Chat u malinarstvu - Strana 7\nStrana 7 od 56 Prva ... 5678917 ... Poslednja\nRezultati 121 do 140 od 1103\n05-07-18, 12:18 #121\nPa ovaj čovek uložio 680 000 a dobio 80000 i sad ti nesto pričas o 5ogodišnjoj zaradi.Pa mafija mu pojede sve za deset sto je ustedeo a ne za pet.Daj ti neku ideju,kako neznamo sta hoćemo,jedini uslov je bio cena gore.Sta sad mudruješ tu kad i vrapci na graniznaju šta se desava i ko diriguje svim i svačim u ovoj državi\nSledeći korisnici su se zahvalili korisniku radjevina na ovoj poruci:\nMajstor Gera (05-07-18)\n05-07-18, 21:03 #122\npa boilidu to je nista , moderna visokoprinosna poljoprivreda racuna na takve profite svugde na zapadu , to je 5 nemackih plata- nista.\nnemcu i treba 5 hektara da bi prezivljavao srbinu je dovoljan 1.\nako imas gubitak na 1 hektar , imace i na 10 i na 100 hektara.....\na sa profitom od 500e po ha treba ti 100 i vise to nema ni na zapadu.....\ndrugo tamo su mnogo sigurnije cene , jedna losa godina kosta te 3 godine , ne 2. jedna losa , jedna dobra da izravnas na nulu i tek treca godina da delis profit na 3 dela. kod nas lose godine svakih 4-5 sezona plus sto ne traju 1 god nego 2 god i vise.....\n05-07-18, 21:19 #123\nKazu isti kvalitet maline u ove dve gajbice\n05-07-18, 21:20 #124\nJedna losa godina ne znaci smak sveta. Jedino ove godine sto je gubitak ili pozitivna nula sve do sada je bilo da proizvodjaci uvek zaradjuju nekad vise nekad manje. Treba biti realan ne moze uvek ni da se zaradi...\n05-07-18, 21:23 #125\nsmak sveta jeste jer nema rezervi novca ,sve ste pojeli ko skakavci....\n05-07-18, 22:38 #126\nPa ne znam zasto onda uporno polemisete?\nStalno se pozivate na vase reference i kako su samo vasa resenja prava a niko drugi nema pojma a i sami ste priznali da niste skolovani za posao koji TVRDITE da obavljate.\nTo sto kazete da ste kvalifikovani zato sto ste radili kao fizikalac u hladnjaci pa potom napredovali do vozaca viljuskara..pa ste sad verovatno dogurali do nekoga ko prima robu i predstavljate se kao poznavalac prilika...to nisu reference..\nRazumem ja vas interes ovde, to meni nije sporno i treba da se cuje i suprotno misljenje da ne bude po onoj ako smo svi na istoj strani camca prevrnu se camac, znaci treba neko da pravi balans ali problem je sto se sa vama jedna ista prica vrti evo jos malo pa tri godine.\nJedan prost primer je vase stalno vracanje na temu uvoza kao "uvoz je slobodan i niko ne moze nikome da zabrani sta ce da kupi za svoje pare" i mi se sa tim slozimo i kazemo da nije uvoz problem nego sto se uvozna malina prepakuje i prodaje kao domaci proizvod a vi se malo primirite pa krenete iz pocetka sa recenicom " sve i da ZABRANIMO uvoz.." i tako vec dve godine..\nTakav tok stvari meni pokazuje da vam namere i nisu da date neki konstruktivni doprinos diskusiji vec da istu "minirate" nervirajuci ljude dok im ne dosadi i odu odavde.\njevto (05-07-18), Majstor Gera (05-07-18)\n05-07-18, 22:50 #127\nsto se uvozna malina prepakuje i prodaje kao domaci proizvod\nJel imaš ti neke dokaze za ovu tvrdnju, to kao prvo, a kao drugo, šta kaže pozitivno pravo na tu temu ?\nDe izloži natenane...\n05-07-18, 22:51 #128\nDa li znate sta znaci rec referenca? Ja sam prosao od a do s sve poslove u hladnjaci ne sto sam morao vec zato sto sam to sam hteo. A zato sti poznajem ceo sistem ne moze niko da mi kaze da nesto ne moze da se uradi jer tacno znam sta moze i koliko...\nSto se tice referenci one su sa deset razlicitih trzista a radio sam sa malinom u svim oblicima i sveza, zamrznuta i pothladjena, od pakovanja za maloprodaju do velikih industrija.\nSve sto kazem i napisem je lako proverljivo i dokazivo. Kada bi prvi vi promenili razmisljanje onda bi jesto mozda i moglo da se radi ali sve dok ste tako ''trvdoglavi'' sa svojim pogresnim uverenjima vas niko ne moze spasiti, niko ne moze napraviti sistem koji sam x puta do sada opisao. Zasto? Jednostavno za sistem su potrebni ljudi koji ga vode a nazalost mi takve ljude nemamo, ubija nas mentalitet. Ako bi uspeli da promenimo mentalitet onda bi mozda uspeli i da se udruzite.\nSto se tice uvoza rekao sam, ne mozemo ga zabraniti iz raznoraznih razloga pre svega politicke prirode. Ako vec insistirate da vam drzava pomogne onda trazite bolje subvenciju realnije je.\n05-07-18, 23:10 #129\nto je nista , moderna visokoprinosna poljoprivreda racuna na takve profite svugde na zapadu , to je 5 nemackih plata- nista.\nUh sunce ti žarko! :)\nDeset hiljada evra - ništa.\nViđao sam ljude sa takvim stavom, u uvek se radilo o onima koji u životu nisu videli deset hilajda evra, ni do hiljade ne dobacuju, al za njih je to ipak ništa.\nBiće da je i ovde taj slučaj.:\n05-07-18, 23:26 #130\nJa pisem kako se malina prodaje koje su realne cene za malinu namenjenu za zamrzavanje a koje su realne za malinu namenjenu za konzum. Prosto je ali ne vredi pisati uvek postoji teorija zavere. Ako ista ne volim to je kada pocnu price a koliko je 1kg u marketu zamrznute ili sveze maline. Niko ne razmislja koliki je put do tamo i koliko tu ima igraca gde svako treba nesto da zaradi. Pogresno razmisljanje, pogresna koncepcija , izgubljen dodir sa realnosti. 10.000€ je ozbiljna suma novca i za zapadne uslove... Profiti ako i postoje mere se u procentima pogotovu u poljoprivredi koja spada u niskoprofitabilnu delatnost... Savremene tehnologije omogucavaju visoke stope profita uz isto tako veliko znanje i odricanje. Model ledenog brega je opsteprisutan kod nas, mi vidimo samo mali deo a jos ako je neko uspesan to se onda multiplicira a sta stoji iza svega toga o tome niko ne zeli da razmislja. Koliko vremena, rada i truda treba posvetiti bilo cemu da bi covek uspeo znaju samo oni koji su uspeli ili koji su se usudili da probaju, pokusaju, da rizikuju. Svi ostali vide jedan mali deo i po onoj nasoj narodnoj, sve je tudje i sladje i vece i bolje... Tipicno za nase ljude za nas mentalitet.\n05-07-18, 23:44 #131\ni mi se sa tim slozimo i kazemo da nije uvoz problem nego sto se uvozna malina prepakuje i prodaje kao domaci proizvod\nMora da se osećaš sigurnije u tom masi :)\nIli presiraš sebi?\nIli te je neko ovlastio da ti pričaš u ime "vas"?\nMa ne, naravno da znam o čemu se radi, o nesigurnosti i nesposobnosti da sam staneš iza svog stava, treba ti podrška neke mase, pa je tim "mi" izmaštavaš i tako se osećaš sigurnije.\nNego, šta kažete VI, koliko te maline je prekršteno, koji se propisi time krše, kako je trebala da glasi deklaracija, a kako je glasila, radi li se o spsrkoj malini sa serifikovanim geografkim poreklom ili onoj bez tog sertifikata, kome je to prodato, ko je prodao....\niIli da ne smaram detaljima, da prihvatim to što VI kažete, jer, jebote, VI ste upitanju?\nProfiti ako i postoje mere se u procentima pogotovu u poljoprivredi koja spada u niskoprofitabilnu delatnost\nNjihova situacija je sasvim drugačija, oni ne računaju mnogo na zaradu od poljoprivrede, učešće poljoprivede u njihovom BDPima je skoro zanemarljivo i pored velikih apsolutnih brojeva vrednosti poljoprivrdne proizvodnje.\nŠto se samih seljaka na tom zapadu ni oni na cenu mnogo ni ne računaju.\nPazi šta je franciski ministar izjavio\nFrancuski ministar poljoprivrede, Bruno Le Maire kaže doslovno: Ključno pitanje su cene. Ja neznam ni jednog poljoprivrednog proizvođača, bilo da je u proizvodnji mleka, žitarica, voća ili povrća, koji se ne suočava sa osnovnim problemom da su prodajne cene niže od troškovnih cena\nA ovde se priča o nekom enormnom profitu\n05-07-18, 23:47 #132\nAko Vam nije teško, pošto znate, da napišete troškove hladnjače od recimo 500t kapaciteta, po stavkama, kao što je kolega napisao za proizvodnju po hektaru.\n05-07-18, 23:56 #133\nNa kakve troskove mislite, izgradnje ili troskove rada zamrzavanja, prebiranja ili?\nMajstor Gera (06-07-18)\n06-07-18, 00:20 #134\nDa ste zaista konstruktivni i dosledni onda bi i bradonji otvorili oci kako " ne moze da se gleda cena na rafu..." ili ovde vazi ono ruka ruku mije?\nAko ista ne volim to je kada pocnu price a koliko je 1kg u marketu zamrznute ili sveze maline. Niko ne razmislja koliki je put do tamo i koliko tu ima igraca gde svako treba nesto da zaradi.\nNaravno da smo se MI slozili a TI kreni redom pa procitaj postove gde se o tome polemisalo.\nA ovo isto vazi i za bradonju, sve sto je pitao i sto ga buni i ometa dok se bori sa multinacionalnim korporacijama koje preplavise pijace i ugostiteljske objekte, vec je pisano pa sto kaze pp "treba biti uporan"..\nJel vidis o cemu ti pricam..\n06-07-18, 00:56 #135\nNa troškove rada. Za 365 dana. I kada je sezona i kada nije.\n06-07-18, 01:40 #136\nTesko pitanje, koliko se radi, kako se radi, neodredjeno je pitanje. Troskovi zamrzavanja oko 12centi ukljucena je tu kutija i kesa. Troskovi cuvanja oko 1 dinara na mesecnom nivou toliko je da se iznajmi negde lager.\nTroskovi prebiranja po 1kg originala 10ak dinara, mlevenje griza dva prolaza na laseru 14centi... Sve je ovo orijentaciono moze da bude i malo vise i malo manje, zavisi koliko se radi robe , kako se placa mora li odmah da se uradi ili ne... Na hladnjacu od oko 500tona imate godisnje sigurno 10.000eura odrzavanja i amortizacije, ako se to ne radi za 5 godina necete imati ni komptesora ni vrata, ni ambalaze ni palete nicega... Po meni jako bitna stavka koji svi zanemaruju... Moje misljenje, nije ni vazan kapacitet toliko koliko je vazno da imate dobru ekipu i veliku preradu znaci da u sezoni mozete da prebirate i da brzo radite... Ko sporo radi taj je osudjen na propast osim ako nema velika obrtna sredstva pa to moze onda da nosi.\nSledeći 3 korisnici su se zahvalili poznavalac_prilika na ovoj poruci:\nbrka45 (06-07-18), MOMOSARIC (06-07-18), Комадара (06-07-18)\n06-07-18, 11:04 #137\nAko sam dobro razumeo, treba dodati i troškove stalno zaposlenih, a ima tu sigurno i još, pa onda troškove treba računati grubo na 50 centi po kilogramu. Ili grešim?\n06-07-18, 13:49 #138\nDa imaju jos troskovi radnika koje treba uposliti da rade a tek onda i da zarade svoje plate. Ne bih ja racunao to tako igrubo iz vise razloga, nekad ce se za isti posao potrositi vise radnih sati a nekad manje zavisi od kvaliteta voca.\n06-07-18, 19:36 #139\nJeste,jeste,silne su to pare,Zato su subvencije u EU,tolike kolike su a u Srbiji tolike kolike su.I zato ECB,forsira politiku kvantitativnog popustanja,citaj stampanja parau iznosu od 50 - 60 milijardi evra mesecno!\nThe comparison of average export price, average purchase price are showing that at period before 2012 producers get about 50% of the export price, but at period 2012 – 2016 –producers benefited from the higher market prices getting in Serbia 60 – 70% from the export price, in BiH about 66- 67% in 2013 to 2015 and in 2016 59%. Poland is price competitiveraspberry producer with increasing export unit value trend. Producers in Poland are getting lower purchase prices then in BiH, Serbia and Kosovo but the ratio of purchase price inexport unit value price is higher.\nIn 2012 there was a rise of frozen raspberry price and export begins to grow and in 2016 reach a 2.57 €/kg. in the observed period is slightly above theaverage export price of raspberries in 2016. In 2017, there was a decline in the average export price of raspberries. The average export price of freshraspberries is lower by 31% and frozen raspberries by 14% compared to 2016, which resulted in the average export price of raspberries in 2017 was 2.18EUR / kg, which is 15% lower than in the previous year.\nNa 54 strani teksta videti uporedne grafikone sa ucescem cena isplacenih proizvodjacima u izvoznoj ceni.\nNaprimer,2016 godine,prosecna cena isplacena proizvodjacima u Srbiji je 1,58 EUR\_kg.Dok je prosecna izvozna te godine iz Srbije 2,47 EUR\_kg.Razlika je cak 0,89 po kilogramu.Iste godine u Poljskoj je prosecna otkupna cena 1,40 EUR\_kg,dok je prosecna izvozna 1,73 EUR\_kg.Razlika koju ubiraju hladnjacari izvoznici je 0,33 evra po kilogramu! Toliko o troskovima hladnjaca,poslovanju na zilet,itd.Jasno je zbog cega su kapaciteti hladnjaca enormno povecani i zasto ti banditi voze dzipove i bahate se na sve moguce nacine.\nIzvor informacija su Ujedinjene nacije.\nMajstor Gera (06-07-18), pole (06-07-18), Srb1n (06-07-18)\n06-07-18, 19:37 #140\nTo je ova tabela


L90H | Veliki utovarivači točkaši | Do 20% efikasniji | Volvo Construction Equipment\nMaksimalno iskoristite svoje ulaganje pomoću ekonomičnog rešenja. U kompaniji Volvo, mi smo posvećeni da smanjimo vaše troškove rada. Zbog toga smo usavršili utovarivače točkaše serije H srednje veličine da obezbede do 20% veću ekonomičnost goriva i optimizuju produktivnost.\nPostignite do 20% veću ekonomičnost goriva zahvaljujući naprednim funkcijama, kao što su Eko pedala i nova opciona funkcija blokiranja. Funkcija blokiranja eliminiše gubitke u pretvaraču obrtnog momenta kreiranjem direktnog pogona između motora i menjača, koji radi u harmoniji sa osovinama. Da biste poboljšali vremena ciklusa i potrošnju goriva, prilagodite aktiviranje blokiranja vaše mašine.\nUradite više na putu i na terenu\nUradite više na putu i na terenu sa povećanom maksimalnom brzinom od 50 km/h. Ne samo da je mašina brza, ona je takođe zadovoljstvo za rukovanje zahvaljujući opcionalnoj funkciji blokiranja, koja poboljšava odziv pogona i performanse savlađivanja uspona.\nViše produktivnosti, manje goriva\nSmanjite troškove rada i povećajte produktivnost vaše mašine pomoću kontrole sile trenja. Sa snagom za kontrolisanje sile trenja, rukovalac može da smanji habanje pneumatika i spreči okretanje točkova za efikasno punjenje korpe. Izaberite optimalnu silu trenja koja će odgovarati primeni i uslovima tla, i iskusite veliku produktivnost pri malim troškovima.\nZa najbolje korišćenje snage motora u svim primenama, oslonite se na pametne komande, projektovane da optimizuju ekonomičnost goriva i performanse. Standard na utovarivačima točkašima serije H, pametne komande omogućavaju odgovarajući obrtni moment u svim situacijama za savršenu harmoniju između motora i hidraulike.\nBudite mnogo produktivniji\nObezbedite male ukupne troškove vlasništva sa brojnim proizvodnim uslugama i uslugama za ekonomičnost goriva. Kompanija Volvo je pokrila sve vaše potrebe pomoću paketa obuka, izveštaja o potrošnji goriva i konsultantskih rešenja - jednostavno razgovarajte sa svojim dilerom za više informacija.


Izložba "Sudar s divljinom" ~ Mreza Kreativnih Ljudi\nIzložba "Sudar s divljinom"\n1.12.15 desavanja, izlozbe No comments\nIzložba "Sudar s divljinom", autorke Koštane Đurić biće otvorena 02.12.2015. u Umetničkoj galeriji "Stara kapetanija", u Beogradu, sa početkom u 19h. Izložba će trajati do 13. decembra 2015.\nKoštana Đurić je članica ULUS-a u statusu slobodnog umetnika. Učestvovala je i izlagala na samostalnim i brojnim grupnim izložbama u zemlji i inostranstvu. Takođe se bavi izradom umetničkog nakita ODSUSTVO SIMETRIJE. Živi i radi u Beogradu.


ZVEZDIN BISER NA POZAJMICI: Rad želi Andriju Radulovića - SPORTSKI ŽURNAL\nJedan od najmlađih članova crveno-bele ekspedicije na Kipru kako se moglo čuti biće prosleđen na pozajmicu u Zvezdinu filijalu, Grafičar. Moguće je ipak, da ishod bude potpuno drugačiji\nOdjeknula je vest da trener Crvene zvezde Dejan Stanković neće računati za drugi priprema u Turskoj na krilo Andriju Radulovića.\nJedan od najmlađih članova crveno-bele ekspedicije na Kipru kako se moglo čuti biće prosleđen na pozajmicu u Zvezdinu filijalu, Grafičar. Moguće je ipak, da ishod bude potpuno drugačiji.\n- Želimo Andriju Radulovića u našim redovima. Cenimo njegov kvalitet i mislimo da bi napredovao na Banjici u prolećnom delu prvenstva. Nadamo se da će naš zahtev uslišiti čelnici Crvene zvezde i omogućiti perpsektivnom krilu da se razvija na superligaškom nivou – poručio je Miloš Trifunović, sportski direktor Građevinara\nBubalo · 19 januar, 2021 12:12\nMože. Bravo. Pametno. Pre u Rad nego u Grafičar.\nĆoravi · 19 januar, 2021 14:10\nPre u Radnik nego u Rad i naročito Grafičar.\nAndrija · 19 januar, 2021 12:25\nTo je ta Zvedina skola, gde pored menadzera i kombincija nasa deca nemogu da uspeju, dzaba i da su najbolji na svetu, nemaju mesta u Zvezdi! Ugledajte se malo na Nemce, na Bajern, imaju najmanje stranaca u Ligi sampiona, a prcaju i Real i Barsu sa njihovim super zvezdama\nBg · 19 januar, 2021 18:19\nVažno je da igra, sedenje na klupi je najgora opcija za mladog igrača. Realno Radulović još nije igrač za Zvezdu.\nMarko@Bg · 19 januar, 2021 21:54\nZa mladog igrača je najvažnije da igra, to je tačno! Kažeš da mladi Radulović još nije za Zvezdu, ali ne pitaš se da li je Bajakoko igrač za Zvezdu, a zbog njega ide Radulović na pozajmicu! Bajakoko će dobiti “kar blanš” i mogućnost da igra celo proleće. Zvezda (čitaj Terzić) će ga brutalno forsirati, ali od tog Bajakoka neće biti ništa! Da je moglo nešto biti od njega, taj ne bi Igrao u nekom levom švajcarskom ligašu Sankt Galenu, gde je za dve godine odigrao 56 utakmica i postigao čak četiri gola! Zaista impresivno! A, kažu da je napadač?!\nPera Perić Perica · 20 januar, 2021 09:28\nSjajan potez Zvezde! Radulovića na pozajmicu ili ga bud-zašto prodati, kao Aleksu Terzića i Dejana Joveljića! Šta će Zvezdi njena deca, kada su afrički “kapitalci” puno bolji (sa lukrativnim ugovorima). Imamo mi sada Bajakoka kojega treba forsirati celo proleće. Kaže alfa-skaut Mrkela da je taj Bakajoko strašno brz i da dribla u trku. Kako se Inter prešao pa dao Zvezdi takvu klasu bez obeštećenja. U pitanju je spiritizam. Opet ih je Mrkela zamađijao i pred nosom im ukrao novog “crnog bisera”. Mrkela ima razvijen njuh da namiriše prave vrednosti. U njegove uspehe spadaju Ben, Kanga, Boaći, Sanogo, Bakajoko, pripravnik za “kapitalca” Odada. Neko će reći da su svi oni dovedeni kao standardne reserve, što je tačno, ali za uzvrat oni se jako dobro snalaze (na blagajni Zvezde)!\nRevolt - king of jungle · 20 januar, 2021 14:24\nSramota, mi dovodimo africke kapitalce, a lako se odricemo nase dece koja su obucavana u najboljoj skoli fudbala u jugo-istocnoj Evroi i sire.


Fire of Anatolia: Legendarni plesni spektakl ponovo u Beogradu! - Zanimljivosti - Ostalo - Vesti - Svet Plus\n11:21 29. JAN 2018.\nLegendarna turska plesna grupa “Fire of Anatolia” osnovana 2001. godine na čelu sa čuvenim umetničkim direktorom Mustafom Erdoganom nastupaće pred domaćom publikom 7.3.2018. u Sava Centru u Beogradu. “Fire of Anatolia” drži dva Ginisova rekorda, jedan za najbrži plesni performans sa 241 korakom u minuti, a drugi za najveću publiku, oko 400.000 ljudi u Eregliju, u regionu crnomorske Turske.\nOva plesna grupa nastupala je u više od 80 zemalja, uključujući SAD, Nemačku, Švajcarsku, Poljsku, Mađarsku, Rumuniju, Bosnu i Hercegovinu, Bugarsku, Rusiju, Katar, Kinu, Japan, Kazahstan, Francusku, Egipat, Holandiju i Meksiko, a njihove plesne nastupe uživo je videlo više od 20 miliona ljudi širom sveta. Oni su 2011. godine posetili i Srbiju kada su takođe nastupali u Beogradu, a sada, nakon sedam godina, izvešće još energičniju i atraktivniju predstavu pred domaćom publikom.\nPredstava sadrži kombinaciju turske kulture i istorijskog narodnog plesa iz različitih područja Turske, uz savremeni ples i balet. Plesovi grupe su bazirani na 4000 godina staroj plesnoj kulturi anatolske civilizacije. Temelje ove plesne gupe uspostavio je umetnički direktor Mustafa Erdogan osnovavši 1999. godine grupu pod nazivom Sultani plesa. U lokalnim novinama bili su objavljeni oglasi u potrazi za plesačima. Od 750 prijavljenih, Mustafa je izabrao 90, koji su počeli da rade na svojim fizičkim i plesnim sposobnostima, pod strogim nadzorom. Majstori plesa edukovali su plesače, učeći ih osnovama baleta, modernog plesa ili narodnog plesa, zavisno od plesne obrazovne pozadine i oblasti u kojoj je plesačima bilo potrebno poboljšanje. Narodni plesovi, balet i savremeni ples i danas predstavljaju srž treninga, a pored toga grupa praktikuje istezanje i jogu. Grupa je imala svoje prve nastupe 2001. godine i započela svetsku turneju godinu dana kasnije, već pod imenom “Fire of Anatolia”. “Fire of Anatolia” se sada sastoji od 120 plesača, nekoliko koreografa i tehničkog osoblja, što znači da grupa može izvesti predstave istovremeno na dve ili tri različite lokacije. Prema Erdoganu, “Fire of Anatolia” je trenutno među tri najveće plesne grupe na svetu.\nU prodaji su ulaznice za Parter po cenama 1.800,00, 2.200,00 i VIP 2.900,00.\nFire of AnatoliaMustafa Erdoganplesna grupaPlesSava CentarTurskazanimljivosti


Minjon torta - Mesto dobre hrane\nTorte i kolači\t/ 31 јануара, 2019\nKlasična, veoma ukusna starinska torta sa korama od oraha, badema, lešnika i filom od žumanaca, putera, čokolade. Jaka je i zasitna, tako da sam pravila polovinu mere, ali ću napisati sastojke za punu meru.\n150 g mlevenih pečenih oraha\n3+3 kašike ulja\nIli umesto glazure:\nnezaslađena slatka pavlaka/šlag u prahu\nUmutiti belanca u čvrst sneg, pa postepeno dodavati šećer. Zatim pažljivo umešati kašikom mlevene orahe i brašno.\nSmesu sipati u okrugli kalup prečnika 26 cm, ili četvrtasti pleh dimenzija 32×22 cm, koji su prethodno premazani uljem i posuti brašnom ili obloženi papirom za pečenje i peći na 180 stepeni C oko 20 minuta. Na fotografijama je torta od polovine mere, koju sam pekla u okruglom kalupu prečnika 21 cm.\nPriprema druge i treće kore:\nIsto se pripremaju kao i prva, samo što se u drugu umesto oraha stavljaju lešnici, a u treću bademi.\nPrvo dobro umutiti žumanaca sa šećerom i vanilin šećerom, a zatim uz mešanje, kuvati fil na pari dok se ne zgusne. Za kuvanje ovog fila uvek koristim lonac za kuvanje na pari, u kom se fil zgusne za nekih 6,7 minuta od momenta kada lonac zapišti. Kada se fil prohladi, dodati puter sobne temperature i sve izmiksati.\nFil podeliti na dva dela, pa u jedan deo staviti 50 g rastopljene čokolade i izmešati.\nJednu koru nafilovati svetlim, drugu tamnim filom, pa staviti treću koru i celu tortu premazati tankim slojem tamnog fila. Na kraju tortu naizmenično preliti crnom i belom čokoladnom glazurom (obe vrste čokolade otopiti na pari sa po 3 kašike ulja). Tortu dekorisati po želji.\nPošto je ovo baš jaka torta, ja sam ranije, dok je bilo Imlekove mlečne slatke pavlake u prodaji (koja je nezaslađena), nju koristila umesto čokoladne glazure. Možete koristiti i šlag, bez dodavanja šećera. Sada sam koristila čokoladu zbog čokoljubaca:)\nDole je izvorni recept koji sam dobila od koleginice pre 20-ak godina 🙂 Ja sam ga malo izmenila po svom ukusu – smanjila količinu šećera, izbacila mleko iz fila i dodala čokoladu u jedan deo fila.


Tvoji poslovni problemi\nPrema tvojoj procjeni rizika, moraš dizajnirati svoj uređaj sa sigurnosnom funkcijom nadzora zaštite potrebnom za postizanje PL e EN/ISO 13849-1, SIL 3 EN/IEC 62061 i kako bi ispunio zahtjeve trenutnih sigurnosnih propisa i standarda koji omogućuju CE usklađenost. Također želiš ubrzati dugotrajan odabir ponude i proces dokumentiranja. Za kraće vrijeme plasiranja stroja na tržište i povećanje profitabilnosti pri izradi liste materijala, trebaš dijagrame ožičenja i izračun pouzdanosti sigurnosnog lanca.\nNaši stručnjaci pomažu vam tijekom cijelog životnog ciklusa stroja.\nOvo rješenje za nadzor zaštite s ugrađenim sigurnosnim modulom nudi učinkovit način stvaranja sigurnosti stroja. Ugrađeni sigurnosni modul Modicon TM3 omogućuje stvaranje sigurnosnog kruga.\nDokumentacija sadrži: dijagram ožičenja, shematski dijagram, objašnjenje primjene i izračune sigurnosne pouzdanosti. Rješenje za sigurnosni lanac omogućuje stvaranje sigurnosnih struktura pomoću strukture PL e EN ISO13849-1 četvrte kategorije i SIL 3 EN IEC 62061 za funkciju nadzora zaštite.\nSigurnosna funkcija zaustavljanja pokreće se aktivacijom pomične zaštite, osmišljene za sprječavanje pristupa u zonu opasnosti. Zaštitna sklopka koju nadzire modul za obradu detektira otvaranje zaštite. Time se deaktiviraju izlazi sigurnosnog modula (kategorija zaustavljanja 0 EN IEC 60204-1) i zaustavlja napajanje motora spojenog na sklopnike (K1 i K2). Motor će se polako zaustaviti.\nRješenja sigurnosnog lanca pružaju predložak za rješavanje svake sigurnosne funkcije oko stroja. Upotrebom rješenja za sigurnosni lanac smanjuje se vrijeme potrebno za stvaranje svake sigurnosne funkcije kako bi se ispunili zahtjevi procjene rizika stroja. Možeš napraviti preinake rješenja za sigurnosni lanac proizvodima koji odgovaraju specifičnim zahtjevima stroja, čime se omogućuje upotreba tvog stroja kao predloška za vrijeme dizajniranja njegovih sigurnosnih funkcija, što poboljšava učinkovitost i štedi novac. Svako rješenje za sigurnosni lanac sadrži:\nObjašnjenje strukture i sigurnosnog lanca\nSistema project datoteka\nRješenja za sigurnosni lanac dizajnirana su za smanjenje složenosti postupka implementiranja sigurnosti strojeva. Za svaku sigurnosnu funkciju oko stroja dostupna su rješenja spremna za upotrebu ili ona koja treba izmijeniti za klijente koji traže CE certificiranje.


…Projekat ”Balkan Junior”… – JU Mješovita srednja škola, Tešanj\nDana,23.06.2012.godine u Tehničkoj školi Valjevo,(Srbija) održan je prvi sastanak za projekat „Balkan Junior.” Učesnici sastanka su bili Goloskoković Branko (direktor Tehničke škole Valjevo a ujedno i domaćin), Darko Lihteneker (direktor Školskog centra Velenje) Fatih Kamil Bilgin (direktor Tehničko industrijske srednje škole iz Turske) I Saračević Muharem (direktor Mješovite srednje škole, Tešanj).\nBalkan Junior je projekat, koji koji bi u budućnosti trebao povezati srednje škole na Balkanu uključujući države: Sloveniju, Hrvatsku, Srbiju, Makedoniju, Bosnu I Hercegovinu,Tursku i Bugarsku.Cilj projekta je razmjena iskustava, takmičenje učenika,saradnja na razvoju nove didaktičke opreme,promotivne aktivnosti na području obrazovanja,kao i saradnja na području zajedničkih projekata kroz partnerstvo za pristup EU fondovima.\nPredstavnik Bosne i Hercegovine u ovom projektu je Mješovita srednja škola Tešanj, a ovu školu u Valjevu su predsatvili direktor Muharem Saračević, predsjednik školskog odbora Muharem Kotorić, Hasan Solo prof.\n… Obuka 50 CNC operatera u MSŠ Tešanj …


Premijer se sastao sa trebinjskim privrednicima: ERS nastavlja da subvencioniše cijenu električne energije za velike kupce – ЕРС\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković održao je danas u Elektroprivredi Republike Srpske radni sastanak sa predstavnicima energetskog sektora i privrednicima iz Trebinja. Premijer je poručio da će Vlada imati razumijevanja za realni sektor i da je spreman da razmotri svaku inicijativu i prijedlog privrednika ove regije. Takođe, najavio je nove subvencije i olakšice koje su u pripremi, a imaju za cilj stvaranje uslova za višim prosječnim zaradama, i boljim poslovnim ambijentom.\nMH “Elektroprivreda Republike Srpske će izgradnjom HE Dabra značajno povećati proizvodnju, a samim tim biće konkurentnija na slobodnom tržištu i u boljoj poziciji da pomogne lokalnim zajednicima u zakonom propisanim okvirima, istaknuto je na sastanku.\nU naradnom periodu, a nakon provođenja javnih poziva biće započeta gradnja još nekoliko energetskih objekata, HE BUK Bijela, HE Foča i HE Paunci. Razvoj energetike kao jedan od prioriteta nove Vlade i završetak ovih objekata dovešće i do povećanja ukupnog BDP – a, prosječne plate, i standarda uopšte, rekao je premijer.\nVlada Republike Srpske i Uprava ERS, usaglasili su da poskupljenje električne energije za velike kupce bude minimalno i ono će iznositi 4,9 odsto, tako da će ERS u vrlo značajnoj mjeri i dalje subvencionisati privredu u Srpskoj.\nGeneralni direktor ERS naglasio je da će sredstva od dobiti energetskog sektora i dalje da se raspoređuju u Hercegovini, a da će ova kompanija ostati motor razvoja cijele ragije, ali i Srpske.\nNa sastanku su najavljeni i projekti vezani za putnu infrastruktutu koji će otvoriti Hercegovinu ka istoku Srpske i Srbiji. Tehnička dokumentacija za put Tjentište – Foča radi se po ubrzanim procedurama, a u planu je i sanacija puta Trebinje – Ljubinje. Na ovaj način olakšaće se promet roba i usluga ka Hercegovini i iz Hercegovine što je od velikog značaja za privredu, zaključeno je na sastanku.\nPrisutni privrednici zahvalili su premijeru na razumijevanju i trudu, te olakšicama za poslovanje koje uvodi Vlada Srpske ističući da će uspostaviti i bližu saradnju kroz prijegloge i inicijative upućene Kabinetu premijera premijera i resornim ministrima.


Obrazovanje - TomislavDjordjevic.com\nTomislav Đorđević je rođen 1950. godine. Odrastao je u Vranju gde je završio osnovnu školu «Dositej Obradović», kao đak generacije. Zvanje mašinskog tehničara dobija po završetku srednje tehničke škole «Vladimir Vujović Vujo» u Vranju, takođe kao đak generacije.\n1969. godine se upisuje na Vojno-tehničku akademiju u Zagrebu, a nakon dve godine prelazi na Mašinski fakultet u Kragujevcu (tada deo Beogradskog univerziteta), gde 1974. godine dobija zvanje diplomiranog inženjera mašinstva. Tokom poslednje dve godine studija radi kao profesor organizacije i upravljanja sistemima u Srednjoj tehničkoj školi u Uroševcu.\n1980. godine polaže državni ispit za inženjera-projektanta u Zagrebu a 1986. godine postaje magistar tehničkih nauka odbranivši tezu «Upravljanje velikim sistemima» na Fakultetu tehničkih nauka Univerziteta u Novom Sadu.\nSpoljno-trgovinski ispit polaže 1987. godine u Privrednoj komori Vojvodine.\nO Tomislavu Đorđeviću iz tog perioda govore grupa školskih drugova i Zoran Trajković.


RIK saučesnik režima u uvođenju diktature\n05. 06. 2020.|\nVečeras smo obeležili Republičku izbornu komisiju (RIK) simbolima bojkota, jer je to jedna od institucija koja radi za kriminalni vladajući režim. Inicijativa Ne davimo Beograd akcijom ispred RIK-a poziva građane i građanke da se pridruže borbi za slobodnu, demokratsku i solidarnu Srbiju i bojkotuju lažirane izbore.\nSve političke partije, organizacije civilnog društva, eksperti, međunarodne organizacije i brojni pojedinci koji prate izborne procese su se složili da nema zadovoljavajućih izbornih uslova. Za to vreme, RIK je, umesto suštinskih promena da se dođe do fer uslova za sve učesnike, kojima bi se konačno smanjio pritisak na birače i omogućili slobodni i fer izbori, odlučio da bude saučesnik izborne farse. Bez nezavisnih izbornih tela, kao i dosledne primene zakona kojim se štiti tajnost izbora i smanjuje pritisak na birače, ne može biti slobodnih i fer izbora. Zbog toga na tim izborima nema smisla učestvovati, jer se na taj način legitimiše prekrajanje izborne volje građana i građanki.\nU Srbiji se ne održavaju izbori, već vlast sprovodi nasilje nad građanima i građankama Srbije. Režim Srpske napredne stranke i njenih satelita organizuje lažirane izbore da bi prikrili očiglednu istinu – da su zaveli diktaturu u Srbiji. Oni su uzurpirali i uništili svaku instituciju i onemogućili da se čuje glas građana.\nKOVID-19 i Kosovo: trojna kriza\nDok se većina zemalja sveta suočava sa dvojnom, zdravstvenom i ekonomskom krizom, Kosovo prelazi u trojnu krizu zbog političkih dešavanja.\nNe davimo Beograd ispred Predsedništva poručuje vlastima – “Ubice”\nNećemo stati dok ne budete odgovarali za svoja nedela.\nNe davimo Beograd pokreće Inicijativu za odbranu Košutnjaka\nPodržite potpisom “Inicijativu za odbranu Košutnjaka” i pomozite da se spreče namere investitora i gradskih vlasti da se skoro 30 hektara gradske šume poseče, a umesto nje u ovom području izgradi stambeno-komercijalni kompleks. Svi potpisnici biće obaveštavani i pozivani na akcije protiv ovog štetnog projekta.\nRežim manipuliše opravdanim besom ljudi\nKako da podnesete primedbe protiv uništavanja Košutnjaka\nIgor je u međuvremenu pronađen i vode ga danas na prekršajni sud, iako je samo bežao do suzavca. Hvala svima. twitter.com/nedavimobgd/st…\nIgor je u međuvremenu pronađen i vode ga danas na prekršajni sud, iako je samo bežao do suzavca. Hvala svima.\nIgoru Stanojeviću, reditelju, članu NUNS-a i selektoru BelDocs festivala se od sinoć gubi svaki trag! Postoji osnov… twitter.com/i/web/status/1…\nIgor Stanojević, filmski reditelj i selektor Beldocs festivala, jedan je od onih koje je policija sinoć pretukla i… twitter.com/i/web/status/1…\n""Mislim da je ovo autentična energija koja se je javila, a posledica je laži i bahatog ponašanja vlasti"… twitter.com/i/web/status/1…


Žene sa američkih univerziteta udružile su se u borbi protiv rodno zasnovanog nasilja i pružile podršku svojim sabornicama iz Latinske Amerike. Evo šta su imale da kažu o tom događaju.\nŠtrajk održan 19. oktobra bio je moćan početak – na hiljade žena širom Latinske Amerike, od Argentine do Teksasa, preskočilo je svoje svakodnevne obaveze i krenulo putem ulica i trgova, ne bi li se pridružilo prvom štrajku žena u tom regionu. Ujedinile su svoje glasove, tela i umove i uzvikivale ni una menos (nijedna žena manje), vivas nos queremos (želimo da živimo) i nosotras paramos (štrajkujemo).\nOvim rečima, demonstrantkinje su zatražile da se okonča ubijanje žena, kao i svaki vid nasilja nad njima širom sveta, a naročito u Latinskoj Americi. U Argentini je na svakih 30 sati ubijena jedna žena, dok su mnoge druge pretučene, silovane ili su nestale. Situacija nije bolja ni u Meksiku, Čileu, Evkadoru i Peruu.\nFemicid Lusije Perez, šesnaestogodišnje Argentinke, koja je silovana i ubijena u oktobru u gradu Mar del Plata, šokirao je javnost, ne samo Argentine, već i čitavog regiona.\nUbistvo je bilo naročito surovo: Perez je podlegla teškim unutrašnjim povredama, nakon što ju je banda drogirala, silovala i brutalno ubila. Ovaj slučaj bio je uzrok da se u Argentini i Meksiku organizuju štrajkovi. Uskoro nakon toga, mnoge druge države sa čitavog kontinenta priključile su se protestu usmerenom protiv nasilja nad ženama.\nVerujući da ukoliko „udare jednu, udariće svaku od nas“, mi, grupa akademika iz Latinke Amerike koje živimo u SAD, želele smo da se priključimo štrajkovima, jer sve imamo isti cilj i sve delimo isti bes. Pozvale smo koleginice, prijateljice i radnice da napuste kancelarije, učionice, bolnice, radnje, fabrike i kuće, da prestanu da pišu i čitaju. Šta god da su bile i šta god da su radile u tom trenutku, mi smo ih pozvale da nam se pridruže u zahtevima da se „okonča nasilje zasnovano na rodu: želimo da živimo“ - pišu novinarke portala Truthout.\nOva parola nastala je u okviru pokreta u Meksiku, a bila je, takođe, uzvikivana na našim demonstracijama. Ova rečenica izražava i osuđuje neizvesnost koja preti ženskom telu i životima u patrijarhalnim društvima u kojim živimo, u kojima je femicid najekstremniji trag sveprisutnog, višestrukog nasilja. Ovaj apel, koji ukazuje na vrednost života, oslobađa želju - silu, koja pretvara opravdan bes u mnogobrojna okupljanja.\nNaoružane ovakvom snagom, započele su da udružuju svoje živote.\nKao što već znamo, u različitim mitologijama, ženama su dodeljivane neprihvatljive uloge. Ni istorija se nije bolje ophodila prema ženama. Na primer, Rimska republika bila je zasnovana na silovanju i ubistvu Lukrecije, dok su, prema nekim shvatanjima, čitavi kontinenti feminizovani, telo žene predstavljeno je kao nešto u šta se prodire, što se osvaja i pljačka. Tako su delovi Amerike u 15. veku zamišljani kao žensko telo. Bunimo se protiv ovakvih shvatanja i kažemo: dosta je bilo.\nNaturalizacija nasilja nad ženskim telom – bilo kroz religiju, istoriju, književnost ili pravni diskurs – treba da se prepozna i obelodani, treba izložiti zablude koje ona sa sobom nosi i treba ukazati na to kako ona utiče na probleme sa kojima se suočavamo. Zalažemo se da sve ovo sprovedemo u delo, kroz učenje, rad, porodicu, svakodnevni život. Borba protiv nasilja zasnovanog na rodu podrazumeva i skretanje pažnje na nasilje nad pripadnicima LGBTQ zajednice, koja se diskriminiše jer se ne uklapa u standarde heteropatrijarhata.\nKako bi se izrazila solidarnost sa demonstracijama u Latinskoj Americi, organizovana su i mnoga druga okupljanja ove vrste, na primer u San Francisku, Vašingtonu, Akranzasu, Njujork Sitiju, Mičigenu, Oregonu, Berkliju, Ostinu i Kanzasu, od kojih se svako odvilo u različito doba dana i na različit način. Naše strategije razlikovale su se od mesta do mesta – uzvikivale smo parole, pravile transparente, učestvovale u performansima, čitale poeziju, prisećale se života onih koji su bili povređeni ili ubijeni zbog rodno zasnovanog nasilja i veličali ih.\nSmatrale smo da je značajno da budemo složne i uskoro smo uvidele da takođe želimo i da ukažemo na nasilje koje se odvija u SAD i da razgovaramo o tome. Na primer, na dan protesta, studentkinje – bilo da su crnkinje, belkinje ili latinskog porekla – govorile su o svojim iskustvima sa agresijom i nasiljem u SAD, o tome kako su šikanirane na ulici, na poslu ili u školi, kako su im govorili da nisu dovoljno pametne da bi studirale, ili da nisu dovoljno privlačne da bi radile. Kao što vidimo, ni nasilje u Latinskoj Americi ne razlikuje se previše. Povezuju nas zajednička iskustva.\nU državi kao što su SAD, gde vesti o silovateljima ne stižu daleko, i gde je na univerzitetima jedna od šest devojaka seksualno napastvovana, žene se pitaju: Šta bi se dogodilo ako bismo uzvratile udarac? Govoreći o štrajkovima u Latinskoj Americi, studentkinje u SAD su skupile su hrabrost i udružile se.\nStoga, učešćem u demonstracijama, takođe smo se osvrnule i na svoje profesorske uloge. Na neki način, pitale smo se kako da budemo deo protesta sa našeg mesta prebivališta. Šta znači izraziti solidarnost sa univerziteta u SAD? Naš cilj je da podstaknemo učenje i kritičko mišljenje, ali takođe i da učestvujemo u stvaranju društva koje teži ka tome da razume položaj marginalizovanih pojedinaca i zajednica, kako u učionicama, tako i van njih. Takođe protestujemo i protiv nepravde koja im je naneta. U ovome smo svi zajedno – mi i naši učenici, prijatelji, profesori i kolege.\nDženifer Rodrigez, žena iz Dominikanske Republike, koja se pridružila demonstracijama u Njujorku, prelepo je sročila cilj koji one imaju: „Moramo da se ujedinimo i da udružimo snage. Moramo prestati da se plašimo, ali da bismo to učinile, moramo znati da nismo same. Poenta je u tome da načinimo ogroman korak, i tada ćemo znati da smo u ovome zajedno, da možemo verovati jedna drugoj i da možemo ostvariti nešto poput ovoga što smo zacrtale“.


Sudionici skupštine LPZ-aSudionici skupštine LPZ-aU petak, 22. X. 2013. godine, s početkom u 13 sati, u prostorijama Hrvatske gospodarske komore – Županijske komore Osijek održana je skupština Lokalnog partnerstva za zapošljavanje. Na skupštini su bili i belomanastirski gradonačelnik Ivan Doboš, koordinatorica Udruženja "Baranja" Jasna Petrović, projekt-koordinatorica Mirovne grupe Oaza Vesna Nedić te projekt-menadžer LAG-a Baranja Manuel Mucak.\nViše u ovoj kategoriji: « "Na kavu sa susjedom" u Belom Manastiru\t"Na kavu sa susjedom" u Inđiji »


Mađarski predsjednik dobio po prstima od Ursule von der Leyen koja mu je kazala: - Vaše mjere bit će pod redovitim nadzorom - News - Startnews\nPredsjednica Komisije poslala upozorenje Orbanu: - Nadzirat ćemo primjenu hitnih mjera\nPredsjednica Europske komisije, Ursula von der Leyen, izdala je danas priopćenje iz kojeg se, između redova, može pročitati upozorenje čelnicima država članica EU koje uvode izvanredne mjere kao odgovor na krizu uzrokovanu pandemijom koronavirusa. Ovim priopćenjem je, prije svega, poslala poruku mađarskom premijeru, Viktoru Orbanu kojem je jučer parlament predao upravljanje državom na neograničeno vrijeme.\nTagovi: EU EU Komisija Europska komisija Mađarska Ursula von der Leyen


Zdravko Ponoš: Još jedna od besmislica između serdara i vojvode - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Politika » Zdravko Ponoš: Još jedna od besmislica između serdara i vojvode\nMinistar unutrašnjih poslova Aleksandar Vulin izjavio da je predsednik Srbije Aleksandar Vučić „položio ispit“ tokom krize na Kosovu i upisao se „još jednom“ u kolektivno sećanje nacije\nZdravko Ponoš: Još jedna od besmislica između serdara i vojvode\nL. Valtner14.10.2021. 18:55\nPotpredsednik Narodne stranke Zdravko Ponoš za Danas kaže da je izjava ministra unutrašnjih poslova Aleksandra Vulina da se predsednik Srbije Aleksandar Vučić „upisao u kolektivno sećanje nacije“ zbog reakcija na krizu na Kosovu još jedna besmislica između serdara i vojvode, dok zamenik predsednika Stranke slobode i pravde Borko Stefanović navodi da se po Vučiću ništa u istoriji neće zvati.\n– Još jedna od besmislica između serdara i vojvode sračunata za zaluđivanje naroda i skretanje pažnje. Kurti dva puta u par nedelja iznenadi Vučića i njegov obavešajni i diplomatski aparat, a onda Vučić sanira bruku i smiruje narod tako što turira vosku i žandarmeriju. Na stranu što je SNS kroz Srpsku listu i dalje partner u Kurtijevoj vladi. Ima ta ekipa izgleda interese iznad nacionalnih. Pričom o srpskom svetu i velikom vođi zamagljuju epidemisjku katastrofu u koju su uveli Srbiju, zloupotrebe u BIA, drzavni narko biznis…- navodi Ponoš.\nBorko Stefanović smatra da Aleksandar Vučić niti je položio bilo kakav ispit, niti će se po njemu bilo šta u istoriji zvati.\n– Moguće je, doduše, da će se njegovo jučerašnje obraćanje narodu sa KiM u Raški proučavati kao tužan primer čoveka koji ne sme da izvuče svoju Srpsku SNS listu iz vlasti sa koalicionim partnerom Kurtijem i po tome što je energično čutao i uzdisao dok se ljudi sa KiM žale kako im pucaju bojevom municijom u leđa i bacaju suzavac i šok bombe na njih. Kolektivno sećanje nacije će sačuvati primer nestabilnog autokrate, okruženog pljačkašima i mafijom koji im u Raški obećava da ako ih opet neko bude dirao:”E sad ćemo stvarno reagovati”. Krupan pred narodom, sitan pred moćnicima iz sveta. Crtica naše istorije koje se niko neće sećati, osim kao “vreme zla, laži, pljačke i nasilja najnesposobnijih” – kaže Stefanović.\nKako dodaje, u međuvremenu, Srpska lista će i dalje sedeti u Vladi sa onima koji pucaju na narod na severu KiM i čuvaće svoje fotelje i dobre prištinske plate.\nPodsetimo, Vučić izjavio je juče, tokom razgovora sa Srbima sa Kosova, u Raškoj, o incidentima na severu Kosova, rekao da je specijalnom predstavniku Evropske unije za pregovore Beograda i Prištine Miroslavu Lajčaku rekao da Prištinu „zauzdaju, a ako nisu u stanju – zauzdaćemo ih mi“.\nVučić je danas ponovio da će država umeti da zaštiti srpski narod na Kosovu u slučaju da se ponovo nasilje ali nije želeo da precizira na koji način.\nAleksandar VučićAleksandar VulinBorko Stefanovićincidenti na KosovuZdravko PonošBeograd\n2 reagovanja na “Zdravko Ponoš: Još jedna od besmislica između serdara i vojvode”\n15. oktobra 2021. u 08.21\nAko je zaludjivanje naroda to sto Vucic pruža pomoć svom narodu na Kosovu onda ste u pravu… Ali ste u velikoj zabludi definitivno.\n15. oktobra 2021. u 14.17\nBravo Ema na komentaru ali, probudi se, otvori oči, sanjaš!\nJel ima neko iole ozbiljan ko očekuje da će naša vojska ili policija preći na Kosovo da „zaštite“ narod?


Proizveden prototip maske za doktore - Inat World\nmar 24, 2020 Corona virus\nStudenti Mašinskog fakulteta Univerziteta u Tuzli jučer su se vratili iz Mostara sa 3D printerom za PLA materijal za printanje uložaka za respiratore i nosače za vizire (maske). Imaju četiri 3D printera i 10 kg materijala. Peti printer popravljaju i prvom prilikom ga puštaju u rad.\n– Danas smo zahvaljujući podršci koju smo dobili sa svih strana uspjeli proizvesti prototip maske za doktore. Mi svoj rad nastavljamo i kretati ćemo se u smjeru povećanja proizvodnje u velikoserijsku.\nJavio nam se Mirsad Helić iz Gračanice i ponudio je sve svoje resurse kako bi se uradio alat za brizganje plastike. Time bi se proizvodili držači za vizire i imali bi jednu masku svake 4 sekunde. Ogromnu pomoć dobijamo od Samira Durmića koji sa svojom porodicom printa dijelove i izrađuje alat za probijanje otvora za vizire.\nKrešimir Pejić nam je ustupio svoje resurse i pomaže aktivno sa probijanjem i prosijecanjem vizira, navodi se u poruci studenta Mašinskog fakulteta u Tuzli Denisa Bećirevića.\nTotal views : 242593


STVORIO NBA ASA Zašto Dejan Milojević misli da će Jokić biti NAJBOLJI IKADA i kako uopšte neko bez odraza i sa kratkim rukama ulazi u košarkašku istoriju\nNikola Jokić hara NBA ligom, a jedan od najzaslužnijih za njegov razvoj je Dejan Milojević. I sam vrhunski košarkaš, bio je jedan od najdominantnijih pod obručima dok je tamo vladao, a sada je kao strateg Mega Bemaksa za Blicsport je odgovarao na neka ne baš uobičajena pitanja.\nU našoj emisiji "Narod protiv" govorio je i o tome kako mu se sa ove distance čini to što se sa 23 godine oženio, zašto nije prihvatio poziv San Antonija da zaigra u najjačoj ligi sveta, ali se osvrnuo i na činjenicu da je jedan od samo petorice onih koji su evroligašku sezonu završili sa dabl-dabl učinkom.\nJokić je bio posebna tema.\n"Nikola je stvarno na putu da napravi strašnu karijeru, da bude najbolji naš igrač ikada u NBA ligi. Mogu samo da kažem da sam ponosan na njega, a i na sebe što sam makar malo učestvovao u njegovom razvoju", rekao je, između ostalog, trener Mega Bemaksa za Blicsport, a kako je izgledao neobičan intervju s njim pogledajte i sami:\nKAKAV TRANSFER! Iz Mege pravo u NBA ligu, Francuz otišao u Čikago\nU noći između petka i subote odigrano je 11 mečeva u NBA ligi, od kojih je nekoliko bilo veoma zanimljivo. Pored trijumfa Denvera i Sakramenta, najinteresantnije utakmice bile su Juta - Milvoki, i Bruklin - Portland, Dalas - Njujork.\nPROVALJEN JE Što bolji strptiz bar, to je Harden gori na parketu, Amerikanac LUDIM istraživanjem dokazao neverovatnu činjenicu\nNBA navijači su oduševljeni istraživanjem čiji su se rezultati pojavili na internetu. U pitanju je neverovatna statistika vezana za Džejmsa Hardena, zvezde Hjustona i najjače košarkaške lige na svetu.\nNikola Jokić je doneo pobedu Denveru na utakmici protiv Filadeldije, a onda je usledilo veliko slavlje. Cela ekipa je čestitala Srbinu, a nakon meča je zabeležena fotografija koja je obišla svet.\nKrilni košarkaš Boston Seltiksa Gordon Hejvord biće operisan u toku dana, zbog frakture leve šake koju je zadobio na utakmici sa San Antonio Sparsima.\nNikola Jokić od starta NBA sezone u proseku beleži dabl-dabl učinak, ali, deluje da će centar Denvera tek krenuti sa boljim partijama, koje su ga prošle sezone dovele do prve petorke lige.


Studenti u deklaraciji pozvali na ispravljanje nedostataka Dejtonskog sistema - N1\nVijesti Autor:FENA28. nov. 202016:09 > 16:11\n-Porazno za jednu Evropsku zemlju u danasnje vreme, sastanak u Jajcu bio je za mnoge učesnike prva prilika da se sretnu i razgovaraju o tako vitalnim pitanjima sa svojim kolegama iz drugog entiteta i Brčko distrikta, kaže Robert Jovanović, glavni organizator ovog projekta.\n– Prepoznajući doprinos Općeg okvirnog sporazuma za mir u BiH u zaustavljanju oružanog sukoba i uspostavljanju demokratskog poretka, vjerujemo da je došlo vrijeme da se isprave nedostaci Aneksa IV, odnosno Ustava BiH, u provođenju svih relevantnih presuda Ustavnog suda BiH i Europskog suda za ljudska prava. Na ovaj način afirmiramo konstitutivnost naroda kao osnovni princip Ustava, ali istovremeno omogućavanje svim građanima BiH, uključujući građane Brčko Distrikta, da glasaju i budu birani za sve nivoe vlasti – navodi se u studentskoj deklaraciji koju citira New Europe.


Kajakašica Milica Novaković četvrta u B finalu, krivo joj zbog greške na startu – Sport ONLINE\n03/08/2021 Dejan M. Andrić Olimpijada, Sportovi na vodi, Vesti 0\n„Moram reći da mi je bilo baš krivo zbog polufinala jer sam napravila grešku prilikom starta, a dvestotka ne prašta greške. Dobro sam se trkala posle, ali nisam uspela da nadoknadim prva dva zaveslaja koja su mi propala na početku i zaostatak koji sam zbog toga imala“, rekla je Novaković, prenosi Kajakaški savez Srbije.\n„Uslovi na vodi su zaista teški, znali smo da će u Tokiju biti veoma toplo, ali ipak smo ostali svi iznenađeni koliko je vrelo i teško. Nije nam od pomoći ni to što smo na vodi, jer je voda izuzetno topla, tako da nema rashlađivanja, samo dodatnog podgrevanja“, rekla je ona.\n„Danas je staza bila mnogo nemirna, duvao je jak vetar u leđa i s boka, ali nije mnogo od pomoći jer pravi velike talase. Uslovi su bili takvi da se posada Slovenije, koje su bile kandidatkinje za borbu za medalju u K2, čak izvrnula pred samim ciljem“, dodala je Novaković.


Rusija ulaže milijarde dolara u Iran - 18.06.2019, Sputnik Srbija\nNa marginama 15. zasedanja zajedničke ekonomske komisije Irana i Rusije ministar energetike Irana Reza Ardakanijan je saopštio Sputnjiku da je Rusija izdvojila... 18.06.2019, Sputnik Srbija\n08:55 18.06.2019 (Osveženo: 00:52 26.08.2021)\n© REUTERS / Amr Abdallah DalshKanal Sever-jug\nNa marginama 15. zasedanja zajedničke ekonomske komisije Irana i Rusije ministar energetike Irana Reza Ardakanijan je saopštio Sputnjiku da je Rusija izdvojila pet milijardi dolara za dva iranska projekta.\nPrema rečima iranskog ministra, Teheran planira da od ruskog kredita izgradi novu hidroelektranu, koja će biti kapaciteta 1.400 megavata u Hormorzganu, i planira da izvrši elektrifikaciju dela železničke pruge na relaciji Garmsar-Inče Burun.\nOsim toga, Reza Ardakanijan je naveo i da je jedna od najvažnijih tema diskusije ministara energetike Rusije i Irana bio završetak izgradnje železničkog dela međunarodnog trasportnog koridora „Sever-jug“.\n„Pregovori su u aktivnoj fazi, Iran je veoma zainteresovan za završetak izgradnje tog koridora, a rešava se i pitanje izgradnje 165 kilometara železničke pruge. Projekat za izgradnju pruge na relaciji Kazvin-Rašt oduzeo je mnogo vremena zbog svoje lokacije, masivnih planina na trasi, kao i celokupne inženjerske složenosti; sve to je malo usporilo njegovu izgradnju. Nakon završetka poslednje faze koridora „Sever-jug“ i puštanjem u rad prstenaste železničke linije između Rašta i Astare, nadam se da ćemo videti široku ekonomsku i trgovinsku saradnju između zemalja u tom regionu“, rekao je Ardakanijan.\nOn je istakao da je Iran ratifikovao sporazum sa Evroazijskim ekonomskim savezom o zoni slobodne trgovine, zbog čega je 800 artikala dobilo povlašćene cene carine.\n„To će biti značajan napredak za trgovinu u regionu“, zaključio je iranski ministar.


Porsche sprema Taycan za brzi krug na Nirburgringu - Auto Republika\nPorsche sprema Taycan za brzi krug na Nirburgringu\nNemačka marka polako priprema teren za zvaničnu premijeru modela Taycan u septembru.\nKako navode zvaničnici Porschea, Taycan će definitivno izaći na Ring da odvoza brzi krug. Biće veoma interesantno videti gde je trenutno Taycan u odnosu na performantne modele koji koriste hibridni pogon ili samo motore sa unutrašnjim sagorevanjem. Nemci tvrde da će njihov električni adut sigurno postaviti vreme brže od 8 minuta.\nNeki američki mediji ističu da je nezvanično Taycan sposoban da pređe stazu na “Zelenom paklu” za 7:30, što je krajnje optimistično. Ipak, ovde rekord drži Nio EP9 kada je reč o električnim modelima sa vremenom 6:45, što je čini se nedostižno za Porscheov automobil.\nKada je reč o električnim vozilima konkurenata na Ringu, Audi R8 E-Tron je postavio vreme 8:09, dok je Mercedes SLS AMG Electric Drive prešao krug za 7 minuta i 56 sekundi.\nOdređeni marketinški stručnjaci kritikuju odluku Porschea da zvanično testira Taycan na Nirburgringu. Oni navode da ukoliko taj automobil ne ostvari vreme od makar 7:30, nemačka marka šalje poruku. Zbog čega? Pa ako tražite performanse, primera radi, Honda Civic Type R je preletela Ring za 7 minuta i 45 sekundi, a daleko je jeftiniji automobil od Taycana.\ntags: električni automobili Nirburgring porsche Porsche Taycan\nprevious BMW i Mercedes rade zajedno na novoj platformi?!\nnext Štutgart zvanično zabranio upotrebu Euro4 dizelaša u gradu\nKia Signature koncept prethodnica novog globalnom krosovera


Reakcija /STAFF: Kodeks je i šovinistički i seksistički / Radio Sarajevo\n12. 07. 2018. u 13:47:00 Radiosarajevo.ba\nNacrt Kodeksa ponašanja i odijevanja na UNSA izazvao je buru komentara i negodovanja. Asocijacija studenata Filozofskog fakulteta u Sarajevu(STAFF) navodi da je ovo pokušaj implementacije prodesničarskih stavova Studentskog parlamenta UNSA.\n„Nacrt Kodeksa ponašanja i odijevanja na Univerzitetu u Sarajevu u svojim spornim tačkama propisima, orijentiran je i šovinistički i seksistički i prenosi se i na slobodu izbora pojedinca i pojedinke“, navodi se u saopćenju koje su poslali iz STAFF-a.\nDodali su da je u članu 6 ovog Nacrta izvršena razdjelba između muškaraca i žena i njihovog odijevanja.\n„Po dobro ustaljenoj perfidnoj radnji, naročito uz ženski spol, vezuje tradicija i ugled, a spomenuta tradicija i ugled su u uzročno-posljedičnoj vezi sa majicama na bretele, poderanim pantalonama, visinom potpetica i dubinom dekoltea. Takva perfidna retorika je besramni pokušaj unificiranja fakulteta ove organizacione jedinice od strane lica koja svoj nerad prenose na ideološku matricu i u skladu s njom i pišu i predlažu kojekakve Nacrte“, ističu predstavnici STAFF-a.\nU saopćenju se navodi da prema vladajućim, zakonski propisanim instancama, predlagači i pisci kontroverznog Nacrta su izvršili najmanje dva diskriminatorna oblika postupanja prema slobodi pojedinca/ke i dodaju da je to razlog zbog kojeg studenti i studentice Filozofskog fakulteta UNSA oštro osuđuju i odbacuju Nacrtom propisane zakone, s posebnim osvrtom na diskriminaciju prema fizičkom izgledu studenata/ica koji/e koriste tetovaže ili pirsinge kao individualnu ekspresiju ličnosti.\n„Uobičajena spusovska praksa je izricanje laži onima u čijoj službi treba da budu (pisanje krivih navoda o dres-kodu američkih univerziteta), te osvrćući se na to – Studentska asocijacija Filozofskog fakulteta ne želi biti instrumentalizovana i s tim opredjeljenjem – STAFF biva predmetom spusovske potvore o nelegitimnosti i tobožnjoj neustavnosti. Filozofski fakultet je oduvijek bio mjesto slobodne kritičke misli, mjesto na kojem postoji pravo na individualno izražavanje – ogledalo se ono u fizičkoj ili nekoj drugoj normi koju naši studenti/ice primjenjuju odvajkada“, piše u saopćenju.\nStudenati i studentica Filozofskog fakulteta izrazila je negodovanje povodom ovog Nacrta o Kodeksu ponašanja i odijevanja na Univerzitetu u Sarajevu, te shodno tome osjećamo se dužnim da javno istupe i stanu u odbranu, kako njihovih stavova tako i odbranu osnovnih ljudskih prava, poručili su iz Asocijacije.\nPozivaju sve studentske asocijacije fakulteta UNSA, čiji studenti i studentice dijele njihova mišljenja, da javno reagiraju protiv ovoga kako oni smatraju diskriminatornog narativa.\nTagovi: UNSA SPUS kodeks studenti\nUNSA / Hodžić: Ove godine očekujemo bolji upis, ali ne i potpunu realizaciju konkursa


Novi natječaj za operaciju 5.2.1. – 20 milijuna kuna za obnovu poljoprivrednog zemljišta i proizvodnog potencijala - Velika Gorica Online\n13. veljače 2020. Četvrtak 13:54\nAgencija za plaćanja u poljoprivredi, ribarstvu i ruralnom razvoju objavila je dana, 12. veljače 2020. godine deveti Natječaj za provedbu podmjere 5.2. „Potpora za ulaganja u obnovu poljoprivrednog zemljišta i proizvodnog potencijala narušenog elementarnim nepogodama, nepovoljnim klimatskim prilikama i katastrofalnim događajima“, tipa operacije 5.2.1. „Obnova poljoprivrednog zemljišta i proizvodnog potencijala.\nCijeli tekst pročitajte na adresi: Novi natječaj za operaciju 5.2.1. – 20 milijuna kuna za obnovu poljoprivrednog zemljišta i proizvodnog potencijala.


Banjalučani nahranili migrante: Pakistanci oduševljeni toplim kiflama, pitom i ćevapima | BL Portal\nBanjalučani nahranili migrante: Pakistanci oduševljeni toplim kiflama, pitom i ćevapima\n29. Januara 2019. 14:59\nTridesetak migranata, koji su juče zorom stigli u Banjaluku vozom iz Bihaća, još nisu napustili grad na Vrbasu i borave uglavnom u blizini Željezničke stanice.\nMada su im iz nevladinih organizacija nudili prenoćište, oni su to ljubazno odbili, pa su spavali na betonu, ali ponuđenu hranu, ipak, nisu odbili.\n– Juče su rekli da im ništa ne treba, valjda su bili uplašeni i nepovjerljivi, ali su kasnije jednom našem prijatelju javili da su gladni. Odnijeli smo im nekoliko kilograma tople pite, oduševili su se i sve smazali – kaže Aleksandar Žolja iz Helsinškog parlamenta građana, koji je pomagao migrantima i u Bihaću i Velikoj Kladuši.\nOn povremeno obiđe kafane u blizini Željezničke stanice, gdje se okupljaju migranti, uglavnom porijeklom iz Indije, Pakistana i Bangladeša.\nI Dragan Škrbo i Milomir Milašinović, vlasnici radnji na stanici, pritekli su migrantima u pomoć.\nJutros su besplatanim doručkom počastili 25 migranata. Spremili su im tople kifle i ćevape.\nPromjene u banjalučkom SNSD\nHaos zbog obilnih kiša! Više rijeka izlilo se iz korita, evo gdje je najozbiljnije stanje\n5. Decembra 2020. 18:16\nDvoje zaraženo korona virusom: U Šamcu na dijalizi 50 pacijenata\n5. Decembra 2020. 13:45\nBijeljina na teškim mukama zbog korone! Od 98 pacijenata u kovid bolnici čak 13 na respiratorima\n5. Decembra 2020. 13:23\nDva maloljetnika bez pratnje: Izmještene 53 migrantske porodice iz napuštenih objekata\n5. Decembra 2020. 12:55\nI Banjalučani da paze! Gori narandžasto upozorenje zbog jakog vjetra za ove dijelove BiH\n5. Decembra 2020. 12:02


Doček Nove godine u Novom bioskopu Zvezda | Kaleidoskop\nJedan sasvim poseban doček Nove godine biće upriličen u beogradskom Novom bioskopu Zvezda, odnosno prostorijama Beograd filma, Terazije 40.\nOrganizatori su pozvali sve zainteresovane dame i gospodu da "zarone u prošlost i prepuste se čarima starog Beograda".\nNovogodišnja proslava je koncipirana u dva programa i u dva prostora čuvenog beogradskog bioskopa - u jednom će biti celonoćna igranka, a u drugom je najavljena "žurka kao nikada do sada".\nJedna od posebnosti bioskopa Zvezda je to što je mala gradska kuća na Terazijama 40 prva građevina u Beogradu koja je namenski projektovana za potrebe jednog fotografa. Bio je to atelje Milana Jovanovića, znamenitog srpskog fotografa i brata slikara Paje Jovanovića. Zgrada u kojoj je danas smešten bioskop Zvezda izgrađena je između 1902. i 1903. godine.\nGodine 1909. podrumske prostorije adaptirane su u bioskop „Koloseum“. U bioskopu je 29. decembra 1929. godine priređena prva tonska projekcija filma u Srbiji. Bio je to film "Dama sa trotoara", sa meksičkom glumicom Lupe Velez u glavnoj ulozi.\nBioskop menja naziv u „Zvezda” 1946. godine kada se osniva preduzeće „Gradski bioskop“ koje kasnije dobija naziv „Beograd film“.\nZgrada bioskopa je pod prvostepenom zaštitom Zavoda za zaštitu spomenika kulture grada Beograda. Fasada je urađena u stilu secesije sa stilizovanom dekoracijom na bočnom rizalitu (puti sa fotoaparatom i floralni motivi). U unutrašnjosti zgrade nalazi se spomen-vitraž posvećen pioniru fotografije u Srbiji i Evropi – Anastasu Jovanoviću.\nBiće ovo svojevrstan miks za sve generacije koju čine dva programa:\nSecret Loft: na spratu, u prostoru Beograd filma se dešava prava kućna žurka za „stariju ekipu“ tj. House Party gde će za DJ pultom biti tri dame dobro poznate po vrhunskom underground klubskom zvuku - Shustera, Baby Fang i Millie, koje će svojom muzikom izlizati đonove vaše obuće.\nTheater Rave u bioskopskoj sali u kojoj nastupaju izvođači i DJ-ejevi iz sastava DRILL: Drillvester, Na5a, Lil Taty, Cuban Chamber of Commerce, Kevin Sin, Spodoba, tu vas očekuje puno drum’n’base i break beat elektornike.\nKarte po ceni od 1.190 din su u pretprodaji, mogu se kupiti u DD Tickets Shopu (Strahinjića Bana 22), svim WinWin i Emmi radnjama širom zemlje kao i on line na www.ddtickets.rs.\nSpisak svih prodajnih mesta: https://www.ddtickets.rs/SR/Sale-network/0/\nSve žurke Beogradske filharmonije


10 Feb 2021\tUrednik\nU Deklaraciji iz Seula31, koju su potpisali ILO i države partneri, navodi se da su zaštita i zdravlje temeljna ljudska prava. Osim toga, u skladu sa zakonodavstvom u pogledu jednakosti postoji obaveza osiguravanja da se ljudi s problemima mentalnog zdravlja ne diskriminišu u područjima kao što su zapošljavanje, dobijanje unapređenja i pristup osposobljavanju. Brojni poslodavci smatraju da su koristi od ulaganja u mentalno zdravlje dio sistema vrijednosti i kulture organizacije. Aktivno djelovanje u tom području pomaže u ispunjavanju društvenog ugovora koji su poslodavci sklopili sa svojim zaposlenima i društvom u cjelini te u održavanju pozitivne slike koju poslodavac ima u javnosti. Brojni su poslodavci uvidjeli i da im primjena dobre prakse u pogledu mentalnog zdravlja na radnom mjestu pomaže u ispunjavanju obaveza u pogledu korporativne društvene odgovornosti, posebno ako praksa poslodavca premašuje zakonske zahtjeve. Međutim, najuvjerljiviji razlozi za brojne poslodavce povezani su s činjenicom da su intervencije za poboljšanje mentalnog zdravlja i dobrobiti efikasne. Mogu, npr, biti efikasne u pogledu rješavanja problema apsentizma, ali u osnovi se pokazalo da intervencije donose znatne novčane koristi.\nIstraživanja u Ujedinjenom Kraljevstvu su pokazala da koristi od brojnih ocijenjenih intervencija premašuju njihove troškove. Relativno je nedavno procijenjeno da je neto povrat ulaganja nastao na temelju programa promovisanja mentalnog zdravlja na radnom mjestu tokom perioda od jedne godine iznosio od 0,81 eura do 13,62 eura za svaki uloženi iznos od 1 eura u okviru programa. Nacionalni institut za izvrsnost u zdravlju i zaštiti u studiji sprovedenoj 2009. u Ujedinjenom Kraljevstvu prikazao je efekte sveobuhvatnog pristupa promovisanju mentalne dobrobiti na radu. U studiji se ističe da bi gubitak produktivnosti za poslodavce kao rezultat neopravdanog stresa i lošeg mentalnog zdravlja mogao da se smanji za 30% i da bi se za kompaniju od 1000 zaposlenih troškovi mogli smanjiti za neto iznos od 473 000 GBP. Ukupno gledajući, ako postoje pozitivni faktori unutar kulture radnog mjesta, to ima pozitivan učinak na učešće zaposlenih u radu, što pak vodi do veće produktivnosti organizacije. Izvan radnog mjesta javljaju se i koristi za društvo u cjelini. Smanjeni su troškovi liječenja lošeg mentalnog zdravlja, a postoje i koristi u pogledu većeg stepena učešća radnika u nizu društveno korisnih aktivnosti.\nDeset razloga za upravljanje mentalnim zdravljem i dobrobiti – poslovna perspektiva\nPostoji niz razloga zbog kojih bi poslodavci trebali imati proaktivniji pristup upravljanju mentalnim\nzdravljem na radu:\n• Problemi mentalnog zdravlja i mentalne bolesti sve su učestaliji u Evropi. Sve su češći uzrok odsustava zaposlenih u Evropi.\n• Troškovi odsustva povezani s mentalnim zdravljem veći su nego za druge vrste bolesti.\n• Odsustva zbog lošeg mentalnog zdravlja duža su od onih uzrokovanih drugim zdravstvenim razlozima.\n• Promjene u naravi posla uzrokuju veći stres i više problema povezanih s mentalnim zdravljem.\n• Radno mjesto posebno je korisno okruženje za intervencije s ciljem promovisanje dobrog mentalnog zdravlja.\n• Kvalitetnim radom promoviše se dobro mentalno zdravlje i dobrobit.\n• Upravljanje psihosocijalnim rizicima na radu zahtijeva se zakonodavstvom.\n• Upravljanje povratkom na rad sve je više odgovornost poslodavaca u brojnim zemljama i predstavlja im sve veću korist.\n• Intervencije s ciljem poboljšanja mentalnog zdravlja i dobrobiti na radu pomažu poslodavcima u ispunjavanju načela društvenog ugovora.\n• Intervencije usmjerene na pojedinca radi poboljšanja mentalnog zdravlja i dobrobiti troškovno su efikasne.\nLast modified on %PM, %15 %539 %2021 %12:%Mar\nMore in this category: « Nagrade dobre prakse za zdrava radna mjesta 2014 - 2015.\tPovezanost posla i mentalnog zdravlja »


Klark: Međunarodna zajednica bez kreativnih ideja o budućem statusu Kosova\n“Nakon skoro godinu dana neuspešnih pregovora Beograda i Prištine, medjunarodna zajednica se nalazi na samom početku, bez nekih novih ili kreativnih ideja o budućem statusu Kosova” istakao je saradnik Karnegi saveta za etička i medjunarodna pitanja, Džonatan Klark, u ekskluzivnom razgovoru za Glas Amerike.\nGlas Amerike: Kako biste procenili odlaganje donošenja konačnog statusa Kosova za iduću godinu?\nKlark: To potvrdjuje činjenicu da je medjunarodna zajednica konfuzna. SAD i Velika Britanija žele da se bez daljeg odlaganja donese odluka o budućem statusu Kosova, koja bi bila neki vid uslovne nezavisnosti. Medjutim, Rusija se protivi nemetnutom rešenju i nezavisnosti i želi da na Kosovu bude prisutna i veoma uticajna medjunarodna zajednica. Dakle, postoji ta podela izmedju SAD i Britanije na jednoj strani, koje se zalažu za nezavisnost, i Rusije, Kine a sada i Španije, s druge strane, koje se protive nezavisnosti Kosova.\nGlas Amerike: Da li će medjunarodna zajednica nametnuti rešenje o konačnom statusu Kosova, ili će Beograd i Priština da ga postignu, i kakvo bi ono moglo da bude?\nKlark: Medjunarodna zajednica želi da se postigne neko rešenje. Odluka o konačnom statusu Kosova odložena je da bi se zadovoljile potrebe izbora u Srbiji, ali mislim da će Kontakt grupa podneti predlog rešenja koji će sadržati visoki stepen decentralizacije, odredjeni uticaj Beograda i garancije za bezbednost srpskhi enklava, ali će Kosovo postati odvojeni entitet. Ukoliko se dve strane ne dogovore o statusu pokrajine, tu odluku će onda doneti medjunarodna zajednica.\nGlas Amerike: Šta bi Beograd mogao da učini u ovom momentu da bi poboljšao svoju pregovaračku poziciju?\nKlark: Teško je odgovoriti na to pitanje. Mislim da medjunarodna zajednica još nije u potpunosti izgubila poverenje u pregovaračku taktiku i spremnost na kompromis dve strane, koje zastupaju maksimalističke pozicije. Medjutim, mislim da će obe strane morati da učine izvesne ustupke, inače će se nastaviti sadašnji zastoj i neizvesnost i intenzivirati uloga medjunarodne zajednice.


mikizdr – YUMCO A.D. Vranje\nAuthor Archives: mikizdr\nМинистар одбране посетио „Јумко“\nPosted on 02/12/2016 by mikizdr\nПосета министра одбране Зорана Ђорђевића Јумку у Врању\nМинистар одбране Зоран Ђорђевић посетио је данас привредно друштво ХКПК „Јумко“ АД Врање где је обишао неколико погона те фабрике и разговарао са руководством познатог врањског текстилца. Вршилац дужности генералног директора „Јумка“ Бранислав Трајковић упознао је министра са производним програмом фабрике и степеном реализације уговора које то привредно друштво има са Војском Србије. Било је речи и о реализацији будућих задатака везаних за развој интендантске опреме.\n-Министарство одбране има великих планова за овом фабриком. У наредном периоду очекује нас реструктуирање и оснивање једног новог предузећа које ће се звати „Јумко-наменска“. Министарство одбране ће у наредном периоду направити план реструктуирања – рекао је министар одбране и истакао да ће се видети како и на који начин ће „Јумко“ да израђује униформе не само за Министарство одбране већ и за Министарство унутрашњих послова, те да побољша свој извоз.\n-Имаћемо нову компанију која ће позитивно пословати и давати подстицај привреди овде у Врању – нагласио је Ђорђевић.\nМинистарство одбране је у периоду од 2010. до 2016. са привредним друштвом „Јумко“ закључило више уговора у вредности већој од 2,1 милијарде динара за набавку око 50.200 комплета маскирне униформе М-10 и више од 32.000 комада појединачних делова опреме из наведеног комплета – војничких маскирних комбинезона, летњих војничких маскирних панталона и друго. У наредној години планирана је набавка комплета маскирне војничке униформе М-10, летњих војничких маскирних панталона М-12 и израда нултих серија модуларних војничких ранаца и делова летње теренске униформе.\nДруштво израђује и испоручује специјалну одећу и за стране полиције и армије. Најбољи резултати у извозу су постигнути на немачком, аустријском и холандском тржишту, за чије потребе је „Јумко“ у досадашњем периоду израђивао и испоручивао различите врсте војничких униформи.\nСастанку у „Јумку“ присуствовали су и помоћник министра одбране за материјалне ресурсе Ненад Милорадовић, државни секретар у Министарству привреде Драган Стевановић, начелник Пчињског округа Срећко Пејковић, градоначелник Врања Слободан Миленковић, представници Управе за општу логистику и Војнотехничког института.\n56 godina YUMCA\nPosted on 13/10/2016 by mikizdr\nSvečanom sednicom, uz prisustvo velikog broja gostiju, predstavnika Ministarstava odbrane, unutrašnjih poslova i privrede, lokalne samouprave, javnih preduzeća i poslovnih partnera, „YUMCO“ je obeležio 56. godišnjicu rada i postojanja. Skromno obeležavanje ovog jubileja započelo je prikazivanjem dva promo filma koji govore o radu Kompanije i naše najmladje fabrike – Fabrike „Bivoda“ u Rakovcu. Predstavnici rukovodstva, u svom obraćanju posebno su se zahvalili Vladi Srbije, premijeru Aleksandru Vučiću i državnom sekretaru Ministarstva privrede Draganu Stevanoviću na ogromnoj pomoći i podršci u procesu oporavka Kompanije. Govoreći o godinama koje su prethodile ovom jubileju, predsednik Nadzornog odbora dr Branislav Popović je najavio da će se u narednom periodu raditi na reorganizaciji Kompanije, modernizaciji proizvodnje i povećanju uposlenosti kapaciteta što će dovesti do poboljšanja uslova za rad i standarda svih zaposlenih.\n56 godina YUMKA\nČestitajući jubilej zaposlenima v.d.generalnog direktora Branislav Trajković je istakao da je YUMCO u prošloj godini realizovao ugovore u vrednosti od 12 miliona evra, a svi pokazatelji kažu da će ova godina biti još bolja. – “ To pokazuje da domaća firma iako je u vlasništvu države sa dobrom organizacijom, planiranjem i domaćinskim poslovanjem može da postigne dobre rezultate, čak iznad očekivanih. Cilj nam je da u 2017. god. od sadašnjih 15% dostignemo preko 30% izvoza od ukupne realizacije i tako doprinesemo povećanju izvoza i priliva deviza u Srbiju”.\nOva svečanost bila je prilika i da se zaslužnim pojedincima I institucijama koji su dali puni doprinos u oporavku Kompanije u protekle dve godine dodele priznanja i zahvalnice. Specijalno priznanje za izuzetan doprinos u restruktuiranju, reorganizaciji i stvaranju uslova za napredak i razvoj Kompanije „YUMCO“ dodeljeno je predsedniku Vlade Srbije Aleksandru Vučiću. Priznanje je u njegove ime primio državni sekretar u Ministarstvu privrede Dragan Stevanović. Ministarstvu odbrane, privrede i unutrašnjih poslova dodeljene su plakete za doprinos poslovno-tehničkoj saradnji i unapredjenju rada i razvoja Kompanije „YUMCO“, dok je plaketa za za doprinos razvoju privrede Pčinjskog okruga i YUMCA uručena Draganu Stevanoviću, državnom sekretaru u Ministarstvu privrede. Zahvalnice za dosadašnju i buduću saradnju sa Kompanijom „YUMCO“ dobili su Bratislav Gašić, Slaviša Bulatović, narodni poslanik i dr Slobodan Milenković, gradonačelnik Vranja. Doskorašnjem generalnom direktoru Goranu Djordjeviću i jednom od prvih direktora Vlajku Joviću kao i Ester Kolak i Suzani Nujić, sekretarki Humanitarnog udruženja „Od srca“ uručene su diplome za postignute rezultate u razvoju i unapredjenju Kompanije. Na sednici su uručene i diplome najboljim radnicima iz različitih proizvodnih jedinica u prošloj godini.\nPosted on 04/10/2016 by mikizdr\nPovodom 56.godišnjice rada Kompanija „YUMCO“ organizovala je veliku humanitarnu akciju dobrovoljnog davanja krvi u svojim prostojima u Vranju. U akciji čiji organizaciju su pomogli Humanitarno udruženje Telekoma „Od srca“, Udruženje „Koce zauvek“, PU Vranje, Vojska Srbije, vranjski i niški Zavod za transfuziju krvi učestvovali su radnici Yumca na čelu sa v.d.generalnog direktora Branislavom Trajkovićem, radnici Simpa, fudbaleri FK „Dinamo“, pripadnici Četvrte brigade Kopnene Vojske Srbije i PU Vranje, meštani MZ Leskovo Opštine Majdanpek, radnici javnih preduzeća, novinari i brojni gradjani. U akciji je prikupljeno 223 jedinice krvi što je veliki uspeh u trenutku kada vlada velika nestašica rezervi ove dragocene tečnosti, a radnici naše Kompanije i gradjani Vranja su još jednom pokazali svoju humanost na delu.\nYUMCO akcija davaoca krvi\nKONJANICI U YUMCU\nPosted on 02/10/2016 by mikizdr\nU okviru manifestacije „Dani Vranja 2016.“ , 28.08.2016. godine održan je svečani defile i pokazna vežba pripadnika Čete konjanika i Čete vodiča službenih pasa Policijske brigade PU za grad Beograd. Pripadnike ove elitne jedinice srpske Policije koje je koračnicama pratio orkestar Ekrema Mamutovića pozdravio je veliki broj gradjana na glavnim ulicama Vranja. Nakon defilea, održana je i pokazna vežba na pomoćnom stadionu „YUMCA“ gde je najmladjima omogućeno da jašu konje i fotografišu se. Logističku podršku u organizaciji ovog dogadjaja pružila je Kompanija „Yumco“, a v.d. generalnog direktora Branislav Trajković sa saradnicima primio je pripadnike Policijske brigade koje je predvodio pomoćnik komandanta potpukovnik Dragan Novković. Organizacija defilea i pokazne vežbe pripadnika Policijske brigade koji se po prvi put održava u Vranju samo je deo dobre saradnje Kompanije „YUMCO“ sa Ministarstvom unutrašnjih poslova i lokalnom samoupravom.\nPosted on 15/12/2015 by mikizdr\nPosted on 24/11/2015 by mikizdr\nVojska Srbije naručila uniforme od YUMCA.


Blic: Država razvija nove tehnike za bolje naplaćivanje poreza | Nova Ekonomija\nBlic: Država razvija nove tehnike za bolje naplaćivanje poreza\nPoreska uprava užurbano radi na razvoju najmodernijih tehnika pomoću kojih će brže otkrivati poreske prevare, utaje i velike poreske neplatiše, saznaje „Blic”.\nU borbu za bolju naplatu poreza biće uključeni informatičari, statističari, ekonomisti i pravnici, ali i institucije i lica izvan Poreske uprave, poput banaka, matematičara, građana, strukovnih udruženja... Usko specijalizovana odeljenja u Poreskoj upravi fokusiraće se isključivo na analizu rizika, a u akciji protiv poreskih neplatiša i skrivenih modela za izbegavanje poreza biće uključeni i inspektori poreske kontrole i poreske policije. Svi oni zajedno će prikupljati podatke sa više strana, potom ih uparivati i brže dolaziti do fantomskih preduzeća i drugih nosilaca poreskih utaja. Na udaru će biti ugostiteljski objekti, građevinske firme i trgovina, ali i estradni menadžeri i estrada, gde se često plaća na ruke.\n- Više lica u Poreskoj upravi detaljno će analizirati poreske prijave, registre, rezultate prethodnih kontrola, blagovremenost podnošenja prijava i ispravnost, te zapažanja inspektora u kontrolama. Oni će koristiti i podatke koje Poreska uprava razmenjuje s drugim institucijama, bankama, državnim organima, udruženjima, ali u obzir će uzimati i prijave građana. Cilj je što ranije otkriti prevaru i skrivene modele s obzirom na to da se veliki broj firmi konstantno “usavršava” u izbegavanju plaćanja obaveza. Tu je brzina veoma važna jer mnoge fantomske firme obično služe za samo jednu ili nekoliko nelegalnih transakcija - kaže izvor “Blica”.\nKada se pogleda struktura utaje poreza, gotovo 77 odsto se odnosi na izbegavanje plaćanja poreza i doprinosa na zarade zaposlenih i neplaćanje PDV. U prva četiri meseca 2018. godine poreski policajci pronašli su 4,1 milijardu dinara utajenog poreza. Čak 47,3 odsto se odnosi na neplaćene poreze i doprinose koje su poslodavci ostali dužni radnicima, a 29,4 odsto na neplaćeni PDV prema državi. Tokom 2017. godine otkriveno je 11 milijardi dinara utajenog poreza. Poreznici su tada podneli skoro 1.600 krivičnih prijava.\nU Poreskoj upravi kažu za “Blic” da su, između ostalog, fokusirani na precizniju identifikaciju visokorizičnih obveznika, kao i na jačanje sopstvenih kapaciteta.\n- U tom smislu i u cilju preciznijeg određivanja visokorizičnih obveznika, u toku je razvoj novih metodologija koje se zasnivaju na najmodernijim tehnikama analize i obrade velikih podataka. Reč je o „big data” analizama koje se baziraju na upotrebi naprednih matematičkih i statističkih metoda, a koje omogućavaju da se iz velikog seta podataka iz različitih izvora izvuku zaključci o postojanju rizika. Trend korišćenja ovakve metodologije je u porastu u svim segmentima društva, pa tako i u poreskim administracijama - otkrivaju nam u Poreskoj upravi.\nMinistar finansija Siniša Mali nedavno je formirao radnu grupu koja bi trebalo da ubrza modernizaciju Poreske uprave.\nPrvi čovek Ministarstva finansija prethodno je okupio 12 zamenika direktora Poreske uprave, tražeći od njih ključne tačke koje otežavaju rad privrede i usporavaju privredni rast države.\nFormira se radna grupa za reformu i modernizaciju Poreske uprave\nLično sam uključen u modernizaciju Poreske uprave\nPoreska policija otkrila 102 "fantomska" i "peračka" preduzeća\nPorez je lako naplatiti, Norvezani koriste samo 15% kes, sve ide elektronski, ulaz i izlaz robe iz firme i tacno se zna koliko je profit i porez na dobit. Sada imas kafic, odes u diskont i diskont idu u BIP i mogu da plate i u kesu, drzava ne zna da li si prodao 20 ili 200 gajbi piva u svom kaficu. Cash mora da se izbaci iz upotrebe. Osim toga, bogatasi daju donacije partijama, sumnjam da ce poreski inspektori da udare na Karica i slicne, ganjace srednje a ne velike firme.


Banjalučani definitivno nemaju dilemu ko pravi najbolje ćevape u BiH, sa prve manifestacije u gradu na Vrbasu posvećene ovom jelu poručuju “banjalučki ćevap u pločicama je daleko ukusniji od sarajevskog”.\nDogađaj koji promoviše domaće, već na samom početku privukao je mnogo građana, mahom roditelja sa decom i penzionera.\nNajviše se traže velike porcije ćevapa, koje koštaju 4 KM. Pred šatorima 6 ćevabdžinica velike su gužve, ali roštiljdžije kažu da su mesa pripremili dovoljno.\n- Imamo 500 kilograma ćevapa, velika je navala, nas troje prži ali i šef mora da pomaže - govori ćevap majstor Predrag Jovančević, kojem je odlična ideja o ovoj manifestaciji u Banjaluci.\nPojedini građani verni su svojim roštiljnicama koje redovno posećuju, pa ni sada nisu hteli eksperimentisati. Zanimljivo je i najmlađima, kojima su ćevapi inače omiljeno jelo. Petogodišnja Matea Račić došla je sa tetkom i dedom i jedva čeka da se zasladi malom porcijom.\nNa žalost, neki stariji Banjalučani nisu mogli više čekati u redu, pa su odustali.\n- Obožavamo ćevape, jedemo ih inače često i pošto sam probala i sarajevske i naše, po meni banjalučki su definitivno ukusniji - rekla je Bosa, oduševljena manifestacijom, ali stare noge ipak, kaže ne mogu dugo stajati u redu za porciju, pa je brzo morala otići.\nGrađani kažu da su cene pristupačne, pa ne smeta im čak ni to što se u nekim roštiljnicama u gradu u redovnoj prodaji mogu naći velike porcije od 3,5 KM.\nPojedini penzioneri pomisli su ipak da je hrana besplatna, pa su se neprijatno iznenadili kada su shvatili da ipak moraju platiti iz svog džepa.\nNa ”Ćevap fest” specijalno iz Slovenije stigao je i Vojo sa suprugom.\n- Inače smo iz Banjaluke i kada smo čuli da će biti ova manifestacija rešili smo da dođemo i ujedno ćemo proslaviti i Srpsku novu godinu - kaže on.\nĆevape je okusio i gradonačelnik Igor Radojičić, koji je došao sa suprugom, te načelnici iz Gradske uprave.\nUporedo sa degustacijom ćevapa, u velikom šatoru traje kultruno-zabavni program.\nManifestaciju su otvorili mladi folkloraši, a prisutne uveseljavaju i stend ap komičari, te lingvista Milorad Telebak sa svojom jezičkom komedijom. Večeras će nastupa Gradski tamburaški orkestar i bend Odeon.\nPromoter događaja, poznati meteorolog Nebojša Kuštrinović ističe da je banjalučki ćevap specifičan jer se pravi u pločicama, ali i po lepinji, a najukusniji je kaže kada se jede rukama.


Uskoro bez nestanaka vode zbog isključenja struje - Novi Sad\nUskoro bez nestanaka vode zbog isključenja struje\n19:09:00 22.09.2018, Komentara: 0\nNovi Sad - Fabrika vode, koja je ovog leta imala nekoliko prekida u radu zbog nestanaka struje, u narednih desetak dana dobiće bolji, automatizovani sistem koji bi trebalo da obezbedi da se ubuduće ne dešava da Novi Sad ostane bez vode zbog prekida u napajanju.\nFabrika vode na Limanu snabdeva se strujom preko četiri nezavisna voda, što omogućava da se u slučaju prekida napona na jednom drugi koristi za snabdevanje strujom. Problemi nastaju jer je to prebacivanje trenutno ručno, odnosno potrebno je da radnik EPS-a ode do trafostanice i to uradi. Ovakav sistem sa ručnim prebacivanjem funkcioniše decenijama.\nDirektor novosadskog "Vodovoda i kanalizacije" Gvozden Perković za 021.rs kažeda inženjeri sada rade na postavljanju sistema, koji će omogućiti da se prebacivanje sa jednog na drugi vod obavlja automatski.\n- Ove godine smo imali situaciju da je to (nestanak sturje) učestalo, što se ranije nije dešavalo. Zbog toga smo pokrenuli akciju u okviru firme da rešimo ovaj problem. U ponedeljak bi, kako su mi rekli inženjeri, trebalo da izvedu "suvu" probu, a tokom naredne nedelje u toku jedne noći i pravu probu automatike. Informacije koje za sada imam pokazuju da automatizacija radi kako treba i da će u roku od minut do dva nakon nestanka napona dolaziti do prebacivanja izvora napajanja pa neće dolaziti do prekida u radu fabrike vode - objašnjava Perković.\nPrema njegovim rečima, Fabrika vode nema agregate koji bi obezbedili da radi u slučaju nestanka struje. Kako je objasnio, tehnički proračuni su pokazali da je teško napraviti takav sistem sa dovoljnim brojem agregata koji bi obezbedio kontinuirani rad Fabrike, odnosno pokazalo se da je neisplativo graditi tako nešto.


Kvisko - Goran Vujević - Sportska sećanja\nKvisko – Goran Vujević\nHome » Ex Yu odbojka » Kvisko – Goran Vujević\nPoštovan širom sveta, svojom igrom i besprekornim ponašanjem plenio je oduvek, zbog čega su ga mnogi voleli. Uvek se igrao odbojke i kada je on to radio, mislili ste da je to “najlakše na svetu”. Brojni uspesi jugoslovenske reprezentacije u poslednjoj deceniji prošlog veka i prvim godinama novog milenijuma, vezani su za legendarnog “Kviska”. Goran Vujević nikada tokom karijere nije igrao na snagu, iako je mogao da udari nestvarno jako. Bio je svestran igrač, verovatno rekorder po broju ostvarenih poena na „blok-aut“, što takođe treba znati, jer odbojkaši jako dobro znaju da je nekad nemoguće proći „kroz“ blok, niti pored bloka. „Kvisko“ je savršeno umeo da udari loptu baš tako da se ona od ruku rivala odbije u aut, a o lobovima preko ruku protivnika da i ne govorimo. Koliko je bio svestran igrač govori i to da je tokom karijere bio proglašavan i za najboljeg defanzivca i za najboljeg servera na svetu. Osvojio je valjda sve što je moglo da se osvoji, olimpijsko zlato, svetsko srebro, evropsku titulu… Kada je rekao “zbogom” nacionalnom timu, 2006. godine trajao je još devet sezona. Držali su ga veliki rad, zdrav organizam, čvrst karakter i neverovatne igračke sposobnosti.\nIako rođen na Cetinju, Goran Vujević je igračku karijeru počeo u OK Budva, tadašnjoj Avali, i još od tinejdžerskih početaka je odskakao od vršnjaka. Pokazivao je veliki talenat, neverovatnu smirenost u igri, nazirala se prefinjena klasa. Bio je jednostavno predodređen za vrhunskog igrača, osvajača mnogih medalja, olimpijskog šampiona. Partizan je to brzo shvatio, doveo ga u Beograd kada je imao tek 17 godina. Njegov kasniji igrački put u inostranstvu samo je potvrdio procene, iako na klupskom planu ni približno nije imao uspeha kao u dresu sa nacionalnim grbom. Crno-beli dres je nosio šest sezona i za to vreme je osvojio titulu prvaka države (1991. godine) i jedan nacionalni Kup. Posle Partizana usledio je odlazak u Italiju, Goran Vujević je 19 godina profesionalno igrao odbojku u inostranstvu, od čega 18 u Italiji. Igrao je za Brešu, Feraru, Taranto, Trentino, Latinu, a najduže za Peruđu (u dva navrata), ukupno sedam sezona. Proveo je i sezonu u grčkom Olimpijakosu, i osvojio titulu. U Peruđi je ostavio najveći trag, igrao je od 2005. do 2009. godine, otišao na dve sezone u Latinu i vratio se 2011. godine, posle čega više nije menjao sredinu. U poslednjih deset sezona u karijeri, osam je nosio dres Peruđe, u kojoj mu je poslednje sezone trener bio dugogodišnji saigrač iz reprezentacije Jugoslavije i Srbije i Crne Gore, ali i povremeno klupski kolega, Nikola Grbić. Ipak i pored odlične klupske karijere, Goran Vujević će u sećanju ljubitelja odbojke najviše ostati po sjajnim partijama koje je pružao preko 10 godina u dresu sa državnim grbom.\n“Moji najsrećniji dani provedeni su sa reprezentacijom. Svi ti uspesi, od kojih se, logično, izdvaja olimpijsko zlato u Sidneju, duboko su u meni. To se pamti do kraja života.” – izjavio je “Kvisko” po završetku karijere na pitanje, kada je tokom karijere bio najsrećniji. Goran Vujevića, bio je član reprezentacije Jugoslavije koja je preporodila odbojku i zahvaljujući kojoj su mnogi zavoleli ovaj sport. Za reprezentaciju je na velikim takmičenjima debitovao u Atlanti 1996. godine, kada je osvojena prva, istorijska medalja na Olimpijskim igrama, koje je bila bronzanog sjaja.\nNajveći uspeh u najdražem dresu ostvario je u Sidneju 2000. godine, kada je se drugarima iz reprezentacije došao do olimpijskog zlata. Vujević je bio nezamenljivi deo te reprezentacije a posebno se pamti njegova sjajna partija u četvrtfinalu igara, kada je svojim servisima preokrenuo meč protiv Holandije i bio najzaslužniji za plasman Jugoslavije u polufinale. Svetsko prvenstvo nikada nije osvojio, a najbliži je bio u Tokiju 1998. godine, kada su u finalu “plave” nadigrali Italijani. Vujević je u Tokiju proglašen za najboljeg servera šampionata. Evropsko prvenstvo „Kvisko“ je osvojio u Ostravi, 2001. godine, a ima i bronzu sa EP 2005. godine. Osvojio je i dva srebra i bronzu u Svetskoj ligi. Kada je 3. decembra 2006. godine, poslednjeg dana Svetskog prvenstva u Japanu, na posljednjem takmičenju u dresu zajedničke države, odlučio da stavi tačku na reprezentativnu karijeru, ostavio je veliku prazninu u srpskoj a posebno crnogorskoj reprezentaciji, budući da su se obe države nadale da će jedan od najboljih odbojkaša svih vremena na ovim prostorima nositi njihov dres. “Ja sam svoje rekao u reprezentaciji. I sada bi bio greh da nekom mlađem uzimam mesto, kada on može da igra kao i ja.” – izjavio je po završetku poslednjeg meča u reprezentaciji.\nJedan od najboljih odbojkaša koje je Jugoslavija iznedrila, istinski odbojkaški biser i virtuoz ove igre, koga su cenili i saigrači i protivnici. Njegov sjajan prijem, perfektna igra u napadu, majstorski servisi, ali i besprekorno fer i korektno ponašanje na terenu pamtiće se dugo. Genijalac, velemajstor, čovek od čelika… su samo neki od epiteta koje je tokom karijere dobijao, jedna od najlepših odbojkaških priča svih vremena – Goran “Kvisko” Vujević.


"To je onaj osećaj da mi nešto neprekidno sedi na grudima, da se zidovi oko mene skupljaju, da mi nešto gmiže uz kičmu". Ove metafore su, prema rečima Jovane Gligorijević, tek pokušaj da se prenese iskustvo depresije jer samo onaj ko je kroz to prošao može znati kako izgleda "stalni osećaj težine u svakom delu tela, koji dolazi iz glave".\n"Danas sam osoba koja se smatra izlečenom od depresije, koja povremeno ima napade panike i anksioznosti jer depresija nikada ne ide sama, ali sam osoba koja ima razvijene tehnike da se sa tim nosi. Pomirena sa tim da ću možda do kraja života ići kroz život i svet sa tim, ali sam u miru sa tom činjenicom jer nisam kriva, kao što niko ko se razboli nije kriv. Ljudi polome nogu, pa ih posle boli mesto preloma pred promenu vremena. Tako je i ovo", kaže Jovana Gligorijević.\n"Ljudi očekuju da mladi, samim tim što su mladi, treba da budu srećni. Nekako zaboravljamo da oni nemaju životno iskustvo kao stariji, ne umeju da prepoznaju da će neke stvari proći, ne znaju da potraže podršku, a takođe su veoma impulsivni, što utiče na brzo donošenje odluka i nepromišljenost koja može da se završi tragičnim ishodom", dodaje Slavica Ranisavljev Kovačev.\nHajde da ukažemo da depresija nije tabu, da kad si loše ima ljudi koji mogu da ti pomognu.\n"Hajde da pomognemo, da ukažemo da depresija nije tabu, da kad si loše ima ljudi, ima stručnjaka koji mogu da ti pomognu, da se ne osećaš krivim zbog toga, da te ne bude blam, da znaš da nisi sam, da si svestan da zaista ima ko da ti pomogne", poručila je An Mari Ćurčić.\nOvakvu vrstu prve pomoći i podrške, oni kojima je potrebna do ove godine mogli su da dobiju jedino u nevladinom Centru "Srce". Bez kontinuirane pomoći države, volonteri ove organizacije primaju pozive svakim danom od 17 do 23 sata. Da je nužno da linija bude konstantno otvorena, govori podatak da su tokom prošle godine primili više od 5.000 poziva. Prema rečima Slavice Ranisavljev Kovačev iz tima Centra "Srce", telefonom, mejlom i četom, javljaju se i muškarci i žene. Najstarija osoba koja ih je pozvala imala je 70, a najmlađa 12 godina.\n"Problem sa kojim se javljaju nikada nije jedan. Što se tiče telefona, to su najčešće usamljenost, porodični i partnerski problemi i problemi sa mentalnim zdravljem. Ne zovu nas samo ljudi koji su u depresiji, nego i oni koji imaju neku F dijagnozu i koji zbog toga ne mogu da se uklope u društvo, odnosno osećaju se odbačenim", navodi ona.\n"Svakodnevni stresovi, sve ono kroz šta smo prošli u zadnjih 20 i kusur godina, od sankcija, bombardovanja, raznih kriza, tranzicije i svega onoga što je dovelo do gomile nezaposlenih i nezadovoljnih ljudi, dovodi do toga da smo skloniji depresivnom ispoljavanju nego mnogi drugi. Sasvim je drugačije biti psihijatar u jednoj Švajcarskoj nego u Srbiji", kaže Veljković.\nU Srbiji postoji tek četiri Centra za metalno zdravlje (u Beogradu, Nišu, Vršcu i Kikindi), gde građani mogu dobiti stručne savete i terapiju. I direktorka Klinike "Laza Lazarević" Ivana Stašević Karličić navodi da ovo nije dovoljno.\n"U Beogradu je prvi otvoren prošle godine u februaru i kroz njega je do sada prošlo preko 5 hiljada građana, od kojih značajan broj onih koji nikada do sada nisu imali kontakt sa nekim profesionalcem iz domena mentalnog zdravlja. Mnogo građana je govorilo o tome da bi se javili psihijatru, ali da ne mogu da čekaju redove, da je administrativna procedura zahtevna. Uočili smo slabosti i na tome smo radili", rekla je ona.\n"Nama ne trebaju posebni uslovi i oprema za rad, tako da na to ne mogu da se žalim, ali na preterani obim rada, svakako. Nemamo dovoljno ljudi ni po svetskim standardima, a ni po tome što ti standardi za nas ne važe. Koleginica i ja na godišnjem nivou imamo oko 10.000 ambulantnih pregleda. To je na dnevnom nivou retko kada manje od 18 do 23, a svetska norma je 15", navodi Veljković.\nMali je, međutim, broj onih koji mogu da priušte terapije, čije se cene po tretmanu kreću od 20 do 100 evra.\n"Broj poziva koji nam upućuju pokazuje da ljudi žele da idu, samo ili nemaju gde i kako, ili ne znaju gde i kako. Nemate dovoljno široku alternativu da biste mogli da se lečite besplatno ili po nekoj povoljnoj ceni. U društvu gde je prosečna plata 450 evra to zahteva velike izdatke", kaže Slavica Ranisavljev Kovačev iz Centra "Srce".\n"Psihijatri, apsurdno, najmanje propisuju ovu grupu lekova. Takozvani lekovi za smirenje, odnosno anksiolitici se u velikoj meri zloupotrebljavaju. Građani ih uzimaju samoinicijativno i propisuju ih u velikoj meri lekari koji nisu psihijatri", navodi direktorka klinike "Laza Lazarević".\nSvetska zdravstvena organizacija je ovu dekadu proglasila dekadom borbe protiv stigmatizacije u psihijatriji\nRazlozi se mogu tražiti i u činjenici da je odlazak kod psihologa ili psihijatra u Srbiji "sramota”. Mentalno zdravlje i samoubistvo i dalje su tabu teme, a i kada se o njima govori, to se čini kroz sistem predrasuda. Tako se suicidne osobe, prema rečima Slavice Ranisavljev Kovačev, često percipiraju kao kukavice i slabići, grešnici i manipulatori. Ovakva stigmatizacija dodatno izaziva osećaj srama, straha od osude, i krivice, što ljude sputava da glasno zatraže pomoć.\n"Mi smo kao društvo naučeni na bespomoćnost, i podrazumevamo da je u redu biti nesrećan. Sa druge strane, ne dozvoljavamo javno ispoljavanje emocija i mislim da je to jedan od razloga zbog kojih muškarci češće izvršavaju samoubistvo, zato što nije muški pokazati da patiš. Ljudi koji se suočavaju sa različitim mentalnim problemima su jedna od najdiskriminisanijih grupa u našem društvu", kaže Ranisavljev Kovačev.\nPoseta psihologu ili psihijatru "sramota"\n"Tim Klinike ’Laza Lazarević’ i Ministarstva zdravlja poslednjih godinu i po dana rade brojne programe promocije mentalnog zdravlja i prevencije u ovoj oblasti. Radimo i na taj način što smo otvorili ovu ustanovu da pokažemo kakav je tabu prvo njeno ime, da pokažemo da nije tabu potražiti stručnu pomoć, biti depresivan, da to ne znači da ste slabi i manje vredni", rekla je direktorka Klinike "Laza Lazarević".\nUz ovaj osećaj, ljudi kојi pаtе оd dеprеsiје imајu nеkоlikо kаrаktеrističnih simptоmа poput gubitka еnеrgiје, prоmеne аpеtitа, pоrеmеćајa snа, аnksiоznоsti, smаnjеne kоncеntrаciјe, оsеćаnja krivicе i bеznаđа. Ipak, pogledu sa strane često može delovati da u njihovom životu "sve savršeno funkcioniše".\n"Depresija je neuroza, ona ne utiče na racionalni deo i vi živite normalno, pravite planove, imate nekakve želje, ambicije, sve ono što spolja vrlo lako može da se istakne, a paralelno sa tim nosite taj džak depresije na leđima koji niko drugi ne vidi. Nažalost, činjenica je da se ne može pomoći onom ko na bilo koji način ne zatraži pomoć. Kada to kažem, ne mislim da neko dođe i kaže - ja moram kod psihijatra ili tužan sam, nego obratiti pažnju na signale", ukazuje Jovana Gligorijević.\nPodrška okoline na putu ka pomoći i izlečenju, jednako je važna kao terapija. Ljudi prave greške zbog neznanja i predrasuda o ovoj bolesti, ali i kada iz najboljih namera "olako" pristupaju problemu.\n"Važno je slušati šta osoba govori i pratiti promene u ponašanju. Nikako ne treba osuđivati i banalizovati, tipa – znaš kakve sam ja probleme imao, sa čime se sve ljudi nose i slično. Zato što ovde nije reč o želji. Ljudi koji razmišljaju o samoubistvu ne žele da umru, oni jednostavno ne znaju kako drugačije da se nose sa problemom", navodi Slavica Ranisavljev Kovačev.\nPodatak da se broj poziva Centru "Srce" povećava nakon plasiranja njihovog kontakta u javnosti, ukazuje na važnost uloge medija. Od traženja pomoći, sa druge strane, odvraća način na koji se o ovom problemu govori. Izveštavanje je u većini slučajeva tabloidno i senzacionalističko. Dolazi, po pravilu, tek pošto se tragedija dogodi, i pokazuje odsustvo odgovornosti kako za ljude koji imaju suicidne misli, tako i za porodicu i ljude koji ostaju.\nKada se neka javna ličnost ubije uvek se u malom procentu dogodi porast samoubistava.\nUpozoravajući na posledice lavine članaka i komentara na portalima i društvenim mrežama, ova novinarka je posle samoubistva Marije Ćurčić napisala još jedan tekst o svojoj bolesti. Uz naslov "Zašto se nisam ubila" poslala je, pored ostalog, poruku podrške svima kojima je potrebna pomoć."Kada se neka javna ličnost ubije, uvek se u malom procentu dogodi porast samoubistava i zato treba biti vrlo oprezan. Mi o svakom samoubistvu koje se dogodilo, čak i kada su anonimni ljudi u pitanju, znamo sve. Vrlo eksplicitno opisan način, metoda, šta je prethodilo, šta je eventualno uzrokovalo", kaže Jovana Gligorijević.\n"Količina ljudi koja mi se javila bila je tolika da sam se uplašila da će mi se vratiti simptomi jer me je sav taj njihov očaj i muka koju osećaju, u jednom trenutku preplavila. Mislim da je tekst toliko odjeknuo zato što mnogo ljudi može da se identifikuje sa njim. Količina ljudi koji se i dan danas javlja je i nešto što me je zabrinulo, u smislu razvijene svesti, razumevanja fenomena i dostupnosti pomoći".\nSvi kojima je podrška i pomoć potrebna, mogu se javiti na broj 0038111/7777-000 koji je otvoren 24 sata i volonterima Centra "Srce" od 17 do 23 na 0800 300 303, putem četa na stranici www.centarsrce.org ili mejla vanja@centarsrce.org.


::: ekapija - Rekonstrukcije srednjih škola u Beogradu - baletska, Peta ekonomska, Nada Dimić, Matematička, Tehnoart... :::\nRekonstrukcije srednjih škola u Beogradu - baletska, Peta ekonomska, Nada Dimić, Matematička, Tehnoart... Sreda, 02. 02. 2005.|12:00 | Izvor: Danas Za investicije u srednjim školama iz gradskog budžeta 2005.god će biti izdvojeno 138 mil din.\nU toku je projektovanje nove zgrade baletske škole “Lujo Davičo”, koja će biti izgrađena u Novom Beogradu, završen je projekat za izgradnju fiskulturne sale u Petoj ekonomskoj školi i uskoro će biti raspisan tender za izbor najpovoljnijeg izvođača radova. Predviđena je dogradnja i sanacija ekonomske škole “Nada Dimić”, kao i dogradnja i rekonstrukcija zgrade Matematičke gimnazije. U 2005.god počeće i dogradnja fiskulturne sale i kabineta u Farmaceutsko-fizioterapeutskoj školi, kao i dogradnja muzičke škole “Stanković”, ukoliko budu rešeni imovinsko-pravni odnosi. U planu Sekretarijata za obrazovanje je i izgradnja učeničkog prostora u mašinskoj školi Beograd koja je promenila ime u Tehnoart. Ova investicija je vredna 10 mil din, dok će radovi u ostalim srednjim školama koštati od 2-5 mil din. Investicije u osnovnom školstvu su 550 mil din.\nU planu Sekretarijata za obrazovanje i kompletno opremanje 17 škola za decu sa posebnim potrebama, od nameštaja do didaktičkih sredstava, zatim kupovina učeničkog nameštaja za 70 škola, kao i nabavka opreme za školske laboratorije. Tender za nabavke nameštaja biće raspisan do kraja meseca, a za laboratorijsku opremu polovinom godine.\nUvođenje video-nadzora i u srednje škole u beogradskoj opštini Stari grad\nKonstantin Kostjukov, prvak Baleta Narodnog pozorišta - I fudbal i balet su težak fizički rad\nMladi beogradski baletani napokon dobijaju svoju zgradu u Bloku 39 na Novom Beogradu\nTEHNOART BEOGRAD BEOGRAD\nNADA DIMIĆ BEOGRAD\nFARMACEUTSKO-FIZIOTERAPEUTSKA ŠKOLA BEOGRAD\nRAKOVICA PETA EKONOMSKA ŠKOLA


Nastavak privremenog boravka u poslovne svrhe - Zivnost - Poslovi u EU\nUncategorized\t0 komentara\tukupno pregleda: 76, danas: 0\nValjanost privremenog boravišta, stalnog boravka ili toleriranog boravka koji bi inače istekao tokom vanrednog stanja, ili vanrednog stanja uzrokovanog bolešću COVID-19 (dalje u tekstu “krizna situacija”) ili koji bi istekao u roku od mjesec dana od povlačenja krizne situacije produžava se do isteka dva meseca od povlačenja krizne situacije.\n-Punomoć – potpis se mora proveriti\n-Potvrda o zdravstvenom osiguranju – ne smije biti starija od 90 dana\n-Potvrda poreznog ureda koja prikazuje dobit nakon oporezivanja za prethodno porezno razdoblje najmanje 20 puta veća od dnevnice, odnosno do 30.06.2021. godine 4296,60 EUR.\n-Administrativna potvrda – 132,50 EUR.\nStranac kojem je odobren privremeni boravak u svrhu poslovanja, na dan podnošenja zahteva za produženje privremenog boravka u poslovne svrhe, možda nije upisao zaostatke protiv poreznog ureda, carinskog ureda, upisanih zaostataka u premijama socijalnog osiguranja, a društvo za zdravstveno osiguranje ne prijavljuje zakasnele zaduženja prema njemu iz tog posla i od svih društava i zadruga u čije ime deluje. Ako državljanin treće zemlje nije porezni obveznik ili nije obvezan plaćati premije socijalnog osiguranja, prilaže dokument kojim potvrđuje tu činjenicu.\nStrana policija odlučit će o nastavku privremenog boravka u roku od 90 dana. Za izdavanje kartice morat ćete platiti 4,50 EUR ili 24,50 EUR ako želimo da se kartica izradi u roku od dva radna dana. Za dostavu kartice na adresu potrebno je platiti 3 EUR.\nPri podnošenju zahteva za nastavak privremenog boravka strana policija može zatražiti ispunjenje uplate s pitanjima o poslovnim aktivnostima u Slovačkoj.\nTakođe može zatražiti da stranac dostavi ugovore ili račune kojim dokazuje poslovne aktivnosti u Slovačkoj.