.\n"Stvari se menjaju, ali ne dovoljnom brzinom."\nU poslednje vreme, ona radi na svojoj prvoj knjizi koja se ne bavi planinarenjem, već prevazilaženjem prepreka u ostvarivanju svojih snova.\nRoditelji su joj ponosni i nakon svega veruju da je njihova ćerka sposobna na sve.\nVeruje da je bitno obrazovati devojčice i objasniti im da nisu manje vredne od dečaka.\n"Lako je osvajati planinske vrhove, ali je teško menjati mentalitet ljudi", zaključuje one.\nINTERNET I OBRAZOVANJE KAO SREDSTVA BEKSTVA: Tajni egzodus žena iz Saudijske Arabije\nPO TRNJU DO REFORMI: Može li Mohamed bin Salman da promeni Saudijsku Arabiju\nTagovi Životna pričaMont EverestAlpinizamAlpinistaLjudska PravaŽeneŽenaSaudijska ArabijaŠerijatsko pravoBliski istokIspovestBorba


Facebook ima 2 milijarde mesečno aktivnih korisnika - IT RešenjaIT Rešenja\nYou Are Here: Home » W W W » Facebook ima 2 milijarde mesečno aktivnih korisnika\nFacebook ima 2 milijarde mesečno aktivnih korisnika\nAutor: Ivan Bjelajac Datum: 30. 06. 2017. Rubrika: W W W | komentar : 0\nOd prekjuče je Facebook službeno premašio novu granicu koju još nije dostigla niti jedna društvena mreža ili neka slična platforma na svetu. Mark Zuckerberg pohvalio se kako je njegova društvena mreža dostigla neverovatnu brojku od 2 milijarde mesečno aktivnih korisnika. Za postizanje prve milijarde Facebook-u je trebalo oko osam godina, a za drugu milijardu nešto manje od pet godina.\nZa poređenje, dve milijarde ljudi više je nego što ima ijedna zemlja sveta, te predstavlja više od četvrtine svetske populacije. Facebook je dostizanjem ove brojke postao i prvi internet servis ikada kojem je to uspelo.\nDonekle ga slijedi tek YouTube sa oko 1,5 milijardi korisnika, dok su sledeća dva servisa za komunikaciju sa više od milijardu korisnika takođe u vlasništvu Facebook-a (Messenger i WhatsApp sa po 1,2 milijarde), a tek nakon njih smestio se Gmail sa nešto više od milijardom korisnika.


Nova verzija Afromanove "Because I Got High", kao podrška legalizaciji marihuane! | Dokolica - Šta radim kada ništa ne radim?\nSećate li se Afromanove pesme iz 2001. godine Because I Got High? Kontroverzna numera sa početka veka, vrlo brzo je preplavila radijske top liste i za kratko vreme je postala planetarni hit. 13 godina kasnije, Afroman se vratio sa rimejkom čuvene pesme kako bi pomogao onima koji se bore za legalizaciju marihuane.\nU originalnoj pesmi, reper je više naginjao duhovitom prikazu stondiranih ljudi, i njihovih navika pod dejstvom kanabisa. Tadašnji hit je stereotipno predstavljao naduvane ljude kao lenje, neodgovorne delikvente, koji ne mogu da održe korak sa normalnim životom i obavezama, jer su stondirani. Reputacija, kakvu ljudi koji se zalažu za legalizaciju trave, nikako ne žele da prihvate kao mejnstrim razmišljanje danas.\nIpak, ljudi uče na svojim greškama, neki bi pomislili, pa je tako i poznati reper odlučio da se pridruži kampanji Nacionalne Organizacije za Reformu Zakona o Marihuani (NORML), i obradi svoj nekadašnji hit, ovoga puta uz mnogo adekvatniju i jasniju poruku nego 2001. godine.\n“Imajući u vidu trenutnu borbu mnogih država, sa ciljem legalizacije marihuane, smatrao sam da je zrela prilika i odličan trenutak za edukaciju, ili da budem potpuno otvoren, pravo vreme za razgovor o benefitima koje bi potencijalna legalizacija donela”, izjavio je Afroman nedavno za Rolling Stone.\nPre 24 godine Karl Segan je želeo otvorenu diskusiju o marihuani. Ovo su pitanja koja je postavio! (0)\nTags: afroman kanabis legalizacija marihuana trava\nPogledajte: Trejler za osmu, poslednju sezonu “Dextera”\n11 godina na Marsu: Kako se snalazi vremešni rover Oportjuniti na crvenoj planeti?\nPostavljeno pre on March 25, 2015


NIKE JORDAN JUMPMAN 2020 | Sport Vision\nNike Jordan Jumpman 2020 su vrhunske patike za košarku. Atraktivan dizajn direktno je inspirisan Air Jordan 34 modelom. Velika jastučna jedinica ispod vašeg stopala donosi izuzetnu udobnost i amortizaciju svakog pokreta, doskoka. Vazdušna Air Zoom tehnologija dodatno pojačava osećaj udobnosti. Lagano i prozračno gornište je veoma izdržljivo i savršeno oblikuje vaše stopalo. Elastični jezičak i način vezivanja pertli omogućavaju lako obuvanje i izuvanje. Sloboda pokreta, sloboda igre, borba za svaku loptu, svaki koš i nove pobede- simbolično sve prikazuje Fight natpis pisanim slovima na zadnjem delu patika. Tri leteca Džordan znaka zovu vas da uživate u igri kao ,,Leteći Majkl“. Ove patike su odličan izbor za sve vas koji volite košarku . Uživajte u igri, nosite Jordan Jumpman 2020 . SPECIFIKACIJA PROIZVODA: Gumeni đon i Air Zoom tehnologija Gornji deo : sintetika, tekstil Vezivanje na pertle Prikazana boja: Crna/Black, Bela/White, Električna Zelena/Electic Green Šifra artikla: BQ3449-001 .\nPrikazana boja: Crna/Black, Bela/White, Električna Zelena/Electic Green\nŠifra artikla: BQ3449-001


Bregu: Poržavamo uklanjanje barijera u regionu\nTanjug 10. novembra 2019. 15:04\nOHRID – Savet za regionalnu saradnju (RČ) podržava sve inicijative koje doprinose stvaranju jedinstvenog tržišta u našem regionu, po uzoru na ono Evropske unije, zasnovano na četiri temeljne slobode, izjavila je\ngeneralna sekretarka RČ Majlinda Bregu posle sastanka lidera Zapadnog Balkana danas u Ohridu.\nOna je istakla da takve inicijative treba da se potpuno ugledaju na modele Evropske unije, na način da stvore odskočnu dasku ka potpunoj integraciji regiona u Uniju, saopšteno je iz RČ.\n“Hitno treba raditi na odlučnom uklanjanju barijera u našem regionu. Ovog leta, na Samitu u Poznanju, RČ je predstavilo ideju kretanja širom regiona s ličnim kartama i stoga mi pozdravljamo sve iskrene inicijative o procesima liberalizacije, bilo da se radi o transportu, trgovini, kretanju ljudi, digitalizaciji ili nekoj drugoj oblasti, jer ovde više nema mesta protekcionizmu“, ukaxzala je Bregu.\nOna je istakla i da je Savet spreman da nastavi i intenzivira rad na primeni višegodišnjeg plana o Regionalnom ekonomskom prostoru, pa i više od toga, u sveobuhvatnom obliku dodajući da svaka inicijativa za ekonomski razvoj regiona, a koja je potekla iz regiona i na njega usmerena, predstavlja suštinsko razumevanje prirode i prednosti regionalne saradnje.\n„Očekujemo da će ovaj proces zacrtati viziju, dati novu dinamiku i pospešiti nadogradnju i preuzimanje incijative oko novog, unapređenog plana o Regionalnom ekonomskom prostoru i budućnosti Berlinskog procesa. Ova inicijativa ima potencijal da bude od ključnnog značaja u stvaranju nove metodologije pristupanja Evropskoj uniji, a odluku o tome da podrži svih šest ekonomija, s tim da u razgovore treba uključiti i sekreterijate CEFTA-e i Transportne zajednice”, zaključila je Bregu.\nUčesnici sastanka razgovarali su o inicijativama uklanjanja barijera slobodnom kretanju roba, usluga, kapitala i ljudi kroz ceo region.\nOsim lidera sa Zapadnog Balkana, i predstavnika RČ-a, sastanku su prisustvovali i predstavnici Evropske Unije, Evropske banke za obnovu i razvoj, Svetske banke, i Evropske investicione banke.\nSledeći sastanak je predviđen 21. decembra u Draču.


Doc. dr SNJEŽANA RAJILIĆ\nDoktor tehničkih nauka iz oblasti Saobraćajno inženjerstvo\nDoc.dr Snježana Rajilić dipl. inž. saobraćaja rođena je u Prijedoru 1965 godine. Osnovnu školu završila je u Svodni, a srednju Statističko-tehničku školu u Prijedoru 1984. godine.\nNa Saobraćajnom fakultetu u Sarajevu je diplomirala 1990. godine i stekla zvanje Diplomirani inžinjer željezničkog saobraćaja. Magistarski rad pod nazivom "Reorganizacija putničkog i teretnog saobraćaja u uslovima tržišnog privređivanja u ŽRS" odbranila je 06.07.2010. godine na Univerzitetu u Novom Sadu - Tehnički fakultet ?Mihajlo Pupin? Zrenjanin.\n1991.godine zapošljava se kao Referent za robni saobraćaj u Robnom centru Prijedor na Željeznicama Republike Srpske - RJ Prijedor. Od 1992. do 1996. godine radi u sektoru za Opšte i kadrovske poslove u Željeznicama Republike Srpske - RJ Novi Grad, a zatim do 1998. godine kao Referent za putnički saobraćaj u RJ Novi Grad. Funkciju Šefa stanice Novi Grad obavlja u periodu od 1998. do 2000. godine. Iste, 2000. godine imenovana je za Stručnog saradnika pri Kabinetu generalnog direktora Željeznica Republike Srpske.\nZa Narodnog poslanika u Narodnoj Skupštini Republike Srpske birana je u dva mandata od 2000. do 2006. godine, a za Poslanika u Parlamentarnoj skupštini BiH u mandatu 2006. - 2008. godine. Na lokalnim izborima 2008. godine izabrana na funkciju Načelnika opštine Novi Grad i tu dužnost obavlja u dva mandata.\nU toku 2010. i 2011. godine angažovana je kao saradnik na Visokoj školi "Centar za poslovne studije" u Kiseljaku, BiH gde je objavila Osnovni udžbenik pod nazivom ?Preduzetništvo? kao koautor sa doc dr. Daliborom Misiračom.\nU dosadašnjem radu bila je koautor jednog rada u međunarodnom časopisu sa SCI liste, dva rada na međunarodnim naučnim skupovima i jednog osnovnog udžbenika na visokoj školi.\nFakultet tehničkih nauka - Univerzitet u Novom Sadu\nRazvoj modela železničkog prevoza putnika u integrisanim transportnim sistemima\nTehnički fakultet "Mihajlo Pupin" u Zrenjaninu - Univerzitet u Novom Sadu\nReorganizacija putničkog i teretnog saobraćaja u uslovima tržišnog privređivanja u ŽRS\nSaobraćajni fakultet - Univerzitet u Sarajevu


SK ASI-MUR / СК АСИ-МУР / CS IAS-AIT / UC ASI-IWA : 20061207 Glas Javnosti\nOvo je TikiWiki CMS/Groupware v1.9.11 -Sirius- © 2002–2008 od Tiki društvo Pon 13 of Jul, 2020 [14:18 UTC]\nStudenti i dalje nezadovoljni zbog naziva diploma\nBEOGRAD - Akademci okupljeni oko Saveza studenata Beograda, Studentske unije Srbije i Udruženja studenata sa hendikepom protestovaće 18. decembra ispred zgrade Rektorata dok se u ovoj ustanovi bude birao novi rektor. Srećko Šekeljić, predsednik Saveza studenata Beograda, kaže da su akademci nezadovoljni odbijanjem fakulteta i univerziteta da prihvate tumačenje člana 127 Zakona o visokom obrazovanju koje je dao Sekretarijat za zakonodavstvo Vlade Srbije. Tim tumačenjem je predviđeno da sve osobe koje već imaju sedmi jedan stepen stručne spreme trebalo da dobiju naziv mastera.\n- Fakulteti i univerziteti nisu uvažili mišljenje studenata. Hoćemo da pokažemo da se s takvim načinom rada ne slažemo. Uz nas su, pored Saveza studenata Beograda, Studentske unije i Udruženja studenata sa hendikepom, i sve studentske organizacije iz Novog Sada, Niša i Kragujevca. Ovo je pitanje koje se ne tiče samo 180.000 studenata, već i svih građana koji su ranije diplomirali - objašnjava Šekeljić. Studenti su započeli razgovore s različitim institucijama i političkim partijama koji bi ih podržali u rešavanju problema.\n- Imamo podršku Ministarstva prosvete, a razgovarali smo i sa Milošem Aligrudićem, predsednikom Zakonodavnog odbora Skupštine Srbije, koji je rekao da će sazvati sednicu odbora, ali je samo pitanje da li će biti kvoruma. Miroljub Albijanić, član političke stranke G17 plus, juče nam je rekao da se slaže s našim zahtevima. Nastavićemo da razgovaramo i sa drugim institucijama, sindikatima i udruženjima i zahtevati da nas podrže - najavio je Šekeljić.\nGLAS JAVNOSTI, 7.12.2006.\nNapravio: Hal 9000 zadnja izmena: Ponedeljak 05. March 2007. [23:12:56 UTC] od Hal 9000\n[ Vreme izvršavanja: 0.11 sekundi ] [ Korišćena memorija: 3.89MB ] [ 72 upita baze podataka ] [ GZIP Disabled ] [ Opterećenje servera: 0.49 ]


RAT SE RAZBUKTAVA- POSLEDNJE INFORMACIJE: TURSKA SE OTVORENO UMEŠALA U SUKOB- OBORILA JERMENSKI JURIŠNI SU-25 | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / RAT SE RAZBUKTAVA- POSLEDNJE INFORMACIJE: TURSKA SE OTVORENO UMEŠALA U SUKOB- OBORILA JERMENSKI JURIŠNI SU-25\n29. septembra 2020.\tTEMA DANA Leave a comment\nU Jerevanu, međutim, sumnjaju u to. Predstavnik jermenskog Ministarstva odbrane Arcrun Ovanisjan sa ironijom je prokomentarisao navode o „oslobađanju“ šest sela.\n„Šest sela… ma, idite na više – 10 gradova. Niste, dođavola, naučili ni kako se pravi fotopšop grada Fizuli“, rekao je on.\nAzerbejdžansko Državno tužilaštvo saopštilo je o 14 ranjenih civila usled zaoštravanja situacije na kontakt liniji u Karabahu.\n„Zbog intenzivnog neprijateljskog granatiranja sela Gapanli Terterskog okruga, Čiragli i Orta Gervend Agdamskog okruga, sela Alhanli i Šukurbejli, Fizulinsko okruga, Džodžug Mrdžanli Džebrailskog okruga i nekoliko sela Geranboskog i Daškesanskog okruga, među civilnim stanovništvom ima poginulih i ranjenih. Takođe je naneta značajna materijalna šteta brojnim kućama i civilnim objektima, uništena je i sitna i krupnija stoka i poljoprivredni objekti, uništena su vozila“, saopštila je pres-služba Generalnog tužilaštva.\n„Do sada je među civilnim stanovništvom 14 osoba zadobilo povrede različitog stepena i bilo hospitalizovano“, dodaje se u saopštenju.\nAzerbejdžanski ministar odbrane Zakir Hasanov izjavio je da azerbejdžanske oružane snage sprovode uspešne kontraofanzivne operacije u Karabahu i, prema njegovim rečima, neprijatelj se „potpuno povlači“.\n„Uzimajući u obzir operativne uslove, azerbejdžanska vojska izvodi kontraofanzivu. U drugim pravcima azerbejdžanska vojska izvodi uspešne ofanzivne operacije, a neprijatelj nije toliko jak i potpuno se povlači“, istakao je Hasanov na sastanku Saveta bezbednosti zemlje.\nLavrov odmah reagovao\n„S ruske strane istaknuta je neophodnost što hitnijeg prekida vatre. Navedeno je da će Rusija zajedno sa ostalim kopredsedavajućim Minske grupe OEBS predložiti posredničke napore usmerene na stabilizaciju situacije“, saopštilo je Ministarstvo.\n„Odlično razumemo da azerbejdžanski režim može da počne sa zločinačkim delovanjem prema granicama Jermenije i pribegne provokacijama što bi izazvalo nestabilnost u celom regionu. Zločinačko ponašanje će dobiti dostojan odgovor“, rekao je Pašinjan.\nPozvao je zemlje kopredsedavajuće Minske grupe OEBS da ne dozovle širenje konflikta i prelivanje izvan regiona.\n„Mi smo spremni za taj rat jer smo svesni da mržnja koja se promoviše u Azerbejdžanu protiv Jermena nije mogla da dovede do drugih rezultata, nego do rata“, poručio je Pašinjan.\n„Kako u potpunosti ne bismo uništili garnizon jermenskih oružanih snaga smeštenih u selu Agdere, u cilju izbegavanja povećanja ratnih gubitaka, vojna komanda Azerbejdžana predložila je jermenskoj komandi da ne pruža otpor u tom pravcu, položi oružje i preda se“, ističe se u saopštenju.\n„Ukoliko se pokaže otpor, neutralisaćemo svakog naoružanog čoveka“, ističe se u saopštenju Ministarstva odbrane.\nTURSKA SE OTVORENO UMEŠALA U SUKOB\nTurska se otvorena umešala u borbe za Karabah. Naravno, na strani muslimanskog i turkojezičnog Azerbejdžana.\nNjen lovac F-16 oborio je jermenski jurišni avion Su-25, saopštila je portparolka jermenskog ministra odbrane Šušan Stepanjan.\nNavela je da je pilot poginuo.\nTurski lovac je uzleteo sa aerodroma azerbejdžanskog grada Gjandža i štitio je azerbejdžanske bombardere i dronove koji su tukli jermenska naselja Vardenis, Mets Masrik i Sotk na teritoriji Jermenije.\nStepanjan je precizirala da je turski avion bio u dubini od 60 kilometara unutar teritorije Azerbejdžana, na visini od 8,2 hiljade metara.\nVisoki zvaničnik Ministarstva odbrane Jermenije Arcrun Ovannisjan izjavio je da Turska „vrši direktnu agresiju na Jermeniju“.\nTurski ministar spoljnih poslova Mevlut Čavušoglu rekao je da je njegova zemlja spremna da podrži Azerbejdžan i za pregovaračkim stolom i na bojnom polju.\nRusija je upozorila da bilo kakve i bilo čije izjave o vojnoj podršci Azerbejdžanu ili Jermeniji „samo dolivaju ulje na vatru sukoba između tih zemalja“.\nAzerbejdžan je, inače, objavio da će njegove oružane snage uništiti raketne sisteme Jermenije S-300 ukoliko budu primaknuti teritoriji Karabaha.\nZvanični Baku kuražno tvrdi da je tokom dva poslednja dana „srušio mit o nepobedivosti jermenske armije“.\nRatna propaganda je ratna propaganda, ali Baku vrlo dobro zna da turski lovac ne bi mogao da nekažnjeno gađa jermenski Su-25 (jurišni avioni ne mogu sami da se brane) da je S-300 bio uz granicu Katabaha.\nKonflikt se, u svakom slučaju, zaoštrava i potencijalno internacionalizuje.\nStalni predstavnik Jermenije pri ODKB Viktor Bijagov izjavio je da Azerbejdžan ugrožava celovitost i suverenitet njegove zemlje.\nPrevious SVET NA IVICI KATASTROFE: U RAT JERMENIJE I AZERBEJDŽANA UŠLE TURSKA I JEREVAN- RUSIJA TO NE MOŽE GLEDATI MIRNO!\nNext UDARNA VEST! ŠVAJCARSKA IZLAZI IZ SPORAZUMA SA EU- PRETI SITUACIJA „GORA OD BREGZITA“


SVETA PETKA-Mapa izvora\nPrepodobna mati Paraskeva Položaj izvora\nKako stići do izvora Svete Petke\nIzvor Svete Petke u Železniku nalazi se na samom obodu ovog prigradskog naselja. Od samog centra Železnika udaljen je oko 2 km. Ukoliko dolazite do njega iz centra grada, mozete koristiti autobusku liniju 511. Polazište autobusa 511 nalazi se na Železničkoj stanici u Beogradu.\nZa uvecanje slike koristite desni klik miša i opciju Wiew Image\nVideo zapis načinjen od mesta koje je obeleženo na mapi. Silazak sa asfaltnog puta na zemljani put. Zapis počinje prilaskom sa strane naselja Taraiš i skreće se desno ka izvoru. U koliko dolazite sa strane ulice "Izvorac" skrećete levo na zemljani put koji vodi ka izvoru..Video zapis traje 4 minuta i 43 sekunde


MIRANOVIĆ: Suština moje smjene je izmještanje Filermose i Mauzoleja – Portal Luca\nSvaki dan nakon 30. avgusta 2020. bio je svojevrstan bonus u radnom angažmanu u Narodnom muzeju Crne Gore, kazala je, između ostalog, u intervjuu za Dnevne novine Anastazija Miranović, koj u je Vlada Crne Gore 10. septembra smijenila sa čelnog mjesta te ustanove i na tu funkciju imenovala Živka Radovića.\nMiranović negira tvrdnje iz Rješenja o njenom razrješenju gdje se navodi da “kulturno blago Crne Gore, od posebnog nacionalnog značaja, relikvija pod nazivom ‘Filermosa’, nije na propisan način smještena i zaštićena, čime su prekršene odredbe Zakonao kulturi i Zakona o muzejskoj djelatnosti.”\nOna podsjeća da je Ikona Bogorodice Filermose od 2002. godine izložena u posebno projektovanom i izgrađenom prostoru tzv. Plavoj kapeli, u sklopu Umjetničkog muzeja na Cetinju. Miranović ističe da ne vidi gdje bi to mogli biti bolji uslovi za zaštitu, očuvanje i prezentaciju Filermose.\nKako komentarišete Vaše razrješenje sa funkcije direktorke Narodnog muzeja Crne Gore? Da li je urađeno u skladu sa zakonom ili je riječ o politički motivisanoj smjeni?\nMiranović: Očigledno, moje razrješenje sa funkcije direktorke NMCG je politički motivisano. U tom kontekstu sam ga očekivala i mnogo ranije. Zapravo, s aspekta aktuelne politike svaki dan nakon 30. avgusta 2020. bio je svojevrsan bonus u mom radnom angažmanu u NMCG. Nije jednostavno raditi i planirati radne aktivnosti, a biti svjestan činjenice da već sjutradan može da stigne Rješenje o razrješenju. Uvjerena da sam radila sve u skladu sa odgovarajućim zakonima moje razrješenje dobiće adekvatan epilog kod nadležnog suda.\nU vašem razrješenju se, pored ostalog, kao razlog smjene navodi način čuvanja Ikone Bogorodice Filermose u NMCG. Smatrate li da je način na koji se Filermosa čuva u muzeju zadovoljavajući i da liga uopšte treba razmatrati?\nMiranović: Ikona Bogorodice Filermose je zakonom zaštićena kao pokretno kulturno dobro od nacionalnog značaja i to je prvo dobro koje je zaštićeno na taj na čin za moga mandata kao direk torke Uprave za zaštitu kulturnih dobara.\nVaša smjena nije jedina u oblasti kulture, nedavno smo imali burne reakcije i povodom novih imenovanja u institucijama kulture. Kako komentarišete te promjene?\nMiranović: Promjene su konstanta vremena u kojem živimo i na njih se navikavamo kao na nužnost. Ono što zabrinjava je kada one nastaju nasilno i/ili bez adekvatnih razloga. Ova i ovakve smjene očigledno govore da aktuelna Vlada nije ozbiljno, odgovorno i profesionalno razmatrala postavljenje novog direktora NMCG, jer da jeste ne bi se moglo desiti da osoba koju su postavili nije ni preuzela Rješenje o postavljenju, a kamoli započela svoj rad na funkciji direktora NMCG što samo po sebi govori o njegovoj ozbiljnosti i odgovornosti spram institucije kojom bi trebalo da rukovodi.\nŠto je sa javnim konkursima i činjenicom da se na rukovodeća mjesta u institucijama od državnog značaja ne mogu dovoditi ljudi bez neophodnih referenci, koji pored profesionalnog, stručnog imaju i neophodna menadžerska iskustva? Nažalost, epilog je poražavajući i na opštu štetu sa dugoročnim posljedicama po društvo i državu, a ja ću svoja prava obezbijediti i satisfakovati na sudu.


Analiza verbalne komunikacije i usporedba pobjedničkih govora posljednja tri predsjednika Republike Hrvatske – Suvremene teme\nPost Tags:\t#analiza#Hrvatske#pobjednički govor#predsjednik#Republike#verbalna komunikacija\nBy Ana Pećanić & Irena Miljković Krečar\nPregledni radhttps://doi.org/10.46917/st.12.1.5 Sažetak Pregledom postojeće literature moguće je zaključiti kako sekarakteristike i sklonosti pojedinih generacija bitno razlikuju, što dovodido nesporazuma u poslovnoj komunikaciji. U ovom radu ispitano je 144zaposlenika, pripadnika generacije X i Y radi utvrđivanja preferiranihoblika komunikacije i učestalosti međusobnih nesporazuma. Takođerispitana su međusobna viđenja po različitim elementima radnogponašanja, deriviranih iz prijašnjih istraživanja. Rezultati…\npročitaj više Percepcija generacijskih razlika u poslovnom ponašanju pripadnika generacija X i YContinue\nIzvorni znanstveni članakhttps://doi.org/10.46917/st.12.1.6 Sažetak Ovaj rad predstavlja preliminarno testiranje eksplanatornog modelaformulacije, a onda i razvoja institucionalnog ustroja politike srednjegstrukovnog obrazovanja u Hrvatskoj. Nalazi su bazirani na analiziliterature i devet dubinskih, polu-strukturiranih intervjua s istraživačimai stručnjacima koji se bave akterima ključnim za formulaciju ove politike(odgovorna tijela središnje države, županije, političke stranke, udrugeposlodavaca i sindikati). Prvi dio…\npročitaj više Institucionalni ustroj i formulacija politike srednjeg strukovnog obrazovanja u Hrvatskoj: preliminarna analizaContinue


I jedno i drugo apsolutno neostvarivo.\n(SIN LOVCA NA MEDVEDE, 28. novembar 2011 12:20)\nU jednom se slazem sa Gospodinom Vukovicem,da je SFRJ liga bila najjaca na svetu tj.da je njegova generacija bila limitirana odlaskom u inostranstvo ali...Nije problem sto nam igraci odlaze rano u inostranstvo,npr.Karabatic,Abalo su takodje veoma mladi otisli iz francuske.Sigurno je da teska ekonomska situacija,naterala mnoge mlade igrace da odu u jeftine evropske klubove,ali nije samo novac razlog.Imate mnogo nasih igraca u Spaniji,koji poslednjih 6 meseci nisu primili platu.Zasto ostaju u Spaniji?Zasto se ne vrate u srpski klub.Problem je sto su srpski klubovi neorganizovani,vode ih uglavnom lokalni politicari,lazni biznismeni,kafedzije,trgovci,koji po pravilu "zaborave" na plate,premije igracima.Drugi problem je sto se klubovima ne radi kvalitetno,sto nemamo pravih trenera.Danas u srpskom rukometu,imamo trenera,koji nikad nisu igrali rukomet,a treneri su u klubovima,reprezentacijama.U strucnoj organizaciji,sede treneri teoreticari(nisu igrali rukomet)koji se takmice izmedju sebe,ko ima kvalitetniju diplomu,odnosno ko je nema.Opet imamo toliko diplomiranih trenera,a rezultata nema.Igraci prakticni dio rukometa,uce iz knjiga,koje su DIPLOMIRANI TRENERI RUKOMETA napisali,naravno bez dana rukometnog staza Mislim da su klubovi u SFRJ bili organizovaniji,da se mnogo i kvalitetno radilo.Gospodin Vukovic zna odlicno sa kojim je trenerima radio u METALOPLASTICI(Hasanefendic,Stankovic,Trifunovic,pok.Pavlovic,Arslanagic),reprezentaciji(Pokrajac,Zivkovic,Arslanagic).Zna Gospodin Vukovic,kako je bila organizovana METALOPLASTIKA,kako su bili organizovani ex-YU klubovi,Partizan Bjelovar,Borac BL,Zagreb,Proleter Zrenjanin,Zeljo NIS,C.ZVEZDA Bgd. i dr...SFRJ,klubove su vodili RUKOMETNI RADNICI,a o trenerima tipa Snoj,Stencl,Zagmestar,Janjic,Kamenica,pok.Cile Miskovic,Golic,pok.Guzva Jevremovic,sa gore navedenim ne treba trositi reci.U svakom slucaju VUCE,TEBI i IGRACIMA puno sreca na EP.\n(rukomet rukometasima, 22. novembar 2011 22:40)\nUh, kakva je to generacija bila. Basic, Mrkonja, Vujovic, Vukovic, Isakovic, Elezovic, Rnic, Cvetkovic... Nikada vise nas rukomet nece na staze stare slave. Nazalost\n(Patuljasti snaucer, 22. novembar 2011 11:51)\nI dalje je problem sto nemamo nijednog klasicnog srednjeg beka. Sesum i Vuckovic su levi bekovi koji silom prilika moraju da igraju na toj poziciju. Ja ne znam dali selektor prati igre nasih igraca u Ligi Sampiona!? Da to radi video bih da Dalibor Cutura igra odlicno za Ademar Leon(pre mesec dan remizirali sa Kilom, a juce pobedili Kopenhagen). Dalibor je jedini srpski pravi srednji bek koji igra na visokom nivou. Jako kreativan i brz igrac a uz to zna i da postigne go(medju prvim strelcima svoje ekipe). On jeste u godinama ali one ne smeju da budu neki bitan faktor, jer imamo jedan veliki problem na toj poziciji. Ukoliko cemo o mladjim igracima jedini koji igra neku ozbiljnu ligu i ujedno na poziciji srednjeg beka je Uros Mitrovic(Creteil igra ove godine u prvoj ligi Francuske). Pozdrav\n(Ilke, 21. novembar 2011 23:15)


Haus am See Sankt Gilgen, hotel Аустрија. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Haus am See: Datum dolaska :\nHaus am See - Opis\nam See je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Na 13 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Luegerstraße 16 sa pozicijom jug za grad Sankt Gilgen, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Aerodrom W. A. Mozart se nalazi na oko 56 minuta kolima od hotela (28 kilomet(a)ra ).\nHaus am See tip(ovi):\nHaus am See sadržaji i usluge\nU hotelu Jodlerwirt Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Sankt Gilgen: Restoran, Bar, Besplatan parking. Stil ovog hotela je Povoljan.Na 8 minuta hodom\nProverite cene i raspoloživost za Haus am See: Datum dolaska :


Sportske.net - Preokret Zvezde, ali kapa dole rezervnom golmanu Radnika!\nBez obzira na poraz gostiju, glavna uloga večeras je pripala sjajnom Stefanu Ranđeloviću.\nU derbi utakmici 32. kola Linglong Superlige Srbije, Crvena zvezda je na svom terenu večeras savladala Radnik iz Surdulice posle preokreta u drugom poluvremenu sa 2:1.\nTim Dejana Stankovića je od samog starta počeo da vrši pritisak pred golom gostiju, ređale su se šanse Ivanića, Gavrića, ali su se Surduličani nekako odbranili.\nNedugo zatim, Sanogo posle jednog kornera neoprezno startuje na golmana Kostića, koji je u 20. minutu morao zbog te povrede da napusti igri i zamenio ga je Stefan Ranđelović.\nU 24. minutu domaći su uspeli da iznude jedanaesterac, jer je posle šuta Gobeljića rukom u svom kaznenom prostoru igrao Stojanović i dileme nije bilo, ''čist penal''. Ali, Falko ga nije realizovao, Ranđelović je ''pročitao'' njegovu nameru i ostalo je 0:0.\nKazna za taj promašaj usledila je u 34. minutu, kada je Pankov loše reagovao u pokušaju da vrati loptu golmanu Borjanu, Milovanović je oduzeo tu loptu i poslao je u mrežu pored istrčalog Borjana - 0:1.\nZvezda je do izjednačenja stigla u 54. minutu meča, i to onako kako to čini skoro pa u svakom meču - posle kornera. Razlika je ovoga puta što je korner izveo Nikolić, a egzekutor je bio Seku Sanogo, koji je udarcem glavom poslao loptu u Ranđelovićevu mrežu - 1:1.\nPar minuta kasnije brza akcija Sanogo-Rodić-Pavkov, koji je sa leve strane imao otvoren put ka golu, ali je odmah šutirao, i to neprecizno učinio.\nU 60. minutu još bolja prilika za Pavkova. Ivanić je centrirao sa leve strane, Falćineli glavom šutirao i pogodio stativu, lopta se odbila do Pavkova, koji sa dva metra šalje loptu visoko preko gola. Neverovatan promašaj!\nNešto kasnije reagovao je trener Stanković izmenama i tek što je Bakajoko ušao na teren, iznudio je još jedan penal za Zvezdu na ovoj utakmici. Ovoga puta sa bele tačke je šutirao Mirko Ivanić, ali je i njegov udarac odbranio večeras fenomenalni golman Ranđelović!\nNa ulasku u posldnjih desetak minuta, još jedan oštar start Zvezdinih fudbalera, sada je Milunović visoko podigao nogu i udario u glavu najboljeg strelca lige Milana Makarića koji je u drugom poluvremenu ušao u igru. Krvario je Makariću nos u tim trenucima, ali je medicinska služba gostiju lako rešila taj problem.\nSerija promašaja Milana Pavkova nastavila se u 84. minutu, kada mu je Rodić centrirao sa leve strane, a Pavkov glavom, potpuno neometan, poslao loptu pored desne stative.\nI kada se učinilo da bi Surduličani mogli da izbore remi, u 85. minutu sjajan dupli pas Nikolića i Ivanića, koji na pravi način završava akciju i iskupljuje se za neiskorišćeni jedanaesterac - 2:1.\nZvezda sada ponovo ima 12 bodova više od drugoplasiranog Partizana, a Radnik je ostao na petoj poziciji na tabeli. Isti rivali sastaće se i u sredu u polufinalu Kupa.\nSanogo lagano svaku utakmicu bi mogao da dobije crveni, a on najčešće ne dobije ni žuti...


Објавио Бранислав Никић у 07:25\nGUSTAVO KUERTEN ( U Evert, KU Tsonga)\nRješenje je OK, no Kuerten nije Italijan, već Brazilac!\nNe razumem - zar termin "tematski rebus" ne podrazumeva ponavljanje iste reči u postavci i (drugde) u rešenju?\nTo je pre par godina bio upravo Lukin predlog - i, ako se dobro sećam, niko u razumnom roku nije uspeo da nađe pogodniji termin (iako je bilo primedbi da je termin "tematski rebus" prikladniji upravo za rebuse gde su i u postavci i u rešenju pojmovi iz iste teme, npr. sporta). Pošto je taj predlog usvojen, Luka je priredio prezentaciju tematskog rebusa kao enigmatske vrste u "Feniksu" (u značenju "ponavljanja istih reči u postavci i u rešenju" - sećam se toga, jer je tu bio i jedan moj rebus), i od tada smo videli još tematskih rebusa.\nZašto onda Luka sada koristi usvojeni termin za "ono drugo" - a ako je stavio Branislav stavio taj naslov, zašto Luka ne interveniše?\nSlažem se sa Sečujskim; već duže vreme vlada konfuzija u vezi sa terminom "tematski rebus". A ovaj bismo, mislim, bez problema mogli nazvati "prigodni rebus".\nJa sam se iznenadio, pošto smo konfuziju pre par godina bili raščistili - iako ne na način koji se meni svideo. Ja sam bio više za to da se upravo ova vrsta rebusa koja je danas objavljena zove tematski, ali sam se, naravno, složio s mišljenjem većine da nemamo adekvatan termin za rebus s ponavljanjem reči u postavci i rešenju. Upravo se Luka najviše zalagao za razjašnjavanje terminologije i usvajanje naziva za tu vrstu pošto je pripremao pomenutu kolekciju za "Feniks", pa me zato sada čudi da se isti termin koristi za nešto drugo.\nUzgred, termin "prigodni rebus" za rebus koji u postavci i rešenju objedinjuje pojmove iz iste oblasti (npr. sporta) nije dobar. Prigodni rebus bi trebalo da se vezuje za neku prigodu (zgodu, priliku, događaj), pa ako je danas prigodan, sutra verovatno neće biti prigodan. Odnosno, prigodan (prigodni) rebus je isto što i aktuelan (aktuelni) rebus.\nZaboravnost! To je sve što mogu da kažem u svoju odbranu. Ispravio sam oba naslova i mislim da bi ovako trebalo naglašavati da su svi termini iz iste oblasti.\nSlažem se s načinom!\nSad ostaje pitanje kako zajednički nazvati sve te rebuse koji u frazi (a možda i u rešenju) imaju pojmove iz samo po jedne oblasti. Znači, kako nazvati skup rebusa koji čine svi sportski, filmski, muzički, anatomski...? Možda "oblasni rebusi"? Ili "kategorijski rebusi"?\nMožda nikako - jer to nije posebna rebusna vrsta. Hoću da kažem da, čak i ako ne napišeš "filmski rebus" nego samo "rebus", on se i dalje rešava na isti način (dok ako propustiš da napišeš "povratni rebus" izazvaćeš priličan problem kod rešavača). Ovo "filmski" je samo dopuna koja nije obavezna, rebus dobija na kvalitetu samim tim što je filmski, pisalo to ili ne.\nAli onda je i naziv "tematski" nepotreban. A možda i još neki nazivi. Hoću da kažem da ti nazivi ističu i neki poseban kvalitet rebusa, a ne (treba da) služe samo kao formalna uputstva za rešavanje.\nNaravno da je nepotreban - kao i npr. rebusino, a mogli bismo ih se verovatno setiti još.\nKako se meni čini, imamo mnoštvo vrsta i podvrsta rebusa, a prilično ograničen rečnik, pa bi trebalo ekonomično dodeljivati nove termine, odnosno, samo kad za to postoji zaista dobar razlog. Dodeliti nov termin enigmatskoj vrsti ima smisla samo pod uslovom da je dovoljno usko opisuje, tako da nije verovatno da će se pojaviti neka druga enigmatska vrsta kojoj taj termin bolje pristaje. Generalno, mislim da smo u prevelikom manjku dobrih termina da bismo dodeljivali imena rebusima tek da bismo im istakli neki poseban kvalitet - termine treba dodeljivati samo ako ujedno predstavljaju uputstvo za rešavanje. Naravno, ne škodi da se koriste i odrednice kao što su "filmski", "muzički" ili "aktuelni", jer nije verovatno da će one zatrebati za nešto drugo.\nKad sam upisivao svoj prvotni komentar (ispravku), nije mi upalo u oko da je Bane mijenjao naslov, a u međuvremenu nisam pratio komentare.\nSlažem se Milane, da bi natuknice u naslovu trebale istaknuti dodatnu kposebnost dotičnog rada, a usput rješavaču dati smjernicu za odgonetanje.\nPS: Obzirom da se etimologija koristi u postavci i rješenju, u podnaslovu je trebalo stajati tenisač, bolje reći taj dio nije ni bio potreban.\nVerovatno je ovde najelegantnije rešenje da u naslovu stoji "Teniski anarebus" (uz brojeve) i ništa više.\nNadam se da više neću morati da prepravljam!\nOvo je ekspresno reagovanje na rebus br. 4693.


Neće Sergej nigde! - Sportske.net\nNeće Sergej nigde!\nSrpski internacionalac želi ostanak na "Olimpiku".\nSergej Milinković-Savić je iza sebe imao turbulentnu sezonu.\nNije uspeo da ponovi partije iz godine pre kada je bio itekako efikasan u dresu "Lacijala", sigurno da su svakodnevne transfer spekulacije oko odlaska veznog igrača imale uticaj na njegove performanse.\nU finišu sezone je doživeo težu povrede u duelu sa Milanom, međutim uspeo je da se oporavi do utakmice sezone za rimski Lacio, finale kupa Italije.\nSrpski reprezentativac je svojim ulaskom preokrenuo igru rimskog kluba, postigao je gol posle samo tri minuta na terenu i bio jedan od zasluženijih za novi trofej Lacija. Međutim on tu ne želi da stane.\n"I dalje sam u neverici, nadam se da ćemo osvojiti još dosta toga. Želim da donesem mnoštvo trofeja za naše nebesko-plave navijače", izjavio je SMS za italijanske medije.\nPo ovakvim izjavama deluje da će Sergej ostati još neko vreme u glavnom gradu Italije.


NOVI SAD. Likovni salon Kulturnog centra Novog Sada predstavlja od 17. do 28. septembra 2012. godine slike Mihaila Petkovića (1958, Beograd). Diplomirao je na Fakultetu likovnih umetnosti u klasi profesora Živojina Turinskog kod kojeg je završio i magistarske studije.


Rumunija priznala Gvaida za privremenog predsednika Venecuel\nTanjug 8. februara 2019. 12:26\nBUKUREŠT – Rumunski predsednik Klaus Johanis saopštio je danas da je Rumunija zvanično priznala venecuelanskog opozicionog vođu Huana Gvaida kao legitimnog privremenog predsednika Venecuele, čime se Bukurešt pridružio koordinisanoj akciji država Evropske unije i SAD, prenosi Rojters.\nAgencija navodi da je oko 20 zemalja EU, uključujući Veliku Britaniju, Nemačku, Francusku i Španiju stalo na stranu SAD kada je u pitanju priznanje Gvaida, koji je predsedavajući venecuelanske Nacionalne skupštine, kao i pritisak na socijalističkog predsednika Nikolasa Madura da raspiše nove izbore.\nPodseća se da je Italija ipak u ponedeljak blokirala objavljivanje zajedničke pozicije Unije o priznanju Gvaida za privremenog predsednika.\nRumunija je država koja trenutno predsedava EU.


Spustaši otputovali na Evropsko prvenstvo - Kajakaški savez Srbije\nSpustaši otputovali na Evropsko prvenstvo\n09.05.2017. - 08:00 » Vesti\nReprezentacija Srbije u kajaku i kanuu na divljim vodama u spustu otputovala je na Prvenstvo Evrope u Skoplje.\nSrbiju će na kontinentalnom šampionatu u spustu na divljim vodama predstavljati devetoro takmičara: tri u ženskoj i šest u muškoj konkurenciji koji će se za medalje boriti u šest disciplina.\nU C1 u dresu Srbije nastupiće Pavle Zdravković i Goran Jovanović u muškoj, odnosno Olja Lazarević i Milica Kostov u konkurenciji dama.\nSrbija će i u C2 imati dve posade. U muškoj konkurenciji takmičiće se Pavle Zdravković i Ognjen Dimitrijević, dok će boje Srbije u konkurenciji dama braniti Milica Kostov i Kristina Petrović, koje su prošle godine na Prvenstvu sveta u Banja Luci osvojile bronzanu medalju.\nU K1 Srbija ima čak četvoricu predstavnika: Sretena Biljića, Marka Marjanovića, Ognjena Dimitrijevića i Marka Jovića.\nSrbija će na šampionatu u Skoplju nastupiti i u timskoj trci u K1 u sastavu: Biljić, Marjanović i Dimitrijević.\nNa ovogodišnjem prvenstvu Starog kontinenta koje se održava od četvrtka do nedelje, učesnici šampionata će se za medalje boriti na dve lokacije: trke u disciplini klasik veslaće se u centru Skoplja na reci Vardar, dok će se medalje u sprintu na divljim vodama osvajati na reci Treska u kanjonu Matka.


OVA ZEMLJA IMA MINISTARSTVO SREĆE: A sad dobija i ministarstvo mogućnosti u kom će svi raditi | Planeta | Kurir\nSUPERHEROJ POSTOJI: Dete je padalo sa 5. sprata, ali ovaj mladi Kinez je 8\t41\nNI MANJE DRŽAVE, NI VIŠE BOGATAŠA: Svaki 3. stanovnik je MILIONER, i sve 19\n23.04.2019. 17:34h 23.04.2019. 17:34h\nŠef savezne vlade Ujedinjenih Arapskih Emirata (UAE) izjavio je danas da će biti formirano novo ministarstvo posvećeno mogućnostima, tri godine posle osnivanja državnog organa zaduženog za sreću.\nFilozofija ministartsva je da nemoguće ne može da bude deo našeg rečnika, rekao je šeik Muhamed.\nŠef vlade je juče izrazio veliko nezadovoljstvo zbog sporosti usluga u poštama i dodao da odgovorni za takvu situaciju ne mogu da budu deo radnog tima.\nŠeik Muhamed koji se smatra inovatorom u brojnim oblastima, već je formirao nekoliko neobičnih ministarstava. Osnovao je 2016. ministarstvo sreće i dobroboti, a ranije i ministarstvo tolerancije.\nDubajiUjedinjeni Arapski Emiratiministarstvo srećeministarstvo mogućnosti


Sindikat UIO prijeti štrajkom: Entitetski inspektori imaju veće plaće - Sindikat Direkcije za koordinaciju policijskih tijela BiH\nSindikat UIO prijeti štrajkom: Entitetski inspektori imaju veće plaće\n18/02/2021 18/02/2021 2 min read sdkptba\nSindikat Uprave za indirektno oporezivanje (SUINO) oglasio se u vezi sa trenutnim događanjima, sjednicom Vijeća ministara BIH, usvajanjem Budžeta i osnovice za plaće, za zaposlene u institucijama Bosne i Hercegovine.\n“Još jednom, ne možemo a da na iskažemo svoje nezadovoljstvo: 13 godina Budžet za službenike državnih institucija se nije povećao niti za jednu marku, dok je za entitetske i niže nivoe vlasti povećan za cca 1,3 milijarde KM. – dok su osnovice za plaće na razini državnih službenika zamrznute od 2012.godine, kada je došlo do njihovog drugog smanjenja (prvo smanjenje bilo je 2008.godine sa 535 na 498 KM, a drugo 2012. godine sa 498 na 475 KM), istovremeno su izdvajanja za entitete i BD uvećana za 34% i prate uvećanje troškova života. – dok je prosječna plaća državnog inspektora 1.138 KM – inspektor na entitetskom nivou ima plaću veću od 1.400,00 KM”, naglašavaju iz Sindikat UIO.\nKako kažu, ukazuju da Uprava za indirektno oporezivanje puni državni budžet sredstvima od indirektnih poreza sa cca 80 %, dok istovremeno ima najniže plaće u odnosu na zaposlene nižih nivoa vlasti – za koja su izdvajanja značajno veća, sa stalnom tendencijom rasta, dok su na državnom nivou 13 godina zamrznuta.\n“Ističemo da, ispred reprezentativnog Sindikata UIO i druga dva reprezentativna sindikata zaposlenih u institucijama BIH, TRAŽIMO POVEĆANJE Budžeta na nivou države BiH za 15 %, kako bi se plaće zaposlenih u institucijama BIH približile plaćama zaposlenih nižih organa vlasti. U slučaju nepoštivanja našeg zahtjeva i daljnjeg diskriminirajućeg položaja zaposlenih u državnim institucijama u odnosu na zaposlene u institucijama nižih nivoa vlasti reprezentativni sindikati će biti prisiljeni svoja prava ostvariti drugim raspoloživim Zakonskim sredstvima, uključujući i štrajk”, kaže se u saopćenju za javnost.\nNaglašavaju da “već duže vijeme očekuju da Vijeće ministara BiH imenuje pregovarački tim kada je u pitanju Kolektivni ugovor, prijedlog opsnovica za plaće i ostalih naknada državnih službenika, kao i ostalih prava po pitanju radnog statusa zaposlenih na državnom nivou”.\nU Savezu Sindikata policijskih organa se pitaju: Kako je država potrošila 42 miliona KM


Sudija blokirao beneficije zaraženim radnicima u Illinois-u - Aktuelnosti US\nSudija blokirao beneficije zaraženim radnicima u Illinois-u\nSudija Okružnog suda okruga Sangamon J. M. Madonia izdao je privremenu zabranu kojom je blokirao pravilo o obeštećenju radnika u Illinois-u, kojim se odobravaju beneficije za svakog zaposlenog koji se zarazio virusom COVID-19, čak i ako radi od kuće.\nKomisija za kompenzaciju u Illionis-u (The Illinois Workers’ Compensation Commission) ranije ovog meseca odlučila je da se svakom radniku koji je oboleo od novog virusa omogući naknada koju pokriva poslodavac.\nNa tu odluku je reagovalo devet trgovinskih udruženja u zajedničkoj izjavi, nazivajući je ’drastičnom promenom politike koja će značajno povećati troškove’, dok mnoga preduzeća čekaju državnu pomoć u ispunjavanju platnih spiskova i zadržavanju radnika.\nKomisija za kompenzaciju nije imala komentar na zabranu koju je izdao sudija Madonia, rekao je potparol M. Matulis.\nIZVOR: CHICAGO TRIBUNE FOTO: COMMUNITY ENCOMPASS\n„Ako ja ne mogu da ih imam, nećeš ni ti“: Monstrum iz Ilinoisa udavio troje dece u kadi! (FOTO/VIDEO)\nIlinois među državama sa najvećim poreskim opterećenjem\nTags: COVID-19IllinoisSudija MadoniaZabrana beneficijaZaraženi radnici\nCrni rekorderi: SAD prve u svetu po broju preminulih!\nPritzker o zabrani ulaska u prodavnice bez maske


Primetili ste da vaša mačka gubi dlaku? Ovo su mogući uzroci tog stanja - Telegraf.rs\n10/09/20 | 09:26\nPrimetili ste da vaša mačka gubi dlaku? Ovo su mogući uzroci tog stanja\nIako može biti u pitanju i nešto manje ozbiljno, postoje i mnogo ozbiljnije bolesti koje dovode do ovoga\nAko primetite da vaša mačka gubi veće količine dlake, to može biti prilično alarmantno, ali može biti dosta razloga zbog kojih se to dešava, piše lovetoknow. Neke razloge, poput buva, možete rešiti sami, dok drugi zahtevaju odlazak kod veterinara.\nGubitak dlake, poznat i kao alopecija, može biti uzrokovan nekim od sledećih problema:\nKao najčešći problem koji se javlja kod mačaka, hipertireoza je, takođe, glavni uzrok opadanja dlake. Drugi simptomi hipertireoze su: gubitak težine, dosta manje se kupaju ili se ne kupaju uopšte, preterana žeđ i mokrenje i prekomeran apetit. Srećom, u većini slučajeva, hipertireoza se lako kontroliše lekovima i terapijom radioaktivnim jodom.\nOvo je retko stanje kod mačaka. Hipotireoza uzrokuje da štitna žlezda proizvodi neadekvatne količine hormona štitnjače, kako bi održala normalan metabolizam. Ovo stanje uzrokuje gubitak dlake, kao i brojne druge simptome, poput slabosti, prekomerne težine i letargije.\nAlergijski dermatitis, izazvan buvama, može biti uzrok gubitka dlake. Mačka postaje fokusirana na češanje, kako bi smanjila konstantan svrab. Životinja će učiniti bilo šta kako bi umirila iritiranu kožu, uključujući i to da odgrize dlaku sa iziritiranih delova. Mačke koje imaju buve, trebalo bi odmah da se leče, kako bi se izbegle dalje, mnogo ozbiljnije komplikacije.\nGubitak dlake i svrab su česti simptomi alergijskih reakcija na nešto što je životinja pojela ili sa čime je došla u kontakt u svom okruženju. Pronalaženje uzroka alergije je najteži deo dijagnostikovanja problema. Kada se alergen identifikuje, lečenje obično podrazumeva uklanjanje te supstance iz majče hrane ili iz njenog okruženja. Kada se alergen izbaci iz mačjeg organizma, osipi koji svrbe, počinju da blede. Veterinar, takođe, može prepisati lekove za ublažavanje najgoreg svraba, a jednom kada se organizam vrati u normalu, većina mačaka vrati svoju dlaku.\nPioderma je bakterijska infekcija koja se, uglavnom, javlja kada je koža iziritirana grebanjem i ujedanjem. Infekcija prouzrokuje lokalizovani gubitak dlake, kao i gnojni iscedak iz rane. Potrebno je dosta nege kako bi se iscedak očistio i započelo se lečenje, ali kako je pioderma sekundarna infekcija, još uvek je od ključne važnosti da se identifikuje uzrok iritacije.\nŠuga se uvuče pod kožu, tako da uzrokuje ekstreman svrab, čak iako je ne možemo videti. Ona se obično dijagnostikuje brisom kože, koja se posmatra pod mikroskopom. Lečenje obično podrazumeva piretrinske insekticide, koji se koriste pod nadzorom veterinara.\nLišaj je, zapravo, gljivična infekcija koja uzrokuje kružne fleke gubitka dlake, dok gljivice inficiraju koren dlake. Obično se leči brojnim spoljnim ili oralnim lekovima, ali neki veterinari, takođe, preporučuju i brijanje zaražene mačke, kako bi se gljivice u potpunosti uklonile. Jednom kada se lišajevi uklone, dlaka bi trebalo da poraste ponovo.\nU nekim slučajevima, gubitak dlake kod mačaka može biti uzrokovan nekim manje poznatim uzrocima, kao što je mačja krasta. Ovo je parazit koji izaziva alopeciju kod mačke. Gubitak kose uzrokovan mačjom krastom vidi se na ušima, vratu, obrvama i drugim delovima lica i gornjeg dela tela. Iako većina ljudi nikada nije čula za mačju krastu, ona je drugi najčešći parazit kod mačaka.\nKušingova bolest, poznata i kao hiperadrenokorticizam, daleko je ređi uzrok gubitka dlake. Drugi simptomi koji mogu pratiti ovu bolest jesu: povećani apetit i žeđ, kao i blaga do jaka letargija. Možda ćete primetiti da koža vaše mačke deluje tanko ili da maženje, koje je nekada prijalo vašoj mački, sada počinje da joj smeta. Gubitak dlake uzrokovan Kušingovom bolešću je bilateralan, što znači da će se skoro identičan nedostatak dlake pojaviti sa obe strane tela vaše mačke. U osnovi, ovaj nedostatak dlake se uglavnom javlja u donjem delu stomaka, ali se, tehnički, može pojaviti i na bilo kom drugom delu tela.\nZa razliku od prave alopecije, koja dovodi do gubitka kose, kongenitalna hipotrihoza samo uzrokuje stanjivanje dlake. Kako veterinari tvrde, ovo stanje pogađa tipično: Birmanske, Burmanske, Sijamske i Devon reks mačke.\nTačan uzrok eozilofilnog granuloma nije poznat, ali veterinari spekulišu da bi on mogao biti povezan sa potkožnom alergijom. Ovo stanje obično uzrokuje rane koje dovode do gubitka dlake na zadnjoj strani butina.\nMačja endokrina alopecija\nOvo je zapravo veoma retko stanje, koje uzrokuje gubitak dlake na abdomenu, unutrašnjoj strani nogu i u predelu genitalija. Tačan uzrok ovog stanja nije potpuno poznat, ali se smatra da je povezano sa nivoom hormona.\nOvo je kompulsivni poremećaj koji tera mačku da se opsesivno kupa. Preterano lizanje i žvakanje dovode do gubitka dlake, a neke mačke čak i čupaju sopstvenu dlaku. Veterinar će do ove dijagnoze doći jedino kada su sva ostala stanja u potpunosti isključena.\nSprečavanje gubitka dlake kod mačke\nIako postoje neki uzroci gubitka dlake na koje ne možete uticati, postoji i nekoliko stvari koje možete uraditi kako biste bili sigurni da je dlaka vaše mačke zdrava.\nDajte joj posebnu hranu\nNajbolji način da se izbegne gubitak dlake uzrokovan alergijom ili slabom ishranom je da hranite mačku zdravom hranom, od početka. Birajte hranu koja je bogata proteinima i u čijoj osnovi je meso, pre svega losos ili ćuretina. Druga mesa, poput govedine ili čak i piletine, možda neće obezbediti vašoj mački sve potrebne hranljive materije. Ćurka i losos se smatraju mesom koje bi mačka jela i bez intervencije ljudi i nude joj proteine koji su joj najbolji za varenje. Neki veterinari upozoravaju na to da hrana bazirana na ribi može dovesti do hipertireoze, ali to se dešava samo kod namirnica koje imaju veoma kratak rok trajanja. Kako biste izbegli ovaj poremećaj, obogatite ishranu svoje mačke vitaminima E i B.\nKoristite preventivne mere\nUkoliko vaša mačka živi napolju, koristite sve mere prevencije protiv svih parazita, uključujući buve, grinje, srčane gliste, lišajeve i krpelje. Prethodno se uverite da je bilo koje sredstvo koje koristite, posebno formulisano za mačke.\nPosetite veterinara kada primetite da vaša mačka gubi dlaku\nInformacije koje su ovde pružene ne mogu zameniti mišljenje veterinara i njegovo lečenje. Ukoliko vaša mačka pokazuje bilo kakve simptome gubitka dlake, pozovite veterinara da je pregleda, postavi adekvatnu dijagnozu i prepiše joj lekove. Zapamtite to da dlaka vaše mačke štiti njenu kožu, pa zato gubitak dlake može postati veliki problem ukoliko se ne leči.\nVideo: Mačka ne zna gde je ulaz u WC\nCeo svet je upro pogled u mačke: Evo kako nam one mogu pomoći da konačno pobedimo korona virus\nZagrljaj koji je raznežio planetu: Devojka slučajno usnimila dirljivi trenutak mladića sa psima\nNeki psi ga smatraju najvećim neprijateljem, a ovaj haski "zna za jadac"\nIlidža u budućnosti: Ovako je izgledala austrougarska poštanska marka iz 1908. godine\n11. septembar 2020 | 02:39\nPiletina najčešće izaziva alergije kod mačaka i pasa. Zatim junetina /govedina...