Martina Pereša\t 18 Ožujak 2020\nOdržana je 28. sjednica Općinskog vijeća Općine Medulin. Sjednica je održana zbog donošenja Odluka koje se nisu mogle odgoditi, a vijećnici vijeća Općine Medulin odgovorno su pristupili svojoj obaveze te prisustvovali vijeću.\nOpćina Medulin osigurala je održavanje sjednice na način da se prate sve upute i mjere za sprečavanje širenja koronavirusa: sjednica vijeća održana je u većoj prostoriji multimedijalnog centra 3mc, prostor je prethodno adekvatno i pravilno očišćen, na samom ulazu osigurana su dezinfekcijska sredstva za sve vijećnike, osigurane su zaštitne maske te pravilna udaljenost između svakog vijećnika.\nStariji vijećnici zbog sigurnosti nisu prisustvovali sjednici vijeća, direktori i ravnatelji općinskih trgovačkih društva i ustanova zamoljeni su da ne prisustvuju sjednici, a Općina Medulin poduzela je sve mjere sprečavanja širenja koronavirusa.\nNačelnik Općine Medulin na aktualnom satu izložio je svim vijećnicima mjere koje je Općina Medulin poduzela temeljem uputa nadležnih stožera u cilju sprečavanja širenja novog koronavirusa i zaštite mještana općine Medulin.\nNaglasio je kako je zatvorena Osnovna škola dr. Mate Demarin i područna škola Banjole, zatvoren je Dječji vrtić Medulin kao i privatni vrtići, obustavljen je rad sa strankama u Općini Medulin uz napomenu kako se svi mještani mogu obratiti djelatnicima putem telefona, E-maila i poštom.\nTakođer, odgođena su sva javna događanja na otvorenom i zatvorenom, svi objekti kojima upravlja Općina Medulin (igrališta, društveni domovi i sl.), zatvoreni su svi ugostiteljski objekti, uslužne djelatnosti i sl., Stožer civilne zaštite Općine Medulin aktiviran je i aktivno sudjeluje u donošenju mjera, a volonteri Crvenog križa Pula na raspolaganju su starijim mještanima Općine Medulin.\nNačelnik Goran Buić istaknuo je također kako će se sve mjere, Odluke i preporuke donositi ažurno i u skladu sa svim naputcima i Odlukama nadležnih stožera te kako je Općina Medulin aktivna za donošenje odluka i izvan radnog vremena te vikendom, a sve u cilju pravovremene prevencije širenja koronavirusa.\nVijećnici Općine Medulin vrlo su odgovorno pristupili sjednici te nisu produžavali sjednicu već je ista zbog nužnosti Odluka trajala samo 30 minuta. Vijećnici su prethodno upućeni da pitanja postave putem E-maila kako bi im se na isti način pružio odgovor, a da sjednica vijeća zbog sigurnosti bude odrađena na adekvatan način.\nOpćinsko vijeće Općine Medulin je sve točke izglasalo jednoglasno, pa je tako, kao prva točka donijet zaključak o prihvaćanju inicijative za izgradnju građevina ugostiteljsko - turističke namjene s naglaskom na izgradnju maritimno- konzervacijskog centra (akvarij) kao smjernice za izradu UPU Glavica.\nNaime, Općina Medulin zaprimila je pismo namjere od strane Aqarium Pula d.o.o. za izgradnju građevina ugostiteljsko turističke namjene s naglaskom na izgradnju maritimno- konzervacijskog centra (akvarij).\nSvi uvjeti izgradnje i oblikovanja prostora primarno bi bili usmjereni u građevinu koja bi se svojim oblikom i pozicijom uklopila u prostor te poštivala prirodna obilježja prostora. Građevine bi se locirale u zonu uz prometnicu odnosno izvan zone od 100 m od mora, na već sad prirodno definiranu zonu platoa u navedenom području Glavice.\nVelika većina ostalog prostora ostala bi prirodan krajobraz s uređenim edukativno-poučnim stazama. Morski konzervacijski centar s akvarijem i hotelom dijelio bi s JU „Rt Kamenjak“ određene površine kao što je ulazni paviljon tzv. „info punkt“ koji bi bio u funkciji prodaje karata, manjeg prezentacijskog izložbenog centra te dijelili bi i parkirališne površine.\nParkirališta bi se sastojala od niza manjih uređenih zona u prirodi ispod stabala te parkirališta integrirana sa solarnim nadstrešnicama za proizvodnju struje za potrebe akvarija i smanjenje emisije CO2, poštujući okolni prostor.\nUnutar zgrada hotela i "Morskog konzervacijskog Centra" planiraju se prostori ulaznog halla, recepcije, restorana, bara, manje kongresne sale, izložbenog prostora akvarija s bazenima većih i manjih volumena s nizom pratećih tehničkih prostora za potrebe akvarija kao što su karantene i uzgojni dio. Uz navedeno, smještajna građevina imala bi maksimalno 50 ležajeva u odnosu na mogućih 620 ležajeva koji su predviđeni PPUO Medulin.\nTežnja je da se samom oblikovanju građevina posveti velika pažnja na način da se iste amorfno uklapaju u prostor no ujedno čineći reprezentativnu arhitekturu koja postaje reper (referentna točka) u prostoru. Osnovni zahtjevi iz pisma namjere implementirat će se u smjernice za izradu UPU Glavica. Nakon toga usvojena je Statutarna odluka o izmjeni i dopuni Statuta Općine Medulin, čime su u Statut unijete izmjene uzrokovane ukidanjem Ureda državne uprave u Istarskoj županiji.\nDonijet je Srednjoročni plan davanja koncesija od 2020. – 2022. godine. Donijet je i Godišnji plan dodjele koncesija za 2020. godinu prema kojem se planiraju izdati koncesije u svrhu crpljenja morske vode za bazene hotela, za gospodarsko korištenje morske plaže – plaža ispred hotela Belvedere (Medulin) te u svrhu gospodarskog korištenja morskih površina za ski lift na lokaciji uvale Šćuza (Pomer).\nRadi realizacije prethodne točke donijete su Odluke o objavi poziva za dodjelu koncesije za plažu ispred hotela Park Plaza Belvedere te odluka o davanju koncesije na pomorskom dobru za posebnu uporabu – podmorski ispust Banjole – Bumbište .\nDonijeta je Odluka o mjerama za sprječavanje nepropisnog odbacivanja otpada i mjerama za uklanjanje odbačenog otpada na području Općine Medulin.\nKao i svakog proljeća, donijeta je i Odluka o davanju u zakup i korištenju javnih površina, plana rasporeda lokacija za postavljanje elemenata urbane opreme na području Općine Medulin i Odluka o raspisivanju natječaja za davanje u zakup javnih površina u vlasništvu Općine Medulin za 2020. godinu, uz nadu da će se do glavne turističke sezone povući epidemija Corona virusa, i da će svi poduzetnici moći odraditi još jednu uspješnu glavnu turističku sezonu.


Ovo meso je zdravije od piletine, prasetine i govedine - Men`s Health\nOvo meso je zdravije od piletine, prasetine i govedine\nU okršaju insekta i krave – pobeđuje insekt… bar kada je kvalitet mesa u pitanju, piše Stvarukusa.rs.\nSaznajte i 5 dobrih razloga da ne izbegavate meso\nNaime, studija objavljena u časopisu European Journal of Clinical Nutrition bavila se upoređivanjem hranljvih vrednosti jestivih insekata i tradicionalnijeg izvora proteina – piletine, svinjetine i govedine. Rezultati su pokazali da su manje životinje, bar kada su hranljive vrednosti u pitanju, jače od krupnijih, piše Huffington post.\nIstraživači s Univerziteta Oksford su koristila dva postupka upoređivanja hranljivih materija, pa su u obzir uzimani kalorije, natrijum, šećer i zasićene masti na 100 grama, kao i količinu vitamina i minerala.\nPročitajte i Ovo treba da znate pre nego što prestanete da jedete meso\nPrvi test nije pokazao drastične razlike između mesa insekata i krupnijih životinja, ali situacija je bila drugačija kada je u obzir uzeta i količina vitamina i minerala. Rezultati su pokazali da su insekti poput skakavaca, zrikavaca i pčela, kao i mnoge larve, zdravije od klasičnih izvora životinjskih proteina.\nEto odličnog razloga da svojim obrocima date egzotičnu notu i servirate zdrave i hranljive insekte.\nPročitajte i 5 najboljih niskokaloričnih užina!\nTags: goveđe meso, Ishrana, meso\nPrevious Da li skidanje masnoće s pice salvetom zaista pomaže?\nNext Pročistite organizam ukusnim proteinskim šejkom


Vranjska PORESKA ADMINISTRACIJA među najboljima u Srbiji – Vranje News\nJuly 18, 2018 July 2, 2018 admin1Leave a Comment on Vranjska PORESKA ADMINISTRACIJA među najboljima u Srbiji\nLokalna poreska administracija Grada Vranja, prema podacima IMG Group, kotira se kao jedna od najboljih u Srbiji, objavljeno je na zvaničnom gradskom sajtu.\nVranje u konkurenciji za nagradu od 500.000 franaka FOTO:D. Ristić/OK Radio Vranje u konkurenciji za nagradu od 500.000 franaka FOTO:D. Ristić/OK Radio\nStalna konferencija gradova i opština (SKGO) organizuje, u okviru radionice Odbora za finansije u Beogradu, predstavljanje projekta Javnog budžetskog portala.\nOvaj program se realizuje sredstvima Vlade Švajcarske, u okviru projekta “Reforme poreza na imovinu”, koju sprovodi IMG Group, a na radionici će biti predstavljeno više projekata u oblasti unapređenja lokalnih javnih finansija.\nTakođe, najuspešnije lokalne poreske administracije predstaviće aktivnosti na povećanju prihodne strane budžeta lokalne samouprave, sa akcentom na mehanizme dobre uprave.\nKako navode iz IMG Group, Lokalna poreska administracija Grada Vranja predstaviće svoje mehanizme i aktivnosti, kao jedna od pet najboljih lokalnih poreskih administracija u Srbiji.\nPrema rečima zamenika gradonačelnika i koordinatora projekta Nenada Antića, ova najava predstavlja potvrdu novog pristupa u radu Lokalne poreske administracije i ozbiljne reforme javnih finansija u Vranju.\n– Završetkom čitavog procesa, očekujem da Grad Vranje bude pobednik ovog projekta i osvoji novčanu nagradu u iznosu od 500.000 švajcarskih franaka.\nOčekujem i konstantno i dugoročno povećanje budžetskih prihoda, na osnovu veće i sveobuhvatnije naplate poreza na imovinu fizičkih lica – rekao je Antić.\nU Vranju je u toku popis imovine poreskih obveznika kojim bi trebalo da se ustanove tačni podaci o broju obveznika i tačnoj kvadraturi njihove imovine.\nPopis koji vrše specijalno angažovani popisivači, deo je projekta “Reforme poreza na imovinu”, nakon čije realizacije bi trebalo da lokalna samouprava koja pokaže najbolje rezultate, dobije i novčanu nagradu.\nJune 25, 2018 July 2, 2018 admin1\nFestival mini basketa u Bujanovcu


Gde su živeli Kelti? - PUTOLOVAC\nPutuj sa osmehom\nGODIŠNJI PLAN IZLETA I PUTOVANJA ZA 2022.GODINU\nŠid – inspiracija Save Šumanovića\nTamo gde Vlasi vladaju\nTragom kolubarskih junaka\nRudnik Nikolje Topola\nGrocka – Smederevo – Vinca\nPančevo i Deliblato\nVršac panonska metropola\nJelica i Čačak\nVodeni grad u srcu Bačke\nU zavičaju Vuka Karadžića\nUžice i Kadinjača\nMisterije planine Povlen\nKad maline zrele budu\nĐerdap gvozdena kapija\nSećanje na kneza Lazara i kneginju Milicu\nZlakusa Potpeć Požega Dobrinja\nZlatibor rujanska polja\nTajne zemljanih figura\nFruškogorska cvetna polja\nStazama našeg nobelovca\nSećanje na srpskog Vožda\nTajne planine Maljen\nResava na dlanu\nGde su živeli Kelti?\nSrpska Sveta gora-Ovčar\nTamo gde je Rudnik, Milanovac grad\nOd Tekeriša do Mačkovog kamena\nZlatar-planina od zlata!\nŠabac Kaona Mišar\nTara-osećajte se Tarski!\nVinska – NOVO!!!\nPut u zemlju gospodara prstenova\nStazama dinastije Nemanjića\njednodnevni izlet iz Beograda\n"Legenda kaže da su se na planini Juhor naselili prvi poznati narod na Balkanu, to su bili Kelti. Kelti su gradili svoje utvrdjenje i štitili planinu od najezde neprijatelja. Bili su ratoboran narod! Veruje se da su ostaci takvih utvrdjenja stariji od Vavilona i Suze. U Keltskoj mitologiji hrast je sveto drvo ovog naroda; po narodnom predanju hrastovi čuvaju skriveno blago keltskog nasleđa! "\nPolazak iz Beograda u jutarnjim časovima. Vožnja autoputem do Ćuprije. Obilazak manastira Ravanica.\nManastir Ravanica se nalazi na svega 12 km od Ćuprije.Ravanica je podignuta između 1375. i 1377.godine. Posvećena je Vaznesenju Gospodnjem i podigao ju je knez Lazar kao svoju najznačajniju zadužbinu u Moravskom stilu. Prvobitna priprata, koja je bila dozidana nakon podizanja crkve je porušena, a današnju pripratu, podigao je daskal (učitelj) Stefan 1721. godine. Manastir je bio opasan snažnim zidom koji je bio ojačan kulama, a od koga su danas ostale samo ruševine. Kada govorimo o živopisu, ovde se pojavljuje prvi samostalni stil srpskog slikarstva srednjeg veka. Živopisanije je završeno 1387. godine. Ovaj stil slikanja se naziva dekorativni stil i odlika je novog stila Pomoravlja. Nakon što je knez Lazar poginuo, Ravanica postaje meta turskih, rušilačkih napada, pa je već krajem četrnaestog veka prvi put spaljena. Prvu veliku obnovu, Ravanica je doživela u osamnaestom veku, a drugu sredinom dvadesetog veka.\nUbrzo nakon pogibije na Kosovu, Knez Lazar je proglašen za sveca i njegove mošti se 1392. godine prenose u manastir. U Ravanici su mošti Kneza Lazara ležale sve do 1690. godine, kada su monasi bežeći od najezde neprijateljske vojske, pobegli u Ugarsku noseći mošti sa sobom i čuvali ih u Futogu. Tek 1989. godine njegove mošti se ponovo vraćaju u Ravanicu. Nakon obilaska manastira nastavak putovanja ka obroncima planine Juhor. Obilazak najstarijeg sela na Juhoru- Izbenica. Obilazak sela, crkve Svete Petke, ostataka keltskog utvrđenog grada i Devojačke Stene.\nNAPOMENA: Planina Juhor se nalazi na područiju centralne Srbije, sa leve strane reke Velike Morave. Spada u Rodopske planine, a najviši vrh nosi naziv Veliki Vetren visine 773 m. Pruža se pravcem sever - jug u dužini oko 20 km, dok je širina oko 10 km. Još uvek divlja i neistražena, planina je bogata izuzetnom florom i faunom. Do vrha vode nekoliko pešačkih staza pored kojih se nalaze ostaci keltskog grada najvećim delom u selu Izbenica. Posetićemo samo selo Izbenica, koje se nalazi na najnižim obronicime planine Juhor. Nećemo ići do samog vrha s obzirom da planina Juhor još uvek nije u potpunosti istražena i nema dobro markiranih staza.\nSelo Izbenica je najstarije naselje u Rasinskom okrugu. Bilo je naseljeno u Kamenom dobu dolaskom Kelta na područje centralne Srbije. Dobilo je ime Izbenica po najstarijim zemunicama koje su se nalazile na područiju sela u kojem su živeli prvi Kelti i oko kojih su izgrađena prva utvrđenja ovog ratobornog naroda. Kelti su nestali najezdom Romeja sa zapada i od tog trenutka gubi im se svaki trag. Keltski utvrdjen grad otkriven je 1997. godine od strane arheologa ali detaljna istraživanja još uvek nisu obavljena. Kamene građevine koje su pronađene podno vrha mogle su bili kultna mesta ili pak opservatorije ili laboratorije za ispitivanje rude bakra, zlata ili platine. Misterija da gromovi često udaraju u vrh Juhora povezana je sa pričom o ostacima metalnih predmeta koji privlače munje. Veruje se da su ova utvrđenja najstarija na Balkanu.\nU selu se nalazi i crkva posvećena Svetoj Petki, sa izvorom lekovite vode koja je trenutno u izgradnji i rekonstrukciji. Prve temelje crkve podigli su vernici 1940. godine. Izbenica je poznata i po legendi o jednoj devojci iza koje je ostala Devojačka stena koju ćemo posetiti. Naime, u blizini sela Izbenica nalazi se kamen visine preko 20 metara. Po legendi, koju meštani i dan danas prepričavaju, devojka je bežala od Turaka. Preplivala je Moravu i stigla upravo do ovog kamena. Kako više nije imala snage i kuda da pobegne, a nije htela da padne u ruke Turcima, ona je skočila sa stene. Nastavak putovanja ka Paraćinu. Pešaka tura gradom uz zaustavljanje kod najznačajnihijih spomenika kulturne baštine Paraćina.\nParaćin se nalazi u centralnom delu Srbije i zahvata deo bogatog i plodnog srednjeg Pomoravlja. Teritorija opštine se spušta od Kučajskih planina sa istoka prema Velikoj Moravi na zapadu, ispresecana tokovima reka Crnice i Grze. Grad leži na obalama reke Crnice, dok je od Velike Morave udaljen oko četiri kilometra. Paraćin se nalazi na raskršću nekoliko važnih puteva, prema severu je pravac za Beograd i Novi Sad, prema istoku je put za Zaječar, na jugu je put prema Nišu, a na zapadu prema Kraljevu i Čačku. Kroz grad prolazi i međunarodna železnička pruga prema jugu, koja je sagrađena davne 1881. godine. Paraćinska oblast ima odlike umereno kontinentalne klime sa hladnim zimama i toplim letima, između kojih su svežije jeseni i vlažnija proleća. Od davnina je Paraćin bio značajna stanica na raskrsnici puteva kojima su prolazile mnoge vojske i osvajači: Kelti, Avari, Sloveni, Rimljani, Krstaši, Turci, Nemci.\nNaselje Paraćin se prvi put pominje u povelji kneza Lazara pisanoj 1375 godine. Ovom poveljom on manastiru Lavri sv. Atanasija daruje sela u Petruškoj oblasti i trg'' Parakinov brod''. Godine 1861. Paraćin dobija status varoši i polako stasava u značajan trgovački i zanatski centar Srbije. Do intenzivnijeg razvoja industrije dolazi krajem XIX i početkom XX veka. Osnivaju se fabrika vunenih tkanina braće Minh, fabrika cementa i fabrika stakla, pa tako početkom XX veka postaje značajno ekonomsko mesto u Srbiji. Danas je to moderan trgovački centar kome zbog geografskog položaja i važnih komunikacija prilaze i okolni manji gradovi.\nU samom centru grada nalazi se crkva Svete Trojice izgrađena 1862. godine oko koje su locirane vile i privatne kuće poznatih meštana ovoga kraja i mnogobrojni spomenici posvećeni borcima oslobodiocima koji su dali svoje živote da bi Paraćin bio slobodan grad. Neki od takvih su: Spomenik Pobede, Fontana Slobode, Spomenik Branku Krsmanoviću, Spomenik palim borcima NOB-a i mnogi drugi. Slobodno vreme za ručak u nekom od lokalnih restorana i individualne aktivnosti.Polazak za Beograd u večernjim časovima.Predvidjeno vreme dolaska u Beograd do 22:00h.\nORGANIZATOR ZADRŽAVA PRAVO PROMENE REDOSLEDA POJEDINIH LOKALITETA/DESTINACIJA NASTALIH ZBOG OBJEKTIVNIH OKOLNOSTI, GUŽVI U SAOBRAĆAJU, PROMENE RADNOG VREMENA OBJEKATA KOJI SE OBILAZE I DRUGIH NEPREDVIĐENIH OKOLNOSTI\nZA OVAJ IZLET MOGU SE PRIJAVITI ISKLJUČIVO ČLANOVI UDRUŽENJA SA VALIDNOM ČLANSKOM KARTOM\nKRAJNJI ROK ZA PRIJAVU 5 DANA PRE NAZNAČENOG DATUMA POLASKA\nCENA IZLETA PO OSOBI 2500 DINARA\nDeca od 5 do 12 godina plaćaju 2000 dinara i imaju sedište u autobusu.\nDeca do 5 godina -gratis i imaju sedište u autobusu\nUsluge Predstavnika Udruženja Putolovac\nGodišnju članarinu u udruženju 700 dinara\nDo 15 dana pre putovanja moguć otkaz uz povraćaj novca ili promenu termina izleta a nakon toga otkaz moguć samo uz validnu medicinsku dokumentaciju ili zamenu putnika. U protivnom se zaračunavaju troskovi i to:\nod 14 do 4 dana udruženje zadržava 50% od cene izleta\nmanje od 3 dana udruženje zadržava 100% od cene izleta\nZa realizaciju izleta potreban je minimum od 20 putnika. U slučaju nedovoljnog broja putnika, udruženje zadržava pravo izmene programa, korekciju cene kao i otkazivanje izleta u skladu sa Pravilnikom i opštim uslovima putovanja koji su sastavni deo ovog programa i ugovora o putovanju.\nOrganizator izleta je UDRUŽENJE PUTOLOVAC\nUz ovaj program važi Pravilnik i opšti uslovi putovanja Udruženja Putolovac\nPrema članu 79 Zakona o turizmu za jednodnevne izlete nije obezbeđena zaštita u pogledu garancije putovanja\nUdruženje Putolovac je registrovano dobrovoljno udruženje putnika osnovano u decembru 2020.godine u Beogradu sa ciljem da za sve naše članove kreiramo jedinstvena, uzbudljiva i nezaboravna putovanja!\nŽelite da nam se pridružite?\nOPŠTE USLOVE PUTOVANJA.\nAvio Info & Booking\nIdemo na put - Blog\nŠid - inspiracija Save Šumanovića\nTopola - Rudnik - Nikolje\nVinča - Smederevo - Grocka\n© 2022 PUTOLOVAC. All rights reserved.


Ledeno doba u vrhu - Tehnologije - Dnevni list Danas\nPočetna » Tehnologije » Ledeno doba u vrhu\nPred početak vrele letnje holivudske sezone, koju će otvoriti „Spajdermen 3“, interesantno je pogledati kako je prošla protekla godina po pitanju profitabilnosti proizvoda koji su stizali iz Holivuda. Film „Pirati s Kariba: Tajna škrinje“ ostvario je fantastičan rezultat 2006. godine – kako po zaradi na bioskopskim blagajnama, tako i prema broju prodatih DVD diskova, ali ipak nisu osvojili titulu najprofitabilnijeg filma prošle godine. Naime, prema firmi „Kagan Research“, uz indeks od 4,11 titulu najprofitabilnijeg filma poneo je „Ledeno doba: Otapanje“. Naime, ovaj film je imao troškove od 256,4 miliona dolara, a zaradio je 1,1 milijardu.\n„Pirati s Kariba 2“ imali su indeks profitabilnosti od 3,93 (423,8 miliona za troškove i 1,7 milijardi dolara zarade), što im je bilo dovoljno za drugo mesto. Na trećoj poziciji je „Da Vinčijev kod“ (indeks 3,81), potom „Borat“ (3,75) i na petom je horor „Saw III“ (3,48).\nKada se pogleda lista prvih deset filmova, od 160 iz 2006. godine četiri kompjutersko-animirana ostvarenje su u samom vrhu. Pored „Ledenog doba 2“, tu su „Cars“ (8. mesto), „Over the Hedge“ (9) i „Happy Feet“ (10). Kada je reč o najvećim promašajima 2006. godine u firmi Kagan ističu par dela studija Vorner Bros – „Posejdon“ (indeks 1,15) i „Gospa iz vode“ (0,78).\nCrkva i Italija: Tinejdžer postaje najmlađi svetac u modernoj istoriji


SRBIJA JE UDARILA NAJVEĆI ŠAMAR ALBANCIMA! Ovaj USLOV mora da ispuni kako bi POBEDA nad Prištinom bila POTPUNA\nKosovo i Generalna skupština UN, Foto: Profimedia, Ilustracija/Espreso.rs\nObjavljeno: 27.08.2019. 17:28h\nOdlukom Republike Togo da povuče priznanje tzv Republike Kosovo Srbija se našla u sjajnoj poziciji jer joj je potreban još samo jedna "glas" kako bi i definitivno uništili sve planove Prištine i njene snove o nezavisnosti.\nNaime posle odluke Togo-a sada je rezultat u Generalnoj Skupštini UN 96:97 za tzv Republiku Kosovo. Što znači da Srbiji treba još jedna država da se predomisli i da povuče priznanje lažne države kako bi Priština i zvanično doživela nokaut.\nPrvi potpredsednik Vlade Srbije i ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić kaže da su od početka briselskih razgovora 23 zemlje priznale Kosovo, a da se Srbija zbog toga nije bunila.\nKako objašnjava, "nije nam bilo pravo ali oni su u to vreme došli do većine u Ujedinjenim nacijama".\nAli, kako primećuje, na drugoj se strani konstantno vrši pritisak na Srbiju da ne lobira za povlačenje priznanja, ali pritisak trpe i zemlje koje se za to odluče.\nKako je to izgledalo u slučaju Togoa, 15, zemlje koja je povukla priznanje Kosova, Dačić je objasnio na sledeći način:\n- Ja sam bio u Togou i razgovarao sa predsednikom i bio je ministar. Ja sam se u međuvremenu sprijateljio sa svim tim ljudima i predsednik objašnjava kako on nije za separatizam i onda je tu ministar sa kojim smo zajedno koji kaže meni: ''E ti si me ubedio da priznam, sad ti reši ovo''. Međutim, prošlo je nekoliko meseci, oni su još na Vidovdan doneli notu, datirali notu da povlače priznanje, ali su me molili da ne objavljujemo do avgusta da ne bi oni bili u nezgodnoj situaciji, jer su se vršili pritisci - rekao je Dačić.\nŠta je magična cifra 97 i zašto je ona toliko važna za Srbiju?\nMinistar spoljnih poslova Ivica Dačić izjavio je da je spisak Prištine koje su priznale nezavisnost Kosova "potpuno razbijen" i dodao da je cilj Srbije da taj broj padne ispod 97 zemalja, što je manje od polovine članica UN.\n- Na njihovoj listi su i zemlje koje zvanično kažu da su zamrznule odluku o priznanju, poput Egipta i Perua. Taj spisak Prištine od 117 zemalja je potpuno razbijen, nama je cilj da taj broj padne ispod 97 što je manje od polovine članica UN jer nam je bitno da kod glasanja u međunarodnim organizacijama imaju perspektivu da ne mogu da prođu - kazao je Dačić.\nIz ovoga se vidi da je važno da broj država koje su priznale tzv Republiku Kosovo u Generalnoj skupštini UN padne ispod 97, jer onda Priština ne bi imal nikakve šanse da uopšte aplicira za članstvo u Unesko, Interpol i druge međunarodne institucije.\nKosovoIvica DačićVlada SrbijePrištinaAlbanciTogoUNUjedinjene nacije


LALATOVIĆ NACILJAO POJAČANJE IZ ZVEZDE: Vezista stiže na "Karađorđe" | Novosti.RS\nVezista je tokom ove nedelje napustio stadion "Rajko Mitić", a kao potencijalni klubovi bivšeg igrača Bazela i Belincone pominjali su se Rad i Vojvodina.\nNovi sportski direktor Vojvodine Milan Kosanović, koji je donedavno radio kao pomoćnik Vladana Milojevića na Marakani, potvrdio je da Stara dama iz Novog Sada želi da potpiše Simića.\n- Svakom dobrom igraču, naročito takvih brzinskih sposobnosti su vrata otvorena, pa možemo da kažemo da smo zainteresovani za Veljka Simića - rekao je Kosanović.\nDoskorašnji ofanzivac Zvezde je u crveno-belom dresu odigrao 62 meča i dao 15 golova, a na Marakani je osvojio dve šampionske titule.\nFK Crvena zvezda fudbal FK Vojvodina fudbalski transferi Nenad Lalatović Veljko Simić


Dvorište i bašta : INTEX ULTRA FRAME konstr. 488x122cm PESCANA pumpa NOVO 10.02.2018 - ID 44469731 - KupujemProdajem\nDvorište i bašta > Bazeni > ID oglasa: #44469731 (postavljen: pre 2 nedelje)\nINTEX ULTRA FRAME konstr. 488x122cm PESCANA pumpa NOVO\nCena: 58.000 din\nrata od 4.833,33 din ?\nBazeni svih vrsta i sve za bazene(hlor, alge, saniflok, skimer, prekrivac, pumpe. . . )\nProdajem INTEX ULTRA FRAME 488 x 122 cm sa konstrukcijom i PESCANOM PUMPOM FULL OPREMA.\nBazen Ultra Frame 488X122 cm\nIntex premijum linija proizvoda sa jačim šipkama i kvalitetnijom oplatom SUPER TOUGH i opremom bazena\nDimenzije: prečnik 488 cm, dubina: 122 cm\nKapacitet vode: 19.156 litara (napunjenost 90%)\nPaket sadrži kompletnu opremu: bazen, podloga, pokrivač, merdevine i PESCANA PUMPA\nPumpa za filtriranje vode: kapacitet prečišćavanja 4500 l/h\nNeophodan prostor za nesmetano korišćenje: minimum 518 cm x 518 cm\nSREDSTVO ZA ODRZAVANJE BAZENA:\nHlor u tabletama 1kg 1.200 dinara\nAlga tecnost 1 litra 600 dinara\nGranule 1.000 dinara\nPlovak za tablete 600 dinara\nPH minus 1.000 dinara\nSaniflok 1.000 dinara\nZA BILO STA SLOBODNO ZOVITE I PITAJTE! ! !\nLG,SAMSUNG,SONY,PANASONIC novi modeli 2017god\nSve je tačno i korektno kao po dogovoru !\nLG 43LJ515v FullHD led NOVO!\nSve prporuke za saradnju, ispoštovao dogovor. ++10! !! !!\nNUTRIBULET 900w Garancija NOVO!\nDogovor u 2 poruke. Preporučujem za saradnju! Prezadovoljan.\nSve je proslo u najboljem redu. Pozdrav!\nIspostovan dogovor, sve preporuke!


Kratka istorija studentskih borbi za dostupno obrazovanje u Srbiji, 3. deo - Mašina\nMina Milošević\t· 17.12.2020.\nObeležavanje 4. aprila u Novom Sadu 2016. godine; Foto: Studentski pokret Novi Sad\nU drugom delu teksta možete čitati o blokadama Filozofskog fakulteta u Beogradu 2011. i 2014. godine. U prvom delu teksta smo pisali o studentskim protestima i blokadama fakulteta od 2006. do 2010. godine.\nBlokada Filozofskog fakulteta 2014. godine, duh pobune i kritika bolonjske reforme koje je pokrenula ostvarili su dugotrajan uticaj na nove generacije studenata u Beogradu i Novom Sadu. Studenti su shvatili da organizovanjem i otporom mogu povratiti bolje uslove studiranja i da se mogu suprotstaviti daljem procesu pretvaranja visokog obrazovanja u nešto nepriuštivo i nemoguće.\nBlokada Pravnog fakulteta 2015.\nPod uticajem blokade Filozofskog 2014, godinu dana kasnije dolazi do blokade Pravnog fakulteta, za koju je neposredan povod bilo ukidanje drugog oktobarskog ispitnog roka, što je studente posebno pogodilo jer im se predispitne obaveze ne vrednuju, te je akcenat u potpunosti na polaganju ispita. Drugi zahtevi protesta bili su smanjenje cene bodova, više besplatnih prijava ispita i da svi studenti sa 48 bodova budu na budžetu. Naš sagovornik, tadašnji student Pravnog fakulteta koji je želeo da ostane anoniman, priseća se ove blokade.\nSve je počelo da tinja od dolaska tadašnjeg dekana fakulteta Sime Avramovića, koji je hteo od Pravnog da napravi nešto nalik privatnom fakultetu, poput FON-a, njegove reči su bile da će Pravni moći da studiraju samo najbolji studenti ili oni sa dubokim džepom i vodeći se tom logikom sve vreme je pogoršavao status nas studenata. Te 2015. godine došlo je do kulminacije i usledili su prvo protesti, a potom i kratka blokada fakulteta, koja, ruku na srce, ne može da se meri s blokadom Filozofskog fakulteta prethodne, 2014. godine.\nNaš sagovornik ističe značaj studenata Filozofskog fakulteta koji su učestvovali u blokadi prethodne godine, ali i bitno drugačiju političku klimu na Pravnom fakultetu.\nProteste i blokadu su vodili stariji studenti, bilo je tu i studenata sa Filozofskog koji su prethodne godine učestvovali u blokadi njihovog fakulteta, mada su se oni malo krili jer nikome nije bilo u interesu da oni tu vode glavnu reč, iako su imali kapacitet za tako nešto. Da kažemo da su imali savetodavnu ulogu, mada su bitno uticali na ceo tok događaja.\nDesničarske organizacije su i ovoga puta želele da učestvuju u studentskom buntu, što je kod nekih studenata dovelo do okretanja levici.\nNa našem fakultetu su tada bili jaki desničari, i oni su bili i glavni saboteri. Tada je delovala organizacija ’Sistem vrednosti’, i oni su hteli da preuzmu protest i blokadu, ali nisu uspeli u tome. Sad je većina njih već završila fakultet. Inače, što se same blokade tiče, bilo je zanimljivih transparenata, koji su mene skroz kupili, poput: ’Sprečimo pljačku’, ’Fakultet je pod upravom studentkinja i studenata’ i onaj čuveni transparent ’Studenti a ne klijenti’.\nNaš sagovornik ističe da su članovi Studentskog parlamenta pokušavali da spreče blokadu, a da se dekan bunio što su mu studenti u blokadi slali uvek druge pregovarače, te nije mogao da ih ucenjuje.\nUspesi ove blokade bili su smanjenje cene prenetog boda za 25% i omogućavanje da se ispiti sa smera i izborni polažu iako nisu položeni svi ispiti iz prethodne godine. Drugi oktobarski rok nije odbranjen.\nTo što je tada postignuto ostalo je i danas da važi, ništa se više nije poboljšao status studenata, samo se pogoršao skupljom školarinom, zaključuje naš sagovornik.\nProtest novosadskih studenata 2016. godine; Foto: Studentski pokret Novi Sad\nStudentska pobuna se nakon blokade Filozofskog fakulteta u Beogradu 2014. godine proširila i na Novi Sad, i rezultovala osnivanjem i višegodišnjim radom Studentskog pokreta Novi Sad, u kome su se formirali brojni aktivisti danas aktuelnih levih organizacija, posebno Združene akcije ’Krov nad glavom’ Novi Sad.\n„Studentski pokret Novi Sad vuče korene od tribine održane u Domu B612 2015. godine, krajem decembra, na kojoj su govorili Aleksandar Matković, Katarina Antonić i Marko Šović. Oni su pozvali na organizovanje, i posle te tribine smo se nas četvoro ili petoro javili, imali smo nekoliko sastanaka i ubrzo smo osnovali SPNS“, priseća se Miran Pogačar i dodaje da je studentima novoosnovanog pokreta pomoglo i iskustvo članova Studentskog fronta, studentske organizacije koja je godinama bila aktivna na protestima i blokadama za dostupno obrazovanje u Beogradu.\nPrva borba SPNS-a bila je pobuna protiv povećanih troškova studiranja. Na osnovu izveštaja revizora, utvrđeno je da fakultet uzima od studenata više novca za tekuće troškove nego što je predviđeno statutom. Početkom nove školske 2016/17. godine, grupa studenata okupljena u ovom pokretu organizovala je protest za smanjenje dodatnih troškova. Pogačar ističe da je to bio prvi protest u Novom Sadu od 5. oktobra 2000. godine, sa izuzetkom jednog pokušaja protesta 2012. godine, kada su pripadnici obezbeđenja tukli studente koji su hteli da blokiraju fakultet, i peticije za ukidanje naplate prenosa ispita 2015. godine.\nTo je bio jedini put da sam video da peticija može da bude delotvorna, kaže Pogačar.\nMeđutim, novosadski studenti su odložili ovaj protest zbog iznenadnog pljuska, zbog čega su bili meta podsmeha na društvenim mrežama:\nZvali su nas ’šećerni studenti’… Nismo znali ni kako da otkažemo protest, sve smo radili prvi put, priseća se Pogačar.\nProtest je ipak održan sedam dana kasnije, i na njemu je bilo oko trista ljudi. Zahtevi protesta bili su: „ukidanje dodatne naplate redovnih troškova studiranja, transparentnost u radu fakulteta i univerziteta i borba protiv nepotizma i korupcije na Novosadskom univerzitetu“. Nakon protesta, studenti su ušli u amfiteatar na fakultetu i održali plenum. Nakon ovoga, organizovan je još jedan protest sa zahtevom da se razgovara s ministrom prosvete Mladenom Šarčevićem i da se ustupe prostorije u novosadskom rektoratu za sastanke plenuma. Nakon još nekoliko protesta i plenuma, rektor je izjavio da smatra da troškove treba ukinuti, međutim, kako studenti nisu dalje insistirali, problem nije rešen.\nNakon toga, Studentski pokret Novi Sad reagovao je na ukidanje male studentske menze; studenti su zahtevali proširenje kapaciteta velike menze. Nakon dva protesta i održane javne rasprave, dobili su odgovor da će njihov zahtev biti ispunjen.\nBaner Studentskog pokreta Novi Sad na protestima “protiv diktature” u Novom Sadu; Foto: Studentski pokret Novi Sad\nU aprilu 2017. godine, kao izraz nezadovoljstva rezultatima predsedničkih izbora, izbijaju protesti protiv diktature u Beogradu i Novom Sadu. Protest su prvih dana većinom činili studenti, a članovi Studentskog protesta Novi Sad bili su na čelu protesta, međutim razni predstavnici zvaničnih studentskih tela brže-bolje su izjavili za Radio televiziju Vojvodine da to „nije studentski protest“. Pogačar kaže da je ovaj protest prvih dana izgledao „žalosno“: „Narod se skupio kod spomenika Miletiću i naricao kako će da ide iz države.“ Zbog toga je Studentski pokret odlučio da preuzme organizaciju na sebe, i 4. aprila poveo masu studenata iz Studentskog grada.\nNa protestima protiv diktature u Novom Sadu svakodnevno je prisustvovalo oko 7.000 –10.000 ljudi, a demonstranti su izrazili podršku i štrajkovima poštara i radnika i radnica „Goše” i „Fijata”, posebno pogođeni tadašnjim slučajem samoubistva jednog radnika „Goše”, koji se obesio na radnom mestu jer mu poslodavci nisu isplatili petnaest plata.\nNajveći neprijatelj protesta bio je, smatra Pogačar, strah od hapšenja, koji je prerastao u paranoju. Ovo je posledično dovelo i do gašenja protesta. Međutim, iz ovih protesta uz studente Studentskog pokreta nastaju nove generacije levih političkih aktivista i novi levi pokreti u Novom Sadu – nastaju Združena akcija „Krov nad glavom” Novi Sad i Samoorganizovani studenti Novog Sada, od kojih će se mnogi pridružiti novoj levoj partiji – Partiji radikalne levice.\nNakon protesta 2018, SPNS se vraća temi besplatnog obrazovanja i kritici reformi aktuelnog Ministarstva prosvete svojom kampanjom protiv dualnog obrazovanja, ističući da dualno obrazovanje samo omogućava eksploataciju maloletnika, koji će, umesto da uče i sazrevaju, morati da rade besplatno za profite bogatih.\nKao probleme studentskog organizovanja, Pogačar vidi brzu smenjivost generacija studenata tokom koje je vrlo teško organizovati preuzimanje iskustava prethodnih borbi i infrastrukturu starijih generacija. „Još neki od čestih problema koji se u studentskom pokretu dešavaju jesu vezivanje organizacije za jednu ličnost, nedostatak vremena, volje i organizacionih sposobnosti.“\nNa kraju, Pogačar ističe da je studentska borba, kao i druge radničke borbe, pre svega sindikalna, i da se tek preko ostvarenja konkretnih zahteva vezanih za poboljšanje statusa studenata može doći do opšteg zahteva za besplatno obrazovanje.\nMoramo imati u vidu opštu sliku, ali ona ne sme biti primarna, zaključuje Pogačar.\nIpak, čini se da je sindikalna studentska borba dovela studente sa ovih protesta do preispitivanja razloga za nezainteresovanost studenata i najbolje načine na koje se oni mogu angažovati i organizovati, kao i do razumevanja sistemskog problema koji stoji iza mera štednji, bolonjske reforme i nesolidarnog društva.\nKljučne reči: blokadaproteststudentski pokret\nMašina\t· 20.01.2021.\nMašina\t· 22.11.2018.


Zdravlje Autor:Beta10. feb. 202119:1516 komentara\nIzvor: REUTERS/Eve Edelheit\nDržavni Centri SAD za kontrolu i prevenciju bolesti (CDC) izvestili su danas o rezultatu laboratorijskog eksperimenta s dva modela ljudske glave, metar jedna od druge, pomoću kojih su proverili koliko je čestica koje je jedna izbacila, druga „udahnula“.\nIstraživači su otkrili da je nošenje po jedne maske – hirurške ili, obične, platnene, blokiralo oko 40 odsto čestica, a kada je maska od platna stavljena preko hirurške maske, oko 80 odsto čestica je bilo blokirano.\nKada su obe glave „izdisale“ i „udisale“ i obe bile s po dve maske, više od 95 odsto čestica je bilo blokirano, rekao je dr Džon Bruks iz CDC-a.\nCDC istražuje efikasnost nošenja duple maske\n30. jan. 2021 4\n„Prvi izazov je navesti što više ljudi da koristi maske, a onda im pomoći da ih koriste na najbolji način“, rekao je Bruks.\nCDC zato ažurira svoja uputstva građanima, preporučujući da se maska od platna stavi preko hirurške, prekrivajući otvore duž njenih poruba, te čestice virusa ne mogu proći ;ni sastrane.\nUz tu preporuku Agencija je rekla da uklanja stranicu „Uradi sam“, napravljenu prošle godine kada je bilo nestašice maski i CDC ohrabrivao ljude da ih sami prave.\nU Americi je primetno da neki ljudi već nose po dve maske što bi mogla biti posledica zabrinutosti zbog novih sojeva koronavirusa za koje je utvrđeno da se lakše šire od onog koji je pokrenuo epidemiju u SAD pre godinu dana.\nKada je počela kriza s KOVID-19 i maske nestale s polica prodavnica, američki zdravstveni službenici su najpre obeshrabrivali građane da ih koriste: „Ljudi ozbiljno vam kažem: prestanite da kupujete maske!“, napisao je na Tviteru pre skoro godinu dana šef CDC Džerom Adams.\nSZO: Majmunske boginje mogu da se obuzdaju ako sada reagujemo\nZlatna palma u Kanu švedskom reditelju, izabrani najbolji glumac i glumica\nGrlić Radman se nada dogovoru Hrvata i Bošnjaka o izboru poslanika u BiH


Zvanična lista želja za upis u srednje škole\nIzvor: Radio 021, 06.Jul.2009, 09:16\nZvanična lista želja za upis budućih srednjoškolaca sa odabranim srednjim školama i obrazovnim profilima biće objavljena u ponedeljak, 6. jula, do 12 sati, na oglasnim tablama osnovnih škola i sajtu Ministarstva prosvete Srbije.\nBlic: Sutra počinje upis budućih srednjoškolaca\nRTS: Lista želja srednjoškolca, upis brucoša\nRTS: Lista želja srednjoškolaca, upis brucoša\nSutra zvanične liste želja za srednje škole\nIzvor: S media, 05.Jul.2009, 15:15\nSrpski reprezentativci i stručni štab na čelu sa Radomirom Antićem, sleteli su na beogradski aerodrom. Fudbalere su na aerodromu "Nikola Tesla" dočekali mnogobrojni novinari i dvadesetak mladjih navijača koji su mahali srpskim zastavama i razvili transparent na kojem je pisalo "Vi ste za nas pobednici"....\nDanas zvanična lista\nIzvor: S media, 06.Jul.2009\nZvanična lista želja za upis budućih srednjoškolaca sa odabranim srednjim školama i obrazovnim profilima biće objavljena danas do 12 sati na oglasnim tablama osnovnih škola i sajtu Ministarstva prosvete Srbije (www.upis.mp.gov.rs). ....Konačan raspored djaka po školama biće objavljen u sredu,...\nSutra zvanične liste želja za upis u srednje škole\nIzvor: NaDlanu.com, 06.Jul.2009\nBEOGRAD 5. jula 2009. (Beta) - Zvanična lista želja za upis budućih srednjoškolaca sa odabranim srednjim školama i obrazovnim profilima biće objavljena sutra do 12 sati na oglasnim tablama osnovnih škola i sajtu Ministarstva prosvete Srbije. www.upis.mp.gov.rs Konačan raspored đaka po školama...\n06.Jul.2009: Radio 021\nDan pre: 05.Jul.2009\nDan posle: 07.Jul.2009


istraživanje Archives | Page 2 of 2 | Talas.rs\nTags archive: istraživanje\nNovo istraživanje IRI: Građani Srbije o EU, Rusiji, Kosovu\nRuske vrednosti, ali evropski životni standard\nOd bandi Njujorka do bandi Lučana. I nazad?\nDozovite se pameti. I jedni i drugi. Doduše, više vi koji ste u svemu ubedljivo prvi.\nViše od polovine građana misli da aktuelna Vlada neće priznati Kosovo – najnovije istraživanje IEA\nRezultati najnovijeg istraživanja IAE o stavovima prema Kosovu\nKakav socijalizam podržavaju Amerikanci? Rezultati najnovijih istraživanja\n51% mladih do 29 godina pozitivnije vidi socijalizam.\nKako Srbi vide američku ulogu u svetu? Novo istraživanje\nNegativna percepcija spoljne politike Amerike sa sličnim intenzitetom postoji skoro dve decenije.


Počela vakcinacija protiv sezonskog gripa | Radio Kosovska Mitrovica\n1. October, 2020 08:16 |\nVakcinacija protiv sezonskog gripa počinje danas, ranije nego prethodnih godina, a obezbeđeno je više od pola miliona doza.\nOve godine vakcinacija počinje ranije, a vakcine će za sve građane biti besplatne.\nLekari apeluju da se iskoristi period mirnije epidemiološke situacije i da se vakcinišu svi kojima se to preporučuje, a to su hronični pacijenti i oni koji imaju udružene bolesti, trudnice, stariji građani, zdravstveni radnici, zaposleni u domovima za stare.\n“Trenutna epidemiološka situacija u našoj zemlji je stabilna, i odlazak u zdravstvene ustanove u ovom trenutku ne predstavlja veliki epidemiološki rizik po građane koji bi da se vakcinišu”, poručuje Ministarstvo.\nObezebeđeno je skoro pola miliona doza, dvostruko više nego ranije, a u upotrebi je i “Torlakova” vakcina.


Crnogorski - materinji, jezik naš nasušni | Politika | DW | 02.09.2011\nCrnogorski - materinji, jezik naš nasušni\nNakon 40 dana iscrpljujućih pregovora vlasti i opozicije te nakon brojnih pretnji bojkotom početka školske godine, izgleda da je u Crnoj Gori, ipak na pomolu kompromis oko naziva jezika u nastavi.\nKako nazvati jezik u Crnoj Gori?\nRješenje su ponudili iz opozicionog „Pokreta za promjene“ (PzP) i ono je jednostavno: treba se samo vratiti korak unazad i nastavni predmet nazivati „maternji jezik i književnost“. Onako kako je bilo i u prošloj školskoj godini. Prema prijedlogu PzP nastava bi se naredne godine u crnogorskim školama izvodila po novom zakonu, u kojem se ističe da je crnogorski službeni jezik, a da se nastava izvodi i na jezicima ostalih nacionalnih zajednica.\nProfesorica Božena Jelušić je za Dojče vele kazala da je u datim okolnostima taj prijedlog optimalan. „Mislim da bi to bilo vrlo fleksibilno, politički mudro rješenje koje bi pokazalo da i pozicija i opozicija imaju iste namjere da zemlju dovedu na teren evropskih integracija“.\nEU zahtijeva od crnogorskih političara da se dogovore\nČini se da je to rješenje prihvatljivo i za ostale opozicione stranke, a vjerovatno i za vlast. Premijer Igor Lukšić je spreman da ga podrži svjestan činjenice da samo izlazak iz ove pat-pozicije omogućava izglasavanje izbornog zakonodavstva, a što je ključan uslov da Crna Gora krajem ove godine dobije datum za početak pristupnih pregovora sa Evropskom unijom. Bez podrške opozicije izborno zakonodavstvo se ne može usvojiti, jer je ustavom predviđeno da se odluka o tome mora donijeti dvotrećinskom podrškom u crnogorskom parlamentu.\nDa je Briselu takođe stalo da Crna Gora uđe u novu fazu integracija dokazuje informacija da je evropski komesar za proširenje Štefan File prethodnih dana razgovarao sa svim čelnicima vladajućih i opozicionih partija i pozvao ih da u što skorijem roku postignu dogovor. Isti zahtijev je prilikom nedavne posjete Podgorici saopštio i šef njemačke diplomacije Gido Vestervele.\nZbog užarene rasprave oko jezika i izbornog zakonodavstva u Crnoj Gori se gotovo zaboravilo na ostalih šest zahtijeva EU u kojima je postignut tek mali napredak.\nŠkolska godina može početi\nProfesorica Jelušić smatra da u opuštenijoj atmosferi treba otvoriti pravu priču oko jezika jer, kako ona navodi, to pitanje u podijeljenoj Crnoj Gori uvijek može izazvati određenu političku nestabilnost. Ona dodaje da je kodifikacija crnogorskog jezika sa dva nova slova brzo obavljena i da je stoga ličila na svojevrsno nasilje nad jezikom. „Čini mi se da bi bolje bilo da se išlo sporije. Jer, Crna Gora najzad jeste država. U njoj, kao jednoj multikulturnoj državi, govori se istim jezikom koji ljudi nazivaju na različite načine.“\nTagovi Crna Gora, jezik


UEFA PROGLEDALA KROZ PRSTE - NEĆEMO VAS IZBACITI: Oprostili zavjeru Realu, igraće se Liga šampiona! | Fudbal\nUEFA PROGLEDALA KROZ PRSTE - NEĆEMO VAS IZBACITI: Oprostili zavjeru Realu, igraće se Liga šampiona! | Mondo.Me Prod\n11. May, 12:04\nUEFA PROGLEDALA KROZ PRSTE - NEĆEMO VAS IZBACITI: Oprostili zavjeru Realu, igraće se Liga šampiona! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n23.04.2021. / 13:19\nAutor Draga Ivanović Izvor mondo.rs 23.04.2021. / 13:19\nSpekulisalo se da će Aleksandar Čeferin donijeti rigoroznu kaznu za "kraljevski klub", nakon što se njihov predsjednik Florentino Perez okrenuo protiv UEFA i formirao takmičenje za bogate, međutim mečevi polufinala Lige šampiona igraće se regularno.\nEvropu je u nedjelju pogodio fudbalski zemljotres pošto je 12 klubova odlučilo da formira Superligu Evrope, tako što će okrenuti leđa UEFA, a čak tri su u polufinalu Lige šampiona koje je zakazano za iduću sedmicu.\nProjekat je ubrzo propao, ali UEFA nije krenula u odmazdu. Neće kazniti Siti i Čelsi, koji su prvi odustali od novog takmičenja, ali ni Real Madrid čiji je predsjednik idejni tvorac.\nSlijedi primirje u evropskom fudbalu, vidjećemo do kada...


Razgovor sa podnosiocem zahteva za promenu naziva ulice Đure Đakovića | GradSubotica\nLansky | 30. septembra 2018.\nRazgovor sa podnosiocem zahteva za promenu naziva ulice Đure Đakovića\nNaš sugrađanin Sava Stambolić podneo je 25. septembra inicijativu Komisiji za davanje predloga za imenovanje ulica pri Skupštini Grada Subotice da Ulica Đure Đakovića promeni naziv u Ulicu Jovana Manojlovića. Vest smo preneli i izazvala je dosta reakcija, pa smo kontaktirali predlagača da je detaljnije obrazloži za naše čitaoce.\nGradSubotica: Savo, tvoja inicijativa je izazvala dosta oprečne reakcije na našem sajtu, neka od prvih pitanja koja su ljudi postavljali su ko si ti i zašto se baviš takvom inicijativom? Pa eto da te mi za početak takođe to pitamo, ko je „subotički pravnik“ Sava Stambolić i zašto je podneo inicijativu?\nSava: Drago mi je da postoji reakcija na inicijativu, a žao mi je što vidim dosta neznanja i zlonamernosti kod nekih ljudi ali i to je posledica sistematskog prećutkivanja značaja ljudi kao što je bio dr Jovan Manojlović. Što se tiče mene lično, jesam diplomirao prava na Pravnom fakultetu u Novom Sadu i „rođeni sam Subotičanin“ iako to ne bi trebalo da igra ulogu u mom pravu da se bavim subotičkim temama. Suprug sam i roditelj. Nisam član političke stranke, radim kod privatnika i borim se sa istim egzistencijalnim izazovima kao i svi prosečni žitelji ovog grada. Jesam zaljubljenik u istoriju, društvene, političke, kulturne i religijske teme, kako globalno tako i lokalno. Moja majka je provela čitav svoj radni vek u Gradskom muzeju gde sam bio redovan gost i „pod ruku“ su mi dolazile mnoge knjige i materijali iz kojih sam, od malih nogu, upijao subotičku prošlost i fascinirao se biografijama značajnih ljudi ovog, nekada zaista velikog, grada. Kroz sve to primetio sam da su neke ličnosti i danas poznate i počastvovane u gradu, a da mnoge nisu i da su to mahom Srbi i oni koji su se zalagali da ovde bude država Srbija. Rodoljub sam i ne trpim takve nepravde i godinama sam kroz razne forme delovanja aktivan u skromnim pokušajima da se u subotičkoj kulturi i zavičajnoj istoriji ostvari Ulpijanov pravni princip: „Časno živeti, nikog ne oštetiti, svakom svoje dati“.\nPortret Jovana Manojlovića\nGradSubotica: Dobro Savo, dosta si to filozofski obrazložio ali reci konkretno, zašto Jovan Manojlović treba da dobije ulicu?\nSava: Priložio sam njegovu biografiju, pa okačite da mogu ljudi da pročitaju detaljno. Ono što možemo ovako sumarno reći je da je značajan pre svega kao Subotičanin. Dakle i da nije imao nikakve uloge u širim istorijskim događajima bio bi dostojan ulice. To je čovek koji je 50 godina bio prisutan u životu grada kao advokat, što tada nisu mnogi bili. Jedan od osnivača Gradske biblioteke, koncerna „Ferum“ (od koga je danas ostala samo uspomena kroz ime fabrike „Sever“), „Srpske štedionice“ kao autentične subotičke banke koja je radila 40 godina, „Automobilskog kluba“ koji je radio na unapređenju saobraćaja itd. Kada se na ovo doda zastupanje narodnih interesa u Ugarskom saboru, pa jedna od ključnih uloga u procesu ujedinjenja Vojvodine sa Kraljevinom Srbijom, a kasnije učešće u najvažnijim institucija nove zajedničke države, jasno je da biografija Jovana Manojlovića predstavlja ponos ovog grada i da to grad treba da uoči i oda počast takvoj ličnosti. Inače, nisam ja izmislio njegov značaj, nego je on stručno dokumentovan od strane subotičkih arhivista Zorana Veljanovića: http://www.arhivvojvodine.org.rs/zbornici-radova/3mk/ZoranVeljanovic.pdf i Tatjane Segedinčev: https://historysubotica.wordpress.com/ex-pannonia-9-10-subotica-2006/ sve na osnovu dokumentacije iz arhiva, dakle činjenica. Što se trenutka za promenu tiče, ne može biti prikladniji imajući u vidu da ove godine, 25. novembra slavimo 100 godišnjicu ulaska grada i pokrajine u sastav Kraljevine Srbije, u čemu je dr Jovan Manojlović igrao ogromnu ulogu.\nMladi doktor prava Jovan Manojlović\nGradSubotica: Mogli bismo se složiti ali zašto preko Đure Đakovića dati takvu počast?\nSava: Đura Đaković jeste zanimljiva i dostojanstvena istorijska figura, koja ima svoj značaj, pre svega u kontekstu radničkih prava i tog socijalističkog pokreta. Ali je i činjenica da su počasti koje su mu ukazane širom bivše Jugoslavije preterane i posledica uspostavljanja kulta „apostola“ komunizma – ranih mučenika za komunističku revoluciju. To se najbolje vidi iz mesta koje je izabrano za „Grobnicu narodnih heroja“ u Beogradu. Ni na trenutak nemam nameru da potcenjujem značaj takve ličnosti, niti njegovu hrabrost i druge pozitivne karakteristike ali generična ulica Đure Đakovića, ista kao i bezbroj drugih u raznim gradovima, nema mesta u centru Subotice, ako želimo da gradimo bilo kakav autentičan identitet gradskog jezgra. Evo uzmimo Matiju Korvina, potpuno je prikladno da ima ulicu u centru jer je bio vladar ovih prostora, bio je znamenita ličnost, značajan za mađarski narod, a i prijatelj srpskog i eto legitimacije za uže gradsko jezgro. Park Ferenca Rajhla je takođe dobar primer, naspram starog naziva „Lenjinov“ što je bilo potpuno besmisleno, ideologizovano i opet generično kao u bezbroj mesta. Dakle ništa protiv Đakovića, ali neka to bude ulica u nekom drugom delu grada.\nSrpska štedionica u Rajhl palati\nGradSubotica: Da li si, kao pravnik, razmišljao o opterećenju za građane kojima se promeni naziv ulice, šta to sve ukljućuje od troškova?\nSava: Svestan sam potpuno besmislenih nameta pri promeni naziva ulica. To bi zasita trebalo da snosni Grad s obzirom da građani ne menjaju prebivalište nego Grad radi nekih viših ciljeva menja te podatke. Nažalost to nije rešeno i problem je svuda u Srbiji. Ako imate „čipovanu“ tj. biometrijsku ličnu kartu podatak se menja elektronski od strane MUP-a, na osnovu vašeg zahteva i obaveštenja koje dobiju od Skupštine grada. Vozačka dozvola se ne menja, pasoš se ne menja, ono što se još na žalost menja je saobraćajna dozvola za koju postoji rok od 15 dana da se podnese zahtev za promenu, dok za ličnu kartu npr ne postoji neki rok koji povlači posle kaznu. Moram reći da ovo ne može biti ozbiljan argument protiv ove inicijative. To je jedna od centralnih gradskih ulica, tu se nalaze uglavnom pravna lica, a imati stan u takvoj ulici je ekskluzivna stvar i mislim da tim stanarima neće biti prevelik problem taj trošak. Šta je bilo kad se menjao Marksov put u Senćanski, Ivana Milutinovića u Beogradski, Moše Pijade u Segedinski i JNA u Somborski? Koliko ljudi živi u tim ulicama, pa su „preživeli“ tu promenu na stare nazive i ukidanje ideoloških komunističkih imena. Ne može jedan grad da bude ograničen u uređivanju svog identiteta zbog takvih detalja, ali treba da urade nešto apsolutno da ne opterećuju novčano nikog zbog promena. U svakom slučaju, promena je bilo i biće, skoro posle svake sednice Skupštine neka ulica dobije ili promeni ime, a da li to bila moja ili inicijative nekog mnogo moćnijeg, samo je pitanje vremena kada će se promeniti naziv ulice Đure Đakovića. Moj cilj je da neminovnost proizvede počast jednom Subotičaninu, a dakako i Srbinu.\nDr Jovan Manojlović (levo), na Korzou\nGradSubotica: Toliko za sada Savo, pratićemo kako prolazi inicijativa u Skupštini, hvala ti na razgovoru.\nSava: Hvala Vama.\nGRAĐANSKI PREDLOG ZA PROMENU NAZIVA ULICE – OBRAZLOŽENJE\n30. 09. 2018. u 19:00\nSamo vi dozvoljavajte ovim lakrdijašima da učestvuju u fabrikovanju istine.\n30. 09. 2018. u 19:39\nEvo Savo ja ću da ti kažem šta je bilo kada je ulica JNA menjala ime u Somborski put.\nDošao sam u SUP da napravim novi pasoš jer mi je stari isticao. Stanem na šalter da podnesem zahtev, načekam se, traži mi onaj brkati šalteraš važeću ličnu kartu. Tamo je i dan danas, nikako u penziju da ode.\nJa mu LK dam. Dalje je razgovor tekao ovako:\nAaaa, ne može!\nKako ne može, važeća mi je LK?\nPromenjeno je ime ulice. Prvo promeni LK, pa onda pravi pasoš.\nAman čoveče, važi mi LK. Kada istekne promenite mi adresu u novoj. Pa svako u Subotici zna da je put JNA sada Somborski put. Pasoš mi treba, idem na put. Neću sa starim da krenem. Vratiće me Mađari sa granice jer mi ističe pasoš par dana od početka puta.\nNe zanima to mene. Idi na šalter za LK, kada tamo završiš dođi ovde.\nNa šalteru za LK 1000 njih. Ja nemam više mesta u staroj LK za promenu adrese, da se samo upiše-već sam se selio(studije,posao). Mora nova da se pravi. Naravno treba RAT da se plati i naknada za novu LK. Bilo je to u vreme kada je morao i izvod iz matične i državljanstvo da se donese. Idi nazad do grada, u gradsku kuću, reši to. Plati i tamo.\nTamo bre u SUPu na šalterima roboti sede, zabole tamo nekoga šta ti Savo misliš šta je logično i je li uredu, što se ličnih dokumenata tiče, a kamo li ko je osnovao Srpsku štedionicu u Subotici.\nZabole i mene. Srbin sam, rođeni Subotičanin i evo baš me briga kako se koja ulica zove. Samo da se ne menja. Ostavi se Đure Đaković ulice. Imenuj prvu sledeću neku, koja nova bude nastala.\nNEMOJ MI KOMPLIKOVATI ŽIVOT i slati me u SUP da mi išta menjaju !!!\n30. 09. 2018. u 19:56\nGospodine Savo totalni idiotizam. Bolje idite svojim znanjem kojem ste stekli na Pravnom fakultetu da pomognete bespomoćnim sugrađanima, pravim Subotičanima, koje država hoće da zavrne. Tu će Vaš doprinos biti neprocenjiv.\nBolje promenite ime Štrosmajerove ulice, on je dokazani ustaša koji se vešto maskirao u ulogu „velikog Jugoslovena“ pa je služio po potrebi…\nŠčekić Dragica kaže:\n30. 09. 2018. u 20:04\nPoštovani, novi sam stanovnik ovog lepog grada, i samo bih dala mali kpmentar, dolazim iz grada gde se svaki čas menjaju nazivi ulica. Zašto – ako je neka ulica dobila ime po nekome koje deo naše istorije, istorju ne možemo izbrisati, dobro neka stoji zapisano u knjigama, ALI TO MNOGO KOŠTA, NOVACA I VREMENA, DA ,to košta, pozdrav , hvala.\n30. 09. 2018. u 20:21\nKo odlucuje o imenima ulica?Dali vlasnici ulica mogu sami da daju ime ulici?Posto u Subotici postoje neke ulici u privatnom vlasnistvu! Pa bi JA i moje komsije da nasoj privatnoj ulici promenimo ime ! Umesto sadasnje zvali bije Ulica Bez Asvalta!\n30. 09. 2018. u 21:51\nNovi žitelj lepog grada? Primite moje najiskrenije saučešće. Raspitajte se zašto.\n30. 09. 2018. u 22:25\nO svemu u Srbiji odlučuju polupismeni i poluobrazovani poput Vas, biraju i podržavaju jedni druge. Zato vam i ide tako „napredno“.\n30. 09. 2018. u 23:07\n„Dakle ništa protiv Đakovića, ali neka to bude ulica u nekom drugom delu grada.“ – reče on. Pa majku mu, šta ti onda fali da ostane Đure Đakovića, a da ulica Manojlovića bude u nekom drugom delu grada? Svi bi da menjate ulice, a niko ne bi da gradi nove. A za ovo: „Rodoljub sam i ne trpim takve nepravde“ imam šta da ti kažem, ali režija ne bi objavila, zato ću ti samo reći da pustiš Suboticu na miru, ionako je propatila mnogo od kada se našla pod čizmom vas patriota.\n30. 09. 2018. u 23:51\nCenjeni autor teksta je zaboravio da napomene da je „gospodin“ Sava bivši član Dveri i osnivač Treće Srbije (to su oni dobri ljudi koji su zabranjivali izložbe umetnički dela po Novom Sadu).\nDobro ga pamte svi stanovnici Novog Sada pošto je zajedno sa Trećom Srbijom poharao gradski budžet, pa se vratio u Suboticu.\nJedino što zabrinjava je da je ovaj nekad sajt koji sam ja doživljavao da je građanske orijentacije spao na to da promoviše mali firere iz naših sokaka kao što su Stambolić i Malagurski.\n30. 09. 2018. u 23:55\nAko Amerikance možemo po nečemu staviti u pozitivni kontekst, to je ova oblast. Nazivi ulica su 5. avenija, 13. ulica… skver (raskršče) 7. i 12. ulice…\nMogu da se menjaju političari koliko god hoće, ali brojevi ulica ostaju uvek isti.\nKod nas se nazivi ulica, pa i gradova menjaju u zavisnosti of toga koji je politički konj dojahao na vlast.\n01. 10. 2018. u 06:37\nHteo bi ja da predložim diplomiranom pravnimu da mi pokrene inicijativu da mi se uvede kanalizacija i asfaltira ulica, evo već prolazi 30. godina. Svi smo rođeni Subotičani tu u ulici …\n01. 10. 2018. u 07:16\nAko ti neodgovaraju polu pismeni Ti se seli tamo gde ih nema!\nJa se nezalim da mi neide dobro! Posto vecina majstora moje struke pobeglo na zapad sad sam podigao cene i utrostrucio kolicinu posla!Jedino se stranke malo bune! Ali sta ces ako nema ko da ti to odradi! No za pet sest godina ce jos vise moci da se naplati odlaskom u penzije starijih majstora!A vec sada dostignem minimalac Nemacke !\nPs Ovi poput Vas kada im zatrebam nemaju pojma o mojoj nepismenosti ali su jako zahvalni sto ih spasavam muka!\n01. 10. 2018. u 07:22\nKoja glupost! Ovaj Savo ko da je politicar, prica bez veze!\n01. 10. 2018. u 07:29\nPoliticarska posla. Opeljesili javni budzet, sada se bore protiv ideologije, kao. Prestanite sa tenzijama i nemirima!\n01. 10. 2018. u 08:47\nAl je ovom dosadno u životu…\n01. 10. 2018. u 08:54\nĐuro Đaković je bio obična individua i u tom komunističkom pokretu. On se samo priključio pobuni protiv države i nikakav značaj pa ni u tom komunističkom pokretu nije imao. Ulica bi mogla i da se Ulica Subotičkih salaša. Važno je da uklonimo iz naših života potpuno nepoznate ličnosti.\n01. 10. 2018. u 09:22\nSubotica bi se trebala odužiti i književniku Marku Čoviću koji je zbog komunizma morao pobeći u Brazil gde je i umro.\nRadnicki sindikat kaže:\n01. 10. 2018. u 09:35\nPo kriterijumu uklanjanja potpuno nepoznate licnosti bi ti mozda mogao biti prvi uklonjen.\nU svakom slucaju jedan borac za radnicka prava je sigurno relevantnija licnost od bankara i gulikoze.\n01. 10. 2018. u 10:16\nA da ti Savo Stambolicu platis zamenu dokumenata? Posto grad to nece uzeti na sebe. Kad si vec toliko knjiga procitao i sve proucio, red bi bio da i za ovaj problem nadjes blaze resenje za svoje sugradjane, a ne da gledas samo neki svoj interes. Ima toliko glupih naziva ulica, pa ljudi zive bez ikakvih problema, a ti se uhvatio za jednu ulicu koja nosi sasvim lep naziv. Mani se corava posla i uzivaj!\n01. 10. 2018. u 13:32\nBudi te zahvalni što Vas je odgovorom udostojila jedna nadljudska veličina poput mene. Dužni ste da mi pokažete poštovanje. Ja sam crpeo slatki nektar iz zabranjenog vrča i moje znanje će se jednog dana pokazati spasonosnim za vas (množina, jer se obraćam svim nesvesnim i svesnim bićima provincije). Davno sam ja napustio anti-sistem Srbija, sada vas sve gledam sa visine. Ovde dođem kako bih Vas, i ljude poput Vas, opskrbio znanjem potrebnim za buđenjem iz kolektivne nesvesti. Nemojte mi odgovarati na ovaj komentar, jer zbog Vaše drksosti nećete više biti predmet mojih mentalnih masturbacija.\nKada jednog dana istu tu ulicu budu menjali u moje ime, dajem vam garancije da će se moji sledbenici pobrinuti da građane to ne košta niti jedan jedini dinar.\n01. 10. 2018. u 13:33\nJednoga lepoga dana će se imena ulica u Subotici menjati po pravednom principu. Ovaj put po građanima Subotice zaslužnim za oslobađanje Subotice od propasti koja joj je načinjena 1918.\n01. 10. 2018. u 14:46\n@Nikola-Bravo ! Upravu ste!\nSavo, jel hoćeš da se uspišeš u istoriju ovoga grada? Na leđima dr Jovana Manojlovića? Hajde, može-Plati svima prijavljenima na adresu Đure Đakovića zamenu dokumenata. To će biti apsolutni presedan. Političarčić iz efemerne stranke učinio nešto za obične ljude.\nKlasično Dveraško inaćenje i pametovanje. U NS si kao nesposoban brzo završio karijeru, pa si se brže bolje vratio u provinciju. Nas da učiš istoriji? Baš ti hvala Savo. Nemoj. Imamo važnijih poslova i problema.\n01. 10. 2018. u 14:49\nSavo a da ti svoje vreme i obrazovanje kanalises na neku drugu stranu, mislim da su trenutno na Kosovu Srbi puno ugrozeniji nego u Subotici i ja mislim da je tvoje rodoljublje tamo mnogo bitnije, nego sto ces ljude ovde da uvaljujes u trosak.\nZelim ti sretan put i da nas redovno izvestavas sta si dole uradio za taj nesretni narod pod Siptarskom cizmom!\n01. 10. 2018. u 16:14\n@croat-Lepo rečeno, plus, neka povede i Malagurskog. Dosta više tih nadobudnih dušebrižnika ovde. Nemaju pametnija posla.\nIdi Savice školovani, pametni, dole, menjaj tamo imena ulicama, brani srpstvo i širi ga!\n01. 10. 2018. u 16:34\nA da li će ovaj nacionalista da meni plati troškove prebacivanja svih dokumenata na ime nekog tamo čoveka za koga ja nikad nisam čuo, niti mi kao i dotični Savo išta znači u životu? Zašto Stambolić lepo ne ode dole u Prištinu pa tamo nek menja ulice. Mene da budem iskren plaši ovaj vaš intervju sa dotičnim, tipičan primerak klerofašističke omladine.\n01. 10. 2018. u 17:36\nVidi ovo uje i autonomaše kako teraju čoveka u Prištinu itd. Kako Vas bre nije sramota??? Ovde i Srbiji, imate veća prava nego mi Srbi u svojoj državi. Vi se NIKADA nećete promeniti, samo čekate neku sledeću krizu da „nabodete“ prvog komšiju a najviše bi voleli da to bude neki Srbin. Samo nikako se neće zaboraviti vaše SS divizije, vas kroasana, handžar divizije, hortijevci i ostale gnjide koje su uvek imale svog gospodara (čast izuzecima) iz čijih ste dupeta uvek škiljili. Poltrončine ste bili, jeste i bićete.\n01. 10. 2018. u 17:37\nKao sto je @mikica pre mene pomenuo ovaj covek jeste bivsi clan partije Dveri. Vidi se na njegovim profilu. Zasto dopustiti da neko iz redova neuspele desnicarske partije menja imena ulica u centra grada? Po meni, neka menja sebe prvo.\n01. 10. 2018. u 17:44\nOdlican je ovaj Sava, za rubriku „Dnevni Bohoc“.\n01. 10. 2018. u 18:29\n..Realan ……………….. je Ivan V. ……………stormwatch …. (onako od milja)!!!!\n01. 10. 2018. u 18:58\nMene ne plasi ovaj samozvani pravnik, nego nacionalisti koji stoje iza ove umotvorine, pitajte ga ko mu je zapravo dao ideju?\nVinte Escudos kaže:\n01. 10. 2018. u 18:59\n@ u inat svima\nU svakom slucaju bolji je Ivan V. nego onaj @ Realan koji se iznenada pojavio iz niceg i isto tako otisao u nista. Hvala svima koji su tome pripomogli.\n01. 10. 2018. u 19:39\nSavo samo napred,pozdrav od brata Bunjevca.Ovima bi bolje odgovaralo da je ovo madarska i da se ne sme divaniti srpski i bunjevacki.Roden sam sam Suboticanin,no na zalost gade mi se ovakvi izrodi-komentafori,fuj.Savo pobedi ih za inat!\n01. 10. 2018. u 19:55\nVid kako ga teraju autonomaši u Prištinu?\nPa koliko ja znam Kosovo je Srbija, jelte? Kako onda može biti reči o teranju nekog na teritoriju koja je teritorija te iste zemlje? Terati možeš nekoga samo u drugu državu. Nek se lepo pokupi dole u Prištinu i neka pokaže kako je to sve Srbija tako što će otići tamo u prištinski parlament i zahtevati da se ulica Bila Klintona nazove po Jovanu Manojloviću. Eto, pored njega može i Šešelj, nek pokupi svoju kuću u hrtkovcima i nek fino preveze tu istu kuću na bulevar Bila Klintona u Prištinu kada je to sve Srbija i oni svi mogu slobodno da se kreću gde god žele i kad žele. Ja se mogu kladiti da niko od njih ne sme ni do administrativne granice.\n01. 10. 2018. u 20:11\n@Srbin, vidi ovako zemljače, kada je baš bilo tvrdo i kada je gorelo, bio sam u toj Prištini gde ga šaljem, pa u Peći, i okolini Peći, sve prema Đakovici i šire… U čizmama, u uniformi, sa puškom u ruci. Kad me uhvati da se setim svega toga, od muke bi iz kože iskočio.\nPun mi je k…..c turbo Srba i patriota.\nOdakle je ovaj Savo izmileo, odakle taj Malagurski? I gomila njima sličnih.\nNisam ni ustaša ni hortijevac. Srbin sam. Nikoga nisam nabo, niti se bojim da će iko da me nabode. Niti bi da nabadam nikoga od svojih komšija.\nJa sam bio gde se u ono vreme branila Srbija. Kako smo je odbranili, zahvaljujući bagri političarskoj, vidi se iz priloženog. Gde su bili ovi što bi sada da menjaju imena ulicama?\nLepo kažem i tebi, a i ostalim turbo Srbima i novopatriotama, idite dole, pa pokažite kako se bori za Srbiju.\nNije vas sramota da vam jedan Francuz, Anri Gujon nosi dole više pomoći i čini više za te ljude tamo, nego vi ikada?\nPročitaj tekst o ovom Savi što je došao da me patriotski spašava u mom gradu. Dao je neko linkove u jednom od komentara. Šta je Savo radio po Novom Sadu dok je bio u Dverima i u Trećoj Srbiji.\n01. 10. 2018. u 20:16\nSrbine dok si ti sirio rodoljublje po Subotici mene su spakovali u tvoju soldatesku da branim Kosovo. Nisam uspeo, valjda zato sto sam po tebi ustasa ali eto kao sto sam rekao i Savi, nije sve izgubljeno evo vas je vec dvojica, pametnih snaznih i sposobnih, idite dole organizujte nova naselja, Srpska, kupite zemlju od siptara, povedite zene, napravite osmoro dece i srbujte tamo. Nama je prosto pun kufer tih vasih za…ija.\n01. 10. 2018. u 21:48\nRealan i stormwatch nemaju nikakve zajedničke dodirne tačke, to se vidi izdaleka. Ovaj Realan bulazni najgore trip varijante koje postoje i lupeta nepovezane gluposti, non-stop mu se priviđaju masoni, Zionisti, svetske zavere… Storm je sa druge strane Jevrej koji je mnogo puta dao podršku svom narodu i nije se libio da kaže da je to što jeste. Hteli ili ne hteli, stormwatch je uvek udarao na protivnike čistim argumentima i masnim psovkama, realan to ne bi mogao ni da mu svetski tron u umetničkom klizanju zavisi od toga.\n01. 10. 2018. u 22:38\nBez obzira na to da li se slažem sa idejom ili ne, moram priznati da je ovaj čovek preuzeo neku inicijativu. Kod nas je zamrla bilo kakva građanska inicijativa. Politiku smo prepustili kriminalnim likovima, nećemo čak ni na izbore da izađemo jer kao, nemamo za koga za glasamo. Znam za više neformalnih grupa Subotičana okupljenih oko raznih stvari. Zašto se pametni i otresiti ljudi ne bi okupili oko političke ideje na lokalu. Za vreme rata su mučili i ubijali ljude jer nisu mogli da ćute i mire se sa nepravdom. Gde su danas takvi? Izbori će doći brzo.\n01. 10. 2018. u 23:11\n@Igor @Vinte Escudos\nDa, da, „Igor“ i „Vinte Escudos“. Vi svaku istinu proglašavate za „zaveru“, tako vekovima zamećete tragove. Otkrili su vas nihilizam i umetničko klizanje, vrtite jedno te isto.\n01. 10. 2018. u 23:32\nA sto je preuzeo bas gradjansku inicijativu novih podela i zakuvavanja tenzija? Da je stvarno hteo nesto korisno da uradi za svoj grad, onda bi napravio neki humanitarni projekat istinske vrednosti, a ne projekat nacionalizma.\n02. 10. 2018. u 00:35\nDa li bi isto mislili da je neku sličnu inicijativu podneo recimo Goran Davidović Firer, a ne Sava, osnivač kleptomanskog klero-faštičkog pokreta Treća Srbija.Bolje bi mu bilo da se pokrije ušima i ćuti posle onoga što su napravili u Novom Sadu.\nPoenta je da Sava nije samo građanin Subotice već i predstavnik ekstremne desnice, te ovo nije građanska inicijativa, već samo još jedan pokušaj nacionalnog zapišavanja Subotice.\nKada govorimo o politici malo je ironično da govorite o kriminalcima a hvalite ovakvu „građansku inicijativu“ čoveka veoma problematične prošlosti.\nŠto se tiče glasanja, zaista nema za koga da se glasa trenutno.Sa jedne strane imate, kako vi kažete kriminalce, dok sa druge strane nema nikoga.Gde je sada Demokratska stranka? Postoji li još ona u Subotici? Gde su sve ostale opozicione stranke?\nPolitički pokreti građana ne prolaze dobro kod nas.Imate kao najsvežiji primer Ne Davimo Beograd koji je na svojim protestima u Beogradu uspeo da skupi veliki broj ljudi a kada je došlo vreme izbora dobili su minoran broj glasova.\n02. 10. 2018. u 07:18\nSavo je marioneta nametnutog lažnog patriotizma. Većina „nezavisnih inicijativa“ potiče iz istog centra moći, one zaista nezavisne nemaju nikakvu šansu. Tom centru moći mir nije opcija, zato konstantno izazivaju razlike, podele, netrpeljivost i mržnju zarad upravljanja masama za potrebe borbi i ratova. I ova banalna stvar, promena naziva ulice, izazvala je salvu uvreda i podela po nacionalnom i verskom ključu, čak i izlive fašizma, šovinizma i nacionalizma. Uvek isti po istom ključu, izazivaju ratove zarad osvajanja teritorija i resursa na njima i uvek negiraju da to čine nazivajući te optužbe „teorijom zavere“. I ovog puta samo je „niža rasa“ dežurni okidač za početak i po svršetku će biti dežurni krivac. Komentator Samo istina napisao je jednu od suština: „Ovima bi bolje odgovaralo da je ovo madarska i da se ne sme divaniti srpski i bunjevacki.“ U poslednjih desetak dana veoma je aktivna agentura odbrane interesa stvaranja Nove Austrougarske i pripajanja Vojvodine njoj. Sve čine da skrenu pažnju sa tog procesa „bacanjem koski“ da se običan svet ne bi bunio i otežavao ga, istovremeno podrivaju mir, slogu, zajedništvo i suživot. One koji pišu istinu diskredituju proglašavajući ih „teoretičarima zavere“, nacionalistima, fašistima, ludacima, budalama, ništarijama, umetničkim klizačima, mentalnim masturbatorima… Savo je marioneta nametnutog lažnog patriotizma.\n02. 10. 2018. u 08:03\nVi ste zaslepljujuće indoktrinisani „građanstvom“, „demokratijom“, „nezavisnošću“, „slobodama“… „idealnom“ modelu. Šteta što je sve prevara, obilato finansirana od strane Duboke države zarad svrgavanja vlasti, razdržavljenja država, osvajanja teritorija i resursa i stvaranja Novog poretka. Zašto nema za koga da se glasa u Srbiji!? Zato što su svi deo istog projekta, što su sve to iste jajare, ista go*na, i što su to ogolili sami. Kako će se završiti naredni izbori? Šta sledi u budućnosti? Neću da Vam kažem. Istinu niko ne želi da čuje, ona je, po Gebelsu, smrtni neprijatelj laži.\n02. 10. 2018. u 08:20\nPredsednik Aleksandar Vučić želi da dovede red u Srbiju, i to mu izuzetno dobro polazi za rukom. Ovu inicijativu smatram uspešnom i potrebnom u Subotici, relikti vremena koji su bili pogubni za Srbiju treba da budu obrisani.\n02. 10. 2018. u 09:44\nBorba za radnicka prava je deo Evropske civilizacije i kulture. U kapitalistickoj Nemackoj nema grada u kojem ne postoji ulica Karla Marksa (i) ili Friedricha Engelsa. Za Srbiju sve sto nije u sklopu kulture i obicaja Anadolskih Seldzuka je strano i pogubno.\n02. 10. 2018. u 10:16\nVi ste pasionirani deo (anti)sistema.\nEvo ih, branioci cionističkog projekta anacionalne i bezbožničke organizacije kojom porobljavaju Istok preko jednog „naroda“, jedne „vere“ i jedne „nacije“ – komunizmom. Sve što se tome protivi nazivaju Anadolskim Seldžucima, lažovima, prevarantima, kriminalcima, fašistima, nacionalistima… ništarijama. Ovaj SSJ i ostali su DE-HR ogranak.\n02. 10. 2018. u 11:25\nJa ne veruje šta čitam ovde, niko ne piše o temi, da li je taj Manojlović dostojan ulice u centru nego optužujete čoveka koji je sasvim normalno obrazložio svoj PREDLOG (koji vaši šovinisti predstavnici u skupštini svakako verovatno neće usvojiti) još tamo pozitivno govorio o Matiji Korvinu i Ferencu Rajhlu a vi po njemu da širi mržnjuŠ?!\nJedini koji šire mržnju ste vi kojima smeta da se ulica zove po SRBINU. Ne zanima vas ni što je subotičanin, ni što se odrekao da bude gradonačelnik u korist Bunjevaca (ako ste čitali inicijativu to bi zapazili), ni što su ga fašisti mlatili i zatvarali, ni što je bio poštovan od vaših subotičkih predaka pre komunističkog ludila. Ništa vas to ne zanima, Srbin je i zato odmah palac na dole, odmah drvlje i kamenje po svakome ko se usudi da tako nešto predloži.\nVi ste gadno lice Subotice, šovinisti koji se kriju iza „građanske“ priče. A mnogi se i ne krijete, ima ovde komentara gde se otvoreno traži ulica Mikloša Hortija! Ima ovde komentara gde se napada predlog jer je Manojlović uveo grad u Srbiju….zašto ne budete iskreni prema sebi pa lepo napravite neki antisrpski separatistički pokret u Subotici, da se okupite, da znamo koliko vas je i kako se zovete, da otvoreno kažete da mrzite svoju zemlju!\n02. 10. 2018. u 18:36\nBar smo saznali ko je Jovan Manijlović. Zaista ima impozantnu biografiju. Inače, on je bio brat Cvetka Manojlovića, poznatog subotičkog muzicara,profesora muzike i direktora Muzičke škole.\n02. 10. 2018. u 18:48\nKome vi dajete prostora na sajtu ?\n02. 10. 2018. u 21:36\nVi ste dirnuli u suštinu, srž, u istinu, i zbog toga ste dobili ogroman broj negativnih ocena. Komentator Istina je prošao istovetno jer je napisao „Ovima bi bolje odgovaralo da je ovo madarska i da se ne sme divaniti srpski i bunjevacki“. Indikativan je deo Vašeg komentara „Zašto ne budete iskreni prema sebi pa lepo napravite neki antisrpski separatistički pokret u Subotici, da se okupite, da znamo koliko vas je i kako se zovete, da otvoreno kažete da mrzite svoju zemlju“. Prvo, oni Srbiju ne smtraju njihovom državom i drugo, oni se uvek kriju, lažno predstavljaju, jer kao vukovi u jagnjećoj koži lakše vladaju. Lažu i obmanjuju, kradu identitete (imena i nickove) i pod njima govore svoje „istine“, one koji govore istinu dezavuišu, diskredituju, anuliraju i čak i fizički uklanjaju. Tako oni rade vekovima.\nOčekujte da dodaju nešto svoje pod mojim nickom tipa „Samo da dodam…“, „Zaboravio sam da napišem…“ i slično.\n07. 12. 2018. u 17:20\nMene zanima da li su ljudi informisani o tome da je drug Đaković na Četvrtom Kongresu KPJ u Drezdenu novembra 1928. preuzeo funkciju Organizacionog Sekretara. Na Kongresu je doneta odluka da KPJ prestane da bude u opoziciji i da počne da radi na razbijanju Jugoslavije. Evo par izvoda iz Vikipedije:\n1. „S imperijalističkim ugovorima o miru ostala je posle rata i oko trećina albanskog naroda pod vladavinom velikosrpske buržoazije, protiv kojeg ona sprovodi isti ugnjetački režim kao i u Makedoniji… Albanski narod, kapitalistički još nerazvijen, kako u Albaniji tako i u Jugoslaviji, može da se oslobodi i ujedini samo u naslonu na radništvo, seljaštvo i ostale pokrete ugnjetenih nacija na Balkanu, u masovnoj nacionalno-revolucionarnoj borbi kako protiv velikosrpskog, tako i protiv italijanskog imperijalizma i domaće begovske kontrarevolucije“\n2. „Povodom nacionalnog pitanja, Kongres je zauzeo stav za razbijanje ugnjetačke i militarističke Kraljevine SHS i tražio nezavisne republike, pre svega Hrvatsku i Sloveniju, kao i nezavisnu i ujedinjenu Albaniju. „Srušiti imperijalističku tvorevinu, Jugoslaviju“ – glasila je odluka Kongresa. Parola o ujedinjenoj Albaniji je značila da se ne ruši samo kapitalistička Jugoslavija, nego i Grčka.“\nU vreme kada je ubijen, drug Đaković je svesrdno i predano radio na ovome. Definitivno nije bio prijatelj Srba. Mislim da je interesantno za diskusiju, da li on kao takav treba uopšte da ima ulice po Srbiji, ne samo Subotici.


Kosovo je baza za regrutovanje terorista: Prošle godine u redove Islamske države otišle 403 osobe - Telegraf.rs\n21/09/18 | 08:15 ≫ 08:41\nKosovo je baza za regrutovanje terorista: Prošle godine u redove Islamske države otišle 403 osobe\nTerorističke pretnje u Srbiji odnose se na potencijalno kretanje novca i oružja, povratak stranih boraca i radikalizaciju\nSa teritorije Kosova u Siriju i Irak su prošle godine otišle 403 osobe, sa ciljem da se bore u redovima Islamske države i Al-Nusra Fronta, a poginulo ih je 74, navodi se u izveštaju Stejt departmenta o terorizmu za 2017. godinu, koji je predstavljen u Vašingtonu.\nU izveštaju se takođe ocenjuje da je Vlada Srbije preduzela korake da poboljša svoju sposobnost u borbi protiv terorizma, prenosi Glas Amerike.\nNavodi se da u Srbiji tokom 2017. godine nije bilo terorističkih napada i da je nivo aktivnosti u vezi s regrutacijom boraca za Islamsku državu bio nizak.\nSrbija je, takođe, uključena u ograničenu regionalnu i međunarodnu saradnju o antiterorističkim pitanjima, dodaje se u izveštaju, u kojem se ukazuje i na saradnju sa Interpolom i Evropolom, bilateralne programe saradnje u obezbedivanju granica s Bugarskom, Mađarskom i Rumunijom i slično granično partnerstvo sa BiH i Hrvatskom.\n- Srpske agencije u ovoj oblasti rutinski saraduju i sa Albanijom, Kosovom, Makedonijom i Crnom Gorom - zaključuje se u izveštaju o Srbiji.\nU izveštaju Stejt departmenta obrađeni su i podaci za teritoriju BiH i Makedoniju.\nSrbija i Amerika udružene u borbi protiv kriminala i terorizma: Stefanović i Skat o saradnji MUP-a i Agencije za sprovođenje zakona SAD\nSprečen teroristički napad u Lionu: Napadač izleteo na pistu i uzvikivao "Alahu akbar"\nBritanska vlada upozorila sve koji putuju u Srbiju: "Pazite na virus Zapadnog Nila, ali i na moguće terorističke napade"\n22. septembar 2018 | 08:34\nKosovo leglo terorizma, narko mafije, kriminala. Zato nekima ne odgovara razgraničenje.\n22. septembar 2018 | 08:10\nSrbija ne želi ništa što ima veze sa nasiljem već se zalaže za mir.\nVlada Srbije čini sve da terorizam nestane.


Protest Vlade RSK u izgnanstvu ispred Vlade Srbije\nVlada Republike Srpske Krajine /RSK/ u progonstvu, Skupština RSK, Udruženje boraca i ratnih–vojnih invalida i Udruženje "Srpska Krajina" organizovaće danas ispred zgrade Vlade Srbije u Beogradu protestni skup povodom odluke Haškog tribunala da oslobodi krivice hrvatske generale za zločine nad Srbima.\nProtestni skup zakazan je za 18.00 časova. U pozivu na protest navodi se da su Hag i međunarodne institucije dokazali da pravde nema za 7.000 pobijenih, poklanih, spaljenih, izmasakriranih, ali i nestalih Srba Krajišnika, kao ni za više od 450.000 prognanih od 1990. do danas, a posebno u zločinačkoj akciji "Oluja".\nOrganizatori su naglasili da Krajišnici ovom presudom gube sva prava, imovinu, sve što im pripada. "Evropa je oslobodila Hrvate da bi Hrvatska mirno ušla u EU i time je konačno stavljena tačka na takozvano srpsko pitanje u Hrvatskoj", navodi se u saopštenju.\nVlada RSK ističe da je posljednji čas da se čuje glas Krajišnika.\n"Ako prećutimo, Krajina će pasti u zaborav. Od zvaničnika tražimo da zahtijevaju poništenje sramne presude očiglednim krivcima i raspuštanje sramote za svjetsku pravdu zvane Haški tribunal", navodi se u pozivu na protest.\nOrganizatori su ocijenili da će, ako zvanična Srbija "ostane pri bezličnom komentarisanju, biti jasno da ona ne želi nikakav konkretan korak i da nema hrabrosti da predstavlja svoj narod kako se to od jedne države očekuje".


Pucao kad se Drago okrenuo da ode: Nastavljeno suđenje za ubistvo na Bežanijskoj kosi | Novosti.RS\nPucao kad se Drago okrenuo da ode: Nastavljeno suđenje za ubistvo na Bežanijskoj kosi\n13. 05. 2020. u 20:47\nU Višem sudu u Beogradu na suđenju Milošu Ćeraniću, optuženom za ubistvo Podgoričanina Draga Božovića pre dve godine na Bežanijskoj kosi na Novom Beogradu, svedočila je žrtvina sestra Nađa Božović\nMOJ brat je razgovarao sa Milošem Ćeranićem, kada je ovaj izvadio pištolj i počeo da mu puca oko nogu. Drago se okrenuo da ode, jer je video da od priče nema ništa, a Ćeranić mu je tad povikao: "Ne okreći mi leđa, upucaću te". I upucao ga je.\nOvo je u sredu u Višem sudu u Beogradu na suđenju Milošu Ćeraniću, optuženom za ubistvo Podgoričanina Draga Božovića (na slici) pre dve godine na Bežanijskoj kosi na Novom Beogradu, ispričala Dragova sestra Nađa Božović. Ona je kazala da je sva saznanja koja ima dobila od Dragovog druga Marka Šeovića, koji je bio sa njim kada je ubijen.\n- Tog dana, na mesto gde je kasnije ubijen, Drago je došao kolima sa Šeovićem i Goranom Uzelcem. Goran je ostao u automobilu, a on i Marko su izašli da razgovaraju sa Ćeranićem, jer je problem bilo to što je Markov drug, izvesni Toma, prodavao drogu na Ćeranićevoj teritoriji. Tokom razgovora Ćeranić je izvadio pištolj i pucao oko nogu Marka i mog brata, a onda i u njega - ispričala je Božovićeva.


Зашто скупштинска већина не брани и Григорија? - Небојша Вукановић инфо – Требиње\nZašto skupštinska većina ne brani i Grigorija?\nPrije nekoliko dana objavljeno je neobično Saopštenje za medije, jer je potpisano kao „skupštinska većina“ grada Trebinja, koju pored SNSD-a čine po dva odbornika socijalista i razjedinitelja Nenada Stevandića, te po jedan NDP-a, DNS-a i nacionalnih manjina. Nakon što sam snimio video u Novom Sadu, a potom su i brojna udruženja novinara istupila u javnosti, i vlast je tobože oštro osudila uvrede i napad Vojislava Šešelja na novinarku RTRS-a Natašu Miljanović Zubac, ali zanimljivo da nijednom nisu spomenuli i stali u odbranu svog prijatelja Grigorija Durića, bivšeg hercegovačkog a sada svenjemačkog i dizeldorfskog vladike.\nGodinama, neki više od decenije, sve od 2006. do 2018. godine kada je po kazni vladika poslat u NJrmačku, Luka, Ćapa i ostala bratija utrkivali su se koga će zapasti čast da Grigorija poljubi u ruku, da sjednu sa njim pod Platane, lažno se osmjehuju da ih narod vidi, ili da ih udvorice slikaju i objave afirmativan tekst na lokalnim portalima. Oko Grigorija u Trebinju je uvijek bila velika gužva, kao u šesnaestercu prije kornera u poslednjoj minuti utakmice, a narod i vjernici nisu mogli doći do vladike od brojnih ulizica i udvorica, uglavnom bivših i naprasno produhovljenih komunista.\nSkupštinska većina u prošlom sazivu je avgusta 2017. godine održala čak i zajedničko partijsko savjetovanje na Zubačkim Ublima, gdje su Grigorije i Luka Petrović održali prigodan govor odbornicima i direktorima vladajuće koalicije šta treba da rade. A tek kad se sjetim kako su Luka i i ostali branili vladiku od mene, tvrdili da napadam Crkvu jer kritikujem devijacije i vladikino otvoreno bavljenje politikom i biznisom, nazivali me otpadnikom, jeretikom i izdajnikom…\nČim je vladika „zglajzao“ i otišao po kazni u Njemačku, svi su se od njega razbježali. Tužno je vidjeti kako sada Grigorije sam, ili sa nekoliko sveštenika i Dejanom Bodirogom, sjedi u Hotelu Platani u Trebinju, a stari prijatelji i drugari ga zaobilaze u širokom luku da ga ne sretnu, osim negdje tajno, da ih neko ne vidi i skupa fotografiše. Boje se da fotografije ne dođu do Vučića, pa da onda glava i funkcija ne završe na giljotini.\nNema para, nema ni drugara, dok je bilo para, bilo i drugara. Šešelj danima napada Grigorija, jutros ponovo na Hepi televiziji, ali niko od njegovih starih prijatelja iz Trebinja nije stao javno u njegovu odbranu. Zašto sada „skupštinska većina“ ćuti, zašto su se odrekli starog prijatelja? Zašto niko ne smije da kaže koju riječ u njegovu zaštitu, zašto ga zaobilaze u širokom luku kad dođe u Trebinje ili se sastaju tajno u vinskim podrumima i apartmanima?\nNe ćute samo političari već i lažni novinari, ulizice koje su pisale hvalospjeve i samo vrebale priliku kako da nešto napišu i dodatno mu se dodvore, praveći od vladike zvijezdu, najboljeg, najljepšeg, najpametnijeg i nepogrešivog, kao da je rimski papa. I oni slijede svoje mentore iz politike, i ne smiju napisati ni riječi, bojeći se da ne ugroze neku malu sinekuru.\nMožda je Grigorije dobra prilika da političari i ulizice shvate kako je moć i vlast prolazna, kako će oni završiti uskoro kad odu sa vlasti, da li će smjeti da izađu iz kuće i kako će strahom šetati predgrađem bojeći se da im ne priđe neko koga su izvarali i ponižavali dok ih je opila vlast, moć i funkcija.\nKako siješ, tako ćeš i požnjeti!\nTrebinje Beograd Grigorije Luka SNSD udvorice\nTalačka kriza ispred Elektroprivrede RS – Luka poslao policiju da privede Vukana


Kupovina - saveti Archives - BikeGremlin\nSaveti za kupovinu novih i polovnih bicikala i delova\nPočetak » Osnove » Kupovina - saveti\nAžurirano: 25/04/2019. Postoji puno različitih tipova bicikala. Neka grublja podela na osnovnih 10, sa objašnjenjima, napravljena je u ovom članku: Vrste bicikala. Koji tip od navedenih najviše odgovara zavisi od namene, potreba, planiranog načina korištenja. Rešavanjem upitnika ispod dobiće se preporuka za odgovarajući tip bicikla, spram planirane namene za koju će se koristiti: Upitnik za izbor bicikla spram … OpširnijeKoji tip bicikla odgovara za moje potrebe?\nKategorije Kupovina - saveti Oznake izbor bicikla, koji bicikl 6 komentara\nAžurirano: 16/11/2018. Koja je prava veličina rama bicikla? Tj. efektivna veličina – u smislu da li će odgovarati “dimenzijama” bicikliste koji koristi ram. Kako je izmeriti i videti koja je odgovarajuća? Dok se većina drugih stvari može relativno lako zameniti, ako se izabere ram koji nije odgovarajuće veličine (pogotovo ako je “za dva broja” prevelik/premali), … OpširnijePrava veličina rama bicikla – kako izabrati odgovarajuću\nKategorije Kupovina - saveti Oznake ram, veličina 9 komentara


Sjajno oslikana fasada u ulici gde je i DORĆOL PLATZ ali avaj ima i jedan ljutko | BEOGRAD BEZ ARHITEKTURE\nSjajno oslikana fasada u ulici gde je i DORĆOL PLATZ ali avaj ima i jedan ljutko\n21. September 2019. aktivista\tArhitekte vole velike fraze\tLeave a comment\n« Nisam ni znao da je čuvena Jugoslovenska galerija privatizovana i od nje je Marko Bastać napravioo Turski Mekdonalds?!?!\n“POBEDNIK” se javio svojim Beogradjanima »


| Tag Archive | Koča Popović\nHome » Posts tagged with » Koča Popović\n14.03 – Dogodilo se na današnji dan – Rođen Albert Einstein, najistaknutiji teoretičar fizike u 20. vijeku, tvorac teorije relativiteta, dobitnik Nobelove nagrade za fiziku. Umro je njemački filozof Karl Heinrich Marx, najveći teoretičar socijalističke misli i istaknuti vođa zapadnoevropskog radničkog pokreta\n1558. – Njemački car Ferdinand Prvi uzeo je titulu rimskog cara bez uobičajenog papinog krunisanja. 1803. – SAD su od Francuske za 15 miliona dolara otkupile njenu koloniju Louisiana, teritoriju od 123.667 kvadratnih kilometara. 1804. – Rođen je austrijski kompozitor Johann Strauss – Stariji, otac popularnih kompozitora Johana Mlađeg, Jozefa i Eduarda, najzaslužniji za veliku […]\n2021-03-14 / Comments Off on 14.03 – Dogodilo se na današnji dan – Rođen Albert Einstein, najistaknutiji teoretičar fizike u 20. vijeku, tvorac teorije relativiteta, dobitnik Nobelove nagrade za fiziku. Umro je njemački filozof Karl Heinrich Marx, najveći teoretičar socijalističke misli i istaknuti vođa zapadnoevropskog radničkog pokreta / Read More


Održan prvi Dijalog o prilagođavanju Srbije na klimatske promene – AGRO VESTI by agronews.rs\nMar 31, 2021 | Agrarna politika, agro danas, Aktuelno, fokus, Investicije, Klimatske promene, Poljoprivreda, Srbija, Teme, Tržište, Usevi, Vesti, Zaštita životne sredine, Životna sredina\t|\nDijalog na kome se govorilo o mogućim socio-ekonomskim posledicama klimatskih promena u Srbiji, o tome koliko je naša zemlja spremna da im se prilagodi, kao i koja je cena klimatske otpornosti i kako obezbediti sredstva da se ona dostigne, održan je danas u organizaciji Programa Ujedinjenih nacija za razvoj (UNDP). Dijalog je deo procesa razvoja Nacionalnog plana adaptacije na klimatske promene, koji UNDP priprema u partnerstvu sa Ministarstvom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, uz podršku Zelenog klimatskog fonda (GCF)\n”Jedan od prioriteta Ministarstva, kao nužna mera adaptacije, je uspostavljanje sistema navodnjavanja na što većoj površini obradivog zemljišta. Istovremeno, naši napori idu i u pravcu izgradnje što efikasnijeg sistema, kako bi se smanjio pritisak poljoprivrede na vodne resurse. Mere adaptacije, poput zamene sorti i vrsta sa klimatski adaptibilnim, prilagođavanje termina i vrsta radova promenom kalendara useva, rotacija istih, samo su neke od mera koje ne zahtevaju dodatna ulaganja, ali svakako doprinose kako smanjenju negativnih uticaja na životnu sredinu uopšte, tako i kvalitetnijim i zdravijim prehrambenim proizvodima“, naveo je Igor Grabež, predstavnik nacionalnog tima za saradnju sa GCF-om, ispred Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede.\nUčesnici dijaloga smatraju da bi država trebalo da uključi i privatni sektor u tranziciju ka niskougljeničnoj i cirkularnoj ekonomiji, kako bi uspela da podmiri troškove klimatske otpornosti. Dodatni motiv za to je i Ekonomski i investicioni plan za Zapadni Balkan, kojim je Evropska unija namenila devet milijardi bespovratne pomoći državama ovog regiona za zelenu transformaciju privrede i javnog sektora.\n”Zeleni klimatski fond podržava zemlje Zapadnog Balkana u planiranju što boljeg odgovora na klimatske promene kroz poboljšanje koordinacije između nadležnih institucija, prikupljanje podataka o uticaju klimatskih promena, uključivanje privatnog sektora i povećanje ulaganja u mere adaptacije. Regionalna saradnja predstavlja šansu da ove zemlje zajednički reše pitanja adaptacije na klimatske promene. Dok je prikupljanje podataka započeto u različitim sektorima, potrebno je unaprediti dostupnost podataka o rizicima i uticajima koje donose klimatske promene, kao i o najugroženijim sektorima. Ovi podaci su od ključnog značaja, ne samo za efikasnije planiranje prilagođavanja, već i kao osnov za kreiranje i razvoj mera finansijske podrške“, ukazala je Svetlana Frenova, savetnica Zelenog klimatskog fonda za Istočnu Evropu i Centralnu Aziju.\nTags: dijalogklimatske promenenavodnjavanjePoljoprivredaundpzeleni klimatski fond


pink.rs | ŠOKANTNO: Iguman Sava Janjić je pravi ŠIPTARSKI PATRIOTA!\nŠOKANTNO: Iguman Sava Janjić je pravi ŠIPTARSKI PATRIOTA!\nIzvor: Informer.rs, Foto: Fonet


Gurdijeljac: Vifuavivili najteži rival | Ostali sportovi | Novosti.rs\nBeta | 03. jul 2019. 12:41 | Komentara: 0\nSamo dva poraza u toliko borbi najbolje govore o kvalitetu protivnika, koji ima veliko profesionalno iskustvo. Sve to garantuje dobru borbu, jednu od najvećih u mojoj dosadašnjoj karijeri - rekao je Gurdijeljac.\nNovopazarski bokser Šerif Gurdijeljac rekao je danas da je za pobedu u predstojećem profesionalnom meču protiv Bruna Vifuavivilija neophodno da pruži maksimum u ringu.\n- Trenutno sam na visinskim pripremama na Kopaoniku, a od 15. jula nastaviću da treniram u Berlinu. Nema sumnje da će to biti jedna od najtežih, ali verujem i mojih najboljih borbi. Daću sve od sebe i očekujem pobedu - rekao je Gurdijeljac.\nDvadesetčetvorogodišnji Gurdijeljac boriće se 31. avgusta u Novom Pazaru protiv šest i po meseci mlađeg boksera iz Tanzanije, u meču za rejting u superpero kategoriji.\nObojica su osvajali prestižne titule u toj kategoriji, u kojoj je Gurdijeljac bio mladi i internacionalni prvak sveta u okviru Međunarodne bokserske federacije (IBF).\nS druge strane, Vifuavivili je u toj verziji zvanični šampion Pan Pacifika i bivši prvak Okeanije pod okriljem Svetske bokserske asocijacije (WBA).\nGurdijeljac je kao profesionalac ostvario 20 pobeda, od toga sedam nokautom, uz četiri poraza, dok Vifuavivili ima 23 pobede, od čega pet nokautom, dva poraza i nerešen meč.\n- Samo dva poraza u toliko borbi najbolje govore o kvalitetu protivnika, koji ima veliko profesionalno iskustvo. Sve to garantuje dobru borbu, jednu od najvećih u mojoj dosadašnjoj karijeri - zaključio je Gurdijeljac.


Tanjug , BBC , Srna\n24.05.2019. 09:25 > 11:27\nMej je u, kako piše BBC, emotivnoj izjavi, rekla da je "učinila sve što sam mogla" da ispoštuje rezultat referenduma iz 2016. godine.\nRekla je da duboko žali zbog toga što nije sprovela Bregzit u delo, ali je "u najboljem interesu zemlje" da Britanija dobije novog premijera.\n- Sada mi je jasno da je u najboljem interesu zemlje da novi premijer predvodi te napore. Tako da danas objavljujem da ću podneti ostavku kao lider Konzervativne partije u petak, 7. juna.\nMej je rekla da je o svojoj odluci informisala kraljicu Elizabetu Drugu.\nPremijerka je ispred Dauning strita 10 svoje obraćanje završila u suzama.\nPosle skoro tri godine kriznog premijerskog mandata, Mejova se sastala s moćnom konzervativnom grupom "Komitet 1922", koja, kako navodi Rojters, ima moć da postavi ili ukloni premijera.\nIzborna trka konzervativaca će verovatno početi 10. juna, posle posete predsednika SAD Donalda Trampa Britaniji.\nLider britanskih opozicionih laburista Džeremi Korbin rekao je danas da je odluka premijera Tereze Mej da podnese ostavku ispravna i da osoba koja je bude nasledila na čelu Konzervativne stranke mora da raspiše izbore.\n- Ona je sada prihvatila ono što zemlja zna mesecima: ona ne može da vlada, a ne može ni njena podeljena stranka koja se raspada - saopštio je Korbin.\nOn je dodao da je Konzervativna stranka "izneverila zemlju kada je reč o `Bregzitu`" i da nije u stanju da unapredi živote ljudi, niti da se bavi njihovim najvažnijim potrebama.\n- Parlament je u blokadi, a konzervativci ne nude rešenja za ostale velike izazove sa kojima se suočava naša zemlja. Ko god postane novi lider konzervativaca mora da omogući narodu da odluči o budućnosti zemlje kroz momentalne opšte izbore - naveo je Korbin.\nI premijerka Škotske za izbore\nPrvi ministar Škotske Nikola Stardžen izrazila je duboku zabrinutost da bi neko od radikalnijih pristalica "tvrđeg Bregzita" mogao postati novi britanski premijer nakon odlaska Tereze Mejsa te funkcije.\nStardženova je upozorila da odlazak Mejove neće otkloniti "nered oko `Bregzita`".\nPrema njenim rečima, bilo bi pogrešno da naslednik Tereze Mej preuzme funkciju premijera, a da pre toga ne budu raspisani opšti izbori. Ona je, takođe, naglasila da ostavka Mejove ukazuje i na važnost da se Škotskoj pruži prilika da se ponovo izjasni o nezavisnosti.\nVelika glavobolja za novog premijera: Da li je Džonson na putu da IZGUBI DEO TERITORIJE?


Instaliranje i aktiviranje aplikacije Moja mBanka - Raiffeisen banka a.d. Beograd\nInstaliranje i aktiviranje aplikacije Moja mBanka\nMoja mBanka je mobilna aplikacija Raiffeisen banke koja Vam omogućava da brzo i jednostavno, putem Vašeg mobilnog telefona, u bilo koje vreme i na bilo kom mestu pristupite Vašim računima i izvršite plaćanje.\nAplikaciju Moja mBanka možete preuzeti sa:\nGoogle Play marketa – Android uređaji\nApp marketa – iOS uređaji\nAppGallery marketa – Huawei uređaji.\nNakon uspešnog instaliranja aplikacije, prikazaće Vam se uvodni ekrani.\nNakon pregleda uvodnih ekrana, prikazaće se početna strana sa koje možete odabrati način na koji ćete aktivirati aplikaciju ili možete pristupiti nekoj od opcija u okviru menija.\nNa početnom ekranu aplikacije ponuđene su Vam dve opcije za aktiviranje aplikacije:\nVeć imam nalog – za postojeće korisnike digitalnog bankarstva, koji imaju korisničko ime i lozinku\nKreiraj novi nalog – za nove korisnike digitalnog bankarstva.\nKreiraj novi nalog je opcija za nove korisnike koja omogućava aktiviranje aplikacije u nekoliko koraka:\nOsnovni podaci – Unosite broj računa/kartice/kredita i broj mobilnog telefona koji je registrovan u banci. Email adresa je opcioni podatak.\nAktivacioni kod – Na ekranu su prikazane instrukcije za dobijanje aktivacionog koda. Ukoliko ste već dobili aktivacioni kod na ekranu će se prikazati polje u koje treba da unesete aktivacioni kod. Aktivacioni kod važi 24h od momenta slanja i u tom intervalu ga možete iskoristiti.\nKorisnički podaci – U ovom koraku kreirate korisničko ime i lozinku, koje možete koristiti za prijavu na RaiffeisenOnLine aplikaciju, a biće Vam neophodni i u slučaju potrebe ponovnog aktiviranja mobilne aplikacije (npr. u slučaju promene mobilnog uređaja).\nKorisničko ime može da sadrži 4-20 karaktera, pri čemu nije moguć unos specijalnih karaktera. Korisničko ime je autentično. Ukoliko postoji korisnik sa izabranim korisničkim imenom bićete automatski odbijeni od strane sistema (poželjno je da koristite specifična korisnička imena).\nLozinka može imati minimum 8, a maksimum 16 karaktera, pri čemu mora sadržati minimum 2 broja, 1 veliko i 1 malo slovo. Nisu dozvoljeni specijalni karakteri, kao ni uzastopan unos 4 ista karaktera (istog slova ili istog broja). Lozinku unosite dva puta odnosno neophodna je potvrda unete lozinke. Lozinka ne sme biti ista kao prethodne dve korišćene.\nOdabir PIN-a – U ovom koraku kreirate PIN koji ćete koristiti za prijavu na mobilnu aplikaciju.\nPIN je lični identifikacioni broj koji predstavlja kombinaciju četiri numerika.\nKoristi se za prijavu na aplikaciju Moja mBanka, kao sigurnosni kod za potvrdu plaćanja putem mobilne aplikacije, kao i za kreiranje jednokratne lozinke/mobilnog potpisa za potvrdu plaćanja putem RaiffeisenOnLine aplikacije.\nUkoliko ste već korisnik digitalnog bankarstva Raiffeisen banke, birate opciju Već imam nalog i aktivacija aplikacije je još jednostavnija:\nKorisnički podaci – Unosite Vaše korisničko ime i lozinku. U slučaju da ste zaboravili ove podatke na istom ekranu Vam je dostupan link za kreiranje novog naloga.\nAktivacioni kod – Unosite aktivacioni kod koji ste dobili u vidu SMS poruke na broj telefona koji ste registrovali u banci. Vreme važenja aktivacionog koda u ovom slučaju je 60 minuta.\nOdabir PIN-a – Nakon kreiranja i potvrde PIN-a aplikacija je aktivirana.\nSledeće: Prijava na aplikaciju


Poslao: 11 Maj 2012 12:40\nЕво како изгледа са антеном...\nPoslao: 11 Maj 2012 13:05\nNisu istorija.I danas se koriste na nekim letelicama.\nPoslao: 11 Maj 2012 14:12\nLepo odrađeno, tajfun!\nPoslao: 11 Maj 2012 14:50\nNapisano: 11 Maj 2012 14:25\nPozdrav svima,vidim da je u najavi i br 8 i da je povecana cena za Bih i Cg sto je u redu njma je od br 2 casopisa bila ista cena,dok je kod nas konstantno rasla.Mislim da smo time mi u Srbiji bili diskriminisani.\nDopuna: 11 Maj 2012 14:29\nDa me neko ne shvati pogresno,nemam ja nista protiv njih,ali je normalno da ako je casopis poskupeo kod nas poskupi i kod njih.\nDopuna: 11 Maj 2012 14:34\nNeko rece na jednoj od proslih stranica da je dobio mail od distributera i da ce u kolekciji biti 48,a ne 61 avion znaci 48 je tacan podatak.\nDopuna: 11 Maj 2012 14:43\nTo je,pod uslovom da cena do kraja kolekcije bude 500 din jos 42 br casopisa 21000 din za celu kolekciju.\nDopuna: 11 Maj 2012 14:50\nNe znam za vas i koliko vidim po reakcijama mnogi nece kupiti avione iz 1 sv rata( Foker i Albatros) zbog losije izrade.Ja ipak jedva cekam da izadju da ih kupim.\nPoslao: 11 Maj 2012 16:10\nNapisano: 11 Maj 2012 15:57\nJa vec imam 11-12 modela iz Grcke.Potpuno su drugaciji od nasih!! Evo nekih: F-117,Mirrage,MiG-29,Hurricane,Polikarpov...\nDopuna: 11 Maj 2012 16:10\nNaravno,imam iz Srbije svih 6.\nPoslao: 11 Maj 2012 17:11\nKoja je poenta kolekcija ako ce neki da propustaju modele... ako vam se ne svidja boja ,obojite vi sami ...ja bar hocu...\nPoslao: 11 Maj 2012 17:30\nuu 8 broj trokrilac fokker\nkako li ce to tek da puca.. :/\nPoslao: 11 Maj 2012 17:55\nSad sam prosao od pravnog pa do Terazija, kolporter kod pravnog ima 2 i 5,kod Skc-a samo 2 i 4,kod. stare skupstine 1 i 2 (meser bez svastike sa rezervarom). Cisto ako nekom jos treba :-)\nPoslao: 11 Maj 2012 18:08\nalexa74 ::Citiranje ne mora da znači da je upućeno tebi nego baš tim ljudima koji rezervišu.\nMada koliko vidim Me-262 je baš "planuo".Herijera je bilo narednih 10 dana posle izlaska a ovog ne vidim više.Sada vidim pojavilo se reizdanje br.4 Focke Wulf a i dalje ima 2jki i 3jki.Ponegde kec.Sada već dolazi do izražaja visina popularnosti za pojedine modele.\nNije zbog citiranja, zvucalo mi je kao da je meni bilo upuceno... Ma nema veze, razumeli smo se... Samo sam hteo da naglasim da ne rezervisem casopise jer ne volim to... Eto sad reizdanja pljuste a kad se setim da sam sa Zvezdare isao u Novi Beograd do m-hobby-a da kupim prva 2 broja...\nPoslao: 11 Maj 2012 18:16\nUpravo sam u lokalnoj prodavnici nasao 6 :-) Treba li kome :-)\nOvaj topic je pregledan 3673352 puta\nUkupno su 856 korisnika na forumu :: 43 registrovanih, 7 sakrivenih i 806 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: A.R.Chafee.Jr., atrkulja, babaroga, BSD, comi_pfc, Crazzer, darkangel, darkstar101, Denaya, DENIRO, djboj, dogodine, Dusan Medojevic, glada, HrcAk47, ivicasimo, JOntra, kovinacc, Krusarac, ljuba, lovac12, Marko Marković, mercedesamg, MIg, milan47, milos.cbr, Misirac, nemkea71, Ognjen D., operniki, pein, pera12345, perko91, proleter373, Recce, repac, rovac, Skiper1, time, vasa.93, virked, Vlada1389, voja64