BAZE PODATAKA U SAOBRACAJU\nSFD M BPS Materijal Za Ucenje 2 Istrazivanje Proto...\nMaterijal za učenje 2\nSFD BPS - 2014. g.\nIstraživanje veličine protoka\nProtok se definiše kao broj vozila koja prelaze presek puta ili trake tokom definisanog perioda\nvremena i predstavlja osnovni saobraćajni parametar koji se najčešće koristi u planiranju,\nprojektovanju, regulisanju, kontroli i upravljačkim analizama. Istraživanja mogu biti\njednostavna ručna brojanja na izolovanim raskrsnicama, pa do vrlo složenih programa\nbrojanja na nivou države.\n1. Osnovni problem - određivanje zahteva\nProtok je parametar koji se najčešće koristi za kvantifikovanje zahteva, ali je potrebno\nrazumeti razliku i međuzavisnost između ovih pojmova. Saobraćajni zahtev predstavlja broj\nvozila koja žele da pređu određenu deonicu puta tokom određenog perioda vremena ili će to\nželeti u budućnosti, dok saobraćajni protok predstavlja broj vozila koja zaista prelaze deonicu\nputa u sadašnjosti. Posmatranjem sadašnjeg stanja ne dobija se direktno odgovor o mogućim\npojavama u budućnosti, niti se ukazuje na ograničenja u postojećem putnom sistemu koja bi\nsprečila vozila da željenom deonicom ostvare cilj putovanja. Neke od pojava koje utiču da\npostojeći protoci ne oslikavaju tačno postojeći zahtev su:\n- Uticaj uskih grla: koja predstavljaju putne deonice kod kojih veličina toka nadolazećih\nvozila prevazilazi kapacitet deonice, što dovodi do stvaranja redova iza uskog grla i pojave\nforsiranog toka. Protok koji se posmatra posle uskog grla ne oslikava stvarni zahtev, jer je deo\ntoka sprečen da dostigne željeni cilj putovanja.\n- Alternativne putanje: koje postoje u svakom putnom sistemu i koje vozači biraju kada se\nna uobičajenoj putanji pojavi zagušenje. U tom slučaju protok na glavnoj putanji nije\npokazatelj pravog zahteva, jer je deo toka preusmeren na druge deonice.\n- Pojava prikrivenog zahteva: u zonama gde je izraženo zagušenje, jer deo vozačke\npopulacije odlučuje: da odustane od putovanja ili da odabirom druge destinacije ili vida\nprevoza postigne istu svrhu putovanja. Tako usled zagušenja postojeći protok ne prikazuje\nonaj deo zahteva koji je odbijen.\n- Budući porast: jer se zahtev takođe menja u vremenu i u zavisnosti od ponašanja učesnika u\nsaobraćaju, pokazatelja razvoja namene površina i mogućnosti saobraćajne infrastrukture. Niti\njednim proučavanjem trenutnog protoka ne mogu se opaziti ovakvi uticaji.\nUprkos mogućoj razlici, najčešće je slučaj da, kada ne postoje zagušenja, saobraćajni protoci\ntačno oslikavaju saobraćajne zahteve. Šta više, pravi zahtev nije moguće proceniti bez tačno\npoznatih i dokumentovanih veličina protoka.\nSaobraćajni protok se može opisivati na više načina, ali je uobičajeno da obuhvata vremenski\ninterval u okviru kog se iskazuje i komponente saobraćajnog toka. Za svrhe planiranja obično\nkreiranje odgovarajuće metode za tačno čuvanje podataka sa terena . a moguće je koristiti i druge parametre. jer tada nije opravdano postavljanje opreme za automatsko brojanje. popunjenost vozila itd. skretanjima. kako ne bi usled umora došlo do netačnih brojanja i grešaka pri zapisu. regulisanje i upravljanje eksploatacijom mreže. Mnoga brojanja su potrebna samo za vršni period u trajanju od 2 . Za mnoge inženjerske analize posebno je bitan najveći 15 – minutni protok unutar vršnog časa V15. po trakama. Tehnike prikupljanja podataka Organizovanje osoblja kako bi se na terenu izvršilo brojanje saobraćaja. zahteva: . brojanje pešaka. Iako postoje detektori koji procenjuju vrstu vozila na osnovu vremena potrebnog za prelazak. Tipične klasifikacije podataka o protoku po komponentama saobraćajnog toka su: raspodela po smerovima. ipak nisu u mogućnosti da prave funkcionalnu razliku između taksi naspram putničkog vozila. Ovaj proces snimanja mora biti 3 . potrebno je određeno vreme kada se prekida brojanje. Za mnoga istraživanja protoka je bitno da se odredi kada se pojavljuje vršni čas i koliki su protoci unutar tog časa. Od velikog je značaja da prikupljeni i sređeni podaci o protocima budu tačni. projektovanje. čita podatak sa ručnog brojača i upisuje na obrasce. Podaci sa ovih brojača se periodično čitaju na terenu i čuvaju na papirima. kao i za ekonomske i analize koje se tiču bezbednosti u saobraćaju. Inače pojednostavljenje ovog postupka je pomoću upotrebe ručnih brojača koji imaju akumulatorske baterije. tipovima vozila u toku. nekoliko memorijskih registara povezanih sa tasterima koje posmatrač pritiska nakon prolaska vozila.predstavljanje podataka u formi prikladnoj za dalje analize i povezivanje ključnih činjenica A) Metode ručnog brojanja se primenjuju kada je period brojanja manji od 8 – 10h. prosečni godišnji nedeljni saobraćaj tokom radnih dana). jer su oni osnov za planiranje.3h. popunjenosti vozila.se koristi dnevni protok (prosečni godišnji dnevni saobraćaj PGDS.organizovanje brojačkog osoblja . Druga prednost je što se određene informacije mnogo jednostavnije i tačnije prikupljanju tehnikama ručnog brojanja: vrsta vozila. a povezanost se iskazuje faktorom vršnog časa FVČ = V / 4V15. Ručno brojanje se može izvesti korišćenjem jednostavnog brojačkog obrasca na koji se stavlja oznaka nakon prolaska vozila. 2.određivanje odgovarajuće lokacije i vremenskog intervala za brojanje . dok se pri projektovanju i tokom eksploatacije koriste vršni časovni protoci i protoci unutar vršnog časa. nakon čega se mogu resetovati. broj skretanja. Pri snimanju podataka u periodičnim intervalima.razvijanje tehnika za sređivanje podataka i analizu kako bi se izveli odgovarajući zaključci iz prikupljenih podataka . prosečni dnevni saobraćaj PDS. Pri organizaciji osoblja na terenu potrebno je da se pojedinačni brojači smenjuju na svakih 2-3h. osim ako već ne postoji na toj lokaciji. ili autobusa naspram kamiona. tačno prikupljanje i prenošenje podataka za kasniju analizu. gde je V protok u vršnom času.\npovećava mogućnost greške i netačnosti rezultata. postojećim vremenskim. što za posledicu ima veliki broj obrazaca čija forma mora da omogući lako i brzo unošenje podataka i svih kritičnih informacija u računar. vremenu istraživanja. tipova vozila i druge klasifikacije. kako bi mogao da se proceni broj vozila koja su prošla za vreme prekida brojanja. Nakon toga se vrši procena ukupnog protoka za period (Vu). Obrasci se osmišljavaju da odgovaraju definisanoj svrsi istraživanja. Zato se ne preporučuje da period koji se procenjuje nekom od ovih metoda bude duži od 15min. na primer. kako bi se sintetizovali i analizirali. i to naizmenično dve saobraćajne trake na autoputu. a ako je trajanje perioda 15min – brojanje je 12min uz 3 – minutnu pauzu. posebnim pomeranjima. pojedinačno ili istovremeno. Istraživanje protoka može uključivati veliki broj lokacija. pri čemu je T – trajanje perioda brojanja (min) p – trajanje pauze unutar perioda (min) T – p – efektivno trajanje brojanja (min) Procedura naizmeničnog brojanja podrazumeva da se potpuno brojanje vrši tokom svakog drugog perioda brojanja. na osnovu postojećeg izmerenog za vreme brojanja (Vp) i faktora ekstrapolacije (Fe): T Fe = Vu = V p * Fe T−p. Tako se protok u svakoj traci broji u svakom drugom periodu. tokom kojeg svi brojači treba da sačuvaju podatke. tako da mogu biti veoma različiti. sistematičan. Gde nisu potrebni podaci o unutarčasovnim varijacijama protoka ovaj period može biti i 1h. posmatrača. putnim i ostalim uslovima na terenu. periodima brojanja jasno naznačenim za svako brojanje. dok je za raskrsnice i gradske saobraćajnice 15 minuta. Tako za trajanje perioda od 5min . a protoci koji postoje u propuštenim periodima se dobijaju interpolacijom zaokruženi na ceo broj vozila. Najčešće se koriste dve procedure. Procedura sa kratkom pauzom podrazumeva prekid brojanja u trajanju od 1 –3 minuta na kraju svakog perioda brojanja. pojedinačni posmatrač broji efektivno u trajanju od 4 min unutar svakog perioda od 5 min. kao i sa dužim periodima pri naizmeničnom brojanju pri interpolaciji. Period brojanja zavisi od ranga saobraćajnice i vrste istraživanja: za saobraćajnice sa ograničenom kontrolom pristupa uobičajeno iznosi 5 ili 15 minuta. pa je osim ekstrapolacije brojanog protoka na ceo period. ali bez obzira na tip forme. potrebno izvršiti i interpolaciju. za prikupljanje podataka o protoku ručnim brojanjem: procedura sa kratkom pauzom ili procedura naizmeničnog brojanja. Važno je znati da se sa dužim pauzama unutar perioda brojanja pri ekstrapolaciji. . broju stranice od ukupnog broja u kompletu i naravno dovoljno prostora za 4 . moraju imati informacije o: lokaciji brojanja.brojanje se vrši 4min uz 1- minutnu pauzu. imenu posmatrača. i to unutar perioda brojanja. pravaca kretanja. Često je korisno da se kombinuju ove dve procedure tako što.\nNa višetračnim saobraćajnicama sa velikim protocima može da dođe do pojave istovremenog prelaska više vozila preko pneumatske cevi postavljene preko više traka. kako bi se procenio ukupni na osnovu izmerenog protoka. potrebno je na osnovu ručnog brojanja uzorka postaviti međuzavisnost. a sređivanje podataka se vrši u laboratorijskim uslovima. jer su pogodni za jednostavno postavljanje i premeštanje. Ova brojanja su deo programa koji se sprovode na nivou države ili grada kako bi se uočili trendovi i posmatrale karakteristike protoka i saobraćaja tokom vremena na široj teritoriji. čime ne postoji obaveza periodičnog čitanja i čuvanja podataka od strane osoblja. kontinualno posmatranje pojave. Preporuka je da ovakvi podaci koji su već poznati. Sa povećanom upotrebom signala sa najavom tokom prethodnih godina. Mnogi savremeni brojači se iniciraju preko žičanog prekidača. Postoji ušteda u angažovanju potrebnog osoblja. u realnom vremenu. da bi se izbegle greške i uštedelo vreme na terenu. koji se koristi kada je potrebno da se. kako bi zaista reagovale samo na prelazak osovina i davale tačan rezultat. Nedostatak je što se ovakvim snimanjem ne mogu dobiti detalji vezano za strukturu toka ili raspodelu po smerovima kretanja. pri čemu je omogućeno ponovno. Snima se iz visine ili sa lokacije pored puta. Drugi popularan metod je video – snimak. Odbrojavanje se inicira pneumatskim udarom koji nastaje prelaskom osovine vozila preko pneumatske cevi u kolovozu. čuvajući podatak o ukupnom broju pređenih osovina tokom vremena ili sa trakom za štampanje na koju se automatski štampa broj prelazaka na svaki određen broj minuta. jer mnoga istraživanja protoka zahtevaju snimanje tokom nekoliko dana ili čitave nedelje. Uobičajeno je i da budu direktno povezani sa kompjuterom. istovremeno snimi još nekoliko parametara saobraćajnog toka. postavljenim u vozilu pored kolovoza.10h. vrši se procena broja vozila na osnovu poznatog broja osovina. a i posmatranje sa snimka je mnogo efikasnije nego na terenu. U slučaju da se vrši detekcija vozila samo na jednoj traci ili delu saobraćajnice. tako da je moguća greška u snimljenom broju pređenih osovina čak i do 15%. tako da se moraju periodično organizovati ručna brojanja definisanog uzorka saobraćajnog toka kako bi se nedostajući podaci procenili. tako što vozilo prelazeći preko detektora zatvara strujno kolo menjajući elektromagnetno polje. Nakon klasifikacije vozila u toku po broju osovina i dobijanja podatka o prosečnom broju osovina po vozilu. Važno je da se tokom istraživanja periodično proverava ispravnost i pričvršćenost pneumatskih cevi. što se često dešava. budu upisani unapred pre početka istraživanja. C) Stalni automatski brojači se postavljaju na lokacijama gde je potrebno neprekidno brojanje tokom 24h i 365 u godini.čitko unošenje podataka. koji rade na istom principu kao i kod signala sa najavom: 5 . U upotrebi su tri uobičajena oblika detektora. osim protoka. Kod nekih je moguća procena vrste vozila na osnovu vremena potrebnog da se pređe preko detektora. Upotreba je opravdana ako brojanje traje duže od 8 . koji automatski snima podatke za kasniju obradu. B) Pokretni mehanički brojači su najviše korišćeno sredstvo za brojanje saobraćaja. povećao se i broj lokacija na kojima su postavljeni stalni detektori. Pneumatska cev u kolovozu je povezana sa brojačem koji može biti zbirni.\nu trenutku prelaska vozila ploče se sastave i stvarajući strujno kolo snima se impuls) . dok to nije moguće u slučaju trajanja ciklusa 120s.1. što nije pogodno za kasniju analizu. Posledica navedene neusklađenosti se ogleda u tome da se tokom ponovljenih perioda brojanja javlja različito trajanje ukupnih zelenih signalnih pojmova za kretanja u istoj fazi (u jednom periodu kretanja postoje tokom 120s. tako da prelazak vozila izaziva promenu u magnetnom polju čime se stvara impuls) . . 3. Tako je za dužinu ciklusa od 60s moguće primeniti proceduru sa periodom brojanja od 5min unutar koga postoji pauza od 1min.zvučni detektori (koji se postavljaju pored kolovoza ili iznad trake tako da emituju zvučne talase i detektuju one koji se odbijaju od vozila).detektori sa pritiskom između ploča (koje su metalne i postavljene u kolovozu.4. Istraživanje protoka na raskrsnicama U saobraćajnom sistemu ne postoji kompleksnija lokacija od raskrsnice. Najčešće se koristi procedura sa kratkom pauzom. a izolovane jedna od druge pomoću gumene opruge. Posebne procedure za brojanje na signalisanoj raskrsnici postoje kako bi se iskoristila činjenica kretanja vozila u različitim signalnim fazama.detektori sa magnetnim poljem (koje postoji jer je u kolovozu ugrađena žičana petlja priključena na stalni izvor slabe struje. a potrebna je i osoba koja će meriti trajanje perioda brojanja i pauza zbog obaveštavanja ostalih. Slika 1. što daje mogućnost posmatraču da naizmenično broji kretanja u skladu sa promenom signalne faze. Retko kad se za brojanje na raskrsnici angažuje manje od četiri posmatrača. a u kombinaciji sa naizmeničnim brojanjem je moguće smanjiti broj potrebnog osoblja na terenu. Primer perioda brojanja koji nije celobrojni umnožak dužine ciklusa 6 . dok u drugom periodu tokom 180s). što prikazuje Slika 1. Pretpostavlja se da pojedinačni posmatrač ne može da posmatra istovremeno više od jedne trake sa intenzivnim saobraćajem ili više od dve sa manjim intenzitetom. Nedostatak je što i period brojanja i trajanje pauze moraju po trajanju biti celobrojni umnošci dužine signalnog ciklusa.\nni stalnu raspodelu trajanja zelenog signalnog pojma između faza. a takođe je moguće merenje i na kraju svakog perioda brojanja. Tada nastaje potreba za merenjem protoka vozila koja pristižu u raskrsnicu. Direktno merenje protoka pristižućih vozila je otežano usled dinamike pri formiranju reda. Tabela 1. jer je tako olakšano uočavanje vozila u skretanju. a primer procene pristižućeg toka na osnovu odlazećeg i dužine reda je prikazan u Tabeli 1. Inače se dodaje razlika u dužini reda izražena u broju vozila. bez obzira na varijacije u radu signala. Kod vozila koja odlaze to je 65 voz/15min. 4:15 50 0 50 4:15 . 5:15 60 12 62 5:15 . dok je tok odlazećih vozila posledica ograničenja u kapacitetu ili planu rada signala. Iako je u navedenom primeru ukupan broj vozila koja pristižu i odlaze jednak.4. Saobraćajne analize bi trebalo da se zasnivaju na veličini protoka vozila koja pristižu u raskrsnicu. jer ona predstavljaju saobraćajni zahtev. samo u slučaju da se dužina reda tokom perioda brojanja nije promenila. Zato je potrebno izabrati period brojanja koji će pokrivati najmanje pet najdužih ciklusa. odnosno 260 voz/h.Poseban problem predstavljaju signali sa najavom jer nemaju ni fiksnu dužinu ciklusa. 4:30 55 0 55 4:30 . što je na svakih 15min. trebalo bi da i rezultat brojanja to približno oslikava. Obzirom da je rad signala u vremenu posledica postojećeg saobraćajnog zahteva. 5:45 62 0 57 5:45 . postoji razlika u raspodeli i veličini vršnog 15 – minutnog protoka. koja može biti pozitivna ili negativna u zavisnosti od brzine pražnjenja. protok odlazećih vozila prestaje da bude merodavan. 6:00 55 0 55 Ukupno 469 / 469 Na većini raskrsnica se meri protok odlazećih vozila. 4:45 62 5 67 4:45 . 5:00 65 10 70 5:00 . Broj vozila koja pristižu je jednak broju vozila koja odlaze. Najveća tačnost se postiže merenjem dužine reda tokom svake signalne faze. dok je kod vozila koja pristižu 70 voz/15min. Zato se ovaj protok procenjuje na osnovu protoka odlazećih vozila i izmerene dužine reda u kritičnim vremenskim trenucima tokom perioda brojanja. jer ne oslikava stvarno postojeći saobraćajni zahtev. U oba slučaja red se broji na početku crvenog signalnog pojma.1. odnosno 280 voz/h. 5:30 60 5 53 5:30 . 7 . Procena veličine toka vozila koja pristižu u odnosu na tok vozila koja odlaze sa raskrsnice Veličina toka vozila koja Dužina reda Veličina toka vozila koja Vreme odlaze (voz) (voz) pristižu (voz) 4:00 . međutim u slučaju nedovoljnog kapaciteta i pojave redova koji se ne mogu isprazniti tokom trajanja ciklusa.\nšto je u ovom slučaju niz od četiri perioda. tako da se može proceniti broj vozila u skretanju pristižućeg toka samo na osnovu raspodele u odlazećem toku. 3:30 81 2:30 .3:45 322 3:45 . Pretpostavlja se da za tok vozila koja pristižu važi ista raspodela po pravcima kretanja kao i za posmatrani tok vozila koja odlaze.5:15 397 5:15 . prikazuje izmerene protoke na raskrsnici tokom 15 – minutnih perioda brojanja.3:00 306 3:00 .4:00 330 4:00 . 3:00 80 2:00 . pa sve do stotinu obrazujući deo velikog grada. 5:30 98 4:30 . 2:30 72 / / 2:30 . Istraživanje protoka na manjoj mreži Svrha ovih istraživanja je da se ustanovi obim i model raspodele saobraćajnog toka na ograničenoj mreži uličnih deonica i raskrsnica tokom definisanog perioda vremena. potrebno je izračunati ukupan časovni protok za svaki niz uzastopnih perioda brojanja. 5:15 106 4:15 . Tačnost u određivanju vršnog sata zavisi od dužine perioda brojanja. 4:00 88 3:00 . ova vrsta istraživanja se sprovodi i u blizini centara povećane 8 . 3:15 82 2:15 . međutim u praksi se ipak određuju za celu raskrsnicu. Mreža može biti veličine malog naselja sastavljena od 6 –10 deonica. Pored toga. dok se opis protoka u vršnim satima i tokom dužeg vremenskog perioda prikazuje najbolje grafički. 5:45 90 4:45 .4:15 333 4:15 .3:15 312 3:15 . 2:45 78 / / 2:45 .3:30 321 3:30 .5:30 405 5:30 . na osnovu kojih je potrebno identifikvati vršni sat. 3:45 79 2:45 . 6:00 82 5:00 . Tabela 2.4:30 342 4:30 . 4.4:45 359 4:45 . 4:30 90 3:30 . 4:15 85 3:15 . Analiza i predstavljanje protoka na raskrsnici je najčešće tabelarnim prikazom.5:45 399 5:45 .6:00 376 Tabela 2. 2:15 76 / / 2:15 .5:00 376 5:00 . 5:00 105 4:00 . Raspodela protoka i vršni sat se mogu razlikovati i određivati za svaki prilaz.Nedostatak ove procedure je što je primenjiva samo za redove na raskrsnici i to u slučaju da nisu dostigli lokaciju prethodne raskrsnice.minutni Ukupni časovni protok na Vreme Časovni period protok na raskrsnici raskrsnici (voz/h) 2:00 . Identifikovanje vršnog sata Ukupni 15 . 4:45 96 3:45 . Da bi se došlo do rezultata.\nPrimer : Mreža prikazana na Slici 2. a ako je potrebno mogu se sprovesti dodatna merenja na raskrsnici. i to bar jednom tokom ukupnog trajanja istraživanja. primenjuje se metod uzorka na osnovu kog se merenja sprovode na različitim lokacijama u različitim periodima vremena. u cilju dobijanja informacije za saobraćajno planiranje i regulisanje. Podaci dobijeni sa kontrolne lokacije se koriste za definisanje časovnih i dnevnih varijacija u toku. Pretpostavlja se da je izabrana lokacija A za kontrolno brojanje dovoljna da opiše časovne i dnevne varijacije u protoku na tom delu mreže i da su mogućnosti osoblja i opreme takve da se istovremeno može brojati na samo dve lokacije.da mora postojati po jedna takva lokacija za svakih 10–20 lokacija na kojima se na osnovu nje procenjuje veličina protoka . Neka opšta pravila za izbor lokacije za kontrolno brojanje su: .da se za svaku klasu saobraćajnice bira po jedna lokacija za kontrolno brojanje. Kontrolna brojanja se vrše na posebno izabranim lokacijama koje moraju oslikavati merodavne časovne i dnevne varijacije protoka na tom delu mreže. Slika 2. na kojoj je potrebno sprovesti istraživanje protoka za period od 8h. Brojanja po mreži se vrše na sredini svake deonice da bi se izbeglo posebno snimanje vozila u skretanju. jer različite klase opslužuju različite strukture tokova i mogu imati različite časovne i dnevne varijacije da se za izrazitu razliku u nameni površine biraju i različite lokacije kontrolnog brojanja Saobraćajni inženjer mora dobro poznavati zonu istraživanja i osim ovih opštih pravila. na osnovu kojih se procenjuje veličina protoka na mreži za one vremenske periode kad nije vršeno brojanje. kao i lociranje vanuličnih mesta za parkiranje. dok se na definisanoj kontrolnoj lokaciji protok meri konstantno tokom celog perioda. kao što su aerodromi ili stadioni. primeniti dodatna znanja za donošenje odluke o konačnom izboru lokacije za kontrolna brojanja.atraktivnosti. se sastoji od 6 raskrsnica i 7 deonica. Primer istraživanja protoka na mreži 9 . Obzirom da nije moguće istovremeno meriti protoke na svakoj deonici mreže tokom celog perioda vremena. Ove varijacije zavise pre svega od namene površina i karaktera saobraćaja u smislu učšća tranzitnog i lokalnog u ukupnom toku. Broj vozila u skretanju se može pretpostaviti na osnovu protoka susednih deonica.\nNa taj način se procenjuje ukupni protok za period brojanja (8 h) na svakoj od lokacija po mreži. da bi se u pauzi sačuvali podaci i osoblje uspelo da promeni lokaciju. Ovi rezultati opisuju protoke koji postoje na dan istraživanja i oni su pod uticajem dnevnih i sezonskih varijacija. lokacije) dobijaju se protoci u vršnom satu za svaku od lokacija po mreži (Tabela 3).117 1 840 7185 1171 1-2 811 0.138 4-5 1046 0.Za jednodnevno istraživanje: Na kontrolnoj lokaciji se vrši stalno brojanje tokom celog perioda istraživanja. a na kontrolnoj lokaciji svih šest dana kako bi se opisale dnevne varijacije u protoku. Najveća od ovih proporcija je za vršni sat. Tako se na svakoj od lokacija broji po jedan dan. 10 . Ovo zahteva ekspandiranje podataka kako bi predstavljali ceo period brojanja. jer se pretpostavlja da je opisan uobičajeni vremenski period. Proračun za jednodnevno istraživanje protoka na mreži Kontrolna lokacija Lokacije po mreži Procenjen Proporcija u Protok u Vremenski Izmereni Broj Izmereni ukupni odnosu na vršnom period protok lokacije protok 8-časovni ukupni protok satu protok 12-1 825 0.129 3 600 4643 757 3-4 975 0. koje kod jednodnevnog istraživanja nisu uzete u obzir.133 6 1440 10834 1766 7-8 397 0. Za višednevno istraživanje: Obzirom da časovne varijacije protoka na lokacijama po mreži nisu tako postojane kao dnevne i sezonske. postigla bi se bolja tačnost ako bi period brojanja za svaku lokaciju po mreži bio 8h. Efektivno brojanje traje kraće u skladu sa metodologijom.148 4 390 2631 429 5-6 1153 0.115 2 625 5439 886 2-3 912 0.056 Ukupno 7057 Varijacije se opisuju na osnovu proporcije odgovarajućeg časovnog i ukupnog protoka koji postoji na kontrolnoj lokaciji. a množenjem sa faktorom vršnog sata (najveća od proporcija sa kontr. Tabela 3.163 5 1215 7436 1212 6-7 938 0. dok ostatak osoblja na svakoj od lokacija po mreži broji u trajanju od 1h. Svakom snimljenom protoku na nekoj od lokacija po mreži odgovara proporcija dobijena sa kontrolne lokacije za odgovarajući sat.\nNa taj način se za svaku od lokacija po mreži procenjuje prosečni dnevni protok tako što se izmereni protok u odgovarajućem danu množi sa faktorom koji opisuje taj dan (Tabela 4).95 2 6200 5918 Sre 7700 0.prosečni dnevni protok za period istraživanja na kontrolnoj lokaciji Qik .izmeren protok za i–ti dan istraživanja Fqi . dobijeni rezultati odgovaraju prosečnom dnevnom protoku na svakoj lokaciji za posmatranih pet dana. tako da se one mogu primeniti i za sve ostale lokacije po mreži.95 3 6000 5727 Čet 8400 0. 11 . Tabela 4. Obzirom da merenja nisu vršena na dan subote i nedelje. Faktor podešavanja se dobija za svaki i–ti dan istraživanja sa kontrolne lokacije: Q Fqi = ak Qi k .88 4 7100 6213 Pet 7000 1.izmeren protok za i–ti dan istraživanja na kontrolnoj lokaciji Prosečan dnevni protok za period istraživanja za lokacije po mreži se dobija kao: Q a = Qi ⋅ Fqi .17 6 5400 6300 Ukupan 44100 Prosečan 7350 Svaki dan istraživanja je opisan faktorom koji predstavlja količnik prosečnog dnevnog protoka za period istraživanja (6 dana) i protoka koji je izmeren za taj dan na kontrolnoj lokaciji. Proračun za višednevno istraživanje protoka na mreži Kontrolna lokacija Lokacije po mreži Količnik Izmeren prosečnog Izmeren Procenjen Broj Dani 8-časovni i 8-časovni prosečni lokacije protok izmerenog protok protok protoka Pon 1 7000 1. ne uzimajući u obzir sezonske varijacije i promene u saobraćaju koje postoje vikendom.05 1 6500 6825 Uto 7700 0. gde je: Qak .faktor podešavanja za i–ti dan istraživanja Ove procene važe pod pretpostavkom da izabrana kontrolna lokacija dobro opisuje dnevne varijacije na posmatranom delu mreže.05 5 7800 8190 Pon 2 6300 1. gde je: Qi .\n12 .trodnevno Kontrolna lokacija Lokacije po mreži Količnik Proce- Izmeren Procenat Izmeren Procenjen Ukupan prosečnog njen Vremenski 4. bilo koji period istraživanja. a najpregledniji grafički prikaz je pomoću mape saobraćajnih tokova na mreži (Slika 3).089 4-8 3600 56 6 3750 6579 7161 Prosečan 12-4 43 Ukupan 20900 procenat dnevnog protoka 4-8 57 Prosečan 6967 Očigledno se ove vrste istraživanja mogu organizovati za bilo koju veličinu mreže. Potrebno je da i na kontrolnoj lokaciji podaci budu sređeni tako da prikazuju sumarne protoke za period od 4h kako bi se dobio prosečan udeo 4-časovnih izmerenih protoka (izražen u %) za period istraživanja u odnosu na ukupan 8-časovni protok.929 4-8 4300 57 4 2500 4386 4074 12-4 2800 44 5 3500 8140 8860 Sre 6400 1.995 4-8 4000 57 2 3000 5263 5238 12-4 3200 43 3 2672 6214 5772 Uto 7500 0. Proračun za kombinovano istraživanje protoka na mreži .Kombinacija procedura se može primeniti u cilju kraćeg trajanja istraživanja na terenu (u ovom primeru 3 dana). Predstavljanje podataka o protocima na mreži je najjednostavnije u tabelarnoj formi. ukupnog Broj 4. Tabela 5. Nakon toga se vrši ekspanzija izmerenih 4-časovnih protoka na lokacijama po mreži tako da opisuju period od 8h. čime se obilaze dve lokacije dnevno. o čemu odlučuje saobraćajni inženjer. dok se na kontrolnoj lokaciji merenje vrši tri dana uzastopno. a onda na osnovu faktora dobijenih sa kontrolne lokacije. gde debljina deonice prikazuje veličinu protoka. ukupni 8- Dani dnevni i prose- period časovni dnevnog lokacije časovni časovni protok izmerenog čni protok protoka protok protok protoka protok 12-4 3000 43 1 2213 5147 5122 Pon 7000 0. uz definisanje potrebnog broja kontrolnih i lokacija po mreži. Tako na svakoj od lokacija po mreži period brojanja traje 4h. procenjuje se prosečni dnevni saobraćaj za period istraživanja na svakoj od lokacija po mreži (Tabela 5).\nkoliki je maksimalni časovni intenzitet protoka i koliki je najveći 15 – minutni protok ? Q FVČ = 4 ⋅ Q15 .91 Najveći 15 – minutni protok u vršnom satu je: Q15 = 1374 voz/h. Mapa saobraćajnih tokova na mreži 5.91. Slika 3. Ako je protok u vršnom satu na autoputu 5000 voz/h a faktor vršnog časa FVČ=0. PRIMERI – Istraživanje veličine protoka Primer 1. 13 . gde je: Q – ukupan protok u vršnom času Q15 – najveći 15 .minutni protok unutar vršnog časa Q 5000 = = 5495 voz / h Maksimalni časovni intenzitet protoka je: 4 Q15 = FV Č 0.\n5:55 / 140 6:00 . 4:40 115 / 4:45 . 4:25 / 124 4:30 . 6:55 / 110 7:00 . a u poslednjoj koloni su izračunati svi časovni protoci kao zbir četiri uzastopna 15 – minutna protoka. pri čemu je trajanje pauze 5 min unutar perioda. 3:40 100 / 3:45 . 6:25 / 130 6:30 . 14 . pri čemu prve i poslednje nepoznate vrednosti ne mogu biti interpolirane. Tabela 6.3. Prikupljeni podaci tokom istraživanja Vremenski period Traka 1 Traka 2 3:30 .Primer 2.9. Procenjeni protoci po trakama. Q 1666 Odatle sledi da je FVČ = 4 ⋅ Q15 = 4 ⋅ 428 = 0. 3:55 / 120 4:00 . 6:10 135 / 6:15 . 6:40 120 / 6:45 .5 izvršiti ekstrapolaciju izmerenog protoka sa faktorom 10 . tako da je potrebno 15 Fe = = 1. 7:10 105 / Primenjena je kombinacija procedure sa kratkom pauzom i procedure naizmeničnog brojanja. Period brojanja je 15 min. kao i za celu arteriju su prikazani u Tabeli 7. jer je tada najveći časovni protok u toku perioda istraživanja Q = 1666 voz/h. pronaći vršni sat i izračunati FVČ. 4:10 106 / 4:15 .973. 5:10 120 / 5:15 . Tokom istraživanja na dvotračnoj arteriji prikupljeni podaci su prikazani u Tabeli 1.1. Najveći 15 – minutni protok unutar vršnog sata je Q15 = 428 voz za period od 5:30-5:45 časova. 5:40 142 / 5:45 . 4:55 / 130 5:00 . 5:25 / 146 5:30 . Proceniti protok za svaki 15 – minutni period brojanja na celoj arteriji. Zaključuje se da je vršni čas 5:15–6:15. Takođe je potrebno izvršiti i interpolaciju zbog naizmeničnog brojanja.\nProcenjeni protoci po trakama i za celu arteriju Časovni Vremenski Ukupan Protoci Traka Traka Ekstrapolirani Interpolirani protoci period vremenski na celoj 1 2 protoci protoci na celoj brojanja period arteriji arteriji 3:30-3:40 100 / 3:30-3:45 150 / 150 / / / 3:45-3:55 / 120 3:45-4:00 / 180 155 180 335 / 4:00-4:10 106 / 4:00-4:15 159 / 159 183 342 / 4:15-4:25 / 124 4:15-4:30 / 186 166 186 352 / 4:30-4:40 115 / 4:30-4:45 173 / 173 191 364 1393 4:45-4:55 / 130 4:45-5:00 / 195 176 195 371 1429 5:00-5:10 120 / 5:00-5:15 180 / 180 207 387 1474 5:15-5:25 / 146 5:15-5:30 / 219 197 219 416 1538 5:30-5:40 142 / 5:30-5:45 213 / 213 215 428 1602 5:45-5:55 / 140 5:45-6:00 / 210 208 210 418 1649 6:00-6:10 135 / 6:00-6:15 203 / 203 203 406 1668 6:15-6:25 / 130 6:15-6:30 / 195 191 195 386 1638 6:30-6:40 120 / 6:30-6:45 180 / 180 180 360 1570 6:45-6:55 / 110 6:45-7:00 / 165 169 165 334 1486 7:00-7:10 105 / 7:00-7:15 158 / 158 / / / Slika 4. Tabela 7. Grafički prikaz procenjenih protoka na arteriji 15 .\nprogram brojanja je trajao nekoliko dana. Podaci brojanja saobraćaja na lokacijama Kontrolna lokacija A Lokacije po mreži Izmeren Izmeren Vremenski protok Broj Vremenski protok Dani period (broj lokacije period (broj osovina) osovina) 6-10 4000 1 6-9:30 2100 Pon 10-14 2800 2 10-13:30 1200 14-18 4400 3 14-17:30 930 6-10 3700 4 6-9:30 872 Uto 10-14 2600 5 10-13:30 1100 14-18 4000 6 14-17:30 1000 6-10 3950 7 6-9:30 680 Sre 10-14 2680 8 10-13:30 1920 14-18 4200 9 14-17:30 1230 6-10 4200 10 6-9:30 2900 Čet 10-14 2950 11 10-13:30 2000 14-18 4550 / / / Na osnovu klasifikacije vozila po broju osovina (Tabela 8).osovinska 75 4 . dok je na lokacijama po mreži na kraju efektivnog perioda brojanja od 3.).Primer 3. 14h . Na manjoj mreži je sprovedeno istraživanje protoka primenom pokretnih mehaničkih brojača. Obzirom da su samo dve mašine bile dostupne. Klasifikacija vozila po broju osovina na osnovu uzorka Klasifikacija Broj pojavljivanja vozila po broju vozila u uzorku osovina 2 . Brojač registruje prelaske osovina.osovinska 50 5 .5h.). Na kontrolnoj lokaciji A je bez prekida vršeno brojanje saobraćaja tokom četiri radna dana u periodima: 6h -10h. 10h . sledi da je ukupan broj vozila u uzorku 1000 voz. Tabela 8.osovinska 25 Tabela 9.18h. pa je izvršena klasifikacija vozila po broju osovina na uzorku (Tabela 8. 16 . na jednoj kontrolnoj lokaciji A i na 11 lokacija po mreži. Potrebno je proceniti 12 – časovni protok (6h – 18h) za svaku od lokacija po mreži za prosečan dan u toku istraživanja.osovinska 850 3 . a ukupan broj osovina koje je registrovao brojač 2250 osovina (Tabela 10).14h. kako bi se promenila lokacija (Tabela 9. predviđena pauza u trajanju od 30min.\n359 Uto 10-14 2600 1156 4578 0.360 Ukupno 19570 Prosečan procenat 10-14 0.941 14-18 4550 2022 0.251 12 .359 Čet 10-14 2950 1311 5200 0.252 0. Proračun ukupnog broja pređenih osovina Klasifikacija Broj Ukupan broj vozila po broju pojavljivanja osovina osovina vozila u uzorku 2 .Ukupan ukupnog prosečnog Vremenski časovni časovni 12 - Dani 12 . Tabela 11.983 14-18 4400 1956 0.osovinska 50 200 5 .osovinska 75 225 4 .250 0. s tim što je potrebno ekspandiranje izmerenih 3.252 1.4 .osovinska 25 125 Ukupno 1000 2250 Primenjena je kombinacija procedura pri istraživanju protoka.5 – časovnih protoka na period od 4h za lokacije po mreži.389 Prosečan 4892 17 .389 6-10 0.osovinska 850 1700 3 .časovnog protoka 14-18 0.393 6-10 3700 1644 0.365 Sre 10-14 2680 1191 4814 0.388 6-10 4200 1867 0.i period protok protok časovni časovnog izmerenog (broj (broj protok protoka protoka osovina) vozila) 6-10 4000 1778 0.Odatle sledi procena odnosa od 2.069 14-18 4000 1778 0.25 osovina/voz. Na osnovu ukupnog 12 – časovnog protoka za svaki od dana istraživanja.388 6-10 3950 1756 0. Proračun dnevnih faktora na kontrolnoj lokaciji Kontrolna lokacija A Izmeren Procenjen Procenat Količnik 4 . Tabela 10. određen je prosečan dnevni 12 – časovni protok na kontrolnoj lokaciji QP = 4892 voz/h (Tabela 11.). na osnovu čega se vrši prevođenje broja osovina u broj vozila.247 1.357 Pon 10-14 2800 1244 4978 0.016 14-18 4200 1867 0.\nizraženih u %. Proračun prosečnog 12 – časovnog protoka za lokacije po mreži Lokacije po mreži Izmeren 3. časovni osovina) osovina) vozila) protok protok 1 6-10 2100 2400 1067 2963 2912 2 10-14 1200 1371 610 2428 2387 3 14-18 930 1063 472 1214 1193 4 6-10 872 997 443 1230 1315 5 10-14 1100 1257 559 2226 2379 6 14-18 1000 1143 508 1306 1395 7 6-10 680 777 345 959 975 8 10-14 1920 2194 975 3885 3949 9 14-18 1230 1406 625 1606 1632 10 6-10 2900 3314 1473 4092 3849 11 10-14 2000 2286 1016 4047 3808 Na osnovu izačunatih udela 4 – časovnih u ukupnom 12 – časovnom protoku. Ovo su faktori od kojih tačno jedan odgovara za svaku od lokacija po mreži. Tabela 12.016 za sre. odrediti faktore koji opisuju nedeljne i mesečne varijacije. časovni 4 . Ovaj protok se množi dnevnim faktorom u zavisnosti od toga kog je dana vršeno merenje na lokaciji (izračunato sa kontrolne lokacije .časovni ukupni 12 prosečni 12 lokacije period protok (broj protok (broj protok (broj . Odrediti i prosečne vrednosti protoka po danima (iz Tabele 13. Svaki od izmerenih protoka na nekoj od lokacija po mreži se deli odgovarajućim faktorom kako bi se procenio ukupan 12 – časovni protok (Tabela 12). prosečan godišnji dnevni saobraćaj (iz Tabele 14.983 za pon. 14 – 18h je 0. 1. 10 – 14h je 0.389. jer je na svakoj od lokacija vršeno merenje samo u jednom od ovih perioda. kako bi se procenio prosečan 12 – časovni protok koji postoji na toj lokaciji za period istraživanja. Izvršeno je brojanje na gradskoj lokaciji i potrebno je na osnovu snimljenih podataka iz Tabele 13. Primer 4. i Tabele 14. Tabela 13. 1.941 za čet). Izmerene vrednosti protoka po danima u voz/dan.časovni 4 .0.5 Ekspandiran Ekspandiran Procenjen Procenjen Broj Vremenski . definisani su prosečni procenti za periode: 6 – 10h je 0.).069 za uto.časovni . Dani prve Pon Uto Sre Čet Pet Sub Ned nedelje u mesecu Januar 2000 2200 2250 2000 1800 1500 950 April 1900 2080 2110 1890 1750 1400 890 Jul 1700 1850 1900 1710 1580 1150 800 Oktobar 2100 2270 2300 2050 1800 1550 1010 18 .).360.251. 0. kao i maksimalno apsolutno odstupanje i standardno odstupanje za izmerene podatke.\npojedinačni element uzorka.90 Iz ovih podataka uočavamo da se maksimalno apsolutno odstupanje pojavljuje za Nedelju. Izmerene vrednosti PDS po mesecima Treća PDS za nedelja u mesec mesecu (voz/dan) Januar 2250 Februar 2200 Mart 2000 April 2100 Maj 1950 Jun 1850 Jul 1800 Avgust 1700 Septembar 2000 Oktobar 2100 Novembar 2150 Decembar 2300 Period istraživanja za dnevne varijacije obuhvata po jednu nedelju tokom 4 meseca. 19 .24 1. .aritmetička sredina. koja u ovom slučaju predstavlja prosečni dnevni saobraćaj – PDS. Tabela 14. čiji protok 913 voz/dan odstupa od PDS za 819 voz/dan.broj elemenata u uzorku (u našem slučaju 7).90 0. Dnevni faktori neravnomernosti Dani Pon Uto Sre Čet Pet Sub Ned Ukupno PDS Prosečni protok za svaki od dana 1925 2100 2140 1913 1733 1400 913 12123 1732 u periodu istraživanja Dnevni faktori 0. a dnevni faktori se dobijaju kao količnik PDS i prosečnog protoka za svaki od dana (Tabela 15). PDS se procenjuje kao prosečan od svih prosečnih protoka za svaki od dana.91 1. Tabela 15.81 0. Standardno odstupanje predstavlja kvadratni koren iz srednjeg zbira kvadrata odstupanja podataka od aritmetičke sredine: gde je N .00 1. a .82 0.\n95 Decembar 2300 0.13 Avgust 1700 1. u mesecu avgustu. PGDS se procenjuje kao prosečan PDS za mesec. Sprovedeno je brojanje u trajanju od 24h na lokacijama po mreži koje imaju mesečne i dnevne varijacije protoka kao u Tabeli 15.97 Maj 1950 1. maksimalno apsolutno odstupanje je za mesec avgust i ono iznosi 333 voz/dan. Tabela 16. Za proračun mesečnih varijacija je vršeno brojanje tokom treće nedelje u svakom mesecu.u petak.20 Septembar 2000 1.92 Mart 2000 1. iz Tabele 16. u mesecu martu.88 Procenjen PGDS 2033 Na sličan način.02 April 2100 0. tako da su dobijeni PDS za mesec na osnovu nedeljnog brojanja.90 Februar 2200 0.Zamenjujući podatke iz Tabele 15. Primer 5.u utorak.04 Jun 1850 1. dok standardno odstupanje izračunato iz ovih podataka iznosi s=185 voz/dan.97 Novembar 2150 0.02 Oktobar 2100 0. u mesecu julu. Proceniti PGDS na svakoj od lokacija za koje važi da je brojanje vršeno: .10 Jul 1800 1. Mesečni faktori neravnomernosti PDS za Mesečni Treća nedelja u mesecu mesec faktori (voz/dan) Januar 2250 0. gde je izmeren protok 900 voz/dan 20 . i Tabeli 16. gde je izmeren protok 21000 voz/dan .u subotu. a mesečni faktori se dobijaju kao količnik procenjenog PGDS i PDS za svaki mesec (Tabela 16). standardno odstupanje ovih podataka iznosi s=438 voz/dan. gde je izmeren protok 15000 voz/dan .\n20 25200 Subota Jul Lok.mesečni faktor Tabela 17.Dnevni Mesečni Procenjen Dan Mesec časovni protok faktor faktor PGDS Utorak Mart Lok. tada se PGDS procenjuje na osnovu jednakosti: PGDS = Q24i ⋅ Fd ⋅ Fm . Vrednosti procenjenog PGDS u zavisnosti od dana. 3 900 1.13 1261 21 .Ako su poznati dnevni i mesečni faktori koji opisuju varijacije protoka za datu lokaciju.izmeren 24 – časovni protok određenog dana Fd .2 21000 1.00 1. 1 15000 0. gde je: Q24i .02 12546 Petak Avgust Lok. meseca izmerenog 24 – časovnog protoka na 3 lokacije Izmeren 24 .dnevni faktor Fm .82 1.24 1.


Uber će zahtijevati od nekih korisnika da naprave selfije sa maskama kako bi se vozili - Najnovije Vijesti\nUber će zahtijevati od nekih korisnika da naprave selfije sa maskama kako bi se vozili\nU objavi na blogu od utorka, Uber je otkrio da je proširio svoju tehnologiju verifikacije maski za vozače u nastojanju da se bori protiv pandemije COVID-19.\n„Ranije ove godine izgradili smo inovativnu tehnologiju dizajniranu da verifikuje da li vozači na Uberu i dostavljači na Uber Eats nose masku. Prije nego što počnu da voze putnike ili dostavljaju hranu, zamoljeni su da naprave selfi koji pokazuje da su im usta i nos pokriveni. Do danas je više od 3,5 miliona vozača i dostavljača uradilo više od 100 miliona verifikacija maski “, napisao je Uber u svom postu.\nMeđutim, ova tehnologija će se sada primjenjivati na putnike koje su vozači Ubera ranije označili da ne nose maske za lice. Od takvih putnika će se zahtijevati da se slikaju sa maskama ako žele opet da se voze pomoću platforme.\n„Čvrsto vjerujemo da je odgovornost dvosmjerna ulica. Zbog toga proširujemo istu tehnologiju i na putnike. Ako nam vozač prijavi da putnik nije nosio masku, putnik će morati da napravi selfi sa pokrivenim licem prije nego što bude mogao da krene na još jedno putovanje Uberom. Dodavanjem ove nove funkcije, povratne informacije jednog vozača mogu da pomognu da se obezbijedi sigurnost Ubera za sledećeg putnika“, dodao je Uber u svom blogu.\nTehnologija verifikacije maski stupit će na snagu za putnike u SAD i Kanadi do kraja septembra, a potom će uskoro biti pokrenuta u Južnoj Americi i drugim zemljama.\nKompanija je takođe primijetila da putnici i vozači mogu besplatno otkazati putovanje ako druga strana ne nosi masku.\n„Što se tiče sigurnosti, znamo da naš posao nikada nije završen. Zbog toga nastavljamo da razvijamo novu tehnologiju koja pomaže putnicima da ostanu bezbjedni. Gdje god putovali, posvećeni smo tome da pomognemo da svako putovanje i dostava budu sigurni za sve“, dodao je Uber.\nUberov glavni konkurent Lift takođe je doneo politiku nošenja maski za sve vozače i putnike.\nNemogu virovat na šta ljudi sve pristaju . . . kako in nije jasno da je uber zlo . . . nikidan san vidija bidnoga woltaša kako mažina na električnoj bicikleti uzbrdo sa maskon po zvizdanu oko ure iza podne . . . uzbrdica je ogromna tako da ga struja… Pročitaj više »\nU nekadašnje doba pružatelj usluge je nastojao ugoditi korisniku jer od njegovih novaca živi. Sjećate li se parole “kupac je uvijek u pravu”? A sada jebeni kvazitaksist svojoj mušteriji za njegove novce postavlja uvjete, a poslušne izdresirane ovčice na to pristaju. Inaće mi taj Uber baš i nije jasan. Zašto… Pročitaj više »\nOva nova kozmetika komentara i nije baš, nisan vidija jeli mi komentar proša ili nije, na prvi refresh nula komentara, a posli se komentar pojavi\nMaske Uber alles!\nEvo opet mi je nesta komentar, neko ovde krede ☺\nZnate li tko je vlasnik Uber-a?\nA tko će drugi nego gido-chifutar\nNedavno je neka toboze poznata glumica se javno pozalila na taksi uslugu. Zahtijevala je da vozac stavi masku, a on je to odbio. Odmah je izasla bez da je naplatila i poslije toga popljuvala na drustvenim mrezama. I sada ispada da je ona u pravu jer eto taksisti moraju biti… Pročitaj više »\nSlobodno, zato se i ne vozim uberom, mms rent a car mi je za sad sasvim super.\nOnda se nećemo voziti Uberom. Ja sama kažem vozaču može ako je bez maske 😚\nPa zašto bi iko pametan koristio uber? I za što. Gdje god je u pitanju IT kompanija, uvijek se radi o povećavanju nadzora i kontrole. Ti su dečki u priči o uspostavi globalne diktature do grla.


20. marta 2021. - 13:49\nPrema aktuelnim podacima Instituta za zaštitu zdravlja Srbije „Dr Milan Jovanović-Batut“ i Instituta za javno zdravlje Vojvodine i dalje je alarmantno veliki procenat obolelih žena od karcinoma dojke. Godišnje se registruje oko 3.000 novoobolelih, sa smrtnim ishodom od 18,9%.\nZahvaljujući nacionalnom skrining programu za rano otkrivanje raka dojke i ozbiljnom angažmanu zaposlenih u Domu zdravlja „Novi Sad“, statistika kaže da je svaka osma žena, od ukupnog broja pregledanih žena u Republici Srbiji, pregledana upravo u Domu zdravlja „Novi Sad“.\nIzvor: mojnovisad.com, Foto: pexels.com\nInstitut za zaštitu zdravlja Batut\nPrethodni tekstVirusi, spyware i malware: u čemu je razlika?\nSledeći tekstU ponedeljak i utorak dvadesetak ulica u Novim Banovcima će biti bez struje


DOBROVOLJNI DAVAOCI: Krv mora da čeka pacijenta, a ne obratno - Citaj Filter\nDOBROVOLJNI DAVAOCI: Krv mora da čeka pacijenta, a ne obratno\nSlužba za transfuziologiju u Bolnici Srbija u saradnji sa Udruženjem dobrovoljnih davalaca krvi Sarajevsko-romanijske regije, organizovala je danas akciju dobrovoljnog davanja krvi. Više od 50 dobrovoljnih davalaca prijavilo se za vanrednu akciju, kako bi se zalihe krvi u Bolnici Srbija dovele na zadovoljavajuću rezervu.\nZalihe krvi u Bolnici Srbija postoje, ali su smanjene. Smanjen je broj dobrovoljnih davalaca, jer cijela situacija sa pojavom virusa korona utiče na ljude i oni se boje, mada za to nema razloga, kažu u bolnici.\n“Mi zaista vodimo računa i o distanci i o dezinfikovanju prostora i opreme. Neka svi pomisle na to da krv mora da čeka pacijenta, a ne obratno. Svi koji su u ovim uslovima prevazišli strah i darovali krv su naši heroji“, rekla je Jelena Stojanović Lukić – šef Službe za transfuziologiju u Bolnici Srbija.\nPodršku vanrednoj akciji pruža i Policijska uprava Istočno Sarajevo. Iako su pripadnici MUP-a nedavno imali akciju, odlučili su se odazvati i darovati krv u narednih nekoliko dana. Za ovu akciju prijavilo se 43 pripadnika MUP-a.\nPrethodna PALE: Negativne sve osobe testirane u posljednjih 48 časova\nSledeća Prezentacija Mašinskog fakulteta putem jutjub platforme


Kastamonu Kalesi-Saat Kulesi Teleferik Projesinin Sözleşmesi İmzalandı | RayHaber | Željeznica | Autoput | žičara\nPOČETNATURSKACrnomorski region37 KastamonuPotpisan je projekat izgradnje žičare Kastamonu Castle-Clock Tower\n03 / 04 / 2017 Levent Ozen 37 Kastamonu, GENERAL, gondola, električna željeznica Kastamonu Castle-Clock Tower Ugovorena za ugovor o projektu kabinske žičare yorumlar kapalı\nPotpisan ugovor o projektu izgradnje kablovske kabine u dvorcu Kastamonu: Gradonačelnik Kastamonu Tahsin Babaş će povezati povijesni dvorac Kastamonu sa Sahat-kulom sa neba, a javnost je potpisala ugovor za 'Projekt žičare'.\nGradonačelnik Tahsin Babaş'ın Kastamonu iskopao je projekte koji će podržati projekt 'Teleferik' koji je osvojio tender za zajedničko ulaganje i izgradnju zajedničke kompanije, od danas će posao početi od danas.\nGradonačelnik Tahsin Babaş, koji je zatražio od izvođača radova da što prije završi projekat, rekao je: „Naš cilj je otkriti povijesni Kastamonu. Naravno, treba podržati turistički region različitim projektima. Naš projekat žičara je jedan od projekata koji će podržati naše istorijske projekte. Kada se projekat završi, naši sugrađani i naši gosti će imati priliku da gledaju istorijski Kastamonu sa neba. Napravit će putovanje između dvorca i Sahat-kule, za koje vjerujem da neće zadovoljiti 5 minutni kurs. Nastavićemo rad i projekte za buduće generacije. U Kastamonu ima mnogo radova koje ćemo zaraditi puno posla. Zahvalni smo svojim sunarodnjacima koji su nas podržavali podržavajući svaki naš rad i nastavljamo svoj rad bez umora, umora i umora od energije koju dobijamo od njih. ”\nProjekat, koji je finansirala Razvojna agencija Sjeverne Anatolije (KUZKA), bit će završen u 240 dana (8 mjeseci). U okviru projekta, uspostaviće se linija 1040 dužine stajne žičane linije 6-personala. Zgrade koje će se graditi na oba kraja linije kabinske žičare će nositi linije u skladu sa arhitekturom Kastamonu.\nIzmeđu kabinske žičare planira se izgradnja dvorca Kastamonu i tornja sa satom 02 / 04 / 2012 Gradonačelnik Kastamonua Turhan Topçuoğlu, Kastamonu je najavio da će žičara biti postavljena između dvorca i Sahat-kule. Gradonačelnik Kastamonua Turhan Topçuoğlu, dvorac i sahat-kula 2011 godina evaluacijski sastanak održan vikendom…\nDvorac Kastamonu i toranj sa satom 02 / 04 / 2012 Gradonačelnik Kastamonua Turhan Topçuoğlu, Kastamonu je najavio da će žičara biti postavljena između dvorca i Sahat-kule. Gradonačelnik Kastamonua Turhan Topçuoğlu, dvorac i sahat-kula 2011 godina evaluacijski sastanak održan vikendom…\nOčekuje se da će projekat Kaštamonu i žičara sa tornja biti odobren od strane Visokog saveta spomenika za objavljivanje tendera za izgradnju 27 / 04 / 2012 Zabilježena su nova dostignuća u vezi s projektom žičara T između dvorca i Sahat-kule koji će realizirati općina Kastamonu. Prema informacijama dobivenim od magazina Investments; Kako bi se raspisao tender za izgradnju yapım-a\nDvorac općine Kastamonu i projekt žičare sa tornja sa satom Nova događanja zabilježena su na natječaju za izgradnju 25 / 04 / 2012 Projekat konopca opštine Kastamonu između dvorca i satova: Nova dešavanja u vezi sa „Projektom konopca između dvorca i sahat-kule ecek realizovaće opština Kastamonu. Časopis za investicije al\nDvorac općine Kastamonu i projekt žičare sa tornja sa satom Nova događanja zabilježena su na natječaju za izgradnju


Tačkasto zavarivanje - IndustrijskiRoboti.com\nAplikacija za koju se koristi najveći broj robota u automobilskoj industriji jeste upravo tačkasto zavarivanje. Prilikom sastavljanja karoserija automobila, delovi lima koji čine tu karoseriju uglavnom se spajaju tačkastim zavarivanjem.\nZa ovaj posao na robota se pričvršćuje uređaj koji je deo sistema zavarivanja, a koji čine dve bakarne elektrode i transformator. Ovim dvema elektrodama se pritisnu dva ili tri dela koja se zavaruju i tada se kroz njih propušta struja. Proticanje struje kroz dve bakarne elektrode i kroz materijale koji se zavaruju, zagreva materijale do tačke topljenja. Ovako zagrejani materijali i pod delovanjem pritiska elektroda se na tački kontakta zavaruju.\nPritisak i jačina struje, kao i vreme trajanje zavarivanja zavisi od materijala koji se zavaruju. U automobilskoj industriji, na primer, najčešće se koriste pocinkovani limovi debljina od 0,5mm do 3mm. Tako da vrednosti struje zavarivanja variraju od 3kA do 10kA, a pritisci od 1000N pa sve do 6000N. Dok vreme zavisi od oblika strujnog impulsa kojim se vrši zavarivanje.\nViše o tačkastom zavarivanju pogledajte na sledećim snimcima:\nr2d2 robot tehnicka dostignuca tehnologija fukusima roboti razvoj softvera roboti spasioci lola robot brizganje plastike sajam srbija ortopedska pomagala broj robota doktor robot abb sajmovi medicina robotika suidobashi robot roboti istrazivanje elektrolucno varenje japanska robotika kompanija hawa AMR roboti


Naslovna Fudbal ČUDNA ODLUKA SOLSKJERA: Evo zašto je izbacio Ronalda, a uveo Matića!\nSolskjer je imao opravdanje (FOTO: Guliver Images)\nDok mnogi likuju nakon novog poraza Mančester junajteda, Ole Gunar Soslkjer ima mnogo razloga za brigu.\nAli, mnogi vide problem u pravo u njemu, a sve je kulminiralo čudnom odlukom i taktikom na utakmici Lige šampiona protiv Jang Bojsa.\n„Đavoli“ su poveli golom Kristijana Ronalda, ali su na kraju u pisali poraz 1:2, i to nakon što je Portugalac napustio teren.\nA, koji minut kasnije, upravo je Van Bisaka bio tragičar, jer je dobio crveni karton, nakon kojeg je sve krenulo loše po tim sa Old Traforda.\nNaravno, novinare je zanimalo zašto je Solskjer doneo takvu odluku, a to je kasnije na konferenciji za medije prokomentarisao i sam strageg „đavola“.\n– Teško je reći nešto protiv te odluke. Aron je bio predaleko kad je startovao, uzeo je loptu, ali je nastavio kreatnje. Nema previše argumenata protiv – kazao je Ole Gunar Solšer.\nA, zašto je u drugom poluvremenu izveo iz igre Kristijana Ronalda i Bruna Fernandeša i uveo Nemanju Matića i Džesija Lingarda.\n– Utakmica je bila puna intenziteta, u toku je bio 70. minut, njih dvojica su mnogo pretrčali i u subotu i večeras. Želeli smo u tom trenutku iskustvo Nemanje Matića da zadrži loptu i odmorne noge Džesija Lingarda – objasnio je promene u timu Ole Gunar Solskjer.\nPa, da li je u pravu?\nPrethodni tekstUEFA ZABRANILA DRES AJAKSA: Zašto Bob Marli i ptičice smetaju?\nSledeći tekstSLUČAJ LESOR: Zašto, ipak, nije u Zvezdi i gde će dalje?\nFamilija0 16/09/21 0:39 At 16/09/21 0:39\nTeska prevara od trenera rekao sam vise puta to!\nMaras!!! 16/09/21 0:37 At 16/09/21 0:37\nIzveo 3 najbolja igraca i sta da ocekuje onda da izvuce doabr rezultat!\nAca 15/09/21 21:22 At 15/09/21 21:22\nSve što je uradio uradio je iz najbolje namere ali nije im sreća bila naklonjena, od crvnog kartona je sve krenulo nizbrdo.\nEl matador 16/09/21 0:39 At 16/09/21 0:39\nMa koja najbolja namera druze,izveo najbolje igrace i ocekivao povoljan rezultat!\nSomi 15/09/21 17:18 At 15/09/21 17:18\nOcajnog trenera Junajted ima,ocajnog\nDambo 15/09/21 17:17 At 15/09/21 17:17\nSolskjer je odavno trebao da leti iz kluba\nPele 15/09/21 15:23 At 15/09/21 15:23\nOčigledno je zbog situacije na trenu želeo da sačuva makar bod ali nije im uspelo.\nKiza 15/09/21 20:19 At 15/09/21 20:19\nOdigrali za kladžu, ceo svet je igrao dvojku!\nSmokic 15/09/21 14:57 At 15/09/21 14:57\nSmucilo mu se sto uvek trazi vise?\nQupidon 15/09/21 14:40 At 15/09/21 14:40\nVerovatno jer je jeftinije🤣


Foto: NN arhiva | Dodik: Britanski obavještajci dolaze da prisluškuju i šalju informacije\nSrna 13.06.2018 20:29\nBritanski "Tajms" objavio je da će Velika Britanija poslati 40 pripadnika vojske koji će se pridružiti Misiji EU i NATO-a u BiH kako bi "spriječili rusko miješanje u oktobarske izbore".\nOvo nije ništa novo. Strani obevaštejci, posebno iz Velike Britanije su mutili vodu na ovim prostorima sve vreme od 1930-ih godina do danas, a verovatno i ranije. I to uvek protiv srpskih interesa. Da Mladen Ivanić hladnokrvno tvrdi da to "nije opasno" i da je "sve u redu" je znak ili opasnog neznanja ili izdaje. U njegovom slučaju rekao bih ipak da je u pitanju neznanje i politička nepismenost a ne izdaja. Da je to rekao Dragan Mektić, onda bi to sigurno bio znak izdaje.\nHahahhahahah koji faktor ovaj bilmez. Čovjek sve zna hahaha. Hahahahaha hoće da kaže došli srušit mene nja nja nja pa odma plače u novinama hahaha traži Putina da mu bilmez dudla... nema tog doktora koji može izlijecit ovaj slučaj sizofrenije. Idi magare pjevaju malo po livadama rici sa govedima opusti se neće tebi englezi ništa i onako svi koji te čuju prvo kažu que\nDošle rđe, došle sa svih strana i svi bi da ruše brata Milorada! Dodik do pobjede!\nOpasna bolest svinja sve bliža BiH


UZDAH - Karike.com blogovi\nUtorak, 22. Maj, 12:10 | Ukupno korisnika: 83613 | Online: 178 »\nnapravljeno: Subota, 04. Jun 2011 Vreme 22:36.\nNemoj da mi govoriš da me voliš\nZnamo oboje da to nije istina\nMožda voliš da se poigraš pramenom moje kose dok naga ležim pokraj tebe\nMožda voliš da mi prstom prelaziš preko čitavog tela dok gledam u daljinu\nMožda i samo možda voliš da se smešiš dok me gledaš kako se grčim u milini\nNe osećam više ništa\nKao da sam potpuno otupela\nSamo po nekad,tek po nekad osetim kako mi telom prožima stega\nOnda kada se prisetim kako si mi dlanovima obuhvatao obraze i govorio mi volim te\nTada se za trenutak zamislim\nPrisetim da sam živa,da postojim\nDa me nisu odneli vetrovi\nDa sam još uvek na ovoj istoj planeti\nDa je sve isto\nSamo ja drugačija\nDa sam se ponovo iz pepela rodila\nPonekad imam osećaj da želiš samo još jedam moj uzdah\nDa ga isklešeš i staviš u vetrinu kao nekakav trofej\nPa ga onda s vremena na vreme osmotriš\nGledaš kako stoji među hiljadama drugih\nA onda se za trenutak izgubi pa pokušavaš ponovo da ga pronađeš\nPitaš se gde je nestao\nUzdasi treba da stoje poslagani,na broju\nVidiš da je tu\nSkrio se iza ostalih\nUvek je bio tu\nKao da ga ni stotine drugih ne mogu sakriti\nPokušavao si da ga izbaciš na balkon\nDa Te ne progoni noćima\nNe mami tokom dnevnih svetlosti\nNe moguće je\nOn Te je uvek nekako dozivao kao eho kakav\nŽeleo si da ga svojevremeno tresneš niz balkon\nOtarasiš ga se kao nekakve prljavštine što nikako ne može da se spere\nAli on je uvek bio tu\nVratio si ga u vitrinu\nStavio na najvišlju policu\nI sada ga tek,s vremena na vreme osmotriš...\nSamo da vidiš da li je tu\nDa li blista u svom svom veličanstvenom sjaju\nI onda porediš ,premeravaš\nUpoređuješ sa svim ostalim uzdasima naslaganim na policama\nPitaš se po čemu se razlikuje\nZašto Te baš on uvek privlači da u njega pogledaš\nSvi ti uzdasi umotani su u celofane,ovezeni šarenim mašnicama\nSamo je taj moj čist\nČaist kao kakav biser tek izvađen iz školjke\nJedino on neda da se orobi\nNe dozvoljava ikakva svezivanja\nStoji čist izvajan čistom požudom koju mračnom silom smatraju\nZato je i taman\nKao nekakav crni dijamant\nI kao da se od svakog Tvog pogleda uvećava\nZaključavaš vetrinu besno\nStavljaš ključ na skriveno mesto\nGledaš šta će se dogoditi\nShvataš da su stakla tanka\nBrave ne dovoljno snažne\nMesta ne dovoljno skrivena\nUzdah se uvek probija\nProžima tvoje telo\nNaznačava da možeš da odeš kud god želiš\nAli da ćeš ga želeo ili ne uvek imati uz sebe\nBaš takvog kakav jeste\nNjegovo veličanstvo u svom svom sjaju i beskraju\n..natera me da uzdišem a ne da udahukem..\n#1, 04.06.2011 - 23:30\nPa dobro,nekada treba i da se uzdiže samo )\n05.06.2011 - 00:16


srbijasport.net - Vesti - Rukomet - Železničar lider Superlige\nNedelja, 09.12.2018 20:29\n28.09.2014 juznevesti.com 1434\nRukometni klub iz Niša savladao je Spartak Vojput rezultatom 34:31 (18:12) u drugom kolu Superlige i kao jedini klub sa obe pobede zauzeo prvu poziciju na tabeli. Niški igrači prvi put su poveli u 9. minutu i do kraja meča nisu ispustili prednost. Železničar je vodio i sa 8 golova razlike (32:24 i 33:25), ali u poslednjih 10 minuta je uspeo da postigne samo dva gola. Gosti su poveli sa 3:1 i 4:2, ali je domaćin izjednačio u 7. minutu golovima Basarića i Stefanovića. Od 11. do 14. minuta Nišlije su napravile seriju od 4:0 i povele sa 11:6. Subotičani su uzeli tajm-aut, ali to nije poremetilo igrače Železničara, pre svih Stefanovića i Petkovića koji su u prvom poluvremenu postigli po 4 gola.\nGvozden Denić i Bojan Stefanović; foto: Vanja Keser\nNiški tim je uvećavao prednost, a tome veliku zahvalnost duguje golmanu Dejanu Zlatanoviću koji je u prvom delu igre upisao 6 odbrana. Ni arbitri, koji su sudili na štetu domaćina, nisu zaustavile Železničar koji je na odmor otišao sa prednošću od 18:12. Jaka odbrana i brze kontre bili su najbolje oružje "Željinih" igrača, a takva taktika se nastavila i u drugom delu igre do 51. minuta i rezultata 33:25. Tokom poslednjih 9 minuta Spartak se približio na tri gola zaostatka (34:31) na kraju. Vredi pomenuti da tokom nedelje Porobić i Pavlov nisu trenirali zbog bolesti, Davor Basarić je imao temperaturu veće pred meč, a "rovit" je bio i Gvozden Denić. Sigurna igra Železničara donela je vrednu pobedu i dosta samopouzdanja. Železničar posle dva kola ima maksimalan i skor i zauzima prvo mesto sa 4 boda. Ispod su Metaloplastika i Crvena zvezda sa po 3 boda. U narednom kolu "Želja" gostuje Partizanu koji je ubedljivo izgubio od Jugovića u Kaću (33:21).\nŽELEZNIČAR - SPARTAK VOJPUT 34:31 (18:12) Hala Čair, Niš Sudije: Goran Kovač i Srđan Milosavljević (Kosovska Mitrovica). Sedmerci: Železničar 3(2), Spartak Vojput 2(1). Isključenja: Železničar 8, Spartak Vojput 8 minuta.\nŽELEZNIČAR: Zlatanović (13 odbrana, 1 sedmerac), Jelovac, Porobić 7, Pavlović, Prokić, B. Stefanović 6, Dolić, Denić, Pernar, Mitrović, Mađar, Damnjanović 2, Pavlov 9, Petković 4 (1), Basarić 5.\nSPARTAK VOJPUT: Radulović (6 odbrana), Vuković (8 odbrana, 1 sedmerac), Kosović, Peić, Đekić 5, Knežević 4 (1), Kovačević 2, Galfi, Lojaničić 5, Bojanović 1, Jovanović 3, Županjac 8, Jelić 2, Čupić.\nŽelezničar 1949 34 : 31 Spartak Vojput\nPožarevac 41 : 28 Kolubara\nRudar 24 : 24 Crvena Zvezda\nPlaninka Prolom voda 23 : 23 Metaloplastika\nJugović 33 : 21 Partizan\n1 Železničar 1949 2 2 0 0 4\n2 Crvena Zvezda 2 1 1 0 3\n3 Metaloplastika 2 1 1 0 3\n4 Požarevac 2 1 0 1 2\n5 Jugović 2 1 0 1 2\n6 Spartak Vojput 2 1 0 1 2\n7 Partizan 2 1 0 1 2\n8 Rudar 2 0 1 1 1\n10 Kolubara 2 0 0 2 0


Goveđa šnicla mu došla glave | Mondo Portal\nIndija Hinduisti tukli do smrti muslimana jer je jeo govedinu.html\nGoveđa šnicla mu došla glave 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nSvet 30.09.2015. / 13:19\nIzvor MONDO/Tanjug 30.09.2015. / 13:19\nIndijska policija uhapsila je šest osumnjičenih da su pedesetogodišnjeg muslimana tukli do smrti jer su sumnjali da je jeo govedinu, što je zabranjeno u državi u kojoj je većina hinduističke vere.\n"Kada je naš tim došao na mesto zločina, masa ljudi se nalazila ispred Mohamedove kuće. Policajci su uspeli da izvuku čoveka i odvedu ga u bolnicu, ali doktori nisu uspeli da ga spasu", rekao je viši policijski zvaničnik Kiran S.\n"Uhapsili smo šestoro ljudi i rasporedili dodatne snage kako bismo sprečili dalje poslediče", dodao je on.\nNa smrt pretučeno pet žena\nU martu, država Maharaštra pooštrila je zabranu i time učinila čak i posedovanje govedine nelegalnim.\nOvaj potez verske manjine smatraju kao znak rastuće moći hinduista, od kada je nacionalistički premijer Narenda Modi došao na vlast.\n"Navodi da je ova porodica konzumirala govedinu izneti su u hramu, nakon čega je rulja krenula prema Mohamedovoj kući", rekao je Kiran.\n"Indijan ekspres" preneo je izjavu Ahlakove kćerke Sahide koja tvrdi se u njihovom frižideru nalazila ovčetina, a ne govedina.\n"Optužili su nas da držimo kravlje meso, provalili ulazna vrata i počeli da tuku mog oca i brata. Oca su izvukli napolje i udarali ciglama", izjavila je ona za ove dnevne novine, prenosi AFP.\nindija muslimani Ubistvo prebijen


prolece - Srećica\nČlanak oznacen sa ‘prolece’\nPop zvezda Maraja Keri je trudna i trebalo bi da se prodi na proleće, objavljeno je u četvrtak na sajtu TV emisije Akses Holivud.\n„Da, trudna sam, to je istina\nProslavljena pevačica i njen suprug violinista Filip Pat nedavno su saznali pol bebe i raduju se što će u maju dobiti ćerkicu\nIako je maštala o tome da dobije\nŽenske farmerke za proleće/leto 2009\nPogledajte kolekciju ženskih farmerki za proleće/leto 2009 godine.\nMožda vam se dopadnu neki modeli, a i ako ste u potrazi za farmerkama, a još uvek nemate predstavu kakve bi kupile, svetlije, tamnije….\nMalo da vam pripomognem, pa ako „naletite“ na isti ili sličan takav model koji vam se ovde dopao, kupite ga :-)\nČini mi se da su ove godine u modi pocepane farmerke, i nešto svetlije boje…znači, opušten stil :-)\n..Pa da vidimo šta je to moderno ove sezone i da li je to ono što nam se dopada!


Roditeljske kontrole na PS4 | Kontrola za roditelje za vreme za igru, trošenje i starost | PlayStation\nItRoditelji ili staratelji mogu da osiguraju da igra bude bezbednija, sigurnija i zabavnija za svakog člana porodice, korišćenjem fleksibilnih roditeljskih kontrola na PS4, ili preko veba sa vašim računarom ili pametim telefonom.\nUputstvo za podešavanje porodičnog upravljanja\nOve kontrole mogu da se podese u skladu sa svakim nalogom za dete u porodici i važiće za svaku PS4 konzolu na koju se prijave – da biste zaštitili mlađu decu od gledanja stvari koje ne bi trebala da gledaju, dok starija deca i odrasli mogu da uživaju u igrama i uslugama u skladu sa svojim godinama.\nKao upravljač za porodicu, vi imate kontrolu za svaki nalog deteta u prodici. Možete kreirati njihove dozvole individualno, voditi računa o njihovoj upotrebi PS4, i nadgledati vreme igranja, i podešvati ograničenja za trošenje. i sve drugo.\nDete član porodice može da ima dozvole individualno u zavisnosti od starosti, tako da mogu da pristupe odgovarajućem sadržaju za njih i unapred određenim ograničenjima za troškove u PlayStation Store.\nTražite porodičnu zabavu? Pogledajte naš opširni vodič za kupovinu za neke od najboljih igara za mlađe igrače.


Život sela: Voćari ostali bez roda - Selo\nList "Poljoprivrednik" donosi reportažu iz nadaleko poznatog voćarskog kraja - sela Brestovik kod Grocke\nNadaleko poznatim voćarima Brestovika kod Grocke Dunav je pred nosom, ali od toga oni, kako kažu, nemaju nikakve koristi. Gotovo ni u jednom od brojnih voćnjaka ili vinograda nema sistema za navodnjavanje. Gotovo neverovatno za opštinu Grocka koja već više od pola veka slovi za srpsku Kaliforniju, odnosno bogomdani voćarsko-vinogradarski (k)raj.\nOd ukupno 14.300 hektara obradivih površina, 4.500 hektara čine voćnjaci i vinogradi po čemu zauzima sigurno prvo mesto među svim lokalnim samoupravama u Srbiji. Koliko je zemlja u ovom kraju plodna najbolje je opisao poznati pisac Momo Kapor, koji je svojevremeno napisao: "Da na nju baciš dugme, niklo bi odelo, toliko je rodna."\nPoznati proizvođač Živoslav Žika Kovačević na to dodaje da brestovička zemlja kad je kupiš vredi za sve pare. Nekada je, kažu Brestovičani, svaka od 250 kuća u selu imala vinograd, a samo jedna njiva u ataru nije bila pod voćem.Vremena su se, međutim, promenila, napredovala je proizvodnja sadnica, stvorene su nove sorte, usavršena je tehnologija sadnje i berbe, ali uprkos svekolikom napretku, u brestovičke voćnjake još uvek nije doprla voda.\n- Nisu samo voćari Brestovika bez vode. Takvo je, nažalost, stanje i u svim drugim selima gročanske opštine. Iako teritorijalno i adminstrativno potpadamo pod grad Beograd nijedna vlast, kako u opštini, tako i u gradu, do sada nije ništa uradila da Grocka, njena sela kao i atar imaju vodu, organizovane i uređene sisteme za zalivanje, kaže Dobrica Kuzmanović, odnedavno savetnik predsednika opštine Grocka za poljoprivredu. Kuzmanović ističe da to nije jedina nevolja koja muči voćare gročanskih sela.\n- Još uvek nije rešeno pitanje protivgradne odbrane, kao ni osiguranja voćnjaka i plodova. Opština već godinama nema dovoljno lansirnih stanica i raketa, kao ni obučene strelce, a voćari sredstva da postave protivgradne mreže I plate osiguranje. Koliko je to veliki problem pokazalo se 18. juna kada su gradonosni oblaci za samo petnaestak minuta uništili većinu voćnjaka u Brestoviku, Kamen Dolu, Ritopeku, Boleču, objašnjava Kuzmanović, ističući da su voćari, po nalazima opštinske komisije, pretrpeli višemilionsku štetu, kao i da će rešavanje tih pitanja u narednom periodu biti među prioritetnim zadacima aktuelne vlasti u Grockoj. Brestovik je priroda bogato obdarila. Pre svega zemljištem koje po svom sastavu najviše odgovara uzgoju voća, ali i mikroklimom što doprinosi da svaka breskva, pogotovo nektarina, ima poseban, specifičan ukus, zbog čega je kupci, kako domaći, tako i inostrani, najviše i traže.\n-Ovde i u susednim selima uvek ima manjih ili većih otkupljivača s različitim kapacitetima hladnjača. Cena voća zavisi, naravno, od kvaliteta što je pogotovo došlo do izražaja poslednjih godina zbog povećanog interesovanja za izvoz u Rusiju, kaže dobar poznavalac prilika u selu Sreten Bata Marković, član Saveta mesne zajednice, a jedno vreme i predsednik sela.\nMarković objašnjava da se selo ni po čemu, osim u nekim svojim specifičnostima, ne razlikuje od drugih u opštini. Ima vredne voćare i vinogradare, ali nema izgrađenu infrastrukturu kako bi voćarstvo bilo još više razvijeno. Osim što je, ako se izuzmu privatno izgrađeni vodovodi, nerešeno pitanje vodosnabdevanja, kao i kanalizacije, problem je i što je svega 30 odsto atarskih puteva pošljunčeno, a komunalna higijena na veoma niskom nivou.\n-Veliki je broj divljih deponija i nije organizovano odnošenje smeća ni iz sela ni iz atara. Nije rešeno ni pitanje otpadnih voda, kaže Marković, napominjući da žitelji sela, uprkos tome, lokalnom komunalnom preduzeću "Ekogrocka" redovno plaćaju mesečnu nadoknadu iako usluga nije izvršena.\nDomaćin Živoslav Žika Karaklajić kaže da su se lokalne vlasti u Grockoj smenjivale,ali da nijedna do sada nije imala puno sluha za poljoprivredu.\n-Da je drugačije, bile bi već izgrađene crpne stanice i dovedena voda u voćnjake, ali o tome se uvek više pričalo nego što je konkretno nešto urađeno, kaže Žika koji se voćarstvom bavi od rane mladosti I danas važi za jednog od najuglenijih proizvođača u gročanskom kraju. Sa suprugom Aurikom Žika obrađuje ukupno 12 hektara zemlje. Sve obradive površine su praktično pod voćem, jer, kako kaže, u Brestoviku, zbog zemljišta takvog kakvo jeste i klime, ništa drugo i ne uspeva.\n-Bilo je nekad u našem ataru poprilično vinograda, nije bilo kuće bez dobrog vina. Danas nije više tako, jer mlade taj posao mnogo ne zanima i ne znaju da uživaju u njemu, kaže Žika koji, bez obzira na posao u voćnjaku, i dalje "za svoju dušu" na jednom hektaru održava vinograd, jer se po tome, smatra, prepoznaje pravi domaćin. Karaklajići kažu da gotovo nema voćne vrste koju nisu probali da gaje. Poslednjih godina su uglavnom orijentisani na nektarinu koja u njihovim voćnjacima zauzima centralno mesto i gajeje na površini od osam hektara. Domaćini kažu da je, u odnosu na breskvu, zbog svoje sočnosti i specifičnog ukusa, nektarina najtraženija i, po nepisanom pravilu, ima dobru cenu. Ove godine je, kažu, grad "obrao" dobar deo roda pa se ne mogu pohvaliti količinom.\n-Za ono što je "preživelo", u zavisnosti od kvaliteta, može da se dobije 40-80 dinara po kilogramu, kaže Žika koji voće u glavnom plasira u "Maksi" diskonte ili mu rod odnose i veliki otkupljivači s kojima ima dobru saradnju.\nSlaviša Pavić se nakon završene osnovne škole opredelio da se uz oca Mijata, poljoprivrednika, posveti isključivo voćarstvu i vinogradarstvu. Pavići gaje voće na 7,5 hektara, od čega breskva, najviše nektarina, zauzima trećinu površina, a ostalo su zasadi kajsije, jabuke, šljive, trešnje... Imaju i vinograd na pet hektara u kome dominiraju isključivo stone sorte.\n-Svi vinogradari u selu su po pravilu i voćari. Tradicionalno su opredeljeni za stone sorte za razliku od komšija Smederevaca koji više gaje vinske sorte. Grožđe uglavnom prodajemo na veliko na pijaci u obližnjem selu Udovice, a cena zavisi od ponude i potražnje. Lane smo bili zadovoljni i rodom i cenom, a ove godine grožđa će zbog grada biti znatno manje i ne očekujemo bilo kakvu zaradu, objašnjava Slaviša uz napomenu da su lane sve proizvedeno voće preko otkupljivača plasirali u Rusiju, ali da ovog leta nemaju šta da prodaju. Gradonosni oblaci su 18. juna Pavićima uništili najveći deo voćnjaka. Posebno su stradale breskve i stari zasadi jabuke u kojima je šteta gotovo stoprocentna.\n-Opštinska komisija je izašla na lice mesta, utvrđeno je stanje u voćnjacima. Sada čekamo na izveštaj i zvaničnu procenu štete, kaže Slaviša koji, bez obzira što nije osigurao zasade, očekuje bilo kakvu pomoć od lokalne samouprave i grada Beograda. Pomoći od grada Beograda, iako s izvesnom dozom nepoverenja, nadaju se i u domaćinstvu Zorana Mladenovića kojem je led veličine oraha 18. juna oštetio voćnjake  u stopostotnom iznosu.\n-Ni do sada od grada i lokalne samouprave u Grockoj za nas voćare nije bilo puno pomoći, ali nikad, nijedne godine nije bilo ni takve štete, kaže Zoran, ističući da ukoliko u dogledno vreme ne stignu neka pomoći olakšice, ozbiljno razmišlja da proda pre par godina kupljen nov kamion za prevoz robe kako bi sa sinom Miroslavom, koji je odlučio da s porodicom ostane na porodičnom imanju, mogao da obnovi voćnjaki nastavi dalje proizvodnju. Mladenovići se sa 11 hektara pod voćem ubrajaju među veće proizvođače u selu. Opredeljeni su najviše za breskvu, nektarinu i jabuku, a na jednom hektaru imaju i vinograd sa isključivo stonim sortama. Glavni proizvod iz njihovog voćnjaka je nektarina zbog, kako kažu, dobre prođe i relativno povoljne otkupne cene. Imaju i hladnjaču kapaciteta tri tone, ali ove godine je nisu ni uključili, jer, kažu, nemaju šta da čuvaju. Iako im je većina voćnjaka od Dunava udaljena svega 200 metara, Mladenovići ne navodnjavaju nijednu voćku. To im, kažu, ne predstavalja toliki problem koliko nemoć pred gradonosnim oblacima. Do sada nisu osiguravali ni zasad ni rod, ali poučeni ovim lošim iskustvom, ozbiljno razmišljaju o tome.\nDomaćinstvo Nenada Tanaskovića je svedoove godine manje-više redovno uplaćivalo polisu osiguranja za gotovo sve voće koje gaje na 14 hektara. I retko se, kaže Nenad, događalo da su morali da od osiguravajućih kuća zbog prirodnih nepogoda bilo kada traže nadoknadu štete. Ovog puta nisu uplatili polisu osiguranja, nisam i ne znaju zašto. I za nevolju, dogodilo se ono najgore, od grada su stradali voćnjaci pod breskvom i nektarinom, jabuke, kajsije, šljive, kao i dva hektara pod vinogradima. Šteta na pojedinim mestima iznosi I do100 odsto, a negde će biti kakvog-takvog roda.\n-Uspeli smo da oberemo nešto višanja i deo stabala trešanja, a u ostalim voćnjacima ovog leta uglavnom nemamo šta više da beremo, objašnjava Nenad kome u svakodnevnom radu pomažesin Dušan čija je odluka da nakon završene srednje škole ostane na imanju i nastavi porodičnu tradiciju gajenja voća, koju je svojevremeno započeo Nenadov deda Petar. I upravo zbog toga, bez obzira na svu nastalu štetu, zbog Dušanove budućnosti, Nenad ne razmišlja da odustane od voćarstva i vinogradarstva.\n-Očekujemo neku pomoć od grada Beograda. Ako je bude, dobro je, a ako ne, nastavićemo kao I do sada da se snalazimo kako znamo i umemo i koliko nam sredstva kojima raspolažemo dozvoljavaju, zaključio je Nenad. Brestovički voćari su ovog leta ostali bez očekivanog roda. Nepogoda ih je zatekla nepripremljene, jer većina njih, a tako je već godinama, ne osigurava proizvodnju u koju dosta ulažu. Da li će ih to u budućnosti naterati da razmišljaju na drugačiji način, ostaje na njima da sami odluče. U ovom momentu im je potrebna pomoć i zato s nestrpljenjem očekuju izveštaj opštinske komisije i procenu štete. Bilo bi dobro da lokalna samouprava u Grockoj, kao i grad Beogradu čine sve da oštećenim voćarima olakšaju stanje u kome se nalaze i istovremeno, zarad bolje budućnosti, porade na planovima za navodnjavanje I jačanju sistema protivgradne odbrane.\nKosta Rajević, Poljoprivrednik\nPoslednja izmena 29 Jul, 2016 07:39\nTagovi: nije kaže kao ali voćnjaka od kako hektara zbog godine bilo selu koliko na svega


MOLDAVIZACIJA SRBIJE: Ne postoji elitna prostitucija - SVE JE DNO | WebTribune\nMOLDAVIZACIJA SRBIJE: Ne postoji elitna prostitucija – SVE JE DNO\nHome ŽIVOT MOLDAVIZACIJA SRBIJE: Ne postoji elitna prostitucija – SVE JE DNO\nČini se da žene koje prodaju svoje telo za novac bogatim klijentima žive glamurozan život, što se može zaključiti iz tekstova u tabloidima.\nKako zapravo izgleda prostitucija opisala je Simonida Milojković, novinarka i spisateljica, autorka dva bestselera pod nazivom “Grabljivica”.\nIstinita je ispovest devojke koja je želela da živi boljim životom, koji bi pratile skupe tašne, stvari i putovanja, te zbog toga počinje da se zabavlja sa starijim muškarcem. Priča koju je napisala prati radnju devojke koja zbog posmatranja drugih žena koje žive takvim životom i sama poželi isto, bez saznanja o tome kako zapravo izgleda taj život\nSimonida Milojković je za “Jutro” izjavila da je problem prostitucije ne iznenađuje i da se ona istraživanjem tog problema bavi od 2007. godine, te da je odlazila čak i u Nemačku, gde je prostitucija legalizovana, da bi istraživala problematiku žena koje se ovim poslom bave.\n“Jako je poljuljan autoritet roditelja, koji danas malo zarađuju, jer nemaju dovoljno da pruže svojoj deci i na kraju dolazi do neposlušnosti, gde deca ne uvažavaju savete svojih roditelja i odluče se za druge postupke. Zbog takvih stvari se događa degradacija žena i u tome nema ništa ljudskog. Opšte je poznato da kad god se događa ekonomska kriza, dolazi i do krize morala”, izjavila je Simonida Milojković.\nKomentarišući skorašnje događaje koji su potresli javnost, Simonida Milojković je naglasila da se vrši takozvana “moldavizacija Srbije” jer su nekada, devedesetih devojke iz Moldavije dolazile u Srbiju da se bave ovim poslom, dok danas primat u njemu uglavnom imaju Srpkinje.\nReč “elitna prostitutka” je postao sinonim za osobu koja se bavi ovim poslom ali za to uzima jako veliki novac. Elitno i prostitucija se ne smeju naći zajedno u istoj rečenici, jer u tome nema ničeg elitnog ili čestitog, naglašava Simonida Milojković. Smatra da novac nije merilo kvaliteta i da su ljudi koji su klijentela takvim osobama uglavnom i sami moralno posrnuli, a da se način ophođenja prema osobama koje se time bave znatno razlikuje od onoga što se smatra normalnim ponašanjem.\n“Ja bih volela da više nikada na pričam o prostituciji i da se devojke prizovu pameti, da uče školu i da se zaposle, da imaju svoj dinar i da spavaju sa kim žele a ne sa kim moraju” izjavila je ona.\nHrvatska traži promenu Dejtonskog sporazuma i punu jednakost Hrvata kao konstitutivnog naroda


Koliko su opasne selefije u Njemačkoj? | Kiosk | DW | 08.09.2014\nKoliko su opasne selefije u Njemačkoj?\nSkupina radikalnih islamista u njemačkom gradu Wuppertalu je "patrolirala" ulicama predstavljajući se kao "šerijatska policija". Koliko su opasne selefije i zašto ih ima sve više u Njemačkoj?\nZapažanja proteklih dana se kako piše autor komentara u listu "Der Spiegel" mogu sažeti na sljedeći način: "U Wuppertalu patrolira jedna grupa mladića koja sebe naziva "šerijatskom policijom". U saveznoj pokrajini Saachsen uglavnom mladići starosne dobi između 19 i 29 godina biraju NPD, a u Düsseldorfu u ponedjeljak (8.9.2014) počinje suđenje jednom 27-godišnjem islamisti zbog pokušaja izvođenja bombaškog napada u Bonnu.\nZbog svega se javlja sumnja da sa nekim mladićima u ovoj zemlji nešto nije u redu. Zašto oni tako lako prihvataju parole ekstremista. Odakle dolazi želja za provokacijom i naslijem?\nNišta protiv malo ljutnje\nProtiv malo ljutnje zbog odnosa koji vladaju se ne može puno prigovoriti. Svaka generacija treba nastupiti s ciljem da želi uraditi nešto drugačije u odnosu na prethodnu generaciju. Ono što međutim stvara strah je kada mladalačka želja za promjenama preraste u mržnju. Tada nije dovoljno samo pozivati na donošenje strožijih zakona i izricanje kazni kao u slučaju "šerijatske policije" u Wuppertalu, što čini Kršćansko-demokratska unija (CDU). To je razumljivo samo po sebi. Naravno da se ljudima koji u pitanje dovode monopol državne moći i ustavni poredak zemlje, mora biti suđeno i da moraju biti kažnjeni.\n"Šerijatska policija" u "patroli"\nOno što nedostaje je debata o tome zbog čega se prije svega mladići u ovoj zemlji osjećaju kao da nemaju cilja. Kakve se greške dešavaju u porodicama i u školi? Zašto naše demokratsko društvo ove mlade očigledno ne integrira na pravi način? Šta se mora promijeniti? To su pitanja zbog kojih se isplati voditi diskusiju. Jer, niko ne želi da od nekoliko opasnih zalutalih mladića u Wuppertalu, Sachsenu i Bonnu nastane široki pokret", piše Der Spiegel.\nList Tagesspiegel u svom online izdanju se bavi pitanjem koliko su opasne selefije u Njemačkoj nakon što je samozvana "šerijatska policija" u Wuppertalu svojom patrolom gradskim ulicama izazvala zaprepaštenje.\n"Nema alkohola, nema muzike, igara na sreću: samoproglašeni ´šerijatski policajci´ u Wuppertalu propovjedaju svoja stroga pravila. Selefije u narandžastim prslucima noću patroliraju ulicama. Njemačka policija procjenjuje da ih je u ovoj zemlji više od 6000 hiljada, deset odsto od tog broja su Nijemci koji su prešli na islam. Samo u periodu od 2012. do 2013. ova scena je porasla za hiljadu osoba. Uzrok ovako rastućeg broja je ´značajna atraktivnost´ salafizma za mlade ljude, a pogotovo one koji su konvertirali. Pored toga, sve više pripadnika drugih islamskih organizacija prelazi u redove selefija. Umjerene organizacije poput turske Milli Görüs su za mlade muslimane izgledna dosaadne.\nNajviše selefija je trenutno u Sjevernoj Rajni-Vestfaliji. Ovdje živi skoro trećina selefijske scene, oko 1800 osoba. U nekoliko gradova vjerski fanatici privlače pažnju: Wuppertalu, Bonnu, Solingenu i Dinslakenu. Patroliranje jedne takozvane ´šerijatske policije´ u Wuppertalu je još uvijek relativno bezopasna pojava. U maju i 2012. su Solingen i Bonn bili poprišta salafističkih nereda nakon provokativnih nastupa desno ekstremne male stranke "Pro NRW". Iz Dineslakena je 2013. očigledno znatan broj selefija otišao na ratišta u Siriju", piše list Tagespiegel u svom online izdanju.\n"Gastarbajteri" odlaze u mirovinu\nNjemački listovi danas (08.09.) pišu i o prvoj generaciji takozvanih gastarbajteri koja odlazi u mirovinu. Jedna studija je pokazala da se oni ubrajaju u gubitnike takozvane socijalne države. Nedjeljnik "Der Spiegel" pored ostalog piše:\nTurski gastarbajteri stižu u Njemačku (arhivski snimak 27.11.1961)\n"Vruća faza njemačke politike dovođenja strane radne snage desila se prije tačno pet decenija, ali su bivši gastarbajteri i danas u nezavidnom položaju. Oni su u međuvremenu napunili starosnu dob u kojoj odlaze u mirovinu. Jedna studija Instituta za ekonomiju i socijalne nauke (WSI), Fondacije Hans-Böckler pokazala je potresnu sliku njihovih životnih okolnosti. Veliki broj bivših gastarbajtera je i u poznim godinama previše zastupljen "na donjem rubu društva," pišu pored ostalog autori. Oni dobivaju znatno manju mirovinu, izloženi su ´esktremno velikom riziku od siromaštva´ i još uvijek žive ´skromno´. Nekadašnja radna snaga koju su njemački poslodavci doveli iz inostranstva se ubraja u gubitnike socijalne države. U 60-tim i 70-tim godinama prošlog vijeka su milioni migranata iz jugoistočne Evrope došli u Njemačku. To je trebao biti poslovni model koji se zasniva na obostranoj koristi: migranti su trebali obavljati neomiljene poslove u građevini i u visokim pećima za koje poslodavci nisu mogli naći domaću radnu snagu. Za to su im poslodavci obećali da će za kratko vrijeme zaraditi mnogo novca i da će se za kratko vrijeme uzdignute glave moći vratiti kućama. Oboje se pokazalo kao obmana", piše "Der Spiegel".\nTagovi selefije, Njemačka, šerijatska policija\nAnis Amri, Abu Walaa i njemačke selefije 24.12.2016\nOsumnjičeni za napad u Berlinu Anis Amri je bio umrežen s radikalnom selefijskom scenom u Njemačkoj. Navodno je bio u kontaktu i s mrežom uhićenog propovjednika Abu Walaae. Bacamo pogled na to okruženje.


Savjet pušačima: Ove namirnice jedite ako želite da vam pluća budu zdrava Savjet pušačima: Ove namirnice jedite ako želite da vam pluća budu zdrava\nSavjet pušačima: Ove namirnice jedite ako želite da vam pluća budu zdrava\nObjavljeno: 5. 1. 2019 u 15:26h\n28. 08. 2019. | 12:10\n1. 08. 2019. | 15:30\nEvo koliko treba tijelu da se oporavi od zadnje cigarete\n11. 07. 2019. | 18:05\nAko želite da vaša pluća budu zdrava onda je prestanak pušenja prava stvar, ali i ono što se nađe na vašem tanjiru je jednako bitno jer pojedine namirnice mogu da poboljšaju zdravlje vaših pluća.\nU istraživanju koje je objavljeno u Evrospskom respiratornom časopisu. Učestvovalo je 680 ljudi od kojih su neki bili nepušači, neki bivši pušači i pušači. Odgovarali su na pitanja vezana za njihovu trenutnu ishranu i bili podvrgnuti mjerenju na spirometru, testu koji mjeri funkciju pluća na osnovu udaha i izdaha. Ponovili su test 10 godina kasnije, piše Telegraf.RS.\nIstraživači su došli do zaključka da što su više jabuka, banana i paradajza bivši pušači pojeli, to je manje bilo oštećenje na njihovim plućima tokom tog perioda.\nTo je veoma važno jer starenje i pušenje predstavljaju najveći uzrok smanjenja funkcije pluća. Ova hrana je dobra jer sadrži mnogo antioksidanata koji pomažu u smanjenju upala disajnih organa i potencijalno poboljšavaju zdravlje pluća.\nDruga grupa antioksidanata koji se nazivaju flavonoidi su možda takođe odgovorni za ovo. Ovi sastojci se nalaze u velikom broju voća i povrća i čine disanje lakšim. To objašnjava zašto su jabuke i banane povezane sa manjim smanjenjem funkcije pluća.\nOve namirnice pomažu obnavljanje oštećenog tkiva pluća koje je nastalo dugogodišnjim pušenjem. Prethodna istraživanja pokazala su da ljudi koji jedu hranu bogatu karotenoidima (pigmenta koga ima u narandžastim, crvenim i žutim plodovima) imaju manje šanse da obole od raka pluća.\nRezultati su odlični i kod onih koji su ostavili pušenje, te su tako oni koji su ostavili ciarete i obogatili ishranu likopenom smanjili rizik od raka pluća za čak 52 odsto.


Paket proizvoda | Stanovništvo | mts Banka\nZa više informacija kontaktiraj našu najbližu ekspozituru\nGotovinski / refinansirajući kredit\nSa iznosom do 2.000.000 RSD\nza rok otplate do 12 meseci 5% fiksna kamata\nza rok otplate od 13 do 59 meseci 6,5% fiksna kamata\nza rok otplate od 60 do 95 meseci 7,95% fiksna kamata\nKriterijumi za indeksiranje Kriterijumi za indeksiranje\nIznos gotovinskog kredita Od 40.000,00 RSD do 2.000.000,00 RSD\nPeriod otplate do 12 meseci od 12 do 59 meseci od 59 do 95 meseci\nNKS (na godišnjem nivou), fiksna 5% 6,50% 7,95%\nSredstva obezbeđenja Administrativna zabrana za zaposlene\n* Troškovi koji padaju na teret korisnika, poznati su u trenutku oglašavanja\ni ulaze u obračun efektivne kamatne stope\nMesečno održavanje tekućeg računa nakon promo perioda 100 RSD\nNaknada za izradu debitne Mastercard kartice 500 RSD\nVrsta kredita Višenamenski kredit - Paket proizvoda\nNominalna kamatna stopa na godišnjem nivou - fiksna\nTrošak za dve menice\nZA KREDIT OD 100.000,00 DINARA UKUPAN IZNOS KOJI TREBA DA PLATITE IZNOSI 103.028,72 RSD\nIznos kredita 600.000,00 RSD\nRok otplate 59 meseci\nZA KREDIT OD 600.000,00 DINARA UKUPAN IZNOS KOJI TREBA DA PLATITE IZNOSI 699.987,52 RSD\nReprezentativni primer 3\nZA KREDIT OD 1.000.000 DINARA UKUPAN IZNOS KOJI TREBA DA PLATITE IZNOSI 1.338.101,25 RSD\nDa novac bude pri ruci kada zatreba.\nIskoristi dozvoljeno prekoračenje do 1,5 zarade (u okviru Paketa je minimalno 30.000 RSD, maksimalno 400.000 RSD).\nPlastika krojena po tvojoj meri. 2 kreditne kartice u ponudi: Mastercard i DinaCard. U okviru Paketa može da se izabere samo jedna kartica. Konkurentna kamata, upravljanje kanalima potrošnje, kontrola računa preko online aplikacija, visok nivo zaštite i još mnoštvo benefita čine ponudu kreditnih kartica jedinstvenom.\nDetaljnije o kreditnim karticama\nMastercard kreditna kartica sa putnim osiguranjem\nValuta u kojoj se odobrava limit EUR Valuta u kojoj se odobrava limit EUR Valuta u kojoj se odobrava limit RSD\nKriterijum za indeksiranje U dinarskoj protivvrednosti po srednjem\nkursu NBS na dan povlačenja sredstava Kriterijum za indeksiranje U dinarskoj protivvrednosti po srednjem\nkursu NBS na dan povlačenja sredstava Kriterijum za indeksiranje /\nIznos limita od 400 EUR do 5.000 EUR Iznos limita od 400 EUR do 5.000 EUR Iznos limita od 50.000,00 do 600.000,00 RSD\nDepozit / Depozit / Depozit /\nPeriod otplate 36 meseci Period otplate 36 meseci Period otplate 36 meseci\nKamatna stopa (na godišnjem nivou) 17,99% , fiksna Kamatna stopa (na godišnjem nivou) 17,99% , fiksna Kamatna stopa (na godišnjem nivou) 17,99% , fiksna\nEfektivna kamatna stopa na godišnjem nivou od 19,02% Efektivna kamatna stopa na godišnjem nivou od 19,29% Efektivna kamatna stopa na godišnjem nivou od 18,26%\nNaknada za izradu kartice 500 RSD Naknada za izradu kartice 500 RSD Mesečna članarina 40 RSD\nMesečna članarina 195 RSD Mesečna članarina 250 RSD Izveštaj kreditnog biroa 246 RSD\nIzveštaj kreditnog biroa Bez troška KB-a u sklopu Paketa proizvoda Izveštaj kreditnog biroa Bez troška KB-a u sklopu Paketa proizvoda Dve menice 100 RSD\nKamatna stopa (na godišnjem nivou) 17,99 %, fiksna\nEfektivna kamatna stopa na godišnjem nivou 23,20%\nIzveštaj kreditnog biroa Bez troška KB-a u sklopu Paketa proizvoda\n(*) iznos prve revolving rate je 5% od ostvarene potrošnje u prvom obračunskom periodu i ne uključuje kamatu (kamata se za prvi obračunski period ne obračunava), dok svaka sledeća revolving rata iznosi 5% (minimalno 1000 RSD/10 EUR) od ostatka duga plus pripadajuća kamata i pripadajuće naknade.\nObračun na dan 28.05.2018.\nEfektivna kamatna stopa na godišnjem nivou 24.56%\nKriterijumi za indeksiranje /\nEfektivna kamatna stopa na godišnjem nivou 19.34%\nIzveštaj kreditnog biroa 250 RSD\n(*) iznos revolving rate je 5% od ostvarene potrošnje, pripadajuća kamata i pripadajuće naknade (minimalno 1000 RSD).\nUz Mastercard kreditnu karticu imaš mogućnost izbora putnog zdravstvenog osiguranja sa neverovatnim pogodnostima. Pored toga što pokriva ceo svet, ova kartica uključuje pokriće za rekreativno bavljenje skijanjem (sportski rizik), a pored nosioca kartice osigurava i supružnike i decu do 19 godina.\nbez odlaska u banku (online otvaranje računa)\nbez troška održavanja u prvih 6 meseci (nakon toga 100 RSD mesečno)\nbez provizije za:\n- podizanje novca sa Mastercard DEBITNOM karticom na bankomatima svih banaka u Srbiji\n- dinarska plaćanja u internet i mobilnom bankarstvu\nnajpovoljniji kursevi za menjačke poslove\nPotrebna dokumentacija za Paket proizvoda\n- administrativna zabrana za kredit/dozvoljeno prekoračenje (4 primerka)\nPreduslovi za Paket proizvoda\nPrikazana ponuda se odnosi na Višenamenski paket koji uključuje sve navedene proizvode.\nZahtev mogu podneti klijenti koji imaju otvoren Račun Plus i primaju zaradu na račun u


> Dešavanja > Ostali gradovi > Film > Šumadijski internacionalni filmski festival\n14 dec - 17 dec 2017 / Kragujevac\nFrancuski filmovi na Šumadijskom internacionalnom filmskom festivalu\nOsnovan pre dve godine od strane udruženja Rekreativno Dud, Šumadijski internacionalni filmski festival prikazuje prva i druga rediteljska filmska ostvarenja, predstavljajući na taj način novu generaciju filmskih autora. Francuski institut čija politika jeste da podržava stvaralaštvo mladih i inovacije podržava ovaj festival od samog osnivanja, prikazujući filmove ACIDa, francuskog udruženja za promovisanje i prikazivanje nezavisnih filmova.\nOve godine vas pozivamo da pogledate dva francuska filma:\nSkela (Izrael, Polska, 2017, 88’)\nRežija: Matan Jair\nIgraju: Ašer Laks, Ami Smolarčik, Jakov Koen, Keren Berger, Nama Manor\nSedamnaestogodišnji Ašer je nemiran i impulsivan učenik sklon nasilju i besu. Takođe je veoma šarmatan i poseduje pamet koja se uči na ulici. Dok ga njegov otac vidi kao logičnog naslednika porodične firme koja se bavi postavljanjem skela, Ašer u svom profesoru književnosti Ramiju pronalazi još jednu očinsku figuru …\nNajamnik (Francuska, 2015, 112’)\nMladi polinežanin Soan testira autoritet svog oca kada mu saopštava da odlazi u inostranstvo da igra ragbi. Prepušten sam sebi na drugom kraju sveta, njegova odiseja ga vodi u svet u kojim uspeh ne postoji bez kompromisa.


Uloga strateških odnosa s javnošću u realizaciji kapitalnih državnih projekata | Edward Bernays University College Repository\nZovkić, M. (2016). Uloga strateških odnosa s javnošću u realizaciji kapitalnih državnih projekata (Master's thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:233:418053\nZovkić, Matej. "Uloga strateških odnosa s javnošću u realizaciji kapitalnih državnih projekata." Master's thesis, The Edward Bernays College of Communication Management, 2016. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:233:418053\nZovkić, M. (2016). 'Uloga strateških odnosa s javnošću u realizaciji kapitalnih državnih projekata', Master's thesis, The Edward Bernays College of Communication Management, accessed 22 May 2022, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:233:418053\nZovkić M. Uloga strateških odnosa s javnošću u realizaciji kapitalnih državnih projekata [Master's thesis]. Zagreb: The Edward Bernays College of Communication Management; 2016 [cited 2022 May 22] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:233:418053\nM. Zovkić, "Uloga strateških odnosa s javnošću u realizaciji kapitalnih državnih projekata", Master's thesis, The Edward Bernays College of Communication Management, Zagreb, 2016. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:233:418053\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:233:418053\nTitle Uloga strateških odnosa s javnošću u realizaciji kapitalnih državnih projekata\nCreated on 2018-02-08 16:24:17


SIPA lišila slobode 16 osoba - Radio Srebrenik\nHomeVIJESTIBIH I SVIJETSIPA lišila slobode 16 osoba\nSIPA lišila slobode 16 osoba\nPolicijski službenici Državne agencije za istrage i zaštitu su danas, u skladu sa naredbama Suda Bosne i Hercegovine i Tužilaštva Bosne i Hercegovine, proveli opsežnu istražnu aktivnost kodnog naziva “Albatros”.\nU okviru pomenute akcije slobode je lišeno 16 osoba zbog postojanja osnova sumnje da su počinili krivično djelo „Organizovanje grupe ili udruženja za krijumčarenje migranata“ iz člana 189. Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine, u vezi sa krivičnim djelom „Krijumčarenje ljudi“, iz člana 189. Krivičnog zakona Bosne i Hercegovine.\nU cilju pronalaska materijalnih tragova i dokaza koji će biti korišteni u krivičnom postupku, izvršen je pretres na 14 lokacija na području Kantona Sarajevo, Unsko-Sanskog kantona i Tuzlanskog kantona. Istovremeno, na području navedenih kantona službenici Službe za poslove sa strancima izvršili su kontrolu u osam objekata, na osnovu saznanja da su u njima smješteni ilegalni migranti.\nU toku rada na predmetu i tokom realizacije akcije ostvarena je operativna saradnja sa policijskim službenicima MUP-a Kantona Sarajevo, MUP-a Tuzlanskog kantona, MUP-a Srednjebosanskog kantona, MUP-a Unsko-Sanskog kantona, MUP-a Republike Srpske, Granične policije Bosne i Hercegovine i Službe za poslove sa strancima Bosne i Hercegovine. Takođe, pod okriljem Europola, ostvarena je izuzetna međunarodna saradnja.\nImajući u vidu da su operativne aktivnosti još u toku, detaljnije informacije ćemo dostaviti u narednom periodu, saopćeno je iz SIPA-e.\nPrevious articleNacionalni spomenici Tuzlanskog kantona (1)\nNext articleAutoput Sarajevo – Beograd: Turska delegacija danas u Tuzli


Podrška razvoju domaćeg filma | Kaleidoskop\nPromo / Martovski festival\nŠta je to što razlikuje video produkciju VICE od drugih i zašto je nove generacije tako dobro razumeju i vole? O tome kako biraju likove i teme za svoje priče, kako produciraju dokumentarce u više od 60 zemalja i koje su mogućnosti za dalju saradnju sa domaćim filmskim autorima, u subotu 31. marta od 16 časova u Klubu Doma omladine govoriće kreativni direktor VICE-a Aleks Miler, vodeći autor VICE-a Srbija Galeb Nikačević i glavni urednik VICE-a u Srbiji Daniel Bukumirović.\nI najveći regionalni producent dokumentarnog programa, Al Jazeera Balkans, predstaviće domaćim filmskim profesionalcima i producentskim kućama mogućnosti za saradnju. Programska producentkinja Lejla Dedić 30. marta od 19 časova u Klubu Doma omladine približiće domaćim autorima kakve filmske priče i filmski stilovi su od interesa za Al Jazeeru i kakvi modeli saradnje ove TV kuće sa eksternim produkcijama postoje, omogućavajući tako insajderski uvid u programsku koncepciju Al Jazeere.\n"Ex Oriente Film" je međunarodni program za obuku dokumentarista koji podržava razvoj i finansiranje kreativnih dokumentarnih filmova iz srednje i istočne Evrope. Rad se zasniva na tronedeljnim radionicama sa obezbeđenim smeštajem tokom devetomesečnog perioda. Svake godine bira se do 12 projekata kojima se pruža pomoć širokog spektra stručnjaka iz oblasti filma, s tim što se svaka radionica bavi različitim fazama razvoja projekta. Učesnici dobijaju konkretna uputstva o razvoju teme, narativa i vizuelnog stila svojih projekata, strategiji finansiranja i distribucije, kao i pronalaženju međunarodnih partnera. Kristina Bartošova iz Ex Oriente fonda biće gost 65. Martovskog festivala, i održaće prezentaciju 31. marta od 14 časova u Klubu Doma omladine Beograda.


Bez love, with love - Stakleno Zvono e-TV magazin\nby Stakleno Zvono · August 20, 2009\n«Bez love, with love»\nPovodom održavanja 15. Festivala ekološkog pozorišta za decu i mlade koji se održava u Bačkoj Palanci od 20 do 23. Avgusta, Fond za razvoj neprofitnog sektora Autonomne Pokrajine Vojvodine organizovao je konferenciju za novinare.\nUvek se trudimo da budemo aktuelni, tako je i ovaj moto „Bez love, with love“ u skladu sa postojećom ekonomskom krizom, rekla je Sonja Petrović, direktorka Festivala Ovogodišnji festival čine 5 pozorišnih predstava – četiri predstave za decu i jedna za odrasle, kao i devet različitih stvaralačkih radionica za sve uzraste dece i mladih, ali i njihovih roditelja (dramske, likovne, edukativne). Jedna od akcija biće i sakupljanje limenki. Prateći program činile bi tribine na temu juvenizma (diskriminacija mladih), promocije knjiga, izložbe, koncerti. Novina će biti koncert elektronske muzike u organizaciji lokalnih bendova. Još jedna novina je volontersko-talentovani kamp. Raspisan je konkurs i izabrano je 20 volontera iz cele Srbije. Konačni cilj kampa biće pokušaj savršenog izgleda sveta „u malom”, što ćemo kako kaže Sonja Petrović postići promocijom zdravih stilova života (sport, zdrava ishrana, kvalitetno utrošeno slobodno vreme), očuvanjem životne sredine (ekološke akcije raščišćavanja kampa i priobalja) i nizom predavanja i radionica o bolestima zavisnosti (zavisnost od interneta i kompjuterskih igara, narkomanija…)\nFestival je primer kako udruženja građana mogu dosledno da promovišu multietičnost, toleranciju, zaštitu životne sredine, zdrave stilove života kroz kulturu i umetnost, istakla je Ana Segedinski v.d. direktor Fonda za razvoj neprofitnog sektora. Festival ekološkog pozorišta za decu i mlade dobar je primer kako se građanska inicijativa, kao odgovor na potrebe građana, može dovesti do visokih estetskih, edukativnih i umetničkih visina, naravno uz pomoć institucija, privrede i građana. Činjenica je da su vrednost i značaj Festivala prepoznati od republičkih i pokrajinskih institucija.\nJelena Knežević, savetnica u sektoru za omladinu Ministarstva omladine i sporta Republike Srbije istakla je zadovoljstvo što je Ministarstvo i ove godine uspelo da finansijski podrži ovaj projekat. Ministarstvo omladine i sporta je u saradnji sa mladima, nevladinim sektorom i drugim vladinim institucijama uspela da dokaže svoje parnterstvo kroz samo kreiranje i sprovođenje nacionalne strategije za mlade. Samo u 2009. raspisano je 10 konkursa. Ministarstvo omladine i sporta sluša glas mladih i mladi su sami definisali svoje prioritete i ciljeve u nacionalnoj strategiji za mlade i razlog više za podršku ovog projekta je upravo promocija zdravih stilova života i ponuda mladima kako mogu da utroše svoje slobodno vreme.\nLokalna samouprava je sa raznih aspekata podržala i ovaj 15. Festival ekološkog pozorišta za decu i mlade. Svake godine Festival se uvećava i prelazi regionalne okvire i cela zemlja je upoznata sa ovom manifestacijom, istakla je Desa Borjan, pomoćnica predsednika SO Bačka Palanka. U Bačkoj Palanci ima dosta akcija koje su izneli mladi ljudi i mi smo ih podržali da oni traju i da obuhvate što širi krug mladih ljudi, dodaje ona.\nBiciklistički savez Vojvodine prošle godine započeo je uspešnu saradnju sa Bačkom Palankom i Festivalom, rekla je Jadranka Bjelica, generalna sekretarka Biciklističkog saveza Vojvodine. Na Festivalu će biti održana biciklistička trka, pod nazivom “Biciklistička eko-tura očistimo Srbiju”, na kojoj će moći da učestvuju svi posetioci festivala, kao i akcija „Hajde budi drug, daj bicikl jedan krug“. Ovom saradnjom biće promovisan zdrav način života i sportski duh.\nTags: eko vestiekologijafestivalSrbijavestiVojvodina\nPožar na trafostanici u Obrenovcu\nNext story REGIONALNA DEPONIJA U LAPOVU\nPrevious story Molitve na jezeru-Ćelije