Asfaltiranje Ulice Tristojedanaeste brigade | KakanjLive\nAsfaltiranje Ulice Tristojedanaeste brigade\n06.09.2018. - Prema najavama počeli su radovi asfaltiranja u Ulici 311 lake brigade, što predstavlja završnu fazu ugovora koji je potpisan u julu ove godine\nKakao je i najavljeno, danas su počeli dvodnevni radovi na polaganju završnog, habajućeg, asfaltnog sloja u ulici 311. Lahke brigade. Riječ je o dionici dugoj oko 600 metara, od kružnog toka kod benzinske pumpe, do nadvožnjaka, koji se nalazi ispred naplatnih kućoca na izlazu/ulazu autoputa A1. Vrijednost radova je je 286.000 KM, a prije nanošenja kolovoznog asfaltnog sloja sanirana su mrežasta oštećenja, pokotine i udubljenja, izvršena zamjena ivičnjaka, uređen sistema odvodnje oborinskih voda i slivnih rešetki.\nIzvođač radova, Trgošped d.o.o. Kakanj, angažovao je značajan broj radnika i mehanizacije kako bi se ugovoreni poslovi opdradili kvalitetno i kako bi saobraćaj iz alternativnih pravaca u skladu sa planiranim rokom bio preusmjeren na potpuno rekonstriranu novu dionicu. Podsjećamo radovi za nanošenje habajućegsloja asfalta je su pšlanirani danas i sutra u periodu od 06:00 do 18:00 sati.\nUgovor o obnovi i sanaciji asfaltnog kolovoza na dijelu regionalnog puta R445 od naplatnih kućica na autoputu A1 do kružne raskrsnice na ulazu u Kakanj potpisali su, 10. jula ove godine direktor Kantonalne direkcije za ceste ZDK Refik Zeković i direktor preduzeća “Trgošped” Kakanj Iso Zaimović.\nPotpisivanju ugovora prisustvovali su premijer ZDK Miralem Galijašević, ministar za prostorno uređenje, promet i komunikacije i zaštitu okoliša Fahrudin Brkić te načelnik Općine Kakanj Nermin Mandra, jer se radilo o zajedničkoj investiciji. Tom prilikom o značaju ovog posla, općinski načelnik Nermin Mandra je rekao: “Projekt jako mnogo znači za Kakanj s obzirom da je u toku rekonstrukcija ulice Alije Izetbegovića, glavne saobraćajnice kroz grad, tako da će rekonstrukcija dionice od naplatnih kućica do kružnog toka zaokružiti jednu cjelinu, uljepšati sliku Kaknja i unaprijediti funkcionalnosti saobraćaja”.


Turska: Od danas postepeno ublažava mjere protiv Covid-19 | Trend Radio Velika Kladuša\nZahvaljujući strogom lockdownu od 17 dana, koji je poboljšao epidemiološku situaciju uzrokovanu pandemijom Covid-19, Turska od danas počinje postepeno ublažavanje donesenih mjera.\nPostepena normalizacija počela je u 5 časova po lokalnom vremenu u ponedjeljak, a trajaće do 1. juna, u isto vrijeme.\nU tom periodu, tokom radne sedmice na snazi će biti ograničenje kretanja od 21.00 do 05.00 časova, dok će tokom vikenda na snazi biti cjelodnevni lockdown, navelo je ministarstvo.\nKafići i restorani će nuditi usluge dostave i šalterske prodaje tokom radne sedmice od 07.00 do 20.00 časova, dok će tokom vikenda usluge dostave trajati od 07.00 časova do ponoći. Tržni centri radiće od 10.00 do 20.00 časova radnim danima, a biće zatvoreni tokom vikenda. Svadbeni saloni, sportske dvorane i teretane ostaju zatvoreni.


Kiselost zemljišta - Pretraga članaka - stranica 1 | Agroklub.ba\nPretraga - Kiselost zemljišta\nKvalitet zemljišta Zemlja priča kroz korov - pokazuje pH, vlažnost i kvalitet Koje god da usjeve želite uzgajati, od velike važnosti je znati pH reakciju i kvalitet zemljišta, sadržaj hranjivih materija i elemenata, organskih materija, vlažnost, a sve to će pokazati i korov koj...\nZeleni plug Zelenišno đubrivo je pristupačno i efikasno popravlja plodnost zemljiš... Zemljište za uzgajanje biljaka postaje sve siromašnije, a ni upotreba sve skupljeg đubriva ne djeluje ohrabrujuće. Postoji mnogo načina za poboljšanje i vraćanje njegove plodnosti, a zelenišno đubrivo...\nSadnja voćaka Sadnja voćaka: Zašto i kako moramo pripremiti zemljište? Prije sadnje voćnih sadnica je potrebno pripremiti parcelu, odnosno zemljište. Iskusni voćari i vinogradari znaju da je potrebno najmanje tri godine prije sadnje započeti radove. Kada je u pitanju sad...\nBiljke Kako povećanu kiselost zemljišta podnose biljne kulture? Biljke imaju različite potrebe u pogledu pH tla, koja može imati snažan uticaj na njihov rast, razviće i plodonošenje. Većina se prilagodila zemljištima blago kisele do blago alkalne reakcije, (pH 6,5...\nKvalitet zemljišta Obezbijeđen novac za kontrolu tla - rezultati sa preporukama dostavlja... Grad Bijeljina je za mjeru kontrole zemljišta u Semberiji izdvojio 30 hiljada KM, uz podršku Ministarstva poljoprivrede RS. Projekat obuhvata 800 gazdinstava u 56 lokalnih mjesnih zajednica. Kako kont...\nNjega paradajza Prirodnim materijalima malčirajte paradajz i istovremeno obogatite tlo Malčiranje paradajza olakšaće uzgajanje ove povrtne vrste i obezbjediće najpovoljnije uslove za rast i razvoj. Kao materijal za malč, može poslužiti sve iz prirode, ali i namjenske folije. Zašto malči...\nPripremanje komposta Kako najbolje pripremiti kompost Na površini za kompostiranje prvo se postavlja donji drenažni sloj, u visini od desetak centimetara i on se sastoji obično od grančica, stabljika suncokreta ili kukurozovine. Nakon toga, neizmjenično...


source.ba | Johnson & Johnson počeo s isporukom vakcina za EU\n- Prve doze kreću iz skladišta prema državama članicama – izjavio je portparol Evropske komisije na konferenciji za novinare u ponedjeljak.\n- Johnson & Johnson počinje s isporukom vakcina u EU danas. Veoma dobra vijest – saopćio je Peter Liese, evropski poslanik iz stranke njemačke kancelarke Angele Merkel.\n- Sve donedavno bilo je nejasno da li će to obećanje biti održano. 50 miliona doza ipak je izvjesno (u drugom kvartalu) - kazao je Liese, naglašavajući da je primio tu informaciju i od kompanije i od Evropske komisije, koja koordinira razgovore s proizvođačima vakcina.


PRIPREMNO ROČIŠTE U SLUČAJU "JOVANjICA": Koluvija pred sudom 28. jula | Novosti.RS\nPRIPREMNO ROČIŠTE U SLUČAJU JOVANjICA: Koluvija pred sudom 28. jula\nNovosti online N.B.\nsubota, 11. 07. 2020. u 17:44 >> 18:52\nTužilaštvo tvrdi da su na poljoprivrednom dobru, nadomak Stare Pazove, uzgajali marihuanu. Koluvija i ostali, uhapšeni su 14. novembra prošle godine i tada je saopšteno da je policija pronašla ilegalnu laboratoriju za proizvodnju marihuane u veštačkim uslovima. Zaplenjeno je 649,4 kilograma osušene marihuane i 65.581 stabljika ove opojne droge u sirovom stanju, težine skoro četiri tone.\nAdvokat Zora Dobričanin Nikodinović, Koluvijin branilac, navodi da želi što pre da izadju pred sud i tamo iznesu svoje dokaze. Napominje da nisu pisali odgovor na optužnicu, kako se postupak ne bi odugovlačio.\nDobričanin Nikodinović napominje i da su nakon što je optuznica stala na pravnu snagu, usledila nova hapšenja osumnjičenih, uglavnom policijskih i pripadnika službi bezbednosti, pod sumnjom da ih je Koluvija organizovao u kriminalnu grupu.\n- Samim tim činom, daje se do znanja da nema organizovane kriminalne grupe u optužnici koja je stala na pravnu snagu i da su dokazi u njoj tanki - naglašava advokat.\nJovanjica Predrag Koluvija advokat Zora Dobričanin Nikodinović ilegalni poslovi Jovanjica


Nikola Janić | “Šut sa rogatima se ne bode…”\nTo se ne odnosi na mene, kažem sadašnjem prijatelju, iz više razloga, i počnem da nabrajam:\nSlavka Drašković nije nikada bila predsednica “Kongresa srpskog ujedinjenja”, a već dugo nije ni predsednica “Kongresa srpskog ujedinjenja Srbija”. Profesionalni i poznat novinar, koji poznaje dijasporu, ne bi mogao pogrešno da napiše njene funkcije.\nLično ne pripadam grupi “stalno nezadovoljnih”, već grupi onih koji su stalno bili i uvek ostali spremni da ukažu na pogrešno i nekorisno za našu maticu.\n“Ružna pisma” ne pišu oni koji se potpisuju svojim punim imenom i prezimenom. Takva pisma pišu anonimni, koji ne smeju da stanu iza onoga, najčešće laži, što su napisali. A protestna pisma, za koja znam da su upućena na pomenute adrese, uključujući i moje, bila su sva potpisana i objavljena.\nŠto se tiče tvrdnje da su ti ljudi “malo učinili za Srbiju, a dosta samo za sebe”, ne mogu da govorim u ime drugih. Što se tiče mene, kad moj sadašnji prijatelj tvrdi da je moj bivši prijatelj napisao tako ružnu formulaciju, za one koji su protiv naimenovanja Slavke Drašković, želim da pomenem dve činjenice: Prvo, da ja nikada nisam prestao da volim Srbiju i nikada se nisam ustručavao da se suprotstavim svakoj ružnoj reči napisanoj o Srbiji i o narodu kome pripadam. Naravno, kada to ružno nije bilo zasnovano na činjenicama, dokazima i istini. A to je, priznaćeš, bar malo više od onoga što su učinili neki novinari u Srbiji, koji “konstatuju” i pišu šta je njima ili drugima ćef ili potreba. (samo jedan manji deo “neučinjenog” može se videti na portalu www.janic.se i na www.koreni.rs u rubrici “Srbi u švedskoj”, koju smo tek otvorili i počeli da je “punimo” a koja će biti finalizovana tek za par nedelja). Inače ne verujem i da se ta i takva pomenuta tvrdnja (ako je taj novinar zaista napisao da su ti ljudi, koji protestuju protiv ovog sramnog naimenovanja, “učinili dosta samo za sebe”, može odnositi na mene, jer ja:\na) Nemam nikakav biznis u Srbiji.\nb) Ne interesuje me nikakvo političko delovanje, ili neki položaj u Srbiji, što mi je više puta nuđeno. Godine života koje su mi preostale živeću sa mojom najbližom porodicom daleko od Srbije, koju često i sa radošću posećujem, a gde ću i kada ću umreti, ne znam. Ali znam da ću biti sahranjen daleko od Srbije, u kojoj su odavno sahranjeni moje babe i dede, otac, majka i brat. A u Švedskoj, dok sam bio i dok ću biti aktivan u društvenom radu, nikada neću dobijati, niti sam ikad dobijao, platu za moj rad – nikada u poslednjih deset godina nisam uzeo ni jednu dnevnicu za sva moja mnoga i duga putovanja; pa ako neko može da dokaže suprotno, neka izvoli! Ako je taj novinar ipak napisao to što reče moj sadašnji prijatelj, onda je prešao sve granice ljudskosti. Bilo bi krajnje vreme da se i on i njemu slične kolege opamete i prestanu da trpaju sve ljude u isti koš – ili da polaze od samog sebe kada pišu o drugima.\nc) Kad smo već “kod pisanja o drugima”, mogu da kažem – ako je isti gospodin zaista napisao da su “ljudi koji su protestvovali protiv kandidature Slavke Drašković, kritikovali gospođu Drašković bez argumenata” – da se ni to ne može odnositi na mene. Zašto? Pa zato što sam ja iznosio jasne i neporečive argumente, koji su dostupni (ili su bili, jer su ponešto u međuvremenu sklonili) na portalima Kongresa srpskog ujedinjenja, na Slavkinom “Poslovnom vođstvu” (koji je ugasila) i drugima. Ali i što su moja pisanja o KSU, o Slavki i o drugim ljudima u vrhu te organizcije, o njihovim susretima i konvencijama, kao i gorih lagarija od ove “kancelarijske”, bila zasnovana na podacima dobijenim, i u mnogim mejlovima potvrđenim, bš od tog istog novinara.\nO tome ne želim da pišem sve dok ne dobijen skeniran članak iz “Novosti”, koji će mi poslati iz Srbije. A tada ću pisati, ako treba i o tome, a čim mi bude bolje pisaću i najavljeni nastavak o Slavkinom “biznisu” i “poslovanjima” grupe žena, “lidera iz Srbije”. Izneću neke podatke i mišjenja i o tome šta su sve one sa tim liderstvom i “znanjem”, školama, diplomama, političkim i drugim funkcijama učinile za bolje sutra Srbije i njenih građana.\nNikola – kaže mi prijatelj koji mi je danas u poseti – šut se sa rogatima ne bode, a imena ovih ženskih “lidera” današnje Srbije pokazuju da su i one rogate i da su njihovi rogovi izuzetno šiljati i opasni. Mani se toga…\nNiti sam ja brate “šut”, niti sam se ikada plašio da se bodem sa damama… Ovde nije u pitanju lično uživanje, zadovoljstvo i obostrano zadovoljavanje, već egzistencijalna potreba da i ovima “novima” kažemo:\nDosta bre! Dosta zbog svih gradjana Srbije i njihovih kćeri, sinova i unuka. Ne toliko zbog naših u rasejanju, koliko je to primarna neophodnost zbog mladih u matici!\nNastavak teksta o “poslovanju” direktorke i KSU sledi uskoro.


Potpisani ugovori o subvencijama za privatne vrtiće /VIDEO/ - NTV Arena\nGradonačelnik Bijeljine danas je potpisao ugovore sa predstavnicima privatnih predškolskih ustanova u gradu o sufinansiranju boravka djece u ovim ustanovama. Raspodjeljen je iznos od 130.000 KM na ime subvencije roditeljima čija djeca pohađaju privatne predškolske ustanove.\nGoran Gašić, direktor Vrtića “Dragan i Zoran” u kojem boravi 250 mališana u vrtićkim grupama i pedesetak mališana u produženom boravku, izjavio je da danas potpisani ugovori definišu uzajamne odnose grada i privatnih predškolskih ustanova u pogledu subvencije roditeljima čija djeca borave u privatnim vrtićima.\nDeset odsto od iznosa koji roditelji za tekući mjesec uplate za boravak djece u privatnim predškolskim ustanovama refundiraće grad na račune roditelja. Ugovorom je predviđeno, da će sredstva roditeljima biti isplaćivana jednom mjesečno. Gradonačelnik tvrdi da će se isplate vršiti redovno.\nPotpisivanjem ugovora raspoređen je iznos od 130.000 KM na ime subvencije roditeljima čija djeca pohađaju privatne predškolske ustanove.\nTags: bijeljina, subvencije, vrtić


srbijasport.net - Vesti - Fudbal - Saopštenje Fudbalskog kluba Inđija\n15.03.2011 FK Indjija 2495\nUpravni odbor Fudbalskog kluba "Inđija" je na sednici održanoj sinoć (14.03.2011.) raspravljao o poslednjim dešavanjima vezano za odloženu utakmicu 18. kola Jelen super lige Srbije i doneo sledeću odluku: Fudbaleri FK 'Inđija' će, u sredu 16. marta 2011. godine u 15 časova, izaći na teren i odigrati odloženu utakmicu 18. kola protiv FK "Hajduk" iz Kule.\nUzimajući u obzir slične slučajeve u našoj prošlosti u kojima su pojedini klubovi odbijanjem da izađu na teren i žalbama nadležnim organima Fudbalskog saveza Srbije pokušali da dođu do pravde, došli smo do zaključka da bi u ovom momentu ne igranjem utakmice i takvim načinom protesta otpočeli "borbu sa vetrenjačama", te bi posledice ovakve odluke bile pogubne samo za naše igrače i navijače našeg kluba.\nBez obzira na to od nadležnih organa u zajednici Jelen super lige i Fudbalskom savezu Srbije ćemo svakako zatražiti da ispita ceo slučaj jer i dalje smatramo da je odluka o odlaganju utakmice bila neosnovana. Ukoliko budemo u prilici, pre početka naredne sezone Jelen super lige Srbije preko svojih predstavnika ćemo zatražiti promene postojećih propisa kako se ovakvi i slični slučajevi ne bi ponavljali u budućnosti. Korišćenje ovakvih "driblinga" i izrugivanje propisa može da služi samo na čast onima koji ih izvode, a FK "Inđija" se neće više baviti ovom temom već će se okrenuti pripremama za nastupajuće mečeve.\nUpravni odbor FK "Inđija" je takođe odlučio da ulaz na utakmicu sa FK "Hajduk" iz Kule za sve posetioce bude besplatan. Pozivamo sve navijače i simpatizere našeg kluba da u sredu u 15 časova dođu na gradski stadion u Inđiji i pruže podršku igračima našeg kluba u borbi za osvajanje tri nova boda. Još jednom napominjemo da će FK "Inđija" bez obzira na postignute rezultate na nastupajućim mečevima, svoje utakmice nastaviti da igra sportski i pošteno, kao što je to uvek i činio.


Komentari - Roditelji prespavali ispred škole na Ceraku, to je bio jedini način da budućem prvaku obezbede mesto u boravku! Neverovatno je i što problem nije nov, a REŠENJA NEMA!\nVeliki broj roditelja budućih prvaka prespavao je sinoć ispred Osnovne škole "Ujedinjene nacije" na Ceraku. Razlog zašto su ovde proveli noć je neverovatan - čekali su kako bi za svoje dete od septembra osigurali mesto u produženom borvaku!\nНеће учитељи да раде у продуженом боравку.\nProduženi boravak treba ukinuti. Ako nemate para za decu nemojte ih praviti.\nto nije čudno. Neka deca se uopšte i ne upisu u vrtić. Da nije privatnih, bila bi prava katastrofa. Ovde je isti problem samo što je reč o školi.\nŠkola izdaje prostor za van školske aktivnosti, između ostalog i privatna prodavnica je unutar škole, a prostor za boravak nema. Sramota za školu i za opštinu Čukarica!\nBas vi znate za koga su ovi ljudi glasali i da li su zasluzili ovako nesto! I da li bi po njih bilo drugacije u ovoj konkretnoj situaciji i da je neko drugi dosao na vlast. A ovo o selu/gradu tek,pa mnogi od ovih sto su cekali su rodjeni i odrasli u ovom kraju,isli u tu istu skolu\nPa nismo u kamenom dobu da se podrazumeva da je zaposlen samo jedan roditelj! Sreca pa je ljudima doslo do glave da moraju biti prijavljeni u firmi jer ce i sa tih 150€ penzije morati da kopaju po kantama jednog dana. A i na babe se vise ne moze racunati i one jos uvek rade!\nI onda se pitaju zasto zene nece da radjaju, evo zato! Zato sto kad dobijes decu drzavu boli uvo za tvoje dete i ponasa se prema tebi i tom detetu kao da si gradjanin treceg reda! Samo dok citam besnim u sebi, jer sam i sama na svojoj kozi mnogo puta osetila tu silnu brigu drzave!\nPa sad roditelji moraju po dva posla da rade, da bi prehranili porodicu, jer fantasticni investitori, i investicije, smanjuju mogucnost da vise sati provedemo sa decom, i vaspitavao. Bolje to ulica vaspitava, i splavovi, lakse se sa njima manipulises, i lakse se na decu utice\nS'namerom pođoh u veliki grad...\nStabilna i jaka pravna država. Ne razumem problem kad imamo državu koja sve radi za svoje gradjane.\nsRAMOTNO JE ĐTO SE PRAVI VELIKI PROBLEM ZBOG 28 KLINACA,A TO JE MANJE OD JEDNE GRUPE.sRAMOTA JE ŠTO IMATE 1500 UČENIKA A NISTE ORGANIZPVALI PROSTOR ZA NJIH.tO JE NA ŠKOLI I SEKRETARIJATU.sAMO ČETIRI GRUPE,ORGANIZUJTE NASTAVU U TRI SMENE I OBEZBEDITE JOŠ JEDNU UČIONICU.\nNajbolje da svoju mladost ostave u vrticima i školama, da budu od jutra do mraka. I posle se pitaju sto su deca surova i nemaju sentimentalnosti prema roditeljima. Lepo se zivi van Beograda, proverite. Svaki trenutak proveden u krugu porodice je zlata vredan. Nisu pare sve u zivot\nVala , mogu neku baraku sagraditi pored škole, taman i da je montažni objekat u pitanju. Sramota na šta su ljudi prinuđeni! Čuj, da spavaš ispred škole da bi upisao dete! Bože ,sačuvaj!\nZa ovo ste glasali 03. aprila, sada samo gledajte.\n@Nemanja, ne shvatas zato sto ocigledno dete nemas.\nPa gospodo trcite vi i dalje u Beograd, tamo cvetaju ruze.\nOvo je sramota cuj nije ministarstvo prosvete nazledno a ko je ?Opstina ?Ko?Ovo su strasne scene ,jadni roditelji.Niko nikada ovde nije nadlezan.Sramota.\nStrašno i još strašnije je što direktorka sme da kaže da su ovakve scene "uobičajene". Žalosno!\nRe Ilinka RS\nKad pre gospodjo, pre su u Beogradu bila i odeljenja sa celodnevnom nastavnom. I deca su isto tako bila u skoli do tri dok roditelji ne dodju po njih.\nDrzavo, i gospodo koja istu vodite, sram vas bilo!!!!!\nsamo napredno ,,,,,,\nPrebivaliste mi nije u Beogradu. Ovde sam zavrsio srednju, fakultet i cesto me pitaju zasto ne uzmem kredit i dodjem ovde. Pa evo jednog od razloga! Ne dam za kokosinjac od 40 kvadrata 1300 eur za Kaludjericu i necu da spavam na platou zbog upisa u vrtic. Dete na selu, ovde radim\nDirektorka skole drzi produzeni boravak pored skole i papreno ga naplacuje...\nŠta mislite u Usa je vrtić od 1500-2500$ i niko te ne pita kako platiti\nJadna li je tvoja žena.\nAli zato imamo najveci rast BDP u Evropi i ponosni smo sami na sebe.\nI posle se pitamo što nam natalitet opada... Potplatiš pa imaš mesto, diplomu, pregled. Tako je to u zemlji Srbiji.\nNije istina da Ministarstvo prosvete nije nadležno. Školska uprava daje saglasnost za broj grupa u skladu sa potrebama i mogućnostima škole, i odobrava sredstva za plate učiteljicama koju u boravku rade.\nNije tačno da sve škole imaju boravak do četvrtog razreda. Do drugog je škola obavezna, a posle roditelji snađite se\nMi smo ipak morali da platimo privatni boravak, jer mi nista ne znaci drzavni boravak kad radi samo do 17h, a i suprug i ja radimo na drugom kraju grada do 17h i nema ko da ga uzme. Najvise pametuju zene koje nikada nisu morale da idu na posao, jedina obaveza im bila deca\nDirektorka da je spavala ispred opštine, sekreterijata ili ministarstva sada se ne bi roditelji ponižavali. Roditelji duže rade, neki i po dva posla, škola treba da pomogne da se deca uključe u boravak koji nije samo čuvanje dece već i mesto za edukaciju i vaspitanje!\nMene od 9 godina 'cuvao' brat od 11 dok se roditelji ne vrate sa posla. Pritom majka je radila do 2, sto danas tesko da neko ima to radno vreme. S jednom platom ne mozete podizati dete, a zakon vam ne dozvoljava da to isto dete bude samo kuci, ili sa bratom/sestrom mladjim od 16.\nBravo Lila... Imam četvoro dece i ništa mi pare koje za njihovo rodjenje nisu rešile... A najviše brinem kako će postati svoji ljudi kako da im obezbedim da završe škole i fakultete koje žele...\nNe shvatam zasto vasa deca ne mogu prosto da dodju kuci posle skole i da tamo uce, rucaju i odmore se? Nikada mi nije bila jasna poenta dnevnog boravka, vase dete kao da je nesposobno da se stara samo o sebi, a ima vec 7 godina\n@ Kimi Za koga su glasali, dobro su i prosli Neka spavaju @ A za koga se trebalo glasati da se ovo reši za tebe? Političari,začarani krug već 3 i decenije,suština je ista jedino što bi ti seo u fotelju nezasluženo naravno umesto nekog ko danas sedi nezasluženo i to je sve\nMnogi ne znaju kakav je osećaj bespomoćnosti kada nemaš kome da ostaviš dete, žao mi je ovih roditelja i njihove muke, ali krivac je u ovom slučaju samo jedan, direktorka škole, nema šanse da ne može da organizuje jos 1 učionicu, nego potencira da ke to besplatno. Sramota!\nBruka i sramota ili ti pravo lice sistema.\nOpština je ta koja treba da reši ovaj problem. Velika sramota. Svi prebacuju nadležnost u drugo dvorište. 70% škola čezne za tako velikim upisom dece, mesta po Srbiji izumiru, a u Beogradu ovo da se dešava. Nemar i ne briga od najranijeg uzrasta, posle se pitamo što mladi odlaze!\nAli zato imamo Bg na vodi, prozapadnu vladu i medije, koji nam govore da je Srbija na pravom putu, samo treba uvesti sankcije.. A pogledajte ulice, nikada veca razlika u socijalnoj nejednakosti.. To nam je doneo 5 oktobar..\nNije resenje nataliteta dati po 100.000 dinara na rodjenju. Resenje su mesta u jaslicama, obdanistima, skolama koja rade jednu smenu, boravcima, besplatnom rucku u skoli, besplatnim udzbenicima i osnovnom priboru, sportovima, (ne)postojecim dodatnim i dopunskim casovima, sekcijama\nje bas jadno\nKako nije nadležno Ministarstvo prosvete, kad oni daju saglasnost za grupe boravka i finansiranje plata ljudi koji rade u boravku?!\nNije skola duzna sa vam cuva decu. Nemojte da ih pravite ako ne mozete da ih cuvate. Ne zanimaju me izgovori. Lakse bi mi hiljadu puta bilo sa dve plate, ali deca su na prvom mestu. Zato majka uz njih, jedna plata, pa koliko ima, toliko je.\nPa, za našu decu\nPa, za našu decu! Ne za Vašu!\nOvo je nedopustivo, tužno...i za decu o za roditelje. Mogu misliti agoniju organizacije života bez mogućnosti da dete bude zbrinuto sistemski dok su roditelji na poslu\nSramotno - Ministarstvo nije nadlezno!!!!!\nНема нама помоћи браћо.\nA sela pusta njive zapuštene,bake i deke sami,novobiogrdzani dodju par puta godišnje na pola dana da pokupe hranu sa sela i nazad na beton u redove .. A svakodnevno im puna i usta sela,prirode i motike koji nikad nisu ni držali u ruci a sa sela došli...\nZa koga su glasali, dobro su i prosli. Neka spavaju\nPUCAO U DVORIŠTE BIVŠE, PA PRETIO DA ĆE SE UBITI Uhapšen muškarac u Grockoj zbog izazivanja OPŠTE OPASNOSTI\n"ONA JE BISER BEOGRADA NA VODI" Ovo su svi detalji nove glamurozne stambene zgrade: Manifestacija "Perla Days" je pravi SPEKTAKL (FOTO, VIDEO)


Štrpce - dobro i loše - Crno beli svet\nŠtrpce – dobro i loše\nSastavljena od dvadesetak sela, opština Štrpce smeštena na padinama Šar-planine je mesto u kojem se pre rata relativno doboro živelo, s obzirom na turističke potencijale, najpre zahvaljujući ski centru Brezovica i fabrikama koje su pre 1999. godine postojale.\nDanas je situacija drugačija. Većina firmi je privatizovana, a stanovnici Sirinjićke Župe i dalje pokušavaju da prežive od poljoprivrede i od turizma, koje su i dalje delatnosti kojima se preostali stanovnici u ovom kraju bave.\nNa skijanje na Brezovicu, osim Srba sada dolaze i Albanci, nema više međuetničkih tenzija, pa u toku sezone nekolicina meštana koji su razvili biznis izgradnjom vikendica i hotela mogu dobro da zarade.\nI pored turističkih potencijala, kao i u većini srpskih sredina na Kosovu, i ovde je na snazi trend odlaska mladih. Mladi odlaze najčešće u Beograd na ‘građevinu’ ili školovanje. Oni koji u prestonici završe srednju školu i fakultet više se ne vraćaju u svoj kraj.\nSan mladih – život u Beogradu\n“Deo stanovništva živi lepo, drugi deo teško. Živi se uglavnom od donacija, minimalca, penzija. Imamo veliki odliv mladih, mahom ko se školuje u Srbiji više se ne vraća ovde. U poslednje tri do četiri godine, otišlo je možda do 300 mladih ljudi”, kaže šezdesetogodišnji Dragutin Stanojević iz Štrpca.\nSedamnaestogodišnja Katarina Đorđević iz Sevca, koja za nekoliko dana postaje punoletna, samo je jedna od mnogih mladih koji su otišli. I njena je destinacija centralna Srbija, tačnije Beograd.\n“Otišla sam zato što volim Beograd pre svega. U Štrpcu nema perspektive po pitanju obrazovanja i svega, a ja želim da upišem fakultet u Beogradu i da se edukujem, tako da ne planiram da se vraćam”, ispričala nam je svoj razlog odlaska Katarina, koja je u Beogradu učenica Šeste beogradske gimnazije.\nPriču o odlasku mladih u Beograd potvrđuje nam i sedamdesetogodišnji Krsta Arsović iz Sevca kojeg smo zatekli u centru Štrpca.\n“Ima mladih, samo nema zaposlenja. Živimo malo od penzije i minimalca, neko od malina i stočarstva. Ali, za mlade nema posla. Moji žive u Beogradu“, kaže Krsta, žureći da sa par jabuka u kesi stigne na autobus do Sevca.\n“Teško je, nema posla. Ja pokušavam nešto sa trgovinom. Uglavnom se ljudi okrenuli malinarstvu i stočarstvu“, reči su Slađana Budurića iz Štrpca.\nU Opštini Štrpce pak kažu da nema većih iseljavanja stanovništva, da su migracije pojedinačne, privremene i povremene.\n„Uglavnom nema nekih većih iseljavanja. Mladi odlaze privremeno da rade u Srbiju, uglavnom je to Kopaonik, Zlatibor, ili Beograd. Uglavnom građevina. Nemamo tačnu brojku, ne znam da li neko vodi tu statistiku, mi je nemamo, ali mogu reći da nema velikih migracija. Uglavnom mladi odlaze zbog studija, postoji trend da i deca posle osnovne škole upisiju srednju školu u nekim gradovima u Srbiji“, kaže zamenik gradonačelnika Štrpca, Ivica Tanasijević.\nJedan od najizraženijih problema koji pogađa ovu opštinu je nezaposlenost.\n„Problem u našoj opštini, kao i u svakoj na Kosovu, jeste nezaposlenost. Mi se nadamo da ćemo uskoro uspeti da oživimo turizam na Brezovici, pa da pružimo mogućnost mladima da se zaposle“, ističe Tanasijević.\nPored nezaposlenosti, u poslednjih nekoliko godina pojavio se i problem sa izgradnjom mini hidroelektrana.\n„Nije sjajno, mladi nemaju posao, svi koji odu vani da studiraju, ne vraćaju se, retko ko da se vrati, rade tamo i ono što nisu završili, dok se snađu. Infrastruktura je dobra, ali je veliki problem sa vodom, nemamo vodu zbog izgradnje mini hidroelektrana. U Donjoj Bitinji su bez vode skoro mesec dana“, rekla nam je bivša radnica suda u penziji, koja je želela da ostane anonimna.\nZamenik gradonačelnika Štrpca demantovao je informaciju da meštani Bitinje mesec dana nemaju vodu. Po njegovim rečima, bez vode su bili samo jedan dan. Ističe da su nemoćni u borbi protiv izgradnje mini hidroelektrana, ali da će zaštiti eko sistem Župe.\n„Tu smo nemoćni, mi ne dajemo licencu za izgradnju mini hidroelektrana. Nadležne su neke više instance, oni su dobili sve dozvole od nadležnih – Ministarstva životne sredine, Ministarstva enegetike i Agencije za vode. I mi smo svesni da to ugrožava naše građane. Ono na čemu ćemo mi instistirati, jeste da te kompanije poštuju zakon i ekološki minimum i ne rade u letnjem periodu, kada su suše. Naši inspektori će sa inspektorima na centralnom nivou kontrolisati njihov rad”, obećava Tanasijević.\nZima najteža u Sevcu\nOni koji su ostali da žive u ovom plninskom mestu, kažu da je najteže zimi, s obzirom na to da se putevi retko čiste.\n„Održavanje puteva u Sevcu je nula. Ostavljeni smo na milost i nemilost u zadnje tri godine, to mogu da kažem. A za drugo, živi se kako se ko snađe. Govorim konkretno za Sevce, ljudi idu većinom u ‘pečalbu'”, kaže stanovnik Sevca, zamolivši nas da ne otkrivamo njegov identitet kako ne bi imao problema.\n“Većinom odlaze na građevinu u Beograd i na Kopaonik. Sevce je najugroženije po zaposlenju na teritoriji opštine Štrpce. Imamo problem i sa dalekovodom, neke od mahala mogu da se zapale, postoje betonski stubovi, a samo je žica okačena na borove stubove“, dodaje.\nIz opštine Štrpce poručuju da su im u zimskim uslovima prioritet udaljena planinska sela, ali da nekada kompanije koje su zadužene za čišćenje ne mogu svuda da stignu.\n„Mi svake godine imamo javni poziv kada se određene kompanije javljaju za održavanje zimskih puteva. Opština Štrpce ima dosta snega i da kažem najgori je onaj prvi sneg kada kompanija nije spremna da odgovori na sve zahteve, inače svi putevi su pokriveni i čiste se redovno”, kaže drugi čovek Štrpca, Ivica Tanasijević.\n“Uvek su prioritetna ta ruralnija područja, kao što je Sevce, Vrbeštica, Koštanjevo i druga sela. Ono što građani na neki način ne mogu da razumeju, jeste da se ne može odgovoriti istovremeno, jer imamo 16 naselja. Imajući u vidu da deca iz Sevca putuju svaki dan do škole, Sevce je prioritet. Radimo ono što možemo da olakšamo uslove u zimskom periodu“, dodaje.\nI pored teškog života pojedini mladi žele da ostanu u Župi\nIma i onih koji svoju budućnost ipak vide u Štrpcu.\nBojan Ilić je odlučio da se vrati u rodni kraj nakon nekoliko godina provedenih u inostranstvu. Razvio je privatni biznis, napravio je motel i restoran i obezbedio posao za sebe i još desetak radnika.\nBojan Ilić sa zaposlenima\n„Živi se dobro. Ja svoju budućnost vidim ovde. Treba da ostanemo na svojoj zemlji“, poručio je Ilić koji se nedavno oženio. Bojan ponavlja da će sa porodicom ostati u Štrpcu.\nU Bojanovom restoranu radi i Slobodan Živković iz Gotovuše, otac dvoje male dece. Radi kao konobar, ali se bavi i malinarstvom.\n„I ja i brat radimo kao konobari. Imamo i trideset ari malina, može od toga dobro da se živi. Ove godine je bila loša cena, nadam se da će sledeće biti bolje. Snalazimo se, obrađujemo i voćnjake. Vidim svoju budućnost ovde, ne bih mogao na nekom drugom mestu da živim, navikao sam ovde. Možda kada bih negde našao dobar posao, ali ne znam, nisam razmišljao o odlasku“, rekao nam je Živković.\n„Ja sam penzioner, žena domaćica, sin mi radi u Domu zdravlja, snaja je nezposlena, živi se, za sada je dobro“, rekao je Kosta Kosić iz Štrpca, istakavši da je zadovoljan onim što opštinske vlasti rade za ljude ovog kraja.\nU opštini Štrpce živi oko 13.600 stanovnika, od toga je oko 9.100 Srba, 4.500 Albanaca i tridesetak Roma. Ovo je opština, koja je poznata po prirodnim bogatstvima, ima bogatu rečnu mrežu, oko 250 prirodnih izvorišta vode.\nKroz nju protiče reka Lepenac koja izvire kod Sevca. Kraj je bogat i prirodnim jezerima, a najpoznatija su Livadičko ili Štrbačko jezero i Jažinačko. Jednim delom se graniči sa Severnom Makedonijom, tako da mnogi meštani u trgovinu odlaze do Skoplja.\nSmeštena na dobrom geografskom položaju, na raskršću puteva, opština Štrpce ima sve šanse za razvoj u veliki trgovinsko-turistički centar. Međutim, ono što smo primetili, postoji opasnost da ovu netaknutu prirodu, u potrazi za poslom njeni stanovnici napuste, a biznismeni unište.\nPrevious Žedni kraj izvora\nNext Tinejdžerka sa Kosova na krovu sveta


Tomović ne zna ko je prijetio\nTomović je kazao da i dalje ne zna ko je zloupotrijebio njegovo ime, odnosno ko se predstavio kao on u telefonskom razgovoru i prijetio novinarki Lakić\nVujica Tomović, Foto: Boris Pejović\n02.09.2011. 11:07h Ažurirano: 02.09.2011. 11:07h\nPodgoričanin Vujica Tomović, inženjer u penziji, negirao je u četvrtak da je on u februaru sa telefona Slavka Musića vrijeđao, omalovažavao i indirektno prijetio novinarki “Vijesti” Oliveri Lakić.\nOn je kazao da i dalje ne zna ko je zloupotrijebio njegovo ime, odnosno ko se predstavio kao on u telefonskom razgovoru i prijetio novinarki Lakić.\n“Očekujem da sud i tužilaštvo utvrdi ko je to uradio”, kazao je Tomović.\nOn je u četvrtak, pred sudijom Osnovnog suda Zoranom Šćepanovićem, u procesu Osnovnog državnog tužilaštva protiv Musića i Marka Pipera, kojem se sudi u odsustvu, zbog ugožavanja sigurnosti, kazao da je za sve saznao iz novina.\n“Konobar mi je u kafiću u kojem svakog jutra sjedim rekao “Čika Vujice, nijesam znao da ste vlasnik fabrike cigara i da maltretirate novinare”. Ništa mi nije bilo jasno, ”, ispričao je Tomović.\nMusić i Piper se terete da su od 31. januara do 3. februara, novinarki Lakić uputili ozbiljne prijetnje koje su uslijedile poslije istraživačkih tekstova o fabrici duvana u Mojkovcu i “neobičnim” okolnostima pod kojima ona posluje.\nPolicija je radila procjenu bezbjednosti novinarke, a nakon nalaza da ona nije ugrožena u dva navrata su telefonom stigle nove prijetnje na njen i račun njene porodice.\nTužilac se bavio i istragom incidenta u Donjoj Gorici, 2. februara, kada je više od 20 minuta Musićevim automobilom “golf 5” bilo blokirano službeno vozilo “Vijesti” u dvorištu porodice, koja živi iza bedema hangara, gdje se, navodno, proizvodi ambalaža lažnih brendova cigareta.\nTužilaštvo se bavilo i dijelom navoda novinarke Lakić da joj je upravo Musić, koji se dva dana ranije, dok je ona u Mojkovcu pokušala da od vlasnika fabrike duvana sazna šta oni proizvode u Poljima, predstavljao kao “djevojka za sve”, i umjesto saopštenja rukovodstva fabrike uručio saksiju sa dvije orhideje koju je poslao “direktor Tomović”.\nPolicija je radila procjenu bezbjednosti novinarke, a nakon nalaza da ona nije ugrožena u dva navrata su telefonom stigle nove prijetnje na njen i račun njene porodice. Policija još nije rasvijetlila taj slučaj\n“Ja od prvog trenutka znam da Vujica Tomović nije čovjek koji me je zvao. Znam i da se onaj sa kojim sam razgovarala lažno predstavio jer sam i te kako upoznata ko su pravi vlasnici mojkovačke fabrike na papiru i nezvanično. Do dana današnjeg sam se čudila zašto Tomović nije demantovao naše napise, tužio nas ali prvenstveno one koji su zloupotrijebili njegovo ime”, kazala je Lakić.\nTomović je rekao da to nije želio računajući da će se sve razjasniti na sudu i da su mu to savjetovali advokati.\n“ Ne znam ko ga me je zloupotrijebio i nemam nikakve veze sa fabrikom, a i da zdravstveno nijesam u stanju da budem ni njen direktor ni radnik”, kazao je on na sudu.\nNa suđenju u četvrtak svjedočila je i Dragana Stanišić. Ekipa “Vijesti” je u njenoj porodičnoj kući koja se nalazi u Donjoj Gorici u blizini spornog hangara boravila kada je nepoznata osoba ušla u dvorište i preko kapije parkirala golf, zagradivši tako automobil “Vijesti”.\n“Svi smo se te večeri uznemirili, jer je izgledao kao u gangsterskom filmu”, kazala je ona.\nNjena majka Ljubinka Stanišić opisala događaje od te večeri i rekla da ju je strah od Musića jer ga zna 12 godina “i zna na šta je sve spreman”. Stanišić je kazala da je Musić čovjek koji je “za interese Aleksandra Mrkića, vlasnika hangara u Donjoj Gorici na sve spreman”.\nOna je odgovarajući na pitanja oštećene Lakić kazala da se na tom posjedu svašta dešavalo, da je intervenisala i policija, da su komšije pisale peticiju, da su njihovi radnici bježali kod komšija, i slično.\n“Iz iskustva tih ljudi kojima je Musić bio šef znam kroz šta su prolazili i i znam šta je u stanju da uradi”, kazala je Stanišić.\nZa naredno suđenje, zakazano za 06. oktobar, planirano je saslušanje svjedoka Dalibora Tomaševića, fotoreportera i vozača “Vijesti” Zorana Đurića i Veska Radovića.\nOsnovno državno tužilaštOsnovni sudZoran ŠćepanovićOlivera LakićSlavko MusićVujica Tomović\n15.06. 10:29 h\t1178


Tesla električni pikap će premijerno biti predstavljen 21. novembra - CdM\nDa li će Mask svoja obećanja ispuniti, vidjećemo 21. novembra. Ipak, čini se da je “na nišanu” kompanije Tesla zapravo Ford F-150, najpopularnije vozilu u Americi.\nPodsjećamo, Mask je naveo da je F-150 fantastičan kamionet, ali da bi kamionet njegove kompanije trebalo da bude bolji. Odnosno, njegovim riječima, “Ako F-150 nešto može da uradi, onda će to moći da uradi i Tesla kamionet”.\nJoš uvijek se ne zna kada će taj model zapravo zaista biti lansiran na tržište. Ipak, kad god to da se desi, on će se suočiti sa izuzetno jakom konkurencijom.\nOsim gore pomenutog Rivian R1T modela, i Ford i General Motors su najavili novi električni pikap.\nTagsTesla električni pikap


Ćorić o klubu: Javnost se zabavlja stvarima koje su ispod svake razine - Index.hr\nĆorić o klubu: Javnost se zabavlja stvarima koje su ispod svake razine\nAladrović i Kovačević iz Janafa su rodbinski povezani, a Ćorić je upitan jesu li on i Aladrović kumovi.\n"Nismo, ali je teza vrlo simpatična", rekao je.\n"Čuli ste svašta u zadnje vrijeme. Sve simpatičnije", komentirao je Ćorić.\n"Dakle, niste imali interes zajednički vi i Aladrović da Dragan Kovačević ostane šef Janafa, možda lobirali za njega?" upitala je novinarka N1 televizije Ćorića.\n"Nemam komentara", kratko je odgovorio Ćorić.\n"Zašto nemate komentara, zašto ne kažete jednostavno da ili ne?" slijedilo je pitanje novinarke.\n"Zato što jednostavno svaki komentar vuče drugi komentar, a hrvatska javnost se evo već desetak dana zabavlja stvarima za koje držim da su ispod svake razine", rekao je Ćorić.\nĆorić je temu o velikoj aferi sveo na priču o hrani pa kazao da je to ispod svake razine\nNovinarka N1 je potom konstatirala da nije ispod svake razine ako se istražuje velika korupcijska afera u Janafu, a ministri su dolazili u prostorije kluba šefa Janafa.\n"To definitivno nije ispod svake razine. Ali sad ste imputirali i odgovor. Nisam rekao da je to ispod svake razine, naravno da treba propitivati svaki sustav, naravno da ako postoji sumnja na korupciju svi trebaju djelovati, to uopće nije sporno. Ali propitkivati tko je što, kad jeo, koliko je čega ostalo na stolu ili slične stvari, to je ispod svake razine", rekao je Ćorić.\nDalje na ovu temu nije imao komentara, već je javnosti objašnjavao da ih treba zanimati funkcioniranje Ministarstva gospodarstva.\nJavnost treba zanimati funkcioniranje Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja, "doista treba dovoditi u pitanje uspješnost funkcioniranja politika u tom ministarstvu" u kontekstu gospodarenja otpadom, zaštite okoliša i promocije poduzetničkih aktivnosti, kaže Ćorić dodajući kako je spreman odgovoriti na svako pitanje o tome.\n"Ako bude potrebno, prema nadležnim institucijama objasnit ću svaki detalj svakog dana svog funkcioniranja, i tu ću stati, dalje komentara nemam", rekao je Ćorić upitan zašto ne želi s javnošću podijeliti što je radio u privatnom klubu uhićenog Kovačevića.\nPlenkovićev ministar tako smatra da je propitkivanje boravka troje ministara i predsjednika u klubu koji je radio dok je ostatak države bio zatvoren tema ispod razine pokušavši to prebaciti na priču o jelu i piću u klubu.\nNije ovo prvi put da Ćorić odbija govoriti o svom boravku u Kovačevićevom klubu. Iako je danas naglasio da je spreman govoriti s nadležnim tijelima, s javnosti ipak nije spreman podijeliti ništa. To je prije nekoliko dana i sam kazao.\nPrije četiri dana Ćorić je tako upitan je li istina da se na ulazu u klub trebalo ostaviti mobitel.\n"To nije informacija koju želim podijeliti s hrvatskom javnošću", kazao je Plenkovićev ministar.\nKomentirao Kovačevićev ugovor\nMinistar je danas komentirao i Kovačevićev ugovor u Janafu. Kako se pisalo posljednjih dana, Kovačević bi mogao dobiti veliku otpremninu ako mu se prekine ugovor.\n"Pretpostavljam da u tom ugovoru, kao i u ugovorima većine menadžera, postoji klauzula da je rad bio na štetu kompanije, pa pretpostavljam da se NO na to referirao u odgovoru na upit medija da Kovačevićev povratak u Janaf nije moguć", rekao je Ćorić.\n"S obzirom na činjenicu da je monopolist na tom tržištu, to uopće nije sporno, no 2018. i 2019. povećanje prihoda je bilo znatno veće nego godinama ranije", ističe Ćorić.\nSlika bivših i sadašnjih ministara s Josipom Rimac\nInače, Facebookom već danima kruži fotografija Ćorića i drugih HDZ-ovaca na jednoj večeri. Na slici, za koju nije poznato kad je nastala, ali je sigurno starija od četiri mjeseca, sjede četiri bivša i aktualna Plenkovićeva ministra s Josipom Rimac. Tu su od aktualnih Oleg Butković i Tomislav Ćorić te od bivših Tomislav Tolušić i Goran Marić.\nSvima im je, osim što su HDZ-ovci, zajedničko što se o njima pisalo u kontekstu velikih afera.\nKad je i kako slika nastala, kažemo, nije poznato. Bojimo se i pitati. S obzirom na to da je hrana na stolu, Ćorić bi mogao kazati da su to teme ispod svake razine.\n#HDZ #Andrej plenković #Dragan Kovačević #tomislav ćorić #afera janaf


Grupa Vrelo: fuzija tradicije i modernog | Rumsterdam\nHome Rumljani Grupa Vrelo: fuzija tradicije i modernog\nPiše Rumski portal Objavljeno 15/07/2015\n82\tKao jedan od najpoznatijih world music bendova, kako u Srbiji, tako i u regionu, grupa Vrelo se i sa drugim studijskim albumom opredelila za put kvaliteta.\nGitarista i frontmen grupe Vrelo Stanko Tomić za Rumsterdam objašnjava proces stvaranja albuma:\nPrvi album smo radili sa producentom Vojom Aralicom od početka, u svim fazama. Pre ulaska u studio on je dolazio kod nas na probe i već tada smo dotezali pesme pripremajući ih za snimanje. Tokom snimanja, na licu mesta, u nekim pesmama smo menjali manire, nekad vokale, nekad svirku.\nTomić dodaje da je grupa Vrelo drugi album pripremala i usnimala sama.\nSnimali smo ga u Veterniku, Studio Revolver, a snimatelj je bio Dragan Panjak. Gost nam je bio kompozitor i violinista Dejan Sparavalo (The No Smoking Orchestra). Album je miksan i produciran u Đuletovom (Van Gogh) studiju Siena u Beogradu. Kada nam je Voja poslao prvu pesmu koju je uradio, Čuvam ovce, bili smo potpuno oduševljeni i takvo nas je osećanje držalo za sve stvari koje su ušle u miks.\nMiksovanje žanrova, sviranje na različitim mestima – od velikih muzičkih festivala, do gerontoloških centara, naučnih skupova, svečanih akademija, grupa Vrelo susretala se sa ljudima svih generacija i svuda su dočekivani sa ovacijama.\nNa pitanje koliko je teško uklopiti pank elemente sa etno konceptom, Tomić objašnjva da ih je vrlo lako spojiti u celinu jer oni već jesu celina. Kako kaže, to je potpuno ista snaga, samo je potekla iz različitog vremena.\nSvet ne počinje od nas, trebalo bi da se uhvatimo u kolo ako hoćemo da postanemo jedno sami sa sobom, sa drugima, sa vremenom.\nS obzirom na to da su sarađivali sa mnogo različitih umetnika, saradnja grupe Vrelo sa Emirom Kusturicom i The No Smoking Orchestra trajala je najduže. Proveli su skoro godinu dana zajedno kada se saberu sve turneje, opera, vreme u studiju, a kako Tomić navodi, postali su prijatelji, od njih su mnogo naučili.\nU današnjem vremenu u kome je teško stvarati autentičnu muziku, Tomić pohvaljuje i podržava sve ljude koji uspevaju da rade svoju autorsku muziku. Samoinicijativu navodi kao najmoćnije oruđe za ostvarivanje toga.\nSamo onoliko koliko sami budu jaki da se održe, da podršku traže u sebi i jedni u drugima, da nađu načine da sviraju pred publikom, toliko će i da postoje. Želim im da istraju.\nMaja Zikic\t10/10/2015\nU sećanje svakog putnika namernika kome je Ruma bar jednom bila odredište sa lakoćom …


Odluka Komisije od 13/05/2022 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.10688 - AXA / ATALANTE) în temeiul Regulamentului (EZ) nr. 139/2004 al Consiliului (Vjerodostojan je samo tekst na francuskom jeziku) - Publications Office of the EU\nOdluka Komisije od 13/05/2022 u kojoj se određuje koncentracija kompatibilna sa zajedničkim tržištem (Predmet br. COMP/M.10688 - AXA / ATALANTE) în temeiul Regulamentului (EZ) nr. 139/2004 al Consiliului (Vjerodostojan je samo tekst na francuskom jeziku)\nURISERV : MTF_2022_10688_FIN\nIMMC : M.10688\nCELEX : 32022M10688


dejanpetrovic - BJBikers Forum\nO članu dejanpetrovic\nSve sto ima tockoveee...\nMZ es 175 bobber\ndejanpetrovic je odgovorio članu dejanpetrovic u Naši Ljubimci\nBas si me ubedio druze.. [emoji3][emoji3][emoji3]...ma nema nista od nase drzave, ja znam da je to sve moglo pre lako da se resi, ali sada malo teze(nemoguceeeee).. Nego imam ja plan, srbi smo mi, sve se resava...nego moram da nadjem jedan ram, i sve cu da sredim, ne odustajem od ovoga sto sam zamislio, videces..kad mogu ovako da nas kecaju,i da se mucimo,neka tako i bude, dusu ne mogu da nam uzmu...izaci cu ja na ulicu sa njim pa makar se okrenuo naglavacke [emoji3][emoji3] Послато са Redmi 5 Plus уз помоћ Тапатока\n[emoji23][emoji23][emoji23][emoji23]...hvala ti na savetu ali ja nemam nista od njega sto je fabricko...viljuska nije njegova,sediste, blatobrane, far, rezervar,masku,nistaaaa.... Послато са Redmi 5 Plus уз помоћ Тапатока\nE pa ljudi, naisao sam na problem koji sam pretpostavljao da cu da imam,kakav sam baksuz...po "novim" pravilima o registraciji vozila ja moj motor ne mogu da registrujem,nikako...e sada,sta raditi dalje Послато са Redmi 5 Plus уз помоћ Тапатока\ndejanpetrovic je počeo da prati MZ es 175/2 projekat "bobber" Jul 12, 2018\nšumi, to je ekstra ali si vec to radio i znas gde sta kako,kad jednom otvoris i vidis, to je to...[emoji3][emoji3] ali ja nisam do sada nikad rastavio, polako da nesto ne zeznem. znanje oko toga imam, nije da nemam.. nego dok ga ja sad sastavim i sledeci put nije problem..kad vec znas kazi mi da li opruga koja je sa kuglicom fiksator,jaca ili slabija otp...??? Послато са Redmi 5 Plus уз помоћ Тапатока\nevo uspeo da izvadim i mali lager i na radilici, grejao sam fenom za auto, svuda okolo po malo i uspeo... [emoji3][emoji3].. na oba lezaja sam prometio sa strane oznaku C3f.. neznam da li je to menjano nekada, ali eto ti su lezajevi. Послато са Redmi 5 Plus уз помоћ Тапатока\neee to se nikada ne bih setio, a logicno, naravno... [emoji3]...ali nemoze sve da se zna, hvala na savetu..zupcanici su mi svi ok, gledao sam ih.. Послато са Redmi 5 Plus уз помоћ Тапатока\nkako mogu da izvadim ovaj lager mali sto je zatvoren od iza??i da li je ova viljuska za brzine mnogo ostecena posto je dosta nekako usecena?? Послато са Redmi 5 Plus уз помоћ Тапатока\nnisam toliko strucan,za radilicu sam siguran da to mora da bude kvalitet i po pravilu,to cu sve uzeti kod naseg druga Zokija, nego me cisto zanimalo da li i ovi na menjacu moraju da budu po nekom standardu,jer kazem nisam steucan po tom pitanju..na kraju ja sve to moram da kupim tako da sve ce ici kod Zokija...kome da se obratim za radilicu oko zamene klipnjace?? Послато са Redmi 5 Plus уз помоћ Тапатока\n...uglavnom pazim na takve delove, medjutim njega sam poslednjeg ubacio u kutiju,to je sve sada poredjano na stolu,jedno pored drugog, oprano sve osim dekle...i evo vidim razumes se dosta u problematiku,kazi mi da li lezajevi za menjac moraju da se nameste namenski za njega ili mogu da kupim takve lagere u slobodnoj prodaji u mom mestu?? Послато са Redmi 5 Plus уз помоћ Тапатока\n...u ovo leziste, na levoj strani masine stoji znate vec,onaj deo sto je sa kanalima na sebi, u toj rupici ispod sam nasao polomljenu oprugicu...da li tu treba da ide i neka kuglica, pretpostavljam zbog zlebova ili ne?? Послато са Redmi 5 Plus уз помоћ Тапатока\nmorao sam veruj mi,imam klip....ni jedan lezaj mi ne valja,znaci svi se cuju, uzas...luft u lezaju na radilici donde,katastrofa...sad cu sve to da zamenim lepo, i semeringe sve, sklopim ocistim i nov motor... Послато са Redmi 5 Plus уз помоћ Тапатока\n... u param parčad vele'majstore..[emoji3][emoji23][emoji16] Послато са Redmi 5 Plus уз помоћ Тапатока\nživ je ljudi, žiiiiiivvv.... 🤣[emoji1][emoji16][emoji3]..... doduše malo mi lupa u menjac nešto čini mi se i nema taj rad bas koji treba ali biće sve to sredjeno...kao dete sam neko.. [emoji3][emoji3][emoji3] Послато са Redmi 5 Plus уз помоћ Тапатока\nprolazim ovako za sada, sa ovim cilindrom, nije opasno nista,namontirao nove karike,sredio karb(iglica i ociscen), danas je u planu da ga upalim posle skoro 15 god [emoji51][emoji51].. pa cemo videti, nadam se da ce sve proci kako treba...[emoji3] Послато са Redmi 5 Plus уз помоћ Тапатока\npa sad,to bi bilo najbolje resenje....tako ce i da bude, uradicu i cilindar i stavim sve novo, predihtujem celu masinu i to je to..kad sam vec sve zapoceo, neka bar bude kako treba..samo da se za sve to sakupi para...nego "nek je zdravlje" , bice sve, ne žurim..hvala na savetu Послато са Redmi 5 Plus уз помоћ Тапатока


Vetraljevu određen pritvor do 30 dana: Na saslušanju tvrdio da se ne sjeća da je ubo druga\nDan D za Šarića: Ako se ovo dogodi, od sjutra bi mogao biti na slobodi\nAdvokati Darka Šarića podnijeli su Apelacionom sudu u Beogradu žalbe, tražeći da mu se ukine pritvor do pravosnažnosti presude, te će već početkom naredne sedmice biti poznato hoće li se Pljevljak poslije…\nNova optužnica za Markuša: Lažni policajac prijetio ubistvom sugrađaninu\nOsnovno državno tužilaštvo u Podgorici podiglo je novu optužnicu protiv Podgoričanina Bojana Markuša koji je javnosti postao poznat kao „lažni policajac” kada je prošle godine, koristeći ukradenu legitimaciju, zaustavljao građane i pretresao…\npetak januar 18\nUdes kod Sozine, umalo nastradala i naplatna kućica\nNa naplatnoj rampi tunela „Sozina“ došlo je do sudara vozila oko 18 sati i 15 minuta pri kome zamalo nije nastradala i naplatna kućica.\nSlužbenici CB Bar su rasvijetlili sedam krivičnih djela teška krađa i tom prilikom podnijeli krivičnu prijavu protiv maloljetnih E.Đ. (15) i V.N. (14) i osamanaestogodišnjeg A.B. Oni su, sumnja se,…\nsrijeda, 14 mart 2018 17:40\nPodgoričaninu Veselinu Vetraljevu (33), koji je uhapšen preksinoć zbog sumnje da je pokušao da ubije Dejana Uskokovića, određen je pritvor do 72 sata, saznaje portal Standard.\nOn je na saslušanje, kako saznajemo, rekao da se ne sjeća da ubo nožem druga, te dodao da je bio pijan.\nOn je krivično djelo, kako se sumnja, počinio u svom stanu u Podgorici. Njega su, shodno opisu kojim su raspolagali i koji su javili službenici CB Podgorica, zaustavili službenici Grupe za obezbjeđenje ličnosti i objekata Sektora za obezbjeđenje ličnosti i objekata a potom ga predali službenicima CB Podgorica.\n"Dežurna služba CB Podgorica je, 12.03.2018. godine oko 20,30 časova, obaviještena od strane Službe hitne medicinske pomoći u Podgorici da se kod njih nalazi D.U. sa povredama iz nasilja. Nakon ukazane prve pomoći D.U. je transportovan u Urgentni blok Kliničkog centra. Službenici CB Podgorica su u prostorijama Urgentnog bloka obavili razgovor sa ljekarom koji se nije precizno izjasnio o težini povreda, ali je konstatovao da je D.U. zadobio povrede u vidu ubodne rane u predjelu grudnog koša dubine 7 – 8 cm, usljed čega je izgubio veću količinu krvi i da ima više razderotina u predjelu glave", kazali su u policiji.\nViše iz ove kategorije « Podgoričanin osuđen na osam mjeseci zatvora: U toaletu voza krijumčario marihuanu Tragedija u Podgorici: Mladić poginuo trkajući se sa drugom? »


Preminuo "otac crnog filma" Melvin Van Pibls - BIGportal.ba\n23 Septembra, 2021 23 Septembra, 2021 039\nReditelj Melvin Van Pibls, koji je bio poznat kao “otac crnog bioskopa” i koji je stajao iza filma “Watermelon Man” i “Sweet Sweetback’s Baadasssss Song”, umro je u utorak u svojoj kući u Njujorku.\nNjegova porodica je objavila vest u zajedničkom saopštenju sa “The Criterion Collection” i “Janus Films”.\n“Tužni smo što objavljujemop smrt velikana američke kinematografije, Melvina Van Piblsa, koji je sinoć preminuo kod kuće sa porodicom u 90. godini”, navodi se u pismu.\n“U svojoj karijeri bez premca, Van Pibls je ostavio neizbrisiv trag u međunarodnom kulturnom pejzažu. U karijeri bez premca koju odlikuju neumoljiva inovativnost, bezgranična radoznalost i duhovna empatija, Melvin Van Pibls svojim filmovima, romanima, predstavama i muzikom ostavio je neizbrisiv trag na međunarodnom kulturnom pejzažu.”\nSin Mario Van Pibls dodao je: “Tata je znao da su crne slike važne. Ako slika vredi hiljadu reči, koliko je vredeo film? Želimo da budemo uspeh koji vidimo, pa moramo da vidimo da smo slobodni. Istinsko oslobođenje nije značilo oponašanje mentaliteta kolonizatora. To je značilo ceniti moć, lepotu i međusobnu povezanost svih ljudi.”


UGLjEVIK ČUVA KULTURU: Rame uz rame sa najrazvijenijim i najvećim sredinama - UGLJEVIK.INFO\nUGLjEVIK ČUVA KULTURU: Rame uz rame sa najrazvijenijim i najvećim sredinama\nUPOREDO sa silnim kapitalnim ulaganjima u infrastrukturu, koja je promenila lice i grada i svih sela, i najzabačeniji zaseoka, kultura je, u ovom delu RS, značajno uzdigla kraj, jer po sadržajima Centra za kulturu „Fili Višnjić“, za najmlađe i odrasle, svrstali smo se rame uz rame sa najrazvijenijim i najvećim sredinama, ne samo na ovoj obali Drine i Save, kaže načelnik Ugljevika Vasilije Perić, koji je, po ovdašnjim običajima, kum te ustanove osnovane pre desetak godina.\nDirektor ustanove, od njenog osnivanja je diplomirani teolog Predrag Vujević, kaže da je „obaveza kulturnog centra da u svom radu obuhvati sve segmente kulturnog života, da ih neguje, stvara, gaji mladi staraoce, a starije podstiče i afirmiše na najbolji način“.\nOva godina je u znaku događaja pod nazivom „Kultura je način života“. Korona virus je uticala da se smanji broj sadržaja, ali su mnogi sotvareni. Imajući u vidu porgrame, u minulim godinama i njihov kontinuitet, Ugljevičani su, što se kulturnih potreba tiče, daleko ispred većine opština i gradova u RS i BiH.\n– Sve ono što ljudska civilizacija traži od savremenog čoveka, način ponašanja, razmišljanja, sve to obuhvata kultura i zbog toga je ovakav slogan – rekao je Vujević.\nLikovna kolonija, ustanovljena pre šest godina sa Misijom eparhijskog odbora Eparhije zvorničko-tuzlanske pod blagoslovom negovog preosveštenstva episkopa zvorničko-tuzlanskog Fotija, samo je jedan od dragocenih sadržahja ovog „hrama kulture“.\nU okviru Centra za kulturu radi Dečje amatersko pozorište koje je dobilo i seniorsku sekciju, a održan je i Međunarodni festival monodrame i kratke forme koji je bio revijalnog karaktera a naša namera je da u narednom periodu bude takmičarski – kaže Vujević.\nMeđunarodni festival harmonike, održan 12 put, pokazao je, kako su svedočila najveća umetnička imena, da je „Ugljevik, mali grad, ali je jedna od svetskih prestonica za tu vrstu muzike“. Istovremo, episkop Fotije je „krstio“ Ugljevik centrom duhovnosti, što su kako kažu načelnik Perić i direktor Vujević, „velike stvari za ovu sredinu, koja, nesumnjivo, daje značajan pečat, u svakom pogledu, sveukupnom razvoju RS“.\nCentar za kulturu inicijator je plana izrade replike rodne kuće Fipipa Višnjića u rodnom mestu ovog srpskog velikana Gornjoj Trnovi.\n– Nosilac tog posla je opštine Ugljevik i očekujemo da će sve biti zavšeno u dogledno vreme, kako bi se „uvezao“ sa drugim lokacijama kao što je Novakova pećina i stećci i da napravimo ponudu u razvoju kulturno-istorijskog turizma -poručio je Vujević, koji je za svoje i zasluge ustanove nagrađen Velikom poveljom, največim prizannjem za kulturu, koju dodeljuje Srpska kraljevska akademija naučnika i umetnika iz Beograda.\nNačelnik opštine Ugljevik Vasilije Perić istakao je da je Centar za kulturu nosilac kulture. Perić podseća da se ugljevički kulturni centar, pored organizovanja kulturnih sadržaja bavi i izdavaštvom, pozorištem kao i da u njemu postoji i Škola glume, Škola slikanja, Škola plesa, kursevi za strane jezike…


Od neophodnosti do besciljnosti, ili koji za koga i kakav grad - Mašina\nAna Vilenica 12.08.2019. 10.06.2016.\nOtpor projektu Beograd na vodi je kroz akcije koje organizuje inicijativa Ne da(vi)mo Beograd doveo do najmasovnijih protesta u poslednjih petnaest godina. I dok masovnost, ali i nejasnoće u političkoj artikulaciji protesta pozivaju na dalje analize i pokušaje usmeravanja pokreta, i dok je mogućnost politizacije protesta i dalje otvorena (ali i sasvim neizvesna), jedno je sasvim sigurno – ona se može desiti samo jasno levom politizacijom. Vidimo se na protestu!\nNakon vanrednog stanja proizvedenog u Hercegovačkoj ulici u beogradskom naselju Savamala u izbornoj noći, inicijativa Ne da(vi)mo Beograd mobilisala je na svojim protestima veliki broj ljudi nezadovoljnih ovakvim delovanjem vladajućih struktura. U pogon je stavljena poznata mobilizacijska matrica čiji je nosilac „odgovorni građanin“, koji privremeno napušta svoju poziciju pasivnosti i komfora i izlazi na ulicu, gde kroz masovni protestni karneval izražava svoje nezadovoljstvo nasilničkim i bahatim ponašanjem vlasti.\nKao odgovor na ovakav poziv, na protestima su se mogle čuti parole kojima se kritikovao rad vlade i premijera, pozivalo se na pravdu i zatvorske kazne, uzvikivalo se „Vučiću pederu“1 i npr. „Ustaše“ (?!),2 nosila se slika Luke Ćelovića, veletrgovca, rentijera i predratnog dobrotvora, itd. Pokušaji artikulisanja nešto ozbiljnije sistemske kritike uglavnom su se gubili u šarenilu parola i znakova. Bilo je tu predstavnika kreativne klase, radnika u kulturi, opozicionih političara, feministkinja, levičara, otporaša, liberala, biznismena, profesora, anarhista, ponekog penzionera, ali i dece. Svi su bili prisutni uglavnom kao građani pod građanskim banerom inicijative sa zahtevima za veću participaciju, institucionalni red i poštovanje zakona. Dakle, svega onoga što je u pogledu instant-istorijata megalomansko-diletantskog projekta Beograd na vodi, a posebno u slučaju organizovanog anonimnog nasilja u Hercegovačkoj,3 ignorisano ili bagatelisano uz punu kooperaciju onih koji su zakon kršili i onih koji bi trebalo da ga štite i sprovode.\nU danima nakon protesta objavljeno je nekoliko članaka o potencijalima protestne inicijative i njenih budućih koraka i orijentacije. U ovim pisanjima postoji određeni konsenzus oko glavne parole sadržane u zahtevu za pravo na grad (Čiji grad? Naš grad!). Ipak proizlazeći zahtevi za politizaciju ove labave (lokal-patriotske) parole oslanjaju se na posve i drastično različite projekcije budućnosti, koje se kreću od revitalizacije republikanskih ideala kroz uspostavljanje aktivnog i samosvojnog građanina, preko odbrane privatne svojine od rušilačkih potencijala države i uspostavljanje jačih slobodno-tržišnih mehanizama, do zahteva za povezivanje postojećih radničkih borbi i odbrane javnog dobra. Svi su inače složni da je ovaj dugo iščekivani pokret neophodan. Ipak, šta jedan urbani pokret sa ovakvim istorijskim mogućnostima sagledavanja, mišljenja i govora može da ponudi jednom gradu kao što je Beograd? Ili, za početak, o kakvom je gradu zapravo reč?\nBeograd je samo jedna od urbanih struktura širom sveta uhvaćenih u mrežu brutalnih posledica antisocijalne neoliberalne urbane vladavine zasnovane na privatizaciji (u ovom slučaju kroz razvlašćenje od društvenog vlasništva), uvođenju tržišnih mehanizama, deregulaciji legislative u pravcu gušenja javnog interesa, zajedno s deregulacijom tržišta rada i povlačenjem države iz socijalne zaštite, kao i planskim apriornim i aposteriornim razvlašćenjem stanovništva od elementarnih znanja o svim ovim procesima. Važna posledica ovakvog načina vladavine jesu i procesi proizvodnje centralnih urbanih zona kroz procese klasnog čišćenja grada i posledično stvaranje sve većeg broja perifernih prostora namenjenih osiromašenima i urbanoj sirotinji. Ovi novi urbani režimi proizvode ratove među siromašnima prinuđenim da se takmiče za dramatično ograničene „humanitarne“ resurse, stambenu nesigurnost zbog sve većih troškove stanovanja, koje mnogi nisu u mogućnosti da plate, finansijama vođene regeneracije atraktivnih delova grada, koje u potpunosti transformišu prostornu socijalnu konfiguraciju. Istovremeno, ono malo preostalih resursa u centralnim gradskim zonama, postaje plen ratova među više i manje bogatima ili više i manje dobrostojećima, gde je kontrola i prilagođavanje kapaciteta i mehanizama javnih institucija svojim ciljevima najsnažnije i odlučujuće oruđe.\nZnačajan pokusni primer finansijama vođene regeneracije u centru Beograda svakako je projekat Beograd na vodi, privatni profitabilni projekat proglašen nacionalnim interesom u brutalnoj i primitivnoj aklamacijskoj kampanji. Ovaj projekat se pokazao kao odlična studija slučaja koja pokazuje najrazličitije aspekte i pogubne posledice savremenog pristupa urbanoj politici po diktatu tzv. investitorskog urbanizma. Zarad Beograda na vodi deregulisana je planska dokumentacija, donet je novi specijalni zakon o eksproprijaciji, reafirmisani su i regenerisani simboli predratnog građanskog i preduzetničkog društva (u čemu najveći deo kulturne i političke elite participira već decenijama). Pritom se sve to radi u ime bizarnih i neodgovornih obećanja izlaska iz recesije i opšteg društvenog procvata.\nInicijativa Ne da(vi)mo Beograd od samih početaka 2014. opravdano je koncentrisana na to da ukazuje na nepravilnosti u ovom projektu, prikuplja informacija od javnog značaja, analizira projekat, pokušava da koristi postojeće mehanizme participacije, izdaje bilten inicijative, organizuje ulične akcije i proteste. Ono što je nesporni doprinos inicijative i njene kampanje svakako je postepena promena raspoloženja javnosti u odnosu na projekat od opšteg medijskog oduševljenja ili probuđene lažne nade ka nešto kritičnijem posmatranju i predstavljanju ovih procesa. Inicijativa je jasno i precizno detektovala mnoge institucionalne i vaninstitucionalne prevare i podvale nadležnih, koje su zaista zaprepastile veliki deo javnosti svojom uzurpatorskom arogancijom i agresivnošću.\nU svakoj analizi, a posebno aktivističkoj i onoj koja se bavi strateškim ciljevima neke inicijative ili pokreta, jednako je važno ono što je u fokusu kao i ono što se iz tog fokusa gubi, što se zamagljuje ili sporadično pominje, kao i ono što predugo ostaje neanalizirano ili neshvaćeno. Tako je ova inicijativa zanemarila nekoliko ključnih socijalno-političko-ekonomsko-prostornih aspekta problema, što joj je, u taktičkom ali neminovno i strateškom smislu, možda upravo i omogućilo da zadrži podršku najvećeg dela građanski profilisane skupine ili šireg kruga trenutno na protestima aktivnih pristalica o kojima je bilo reči na početku teksta.\nU pitanju je, s jedne strane, odnos inicijative prema procesu eksproprijacije domova i iseljavanju stanovništva u Bari Venecija i Savamali, koja se desila kao posledica pripreme terena za projekat. Naime, u procesu je do izražaja došao regulativni mehanizam veštačkog stvaranja konflikata među određenim ugroženim grupama, proizvodnjom razlike u pravnom statusu, kako bi se onemogućila njihova solidarnost. Grad je podelio stanovništvo na „legalne“ (one koji u vlasništvu imaju nekretninu i oni koji su u procesu „tranzicije“ zbog nemogućnosti otkupa ostali u statusu korisnika stanova) i „ilegalne“ (koji iz različitih razloga nemaju ispravnu dokumentaciju), one koji će u procesu eksproprijacije biti nejednako kompenzovani i oni koji to neće biti. Među „legalnima“, u procesu dogovaranja sa gradom, jedan broj stanara završio je u stanovima s privremenom mogućnošću korišćenja na tri godine, dok su oni koji su imali stanove u svom vlasništvu kompenzovani onima u vlasništvu grada. „Ilegalni“ su ostali prepušteni sami sebi na pragu beskućništva.\nIako je pokušala da stupi u kontakt sa stanarima, Inicijativa nije prepoznala zajednički interes sa njima. Borba ovih ljudi prepoznata je kao borba za „individualne interese“, dok je cilj inicijative shvaćen kao „opšti“, u zahtevu za zaustavljanje projekta. Neprepoznavanje zajedničkih interesa sa stanovnicima zone zahvaćene projektom navodi na zaključak da, za početak, interes kampanje nije interes svih stanovnika i stanovnica Beograda. I da za one koji se bore za osnovno pravo, krov nad glavom, ne samo da nema mesta na teritoriji Beograda na vodi, već potencijalno ni u alternativi.\nTeritorija predviđena za gradnju Beograda na vodi mesecima je, takođe, bila mesto privremenog boravka migranata koji su prolazili kroz Beograd koristeći Balkansku rutu na putu u zapadne zemlje. Mnogi od njih skvotirali su polusrušene kuće uz Savsku obalu, koje su samo nekoliko meseci ranije njihovi stanari morali da napuste. Ipak, represija nad migrantima u začaranom krugu ilegalizacije nije stavljena na tajm-lajn inicijative,4 u naporima da se zadrži „fokus“ na „urbanističkim“ pitanjima i bahatim potezima vlasti. Među srušenim objektima, dan nakon rušenja pod fantomkama u predizbornoj noći, nalazio se i No Border Hostel, koji je neko vreme služio kao dom putnika zaglavljenih na teritoriji Srbije nakon zatvaranja granica, do koga je došlo kao posledica dogovora o (praktično) trgovini ljudima između Evropske unije i Turske. Ipak, Inicijativa nije pokazala direktnu solidarnost sa stanarima Hostela koji su trpeli policijsko maltretiranje, niti sa ovom praksom, koja je u pogon stavila mehanizme međusobne podrške i solidarnosti. Time je propuštena prilika za radikalizaciju i reartikulaciju okoštalih struktura građanskog statusa.\nS druge strane, evidentna je i praksa inicijative da u svojim obraćanjima homogenizuje sve stanovnike i stanovnice grada predstavljajući ih kao žrtve destrukcije investitorskog urbanizma, čime se namerno zamagljuje činjenica da je stanovništvo Beograda duboko podeljeno kako klasno, tako i distribucijom moći u društvu. Parola „Čiji grad ‒ naš grad“ u politički heterogenoj i slabo artikulisanoj protestnoj masi opasno se približava politici identitetske solidarnosti, jer lako može da ispadne da je zajednički imenitelj većine protestanata tek to što su svi urbano osvešćeni (Beo)građani, zbog čega grad po prirodi stvari i „jeste“ njihov.\nVažan deo problema je i sama organizaciona struktura inicijative, koja se sastoji od ekskluzivne grupe profesionalnih aktivista i radnika u kulturi koja preuzima na sebe pravo odlučivanja i filtriranja (postpolitičkog) delovanja. Rezultat ovakvog pristupa i dinamike grupe je i proizvodnja novih eksperata za temu i akumulacija kulturnog kapitala srednjoklasnih stručnjaka koji na ovaj način obezbeđuju za sebe ekskluzivno mesto nosilaca i tumača potencijalnih društvenih (urbanih) promena. Jedan od uzroka očigledne depolitizovanosti inicijative (u smislu upornog fokusa na „policy“, to jest nivo preduzetih ili nepreduzetih mera, a ne „politički“ tj. sistemski nivo nastanka ovakvih problema) može biti i moguće prejaka povezanost ekspertske grupe s fondacijama kojima je striktno zabranjeno finansiranje političkih aktivnosti.5\nDok god postoje oni koji su iz zahteva za pravo na grad isključeni ‒ bilo prećutkivanjem, bilo odsustvom solidarnosti, bilo isključivanjem iz donošenja odluka ‒ i dok god postoji odsustvo jasnih političkih zahteva u pravcu društva zasnovanog na jednakosti za sve, uključujući i artikulaciju alternative, pokreti sa ovom agendom teško mogu uspeti da ostvare transformabilni potencijal koji pojedini aktivisti i teoretičari optimistički i opravdano prizivaju u svojim tekstovima. Dok god se ne obratimo problemu u celini, uključujući i nove režime urbane redistribucije, koje same naše domove čine valutom i novim vidom ušteđevine (ili duga) koji bi trebalo da kompenzuju odsustvo socijalnog sistema i da služe kao osiguranje u životnim nedaćama ‒ problem i sistem nećemo dodirnuti „tamo gde ga stvarno boli“.\nMožda pravo na grad kao političko-teorijska platforma u previranju ima potencijal da mobiliše zahteve i aspiracije svih ugroženih, ali to mu još uvek nigde nije pošlo za rukom. Čak i da se inicijativa probudi iz svog masom proizvedenog zanosa, problem se ne može rešiti na nivou jedne, po preduzetim aktivističkim merama vrlo uspešne i vesele, a po najskromnijim političkim kriterijumima usko omeđene i neambiciozne kampanje. Stvar je u tome da problemi s kojima se suočavamo daleko prevazilaze mogućnosti jednog građanskog protesta sa određenim parcijalnim zahtevima. Anonimno nasilje kapitala, taj sveprisutni agens zastrašivanja, disciplinovanja i deprivacije, iako se u slučaju svog manufakturnog ovaploćenja u Hercegovačkoj ulici učinilo kao zgodna, nepromašiva meta, ne može biti adekvatno izazvano protestnom manufakturom karnevala i pokazivanjem patke silnicima. Problem s kojim se suočavamo ne može se rešiti ni minimalnom „levičarskom“ politizacijom zahteva Inicijative, kao što su neki naglašavali u svojim komentarima ovih dana. Ta politizacija moraće da bude maksimalna, jer nikakva druga više nije ni moguća. Takođe, bitno bi bilo napraviti terminološku distinkciju i zadržati se u okvirima razumevanja onoga što Inicijativa predstavlja – u pitanju je urbani pokret s partikularnim zahtevima vezanim za projekat preoblikovanja CENTRA grada, a ne socijalni pokret s neophodnim zahtevima za više socijalnog u društvu.\nSvakako, složeni problemi urbane vladavine i prostorne proizvodnje zahtevaju sistemski pristup, a ova inicijativa zarobljena u pomalo nametnutim, a pomalo prisvojenim društvenim kontradikcijama, možda za njega zaista nema ni apetita ni kapaciteta jer bi je takav pristup verovatno uništio. Inicijativa je možda tek nedužna posledica istorijski konstruisanih mogućnosti i kapaciteta koje za sada uspevaju da je uzdignu samo do borbe za nedosanjani san liberalne građanske Srbije. Dakle, Inicijativa je svakako neophodna jer priziva više nego neophodnu promenu urbane politike, ali će biti i bez pozitivnih učinaka dogod ostaje u konstantnoj defanzivi svojevrsnim podizanjem spomenika našim porazima, bez mogućih predloga bolje budućnosti za sve ili za zaista naš grad kao grad za svakoga, bez artikulisanog jasnog cilja, jer je obim problema višestruko prevazilazi.\nNamera ovog teksta je zato predlog za precizniju artikulaciju i mobilizaciju kroz analizu problema postojeće konfuzne mobilizacije i morala Inicijative. S obzirom na opšte oduševljenje prazničnim karakterom protesta među građanskom klasom, verovatno je da takvi predlozi neće biti viralno deljeni i podržavani, već da će moguće izazvati i izvesno razočaranje. Međutim, razočarenje nedovoljno artikulisanom politikom uvek je neminovno, stoga je bolje da dođe pre nego kasnije. Ipak, data analiza nema nameru da sputa entuzijazam i volju za daljim angažmanom u ovom pokretu, već da doprinese debatama koje se vode oko potencijala Inicijative na strani argumentacija koje se ne zalažu samo za još jedan konformistički prevrat ili korigovanje režima, već korenite promene izvan osvedočenih modela savremene proizvodnje i distribucije prostora u korist represivnih, diskriminatorskih i eksploatatorskih režima. Imajući u vidu medijsko najavljivanje stvaranja „građanskog fronta“6 od strane inicijativa iz Beograda, Novog Sada, Niša, Kraljeva, možda je u stvari ovo i prvi i poslednji trenutak da se apeluje da se jasno zacrta politika, to jest minimalna orijentacija i linija fronta u društvu baziranom na klasnoj i kolonijalnoj dominaciji, kako borba ne bi ostala da lebdi u ideološkom limbu kao i aktuelni protesti.\nTekst je napisan iz perspektive nekoga ko je učestvovao u procesima nastanka i rada inicijative i ko je i dalje za njen rad zainteresovan, a argumentacija je razvijena kroz dugotrajne konsultacije i diskusije s mnogobrojnim akterkama i akterima kojih se ova tema tiče. Iznosim ove uvide u javnost kao ohrabrenje svima nama da se suočimo s nezaobilaznim činjenicama i aspektima davljenja grada i njegovih stanovnika, dakle ne samo onima koji suviše lako i očigledno ugađaju srednjoklasnim ciljevima, ali i sujeti i prestižu (u pomenutoj borbi za preostale resurse centralnih gradskih zona).\nPrvi deo naslova parafraza je komentara Dragomira Olujića na prezentaciji knjige Aleksandra Sekulovića „Rehabilitacija Draže Mihajlovića: Političko nasilje nad istinom i pravdom„: „... ova knjiga je svakako neophodna ali svakako i besmislena“...\nOvo uzvikivanje je na drugom protestu prilično umanjeno (što je mogući rezultat obraćanja Zoe Gudović, ali i organizatora koji su je pozvali da govori).\nOvi ostrašćeni povici mogli su se čuti sporadično u prvim redovima. Iako nisu bili masovno prihvaćeni i podržani, doprinosili su opštoj konfuziji.\nZa koje sada već i zvanično znamo da je organizovano od najviših organa gradskih vlasti.\nOvde se pozivam na niz saopštenja Inicijative i dva broja glasila Inicijative\nJasno je da su kapaciteti organizacija ograničeni i sredstvima i ljudstvom kojima raspolažu. Nevladine organizacije nisu projektovane da menjaju svet već da ga prilagođavaju i popravljaju u korist postojećeg režima, što opet ne znači da sve to i rade. Ponekad jedine progresivne i emanciptorske ideje i akcije opstaju ili potiču iz ove aktivističko-oportunističke zone postojanja i delovanja u javnosti. U svakom slucaju, država u režimu kapitalističkih mera štednje (i tzv. outsourcinga) često i intencionalno prepušta ovom sektoru brigu o vrlo važnim pitanjiima, stvarajući iluziju postojanja pažnje i fokusa na bitna društvena politička i kulturna pitanja. Tim pre je važno shvatiti probleme i ograničenja upotrebe i afirmacije ovih skromnih organizaciono-produkcijskih resursa, to jest uvideti da li su oni tek parafraza metoda i stila vladajuće hijerarhijske organizacije i uprave ili zametak neke druge političke filozofije i prakse. Činjenica da desnica i desničarske nevladine organizacije (inače, za razliku od ovih o kojima govorimo, često sa sasvim kriptičnim izvorima finansiranja) napadaju inicijativu Ne da(vi)mo Beograd po ovom osnovu nije razlog prećutkivanja ili zaobilaženja problema, naprotiv, dok su sredstva kojima raspolaže NVO sektor često i jedina na raspolaganju za artikulaciju i refleksiju neke akutne društvene problematike, upravo je od najvećeg značaja kritički razmatrati uticaj tih sredstava na profilisanje aktivnosti i ideologije organizacija i grupa koje se na njih direktno ili indirektno oslanjaju.\nPitanje kakva je priroda ovog „fronta“ ostaje otvoreno.\nTags beograd na vodidžentrifikacijakapitalizamNVOprivatizacijaprotesturbanizam


HVALA ČLANSTVU!: Otključan prikaz podataka do kraja sezone!\nDo kraja sezone bit će javno objavljene liste strijelaca za lige mladeži i to na način da će prednost u objavi i opsegu podataka imati lige sa više članova.\nIsključivo zahvaljujući članstvu obrađivani su podaci u tekućoj sezoni. Hvala! Jeste li vi član Zdrave sportske zajednice?\nPronađite se na listi strijelaca, podijelite objavu, svaki like i interakciju zbrajamo i o njima ovise iduće objave podataka do kraja tekuće i priprema iduće sezone!\nUčlanite se po povoljnim uvjetima i osigurajte za "svoju" ligu detaljniju obradu podataka te pratite premijum sadržaje IDUĆE SEZONE!\nČlanstvo vrijedi do kraja tekuće sezone a uključuje pregled svih zaštićenih sadržaja na portalu i to:\nsve tablice i rezultate\ncjelovite liste svih strijelaca po ligama, sukladno pravilima objave\nrezultate sa strijelcima kola (za lige s dovoljno članova)\nostale sadržaje za članstvo


Dobra knjiga - Savršeni biznis plan - Ekonomija, biznis -\nSvaki poduhvat je najpre zamisao. Posao je najpre umna tvorevina, pa ako nemate valjanu zamisao ne možete imati ni valjanu praktičnu tvorevinu.\nAko je zamisao valjana, eto pretpostavke da bude uspešnog posla. Biznis plan je sredstvo kojim se kontroliše valjanost zamisli, pre nego se pristupi njegovoj realizaciji. On dokazuje uspešnost poduhvata i način da se za njega interesno vežu oni koji su potencijalno važni. A kad se krene u realizaciju projekta, on je osnova prema kojoj vrednujemo ono što realizujemo.\nDruštvena stvarnost savremenih organizacija (a time i pojedinaca i grupa kao ključnih aktera u okviru njih) sve je složenija i zanimljivija za naučno proučavanje, ali su i problemi koji se pojavljuju u njima izazovniji za praktično rešavanje, ...\nTodor Marković, Sanjin Ivanović, Dušan Radivojević\nMonografija Troškovi i investicije u proizvodnji stočne hrane nastala je nakon što su autori objavili veći broj radova iz različitih oblasti vezanih za proizvodnju stočne hrane. Takođe, u monografiji su predstavljeni rezultati istraživanja ...\nOva knjiga, polazeći od analitičke osnove, pokušava da objasni i naglasi neka fundamentalna pitanja za dalji razvoj Evrope kao regionalnog ekonomskog i političkog entiteta, ali i glavne odluke vezane za ta pitanja. Bavi se pitanjima koja ...\nDr Steven Peterson, Peter E. Jaret, Barbara Findlay Schenck\nViše nema potrebe da lutate i tragate za pravim rešenjem za izradu biznis plana. Naučite od najboljih. Vodeći američki autori napravili su ovaj komplet - knjigu i disk. Bez obzira na to da li tek razmišljate o pokretanju posla ili imate razrađen ...\nU knjizi „Ekonomika izdavačke delatnosti“ autor je povezao ekonomski način posmatranja izdavačke kuće kao privrednog preduzeća sa iskustvima iz prakse u izdavaštvu. Cilj je da početnici u izdavaštvu, studenti nauka koje proučavaju ...\nNadahnute prodornom oštroumnošću izvornog izdanja Bogatstva na dnu ekonomske piramide, veliki broj firmi prepoznaje i izgrađuje poslovne prilike i ostvaruje dobit na novim tržištima među najsiromašnijim ljudima svita - dok istovremeno ...


Briga o vašem automobilu nikada nije bila lakša. AutoBonus je potpuno novi koncept koji omogućava brzo, jednostavno i lako obavljanje svih poslova vezanih za održavanje automobila.\nObezbedite svom vozilu najbolje održavanje, odaberite i dogovorite potrebne usluge. Kreiranjem jedinstvenog korisničkog naloga za pristup platformi AutoBonus ostvarujete niz pogodnosti kao što su pregled svih rezervacija i upita na jednom mestu, praćenje statusa i obaveštenja o promeni i obaveštenja o posebnim pogodnostima koje se pružaju samo članovima AutoBonus.rs stranice.\nPutem ove platforme koju koristite potpuno besplatno imate mogućnost da:\n-brzo i efikasno zakažete uslugu koja vam je potrebna, bez čekanja u redovima\n-birate među velikim brojem pružaoca usluga prezentovanih i na mapi sa lokacijama\n-putem svog naloga kontrolišete i pratite svoju zaradu\n-budete “Grupni korisnik” ukoliko ste član udruženja, sindikata, kompanije, što donosi veći, dodatni popust\n-koristite platformu na mobilnom telefonu ili računaru\n-pratite evidencije o servisima, pneumaticima, tehničkom pregledu, osiguranju vozila.\nSa druge strane, ukoliko imate auto servis, vulkanizersku radionicu, auto perionicu ili tehnički pregled AutoBonus je pravo mesto za vas.\nBez dodatnog ulaganja ili investiranja, bez skrivenih troškova na raspolaganju vam je jedinstven i inovativan digitalni alat sa kojim možete znatno unaprediti i povećati svoje poslovanje uz mogućnost da zadržite postojeće kupce putem jedinstvenog programa vernosti, kojim dodeljujete popust po osnovu direktnog kupoprodajnog odnosa i na osnovu poziva drugima da koriste usluge putem sms, e-maila i društvenih mreža.\nKoristeći ovu platformu možete biti dostupni kupcima 24/7. Poslovanje se unapređuje i osavremenjuje putem digitalizacije uz efikasan Alat za upravljanje poslovanjem koji je takođe besplatan.\nNe postoje troškovi kupovine platforme i dodatnih uređaja, već koristite postojeći računar, lap top ili telefon i ne remetite tekuće poslovanje. Sami plaćate korišćenje platforme onoliko koliko je koristite, sami određujete popuste za klijente, a svojim Control Panelom upravljate i kontrolišete kompletno poslovanje.\nPored auto usluga i proizvoda, AutoBonus u novoj godini najavljuje Korisnicima platforme poseban Loyalti program po kom će se ostvarivati benefiti i u prodavnicama, apotekama, poliklinikama, hotelima, restoranima i svim drugim delatnostima.\nPridružite se AutoBonus korisnicima i/ili partnerima već danas i ostvarite benefite. Sa AutoBonusom sve je na dva klika.


Toyo Tiers Arena novi naziv fudbalskog igrališta - IN Medija\nToyo Tiers Arena novi naziv fudbalskog igrališta\nCategories SPORTPosted on 21.08.2021. 22.08.2021.\nFudbalski klub Inđija danas je na domaćem terenu u okviru 3. kola Prve lige Srbije dočekao ekipu Rada.\nPrema očekivanjima Inđija je savladala gostujuću ekipu rezultatom 1:0.\nStrelac jedinog gola je Vladan Milosavljev u 60 minutu, Milosavljev za zeleno bele u sva tri kola postigao po gol što ga polako ističe kao sigurnog strelca i igrača koji vuče Inđiju ka višem rangu takmičenja.\nInđija je ovom pobedom, trećom po redu u novoj sazoni, učvrstila svoje lidersko mesto na tabeli Prve lige Srbije.\nPlanovi FK Inđije u novoj sezoni i nižoj ligi takmičenja jeste da „se vrate gde i pripadaju u Superligu Srbije“ rekao je nedavno za IN Medija direktor ovog kluba Dragan Pilipović.\nDanašnja utakmica osim odmeravanja snaga sa jakom ekipom FK „Rad“ specifična je i po tome što je utakmica odigrana na fudbalskom igralištu pored Železničke stanice koje su dugo nazivali „stadion“ a od pre nekoliko dana isto igralište, istih kapaciteta i standarda ponelo je ime „Arena Toyo Tiers“.\nIz naziva je jasno da je fabrika u izgradnji, Toyo Tiers, generalni sponzor zeleno – belih što znači i ekipi ali i sponzorima.\nMeđutim ostaje nerazjašnjeno kako je fudbalsko igralište jednim potpisivanjem sponzorstva preinačeno u, ni manje ni više, arenu.\nU šturim informacijama plasiranim u javnosti može se saznati da je ugovor potpisan početkom avgusta ove godine “ u prisustvu ambasadora Japana i predsednika Opštine Inđija kada je održana kraća ceremonija na Gradskom stadionu, a tim povodom je i ozvaničena saradnja Fudbalskog kluba Inđija i japanske firme u izgradnji “Toyo Tires”.\nTags arena, FK Inđija, pobeda, prva liga srbije, toyo tiers Author admin\nPrethodna Previous post: Nadležni negiraju da su pomereni rokovi za prugu Beograd-Budimpešta\nSledeća Next post: Kon: Odlučeno je da se krene normalno u školu\nSrbija na 28. mestu najuspešnijih zemalja na Olimpijskim igrama u Tokiju\nSa ukupno devet osvojenih medalja, Srbija se nakon završenog poslednjeg dana takmičenja na Olimpijskim igrama nalazi ...\nOstavite komentar na Srbija na 28. mestu najuspešnijih zemalja na Olimpijskim igrama u Tokiju\nCategories NAJVAŽNIJE, NOVO, SPORTPosted on 06.08.2021. 06.08.2021.\nOdbojkašice Srbije izgubile od SAD sa 0:3\nU ppolufinalnoj utakmici OI u Tokiju, odbojkašice Srbije izgubile su od selekcije Sjedinjenih Američkih Država 0:3, ...\nOstavite komentar na Odbojkašice Srbije izgubile od SAD sa 0:3


“U zdravoj školi zdrava djeca”: Prijavite se i osvojite besplatnu maturantsku ekskurziju – Radio Studio D ::: 99,40 i 97,40 FM\n- 6. Aprila 2018.\nDruštveno odgovorni projekat “U zdravoj školi zdrava djeca” koji provodi kompanija Merkur BH osiguranje, realizira se već drugu godinu za redom. Ovaj projekat je namijenjen svim osnovnim školama u Bosni i Hercegovini i usmjeren na podizanje svijesti o važnosti zdrave ishrane, redovne fizičke aktivnosti i stvaranje pozitivnih promjena u lokalnim zajednicama. Projekat će i ove godine godine približiti teme koje su od izuzetnog značaja na zabavan, edukativan, kao i praktičan način.\nKroz zabavu, igru i smijeh te ponešto sportske spretnosti i sreće, Merkur BH osiguranje je za 3 pobjednička razreda osiguralo besplatnu maturantsku ekskurziju u okviru takmičenja ‘’Igre bez granica”.\n“Druga sezona projekta nosi super zabavno takmičenje “Igre bez granica” u kojima namjeravamo kroz zabavu igu i smijeh i neke određene sportske aktivnosti nagraditi 3 pobjednička razreda besplatnom maturantskom ekskurzijom koju će u cjelosti finansirati Merkur BH osiguranje. Mi pored navedenog smo jako ponosni što je projekat koji i u prošloj godini okupio veliki broj škola, osnovnih škola iz cijele Bosne i Hercegovine unio im dosta pozitivnih promjena u način života i životnih navika nastavlja i ove godine”, izjavio je radio Studio D Borislav Doder, izvršni direktor Merkur BH osiguranja.\nPravo na učešće imaju svi razredi osnovnih škola u Bosni i Hercegovini koji se spremaju na maturantsku ekskurziju.\n“Sve osnovne škole iz Bosne i Hercegovine se mogu prijaviti. One imaju samo jedan osnovni zadatak to je da odaberu tim koji će predstavljati školu. Tim može činiti 7 članova, bit će sastavljen od jednog nastavnika, troje djece i tri roditelja i putem prijavnog obrasca mogu se prijaviti za takmičenje “Igre bez granice””, kazao je Doder .\n“Pobjednički timovi kvalifikacionih takmičenja će se direktno plasirati u direktno finalno tamičenje koje će se održati u Junu u Sarajevu. Pobjednici takmičenja, tri ukupna pobjednika osvajaju besplatnu ekskurziju za cijeli svoj razred”, istako je Doder.\nDoder je naglasio da se Merkur BH osiguranje neće uplitati u odabir destinacija zato što škole obično biraju destinaciju te će biti sponzor ekskurzije u vidu svih troškova za pobjednike, a samim tim za cijeli razred iz kojeg pobjednik dolazi.\nRok za prijavu je 20. april 2018. godine, a naknadno će biti objavljeni termini i mjesta održavanja kvalifikacionih igara. Uz prijavu je potrebno popuniti i prijavni obrazac koji možete preuzeti na sljedećem linku: https://bit.ly/2I6kNMS\nPrevious article GREEN DAY: Dan otvorenih vrata u MKF Partner Srebrenik\nNext article TERAPEUT LJUBAVI: Vahida Djedović u prvoj knizi govorila je o sreći. Sada govori o ljubavi.


Ronda Rousey će biti Sonya Blade u Mortal Kombat 11\nPosted petak 18 01 2019 09:30:00\nNa velikom Mortal Kombat 11 događaju održanom sinoć, potvrđeno je da će Ronda Rousey dati glas Sonyi Blade.\nRousey, koja je UFC šampionka, WWE zvezda, a ima i olimpijsku medalju, kaže da je dugogodišnji fan Mortal Kombata i za nju je ''Sonya Blade prvi opasan ženski lik iz igara sa kojim sam mogla da se poistovetim. Sada ću joj pozajmljivati glas u Mortal Kombat 11. Ostvarenje sna je biti deo Mortal Kombat franšize sa kojom sam odrastala.'' Dobili smo, naravno, i novi trailer:\nSonya Blade je jedan od osam otkrivenih likova, među kojima su i večiti rivali Sub-Zero i Scorpion, ali i novi lik Geras koji upravlja vremenom. Mortal Kombat 11 izlazi 23. aprila za PC, PlayStation 4, Nintendo Switch i Xbox One, a za 28. mart je najavljena beta u kojoj će moći da učestvuju samo igrači koji prednaruče igru. Za one dubljeg novčanika u ponudi je i Kollector's Edition u kome se dobijaju i Kombat Pack, Scorpionova maska, metalna kutija i druge sitnice.\nNa kraju, imamo gameplay montažu i fajt između dve MK dive - Sonya Blade i Skarlet:


Purpurna polja lavande na Fruškoj gori - Bolja Zemlja\nLavanda mediteranska biljka\nU gradskim baštama lavanda se gaji kao lepa i dekorativna biljka, mada lavanda se može gajiti i plantažno budući da je odlična za pčelinju pašu.\nLavandina paša Foto: screenshot iz emisije Bolja zemlja\nLavandina paša je odlična stvar u ovo doba godine, kada tek kreće suncokret.\nMed lavande u inostranstvu košta i do 20 evra po kilogramu.\nUvreženo je mišljenje da tamo gde se poseje lavanda nema vaši i mrava.\nOva biljka prijatnog mirisa ne zahteva plodna i kvalitetna zemljišta, tako da se može sejati na svim tipovima zemiljišta.\nU baštama, gde se seje kao ukrasna, lavanda se može orezivati kako bi se oblikovale različite forme ove biljke.\nOrezivanje lavande u bašti na poleće Foto: http://gardenhow.blogspot.com\nLavanda je višegodišnja biljka koja raste u obliku poluloptastog žbuna. Životni vek lavande, i samonikle i gajene, je do 30 godina.\nUkoliko se ne kontroliše rast lavande, za 3 decenije lavanda može da potpuno prekrije veliki prostor. Zbog toga, naš savet svima Vama koji gajite lavandu je da vremenom čupate bokore koji se mogu preneti na neko drugo mesto. Kako brzo raste , često lavanda korovima onemogućava rast, pa ukoliko je posadite nećete imati problema sa njima.\nLavanda spada u grupu lekovitih biljaka\nS druge strane, osušena lavanda se može koristiti za odbijanje moljaca i drugih kućnih štetočina, jer svojim mirisom rasteruje nepoželjne insekte. Odlična je i u rasterivanju komaraca.\nLjubičasta provansalska polja lavande je ono po čemu je jug Francuske prepoznatljiv, tačnije region Provansa gde se lavanda intezivno uzgaja\nPurpurna polja lavande simbol su i italijanske Toskane. Plantaže tih polja su, osim estetske, i svrsihodne, pre svega, u proizvodnji eteričnog ulja – kozmetičkoj industriji.\nI u Srbiji se, od skoro, gaji lavanda. Ova informacija je gotovo neverovatna ukoliko znamo da je lavanda mediteranska biljka, a da Srbija nema mora.\nOd prelepih prizora na obroncima Fruške gore, pa do prirodne kozmetike koja će ulepšavati lica hiljade naših žena\nEntuzijasta i poljoprivrednik, Branko Švonja je pre pet godina započeo uzgoj lavande na Fruškoj gori (na svega 20-ak minuta vožnje od Novog Sada). Ne možemo da kažemo da se rezultati još uvek vide, ali se naziru!\nNajbitnije je da Švonja čvrsto veruje da ova ne mediteranska vrsta lavande (hibridna vrsta lavande), koju su on i njegovi prijatelji posadili, može da se uzgaja u Srbiji i da ima perspektivu.\nNa severu Srbije ima dovoljno sunca, dovoljno kiše, dovoljno “svega” da lavanda buja i, pre svega, cveta. Pa kada već postoje uslovi za uzgoj lavande kod nas, nameće se pitanje šta se dobija uzgojem ove biljke? Da li je isplativ uzgoj lavande?\nPo hektaru lavande može da se dobije oko 250 litara ulja u maksimalnoj rodnosti\nOd hibridne lavande se dobija upola, odnosno oko 125 litara ulja po hektaru. Dakle, u pitanju je ozbiljna sirovina za kozmetičku industriju – od lepote za žene do novca za proizvođača.\nUlje mediterasnke lavande košta od 150 evra pa na više, a ulje hibridne lavande košta od 60 evra pa nagore.\nI pored toga, što je lavandino ulje koje Švonja planira da proizvede duplo jefitinije – zarade će, nadamo se, biti.\nA šta je sa tržištem? Nažalost, imajući u vidu da lavande kod nas skoro da i nije bilo do sada, mi ni nemamo razvijeno tržište. Tako da, bi Švonja ukoliko uspe u nameri postavio Srbiju na “kartu” kada je u pitanju trgovina i proizvodnja ulja od lavande.\nPčele i lavanda\nBojan Karanović jedan od prvih pčelara u Srbiji koji ima priliku da pravi med isključivo od lavandine paše\nSudeći po tome da su pčele, prema rečima Bojana Karanovića, zauzete i rasute svuda po listovima lavande možemo da zaključimo da LAVANDA ODLIČNO MEDI.\nPošto kod nas retko ko da proizvodi med od lavande, ni naši pčelari ne mogu da očekuju veliku zaradu, kao recimo francuski pčelari.\nMeđutim, sigurno je da je kod nas med od lavande skuplji od bagremovog meda.\nCelu epizodu emisije Boja zemlja za 17.03.2018. godine možete pogledati klikom OVDE.\nisplativost gajenja lavande\npolja lavande na Fruskoj gori\nUzgoj lavande u Srbiji\nPrethodni tekstBolesti pasulja\nSledeći tekstUslovi za sadnju borovnice


Zanimljivost, San Siro opet u nokaut fazi Lige šampiona! - Sportske.net\nNakon šest godina.\nSerija A - Verona pokazala zube, ali tri boda ostala u Bergamu, asistencija Lazovića!Inter spremio novac za čudesnog Šveđanina!Serija A - Pašalić produbio agoniju BrešeNajboljih 11 u dosadašnjem toku Serije A, nema Ronalda!LŠ - Real se razgoropadio, Gvardiola će dugo pamtiti remi u Bergamu, Dinamo ispustio veliku pobedu!\nŠest godina smo čekali da se igra nokaut faza Lige šampiona na San Siru.\nDugo, dugo Inter i Milan nisu uspevali da stignu do osmine finala Lige šampiona, poslednji put je to uradio Milan kada je 2014. godine ispao od Atletiko Madrida u osmini finala ukupnim rezultatom 1:5.\nSada je došao novi red da se na San Siru igra osmina finala, ali nećemo gledati milanske gigante, već - Atalantu.\nAtalanta je danas uspela da stigne do osmine finala pošto je savladala Šahtjor u gostima sa 0:3.


Bezbednjakovo | Jugovićevo (36/37): NSBuild Forum\nBezbednjakovo | Jugovićevo\t07 mar 2022 16:38\t#701\nŠta očekivati za 500€ po kvadratu?\nBezbednjakovo | Jugovićevo\t07 mar 2022 17:15\t#702\nDobro i kažete... Vidim ja da ce to postati jedna velika favela...\nBezbednjakovo | Jugovićevo\t11 mar 2022 14:58\t#703\nPrimljenih Zahvalnica: 1471\nPo meni je apsolutni poraz urbanizma da naselje solidarnih stanova bude najelitnije naselje. Ono taj epitet dobija iskljucivo zbog kolicine slobodnog prostora. Tesko da Novi Sad ima mesto gde se grade stanovi a koje moze da se.pohvali humanim pristojnim kvartom kao sto to ima Novo naselje npr. (a u to svakako ne upadaju zabela kompleksi).\nBezbednjakovo | Jugovićevo\t12 mar 2022 18:30\t#704\nJoš 198 stanova i 27 lokala ukupno bi trebalo u Jugovićevu da počne sa gradnjom. Do danas su porušili stare temelje i trenutno mašine rade sa kopanjem i ravnanjem tla. Generalno sa ovim nevidim u planu neki broj parking mesta, tako da će ova gradnja se osloniti na objekte A, B i V sto se tiče parkiranja... I dalje u mestu tapka izgradnja osnovne škole i vrtića što će i biti možda najveći problem a takođe i čuveno "usko grlo" izlaz iz naselja prema Bulevaru Vojvode Stepe... Sa crvenom bojom je obeležen teren sa nova četiri objekta.\nPoslednja izmena: 12 mar 2022 18:35 od NeleSK.\tRazlog: Dopuna slike\nZahvalnici: Nicisy1, Dukelander, limanac, sasar, Blavak, valjan, Чиле, mileinc\nBezbednjakovo | Jugovićevo\t12 mar 2022 20:45\t#705\nШтета за ове последње 4 зграде.\nКо није приметио, 6 постојећих објеката у овој групи, изграђених пре градње објеката за безбедњаке су имали "другачију причу".\nСвих 6 су различити, а на истим основама. Тако се у једној уређеној целини добила естетска динамика.\nСад су им повећали спратност и униформисали их, што су два корака уназад, лично мишљење.\nZahvalnici: Nicisy1, Buck, neusatz!, TurboMaximus, Otis.Driftwood.Ressurected\nBezbednjakovo | Jugovićevo\t12 mar 2022 20:59\t#706\nJel imas negde gde mozemo da vidimo planove tj fasade?\nBezbednjakovo | Jugovićevo\t12 mar 2022 22:17\t#707\nNa kraju ulice Boška Petrovića ima velika tabla gde se vidi projekat, valjda je to ta fasada kao na fotografiji što sam postavio i ima plan stanova. U pitanju su samo i biće jednoiposobni, dvoiposobni i troiposobni. Nema datum početka i završetka radova. Dva objekta su spratnost P+6+PK a druga dva P+3+PK. Koliko sam video po slikama drugaciji su od prve i druge ture, i potkrovlje nema kosine...\nPoslednja izmena: 12 mar 2022 22:21 od NeleSK.\tRazlog: Dopuna\nBezbednjakovo | Jugovićevo\t13 mar 2022 07:31\t#708\nMalo je off topic i ne bavi se samom gradnjom ovde, ali ovom naselju sa već useljenim zgradama (starim i novim za bezbednjake) realno treba jedna linija autobusa, GSP bi nešto trebao tamo da pusti, po meni ili da produži liniju 3 da posle polukruga kroz Detelinaru produži do ovog naselja ili možda jednostavnije da okrene 13 da terminira u ovom naselju. I svakako ne treba više težiti da svaki kvart ima vezu ka centru i stanici i Limanima, već treba razmišljati o vremenskim kartama, tako da ljudi sa istom kartom mogu da promene 2-3 linije presedajući, a da karta traje recimo 1 h ili 1.5 h (ovo je realnije s obzirom na dužine linija i gužve u cetnru). Sa Smart karticama to je više nego jednostavno rešenje, koje oni uporno izbegavaju, a povećalo bi im broj ljudi koji je spreman da koristi GSP.\nBezbednjakovo | Jugovićevo\t13 mar 2022 08:19\t#709\nMislio sam na stare planove sto je spominjao Duke\nBezbednjakovo | Jugovićevo\t13 mar 2022 08:48\t#710\nMoze 7.ica da produzi umesto da ide desno tj levo.Napravite peticiju, skupute potpise i pisite GSPu\nBezbednjakovo | Jugovićevo\t13 mar 2022 10:56\t#711\nMoze 7.ica da produzi umesto da ide desno tj levo.Napravite peticiju, skupute potpise i pisite GSPu[/quote]\n7 ica itekako treba da ide kroz N. Naselje. (Mani mi se čačkanja naših linija na Novom Naselju )\nBezbednjakovo | Jugovićevo\t13 mar 2022 11:06\t#712\nNe znam sta je tebi tu smesno?\nBezbednjakovo | Jugovićevo\t20 mar 2022 15:31\t#713\nPrimljenih Zahvalnica: 103\nMani se i čačkanja linija 3 i 13. To nam je veza sa centrom, odnosno Univerzitetom.\nPoslednja izmena: 20 mar 2022 15:32 od Nikola.\nBezbednjakovo | Jugovićevo\t22 mar 2022 16:08\t#714\nPa 7-ca i ajde... prolazi pored Ideje, ali nevidim što spominjete 3 i 13? Kakve veze ove linije imaju? To kao da ste stavili liniju 1 i 5 sa Klise. U svakom slučaju tu na tom naselju je najbezbolnije ubaciti novu liniju, nije ni prvi ni poslednji put da se uvede nova linija?! Mada bolje prvo da reše izlaz iz naselja, gužva sve veća i veća kod Ideje, a takođe i saobraćajne nezgode koje se dešavaju svake nedelje bar jednom na tom semaforu...\nBezbednjakovo | Jugovićevo\t23 mar 2022 13:53\t#715\nHajde što je tu kod Idee haos, ali i ovamo kod staračkog doma/u(k)radi sam oko 16 takođe bude gužva jer mnogi produže do ove raskrsnice kako bi izbegli onu kod Idee... Tu bi legli veliki kružni "toci" samo tako, i to da pokriju i bulevare i ove servisne saobraćajnice i te bočne ulice do naselja\nRe:Bezbednjakovo | Jugovićevo\t14 apr 2022 20:08\t#716\nPogled na Novo Naselje i Frušku Goru.\nZahvalnici: Nicisy1, Dukelander, Cookie, limanac, neusatz!, ranko su ns, Yokai, Duja, TurboMaximus, sasar, Blavak, valjan, saleamns, NebojsaNS, Детелинарђанин, mileinc\nRe:Bezbednjakovo | Jugovićevo\t15 apr 2022 07:34\t#717\nUživaj još par meseci u pogledu\nRe:RE: Re:Bezbednjakovo | Jugovićevo\t15 apr 2022 10:53\t#718\nZahvaljujem na lepim željama. Preneću komšiji.\nRe:RE: Re:Bezbednjakovo | Jugovićevo\t02 maj 2022 23:54\t#719\nJos 10 zgrada uz Bulevar Evrope za bezbednjake\nRe:Bezbednjakovo | Jugovićevo\t31 maj 2022 23:08\t#720\nSve sami beskućnici, bez rešenog stambenog pitanja i krova na glavom.\nZahvalnici: Duja, sasar, Alibunar, Blavak, valjan, vladulns