Akcija uposlenika RO „Merhameta“ Tuzla u Kalesiji i Živinicama\nURU?ENA POMO? SOCIJALNO UGROŽENIM PORODICAMA RAMI? I MUHI?\nPredstavnici Regionalnog odbora MDD „Merhamet“ Tuzla i Osnovnog odbora Kalesija obišli su porodicu Damira Rami?a u naselju ?ive, u mjesnoj zajednici Gornje Vukovije, koji žive u veoma lošim uslovima. Tom prilikom porodici Rami? je uru?en paket sa osnovnim životnim namirnicama. Rami?i nemaju nikakvih primanja, stanuju u trošnoj ku?i u kojoj su zidovi popucali, a objekat na nekoliko mjesta prokišnjava.\n- Na sobi u kojoj boravimo nema vrata, pa je prostoriju skoro nemogu?e zagrijati, a ionako nam nedostaje ogrjev - požalio se bolesni i nezaposleni Damir Rami?.\nNjegova supruga Mersida je invalid. K?erke Inela i Irmela, starosti 7 i 9 godina, poha?aju školu u obližnjim Maslama i dobre su u?enice.\nPredstavnici „Merhameta“ su se uvjerili da ovoj porodici prakti?no nedostaje sve: hrana, odje?a, obu?a i ogrjev, a ponajviše adekvatan krov nad glavom.\nIna?e, „Merhamet“ na podru?je Kalesije svakodnevno iz Narodne kuhinje „Imaret“ u Tuzli doprema oko 100 toplih obroka koji se dijele na punktovima u naseljima Jeginov Lug, Gornji Rainci i Memi?i. Zbog velike udaljenosti njihove ku?e od ovih mjesta i glavne saobra?ajnice, porodicu Damira Rami?a za sada nije mogu?e uklju?iti u ovaj program pomo?i, pa ?e im se u narednom periodu pomagati humanitarnim paketima.\nNeophodna je i hitna popravka na njihovoj ku?i kako bi ovoj porodici stvorili minimalni uslovi za stanovanje.\nKoordinator u Regionalnom odboru „Merhameta“ Tuzla Zijad Dardagan i projekt menadžer Muhamed Berbi? obišli su i porodicu Dževada Muhi?a koja živi u naselju Gornje Živinice te joj uru?ili paket sa osnovnim životnim namirinicama te nov?anu pomo?.\nMe?u brojnim socijalno ugroženim porodicama koje žive u naselju Gornje Živinice, gdje je puno nezaposlenih mještana, Dževad Muhi? svoju suprugu i ?etvero male djece prehranjuje skupljaju?i ugalj po deponijama jalovine. Muhi?i žive u ku?i bez struje, kupatila i osnovnih uslova za život.\nUru?ena pomo? ?e dobro do?i Dževadu, njegovoj supruzi i djeci, ali ?e se za poboljšanje njihove socijalne situacije morati u?initi puno više, u što se moraju uklju?iti i zvani?ne institucije. Dževad Muhi? bi, kako kaže, bio najsretniji kada bi pronašao bilo kakav posao sa redovnim mjese?nim primanjima.\nNa podru?ju op?ine Živinice se ne distribuiraju obroci iz Narodne kuhinje „Imaret“ u Tuzli, pa se u slu?ajevima poput porodice Muhi? mora intervenirati humanitarnim paketima. „Merhamet“ ?e ovu op?inu pokriti i projektom „Ku?na njega“ s ciljem pružanja pomo?i starijim i bolesnim Živini?anima.\nPosjeta Ministarstvo za rad, socijalnu politiku, raseljena lica i izbjeglice KS\nPODRŠKA MINISTRICE AMELE DAUTBEGOVI? „MERHAMETU“\nSARAJEVO, 09. januar - Predsjednik HO „Merhamet“


Murinjo uporedio Bejla sa Mesijem i Ronaldom, da li je u pravu? - Sportske.net\nPortugalac u svom stilu brani Velšanina.\nMurinjo poludeo, ali da li je ovo način da se obračuna sa igračima?LE (GRUPE J, K, L): Mijat "ubio pauka", Zvezdo ovu grupu moraš da prođeš! Šamar Murinju!Premijer ligi preti uništenje?!Murinjo - Ne pljuj u tanjir iz koga si jeo, žestoko prozvao Real!PL - Kakav je to tandem, Kejn i Son za tri boda!\nGeret Bejl je stigao u Totenhem, vratio se u svoj klub posle sedam godina, ali je na udaru kritičara zbog slabijih partija.\nNakon poraza od Antverpena, Bejl je jedan od "dežurnih krivaca", ali je Murinjo okrivio čitav tim, a usput je branio Velšanina poredeći ga sa Mesijem i Ronaldom.\n"Reći ću vam nešto, sedam godina je dug period, zato prestanite da merite i analizirate... koji igrač na svetu je isti kakav je bio pre sedam godina? Nije uopšte stvar u tome da li je bolji ili lošiji, već koliko se promenio. Na primer, pogledajte Mesija i Ronalda, uporedite ih sada i pre sedam godina. Igraju u drugim delovima terena, na novim pozicijama, zato što su se transformisali i nisu više isti. Moraju da rade više za tim i da dobijaju veću pomoć od saigrača. Ista stvar je i sa Bejlom, koji nije isti, naravno da se promenio", rekao je Murinjo.\nČekamo da vidimo da li će Bejl konačno proraditi, Totenhem u nedelju od 20.15 dočekuje Brajton.\nAko mi smemo da damo svoj komentar, zaista je bilo smešno porediti Bejla sa Mesijem i Ronaldom i pre sedam godina, a kamoli sada, kada je Velšanin već jedno dve sezone mislima na golf terenu i češće je po "bolnicama" zbog povreda. S druge strane, svi znamo koliko su Mesi i Ronaldo i dalje najposvećeniji i da jedini traju ovoliko koliko traju...\nNo, videćemo šta će iz njega izvući ove sezone Žoze Murinjo. Nekada je bio maher da oživi ovakve igrače...


Mićo Mićić od Geodetske uprave za četiri godine naplatio 460.000 KM - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Aktuelno > KRALJ POSLOVNIH PROSTORA\nKRALJ POSLOVNIH PROSTORA\n11. Maja 2019. Istinito918Leave a Comment on KRALJ POSLOVNIH PROSTORA\nMićo Mićić za četiri godine izdavanja poslovnog prostora Poslovnoj jedinici Geodetske uprave RS u Bijeljini ostvario zaradu od 460.000 KM\nU avgustu ove godine ističe četvorogodišnji ugovor o zakupu poslovnog prostora od 469,31 m2, potpisan 2015. godine između Miće Mićića, gradonačelnika Bijeljine i potpredsjednika SDS i Republičke uprave za geodetske i imovinsko-pravne poslove RS (RUGIPP).\nU vrijeme potpisivanja ugovora, tržišna cijena zakupa poslovnog prostora u Bijeljini bila je gotovo dvostruka niža od ove koju je Mićo Mićić ugovorio sa Geodetskom upravom, na čijem čelu je 2015. bio SNSD-ov direktor Miloš Komljenović.\nMićić je odavno pokazao da nije gadljiv na novac iz budžeta koji kontrolišu kadrovi SNSD. U vrijeme izgradnje stambeno-poslovnog kompleksa u ulici Dušana Baranina u Bijeljini, tvrdio da je potpuno čist pred zakonom i da udružuje svoje zemljište i kapital sa poslovnim partnerom, preduzećem “Trifunčević”.\nU toj zgradi je poslovni prostor površine 225 kvadratnih metara koji preduzeće “Trifunčević” od 2010. izdaje Okružnom privrednom sudu za 9.213 KM mjesečno.\nU Bijeljini je podstanar i Područno odjeljenje Inspektorata RS u Bijeljini, koje je smješteno u prostorijama kompanije “Oktan promet”, u vlasništvu poslanika u Narodnoj skupštini RS Vojina Mitrovića, kojem se za kiriju plaća više od osam hiljada maraka mjesečno.\nInače, u Bijeljini je vođen pravi mali rat između Miće Mićića i Vojina Mitrovića, koji je tada bio član SNSD, ali je ovu stranku napustio nakon što je RUGIPP prednost dao Mićićevom poslovnom prostoru.


Pravni tretman neželjene elektronske pošte (SPAM e-mail-ova) • Prilozi saradnika • PRO BONO\nŠta je neželjena elektronska pošta?\nNeželjenu elektronsku poštu (eng. SPAM e-mail) predstavljaju poruke, najčešće komercijalne sadržine, koje korisnici elektronske pošte dobijaju u svoje prijemno sanduče (eng. inbox) iako nisu prethodno podneli zahtev za njihovo slanje. Ovakve poruke se odašiljaju velikom broju korisnika i njihova sadržina je identična. Odašiljanje može poticati kako od fizičkog tako i od pravnog lica. Sam metod odašiljanja nije od presudnog značaja. Neretko se ovakva pošta odašilja putem programa čiji je zadatak da pronalaze e-mail adrese i probijaju anti-spam zaštitu korisnika elektronske pošte. Od značaja je samo po čijem nalogu i u čije ime se šalje pošta.\nKorisnici interneta bi svako trebalo da budu svesni da ne može svaka pošta koja im neželjeno stiže imati tretman neželjenje elektroske pošte. Često i nesvesno ptihvatiimo da dobijamo poštu prilikom instaliranja programa, prijavljivanja na razne internet servise i sl. Ovde se, dakle, pre može govoriti o našem nemaru i nečitanju uslova korišćenja prilikom obavljanja različitih radnji na kompjuteru nego o maltretiranju putem odašiljanja neželjenih poruka. Glavna razlika je i u tome da se sa mejling lista na koje smo se (nesvesno) prijavili uvek možemo odjaviti, dok kod SPAM-a to nije slučaj. Iako je uvraženo mišljenje da odašiljanje neželjenih e-mail-ova sa sobom ne nosi nikakve pravne posledice, sutuacija je, ipak, drugačija.\nSPAM je prekršaj\nNaš Zakon o elektronskoj trgovini koji je donet još 2009. godine, regulišući ovu oblast razrađuje i pitanje „komercijalne poruke“ koja se odašilja elektronskim putem. Komercijalna poruka se u tom smislu definiše kao poruka u bilo kojem obliku, sačinjena da promoviše, neposredno ili posredno, robu, usluge ili ugled pravnog ili fizičkog lica koje obavlja registrovanu delatnost. Odašiljanje netražene komercijalne poruke je po Zakonu dozvoljeno isključivo uz prethodni pristanak lica kome se poruka odašilja. To, konkretno znači da je potrebno da date izričitu saglasnost da želite da primate elektronsku poštu od pravnog ili fizičkog lica koje obavlja registrovanu delatnost i samo u tom slučaju takve poruke bez obzira na njihovu učestalost neće imati pravni tretman neželjene elektronske pošte.\nUkoliko pravno lice – pružalac usluga odašilja netražene komercijalne poruke bez prethodnog pristanka lica kome se poruke odašiljaju, ono čini prekršaj za koji je predviđena novčana kazna u rasponu od 100.000 do 1.500.000 dinara, dok je za odgovorno lice u pravnom licu predviđenai novčana kazna u rasponu od 10.000 do 150.000 dinara. Ukoliko isti prekršaj učini fizičko lice kazniće se novčanom kaznom u rasponu od od 10.000 do 150.000 dinara, a preduzetnik – pružalac usluga novčanom kaznom u rasponu od 10.000 do 300.000 dinara. Pored toga, ukoliko pravno lice izvrši izuzetno teške povrede odredbi Zakona ili ponavlja povredu odašiljanjem neželjene pošte, može mu se izreći zabrana vršenja delatnosti u trajanju od tri do šest meseci. Detaljno pojašnjenje izuzetno teške povrede ne postoji u Zakonu, te ostaje na sudskoj praksi da jasno utvrdi kriterijume šta predstavlja izuzetno teške povrede Zakona.\nDakle, zakonski mehanizmi za kažnjavanje spamera (lica koja odašiljaju neželjenu elektronsku poštu) definitivno postoje, ali je potrebno utvrditi i njihove domete. Prekršaji za odašiljanje SPAM e-mail-ova su predviđeni Zakonom o elektronskoj trgovini, ali se opšti principi prekršajnog prava regulišu Zakonom o prekršajima. Prema njemu, prostorno važenje zakona je takvo da će se za prekršaj predviđen propisima Republike Srbije kazniti učinilac ako je prekršaj učinjen na teritoriji Republike Srbije ili ako je učinjen na domaćem brodu ili vazduhoplovu dok se nalazi van teritorije Republike Srbije. Deo koji se tiče brodova i vazduhoplova ćemo zanemariti budući da predstavlja pravnu egzotiku u konkretnom slučaju i okrenućemo se suštini ove odredbe: Za prekršaj odašiljanja neželjenje elektronske pošte moći će da odgovaraju samo pravna i fizička lica koja su ovaj prekršaj učinila na teritoriji Srbije. Po pravilu, to znači da će spameri koji mogu da odgovaraju biti domaća pravna i fizička lica. Ovo postaje problematično ukoliko znamo da najveći broj neželjenih e-mailova koje dobijamo se odašilja iz inostranstva. Ipak, važno je znati da se ovoj praksi, makar kada je učinjena na teritoriji Srbije, može stati na put.\nŠto se tiče pokretanja prekršajnog postupka, potrebno je znati da svako lice koje je oštećeno izvršenjem prekršaja može podneti zahtev za pokretanje prekršajnog postupka nadležnom Prekršajnom sudu. Sadržina zahteva je bliže uređena čl. 181. Zakona o prekršajima. Bitno je napomenuti da kada oštećeni podnosi zahtev za pokretanje prekršajnog postupka on ulazi u postupak kao stranka ukoliko nadležni državni organ (npr. MUP, Ministarstvo trgovine itd.) ne pokrene postupak samoinicijativno (što se za ovaj prekršaj ne bi moglo očekivati). Takođe, lice koje je oštećeno prekršajem može podneti prekršajnu prijavu nadležnim državnim organima (npr. MUP-u) koji su dužni da u roku od osam dana odgovore na ovu prijavu. Prekršajna prijava, za razliku od zahteva za pokretanje prekršajnog postupka ne zahteva nikakvu strogu formu i na nju se primenjuju isti zahtevi forme kao i za krivičnu prijavu (više o krivičnoj prijavi možete pročitati u sledećem tekstu: https://www.besplatnapravnaedukacija.rs/tekstovi/krivicno-pravo/krivicna-prijava/ ).


Najskuplja garaža na svetu košta milion evra: Ima struju, sudoperu, osvetljenje - Biznis Telegraf.rs\n26/10/20 | 10:55\nNajskuplja garaža na svetu košta milion evra: Ima struju, sudoperu, osvetljenje\nGaraža u kvartu Concertgebouw ima privatni prilaz i zaštićena je stubom sa bravom. Opremljena je električnim garažnim vratima\nGlavni grad Holandije uvek "nađe način" da se o njemu priča i piše. Osim što decenijama unazad fascinira posetioce svojom lepotom i ležernošću, uvek se nalazi i na onoj listi "otmenih, skupih" gradova.\nO čemu je reč? Pre dve godine u Amsterdamu se prodavala kuća u nizu za 1,5 miliona evra, što je izazvalo medijsku buru. Ove godine, glavna tema članaka je parking garaža, smeštena u jednom od boljih kvartova Amsterdama, koja se prodaje po zaista neverovatnoj ceni: ona se približila iznosu od milion evra.\nKošta tačno 995.000 evra, a zauzima 22 kvadratna metra. Ako ova garaža, na uglu ulica Jacob Obrechtstraat i Van Breestraat bude prodata po navedenoj ceni, taj vlasnik će imati najskuplje parking mesto na svetu.\nPrethodni rekord je bio 870.000 evra za garažno mesto u Hong Kongu.\nGaraža u kvartu Concertgebouw ima privatni prilaz i zaštićena je stubom sa bravom. Opremljena je električnim garažnim vratima, kojima se upravlja putem daljinskog odašiljača i, sasvim logično, jedna je od najvećih u blizini.\nOno što se vlasniku, međutim, možda neće dopasti jeste činjenica da unutra ima mesta samo za jedan automobil. Kako se dalje navodi, ono što bi eventualno moglo da "opravda" tako visoku cenu jesu osvetljenje, struja, sudopera s priključkom za vodu - sve to ima ova garaža.\nAko, pak, i dalje ne želite da posedujete ovo mesto, možete ga iznajmiti, i to za 990 evra mesečno. Ali, potrebno je da platite depozit unapred, u visini tri zakupa. Prodavac kaže da ga ovih dana zovu mnogi vlasnici Ferarija, koji žele da svoj auto drže na sigurnom.\nMože li biti oboren desetogodišnji rekord? Pojavio se burger skuplji od najskupljeg, a ovo je cena\n26. oktobar 2020 | 12:18\nKad bih imala pare kupila bi je danas je garaza cuvanje zdravlja ziveti u centru a nemati garazu mozete samo da skrenete\nNovak opet dolazio do daha uz pomoć cevi, pakleno je vruće u Tokiju\nŠpanija se revanširala Srbiji za poraz na Evrobasketu, Marinine lavice poklekle u poslednjoj deonici


DRUGA KONFERENCIJA PROJEKTA ECO-COOP\nDruga konferencija IPA projekta koji nosi naziv ECO-COOP održana je 15. novembra u Mađarskom kulturnom centru "Nepker" u Subotici. Konferencija je okupila više od sto učesnika iz Srbije i Mađarske.\nProjekat pod punim nazivom „Enhancing economic cooperation in the field of integrated agricultural supply of goods along the Serbian-Hungarian border (ECO-COOP)" realizuje se u saradnji lokalne samouprave Grada Subotice, kao vodećeg partnera i Ureda gradonačelnika lokalne samouprave grada sa pravima županije Segedina, kao projektnog partnera.\nTema druge konferencije bila je „Proizvodnja, distribucija i prodaja organske hrane u savremenom pijačnom okruženju". Na plenarnom delu konferencije teme su bile „Stanje organske poljoprivrede u Srbiji sa osvrtom na Vojvodinu" (predavač: Nenad Novaković, direktor preduzeća za kontrolu i sertifikaciju Organic Control System) i „Bezbednost hrane na pijacama" (predavač: Dragan Pušara, magistar kvaliteta i bezbednosti hrane, direktor JKP „Gradske pijace", Beograd).\nU popodnevnom radu po sekcijama razgovaralo se na teme „Plasman i prodaja organske hrane na pijacama u Srbiji (moderator: Branko Čičić , predsednik Fonda „Organska Srbija") i „Kontrola i označavanje robe kontrolisanog kvaliteta (moderator: Aleksandar Pižurica, šef Odseka veterinarske inspekcije Severno-bačkog upravnog okruga).


Amal Kluni — Cenzolovka\nPiše Danijela Jakobi\nFondacija Kluni, koju vodi Amal Kluni zajedno sa svojim suprugom, holivudskim glumcem Džordžom Klunijem, najavila je da će priteći u pomoć uzbunjivaču iz „Krušika“ Aleksandru Obradoviću, koji je ukazao na zloupotrebe u izvozu oružja.\nKluni fondacija za N1: Znamo za slučaj Aleksandra Obradovića i pratimo\nPortparol Kluni fondacije za pravdu (Clooney Foundation for Justice) rekao je za N1 da su upoznati sa slučajem Aleksandra Obradovića i da bi mogli u budućnosti da posmatraju suđenje ukoliko optužbe protiv njega ostanu na snazi.\nAdvokat Vladimir Gajić, branilac Aleksandra Obradovića, rekao je za BIRN da ga je pre dva dana kontaktirala Kluni fondacija koja hoće da pomogne Obradoviću, jer takve slučajeve prate svuda po svetu.\nAmal Kluni razgovarala sa Dačićem o slobodi medija\nPrvi potpredsednik Vlade i ministar spoljnih poslova Ivica Dačić u;estvovao je na skupu u organizaciji UK posvećenom slobodi medija koji se održava na marginama generalne debate 74.zasedanja GD UN, saopšteno je iz Ministarstva spoljnih poslova.\nAdvokatica za ljudska prava Amal Kluni imenovana je za specijalnu izaslanicu britanske vlade za pitanja slobode medija, saopštilo je britansko Ministarstvo spoljnih poslova.


Rumunija konvertuje kredite u francima u domaću valutu\nM. K.\t 18. oktobra 2016. 15:47\nDonji dom rumunskog parlamenta jednoglasno je danas usvojio zakon o konverziji kredita u švajcarskim francima u kredite u domaćoj valuti po istorijskim kamatama, uprkos preporukama centralne banke i pozivima ekonomista na obazrivost po ovom pitanju u izbornoj godini, prenosi agencija Rojters.\nZakon, koji su podržale sve političke grupacije u parlamentu, primeniće se na sve kredite u švajcarskim francima bez obzira na njihovu vrednost, čime je odbačen prošlonedeljni predlog da se omogući samo konverzija kredita čiji je iznos ispod 250.000 “švajcaraca”.\nPre izbijanja svetske finansijske krize, hiljade građana u zemljama centralne i istočne Evrope uzelo je kredite po niskim kamatnim stopama indeksirane u valutama poput švajcarskog franka, ali su kasnije upali u probleme sa servisiranjem tih kredita kada su njihove nacionalne valute počele da gube vrednost.\nZalaganja svih političkih stranaka za to da se ponudi zakonski osnov za dužnike u švajcarskim francima, u Rumuniji su se intenzivirala ove godine pošto političke grupacije nastoje da se što bolje pozicioniraju pred parlamentarne izbore 11. decembra.\n“Ovo nije zakon protiv bankarskog sistema. To je zakonski akt čija je namena da reši problem dužnika”, rekao je poslanicima Liviu Dragnea, šef najveće stranke u zemlji, levičarske Socijal Demokratske partije.\nCentralna banka nije želela da daje bilo kakav komentar nakon glasanja u parlamentu.\nOna je ranije procenila da će konverzija, prema kojoj će krediti biti “prebačeni” u domaću valutu po kamatama koje su važile kada su krediti odobreni u švajcarskim francima, koštati domaće banke oko 2,4 milijarde leja (600 miliona dolara) zbog kursnih razlika.\nZa razliku od drugih bivših država iz komunističkog bloka, u Rumuniji krediti u “švajcarcima” čine oko 5,0 odsto od ukupno odobrenih kredita, a tako nizak nivo se duguje centralnoj banci koja je u to vreme kontinurano upozoravala građane na opasnost od valutnog rizika, navodi Rojters.\nkonverzija kreditakrediti u švajcarskim francima


Tipovi ventilacije u tunelima\nSa porastom broja automobila koji se kreću drumovima javlja se sve veća potreba za odgovarajućom ventilacijom u tunelima. Uloga ventilacije je da odvodi štetne izduvne gasove kako bi se u tunelu obezbijedilo nesmetano disanje i omogućila dobra vidljivost. Izduvni gasovi sadrže ugljen monoksid, ugljen dioksid, sumpor dioksid i ostale gasove koji su štetni po zdravlje ljudi. Ovaj problem je najviše izražen kod podzemnih metro stanica gdje svakodnevno cirkuliše veliki broj ljudi. \nPrirodna ventilacija tunela\nUkoliko tunel nije previše dugačak prirodna ventilacija može biti zadovoljavajuća. Efikasnost prirodne ventilacije zavisi od lokacije i položaja tunela, razlike u pritiscima između ulaza i izlaza, temperature itd. Iz bezbjednosnih razloga, prirodna ventilacija se ne bi trebala koristiti kod tunela dužih od nekoliko stotina metara\nMehanička ventilacija tunela\nKod dužih tunela kod kojih prirodna ventilacija nije dovoljna potrebno je odraditi mehaničku ventilaciju koja može biti podužnog tipa, polu-poprečnog tipa i poprečnog tipa.\nPodužna ventilacija tunela\nKod ovog tipa ventilacije tunelska cijev se koristi i za dovod svježeg vazduha i za odvod zagađenog. Ona se postiže postavljanjem mlaznih ventilatora po dužini tunela koji tjeraju vazduh u jednom pravcu. Ovaj vid ventilacije se najčešće koristi u praksi jer je najekonomičniji vid mehaničke ventilacije koji ne zahtijeva dodatne građevinske radove osim postavljanja ventilatora. Ovaj tip ventilacije ima i svoja ograničenja pa ne može biti efikasan za tunele koji su dugački više od 2000 metara.\nPolu-poprečna ventilacija temelja\nPolu-poprečna ventilacija tunela\nKod popu-poprečne ventilacije svjež vazduh se dovodi posebnim otvorima, a zagađeni vazduh se skuplja u gornjoj polovini poprečnog presjeka i odvodi tunelom. Ovaj način ventilacije se primjenjuje kod tunela gdje postoji pojačana opasnost od tunelskih saobraćajnih nezgoda i pojave požara. U slučaju pojave požara dim se izvlači ili posebnim usisnim ventilatorima ili se ventilatorima koji dovode svjež vazduh promijeni pravac djelovanja pa oni počnu usisavati dim iz tunela.\nPoprečna ventilacija tunela\nPoprečna ventilacija se koristi kod dugačkih tunela. Karakteriše je to što postoje posebni kanali za dovod svježeg vazduha i za odvod zagađenog vazduha. Svjež vazduh se dovodi sa jedne ili obje strane iznad kolovoza, a zagađeni vazduh se odvodi kanalima u gornjem dijelu tunela. Ovaj sistem ventilacije je najefikasniji i stoga najskuplji jer zahtijeva dodatne radove i opremu.\n# tunel # ventilacija tunela # ventilator


Zvizdić pozvao na usvajanje godišnjeg nacionalnog programa za NATO | Srpska Info\nZvizdić pozvao na usvajanje godišnjeg nacionalnog programa za NATO\nAutor: Srna 11.02.2019. 22:14\nPredsjedavajući Savjeta ministara u tehničkom mandatu Denis Zvizić pozvao je danas predstavnike politika koje su proevropski orijentisane i zagovaraju saradnju da glasaju za usvajanje Prijedloga godišnjeg nacionalnog programa za NATO za 2018/19. godinu i tako, kako je ocijenio, “donesu dugoročno opravdanu i ispravnu odluku”.\nZvidić je naveo da su ključni zadaci svih funkcionera i političkih partija borba za vladavinu prava i dostojanstvo svakog građanina BiH, politička ozbiljnost, odgovornost, mir, stabilnost i socio-ekonomski razvoj, te da te ciljeve BiH može dosegnuti samo sprovođenjem neophodnih reformi i kontinuiranom realizacijom aktivnosti na putu evropskih i NATO integracija, saopšteno je iz kabineta predsjedavajućeg Savjeta ministara u tehničkom mandatu.\nOn je naglasio da je zbog toga izuzetno važno da bude, kako ističe, “razobličen spin”, kojim se usvajanje prvog godišnjeg plana izjednačava sa punim članstvom BiH u NATO-u.\n– Cilj ovakve dezinformacije jeste da osnaži politike koje se protive NATO integracijama i da u drugi plan stavi raspravu o benefitima koje bi imala BiH usvajanjem godišnjeg nacionalnog programa, punom aktivacijom MAP-a i daljim faznim napretkom prema NATO integracijama – ističe se u saopštenju.\nZvidić podsjeća i na izjave NATO funkcionera u kojima je jasno istaknuto da je godišnji državni program tek naredni korak u pružanju pomoći BiH da izvrši poboljšanja u brojnim oblastima.\nOn napominje da na usvajanje prvog godišnjeg nacionalnog plana za NATO obavezuju i važeći pravni akti i strategije kao što su: Zakon o odbrani, odluke Predsjedništva BiH i Strategija spoljne politike BiH.\nPrijedlog godišnjeg nacionalnog programa BiH za period 2018-2019. godina, čiji je predlagač Komisija za NATO integracioni proces BiH, nakon što je tri puta skidan sa dnevnog reda, ponovo je uvršten u dnevni red sutrašnje sjednice Savjeta ministara u tehničkom mandatu.\nTagovi: Denis Zvidić,NATO


Osmisli trening sam! – Personalni trener beograd\nBio sam u sličnoj dilemi i pravio sam greške. Najveća greška jeste što sam bez mentora, trenera radio veliku većinu stvari. Vrlo sam temeljan. Proučavam opširno svaki aspekt onoga što me zanima, ali jednostavno neke stvari ne možete sami. Uštedeo bih mnogo vremena i truda, a rezultati bi bili daleko bolji. U vreme kada sam počinjao nije bilo interneta kao danas, informacije su se teško nalazile, nije bilo ni dostupne literature. Inspiraciju sam tražio u časopisima. Srećom po mene krenuo sam od onih jako starih, i jedne stare knjige. Tu su tekstovi u velikoj većini pokrivali aspekt treninga i osnove ishrane. Problem je što su bili prikazani treninzi profesionalaca koji za početnike nisu bili adekvatni.\nDobra stvar je bio savet da se krene od osnovnih, višezglobnih vežbi. Nije bilo previše opreme, kao ni akrobatskih vežbi koje su preplavile internet, a od kojih je većina cirkusta atrakcija i veliko je pitanje funkcionalnosti istih.\nImao sam sreću da sam naišao na prave ljude koji su bili profesionalni sportisti, ili treneri. Pa sam tako komunicirao sa Milanom Smiljanićem koji je jedan od naših najuspešnijih powerlifting takmičara, Milanom Vučkovićem, jednim od najsnažnijih ljudi kod nas, Admirom Dušićem, Vladom Damjanovićem trenerom, koji me uveo u svet powerliftinga i dao mi drugu sliku i pogled na trening, Dušanom Nikolićem, uspešnim i poznatim bodybuilding takmičarem, Daliborem Dodićem, Petrom Čelikom.\nAko ste se ipak odlučili da sami sebi organizujete trening, napisaću vam samo neke osnovne smernice.\nBirajte višezglobne vežbe, osnovne vežbe, koje trebaju da čine osnovu svakog treninga. Odlučite sami koliko puta nedeljno možete da odvojite vremena za trening. Ne preterujte u volumenu treninga. Dakle, učestalost treninga je poželjna jer želite da stvorite uslove za bolju proteinsku sintezu, ali ako češće trenirate onda morate korigovati volumen. A to znači, broj vežbi, broj serija. Što je veći intenzitet to je veći stres na CNS pa se morate adekvatno odmoriti. Neka smernica za hipertrofiju je u rasponu od 70-85% vašeg maksimuma.\nAko ste se odlučili da na jednom treningu radite celo telo, mnogi old school bilderi su izgradili impozantnu muskulaturu ovakvim vidom treninga, onda možete trenirati 3x nedeljno, idealnio ponedeljak, sreda i petak. Na taj način svaku mišićnu partiju radite 3 puta nedeljno. Ovde je bitno da volumen bude nizak. Dakle izvodite recimo po jednu vežbu za svaku mišićnu partiju i ne radite preveliki broj serija, neki optimum je 2-5 maksimum.\nNajpoplarniji, i jedan od najboljih split sistema jeste gornnji/donji deo tela. Pa ako ste se odlučili za 4 puta nedeljno možete trenirati ponedeljak-gornji, utorak-donji, sreda pauza, četvrtak-gornji, petak-donji, vikend pauza. Na ovaj način 2 puta nedeljno pogađate svaku mišićnu partiju, ali zato možete raditi malo veći broj vežbi i tako malo više pažnje posvetiti svakoj partiji.\nPopularan split je i potisak/povlačenja pa smenjujete vežbe gde opterećenje potiskujete sa onima gde opterećenje povlačite.\nVelikim mišićnim partijama posvetite više vremena nego malim. Imajte na umu da su neke grupe mišića u velikoj meri aktivne i kada ne radite direktno na njima pa uračunajte i to kao indirektni trening.\nOsnove pokreta koje trebate da zadovoljite su pokret povlačenja, potiska, čučnja i pokret u zglobu kuka (hip hinge).\nTakođe se trudite da trening zadovolji pokrete vertikalnog povlačenja, i vertikalnog potiska, kao i horizontalnog povlačenja i horizontalnog potiska.\nZanemarite brdo beskorisnih vežbi, vratite se osnovama. Ne tražite atrakciju i animaciju već se držite vežbi koje već decenijama daju rezultate i nisu se menjale. Držite se dalje od časopisa i treninga profesionalaca. Ispoštujte osnovna načela ishrane. Ne preterujte sa brojem vežbi i serija, više ne znači uvek bolje. Ostvarite dobru konekciju između mozga i mišića. Kontrolišite pokret i mislite o tome što radite. Ne menjajte trening dokle god daje rezultate.\n← BENCH PRESS – potisak sa ravne klupe\nTajna brzog mršavljenja →


IMALI SMO 18 IGRAČA! Milojević: Momci su pokazali karakter, uradili smo što smo zamislili! - Informer\n21:25 C. zvezda 1\nIMALI SMO 18 IGRAČA! Milojević: Momci su pokazali karakter, uradili smo što smo zamislili!\nTrener fudbalera Crvene zvezde Vladan Milojević rekao je da je njegova ekipa današnjom pobedom u Šapcu protiv Mačve (2:0) ispunila cilj\n- Igrali smo dve utakmice u nekoliko dana, a za razliku od one prošle, sada smo uradili šta smo zamislili. Nije lako igrati u Šapcu, Mačva je disciplinovana ekipa i agresivna. Moji igrači su pokazali karakter. Imali smo podršku publike što je dobro. Zahvalio bih i publici i Mačvi - rekao je Milojević novinarima posle utakmice.\n- Ukupno smo (zbog povreda) imali 18 igrača u ekipi, ali smo uspeli da uradimo ono što smo zamislili - dodao je Milojević.\n- Zvezda je iskoristila šanse i zasluženo pobedila. Mojim igračima moram da čestitam jer su pokazali da mogu da se nose sa svim ekipama, kao i sa budućim šampionima. Imali smo ključni trenutak u 45. minutu koji nismo iskoristili. Da smo to uradili, bilo bi drugačije - naveo je on.\nFudbal FK Crvena zvezda Vladan Milojević Superliga\nbice zime sigurno\nАничићу, биће зиме за вас када будете играли са тимом који ће играти грубље против вас, него ви са Звездом. Зато ће те и испасти из лиге 100%!


KURIROVA HUMANITARNA AKCIJA: Deca iz domova za nezbrinutu decu otišla na maturu u najlepšim toaletama – Adria Media Group\nDruštveno odgovorna akcija Kurira “Obucimo maturante iz doma za nezbrinutu decu” uspešno je organizovana uz pomoć kompanija i pojedinaca koji su se velikodušno priključili akciji i pomogli da i ove godine usrećimo maturante.\nU akciji je obezbeđena kompletna garderoba, obuća, šminka i frizure za maturante štićenike doma za nezbrinutu decu, koja poput svojih vršnjaka imaju pravo da uživaju u maturskoj večeri, koju će nositi kao lepu uspomenu iz školskih dana.\nObuću za sve maturante obezbedila je kompanija “Metro obuća”, a dečaci su garderobu izabrali u prodavnici muške odeće “Rancco”.\nVanja Mijatović i Nikolina Kovač sredile su maturantkinje iz doma “Drinka Pavlović” na Senjaku. – Ne volim da eksponiram svoja humanitarna dela i trudim se da pomažem u tajnosti. Međutim, vašu akciju nisam mogla da odbijem i drago mi je što smo zajedničkim snagama usrećili prelepe devojke – rekla je Mijatovićeva.\nNikolina Kovač je A. Đ. na dan velike mature odvela u salon gde su je profesionalno našminkali i napravili joj frizuru.\n– Drago mi je što sam imala tu privilegiju da učestvujem u Kurirovoj akciji. Ovo je za mene predivno iskustvo i veliko mi je zadovoljstvo što sam bila deo ove velike organizacije – rekla je supruga Saše Kapora.\nJelena Kostov provela je ceo dan sa A. M. One su prvo išle da kupe haljinu, potom kod šnajderke radi prepravki, da bi zatim popodnevne sate provele birajući obuću i tašnu.\n– Jedno veliko bravo za Kurir, koji svake godine tradicionalno organizuje ove divne i lepe akcije. Nema ništa lepše nego kad nekome ulepšaš dan, a ja sam ga danas ulepšala jednoj predivnoj devojčici – rekla je pevačica.\nPosted in VestiTagged Adria, Adria Media Group, AMG, Domovi za nezbrinutu decu, Humanitarna akcija, Kurir, matura, Maturanti, Nezbrinuta deca


AP: Moguće je da Rusko-srpski humanitarni centar u Nišu služi kao špijunski centar na Balkanu | Južna Srbija Info\nPočetna | Društvo | Šta krije Rusko-srpski centar u Nišu?\nAP: Moguće je da Rusko-srpski humanitarni centar u Nišu služi kao špijunski centar na Balkanu\nMakedonija 08.10.2016. Beta, AP, Južna Srbija Info\nRusko-srpski humanitarni centar u Nišu podstiče pitanje da li je njegova svrha zaista pružanje pomoći u slučaju prirodnih katastrofa, piše AP. Moguće je da taj centar služi i kao vojna baza ili špijunski centar na Balkanu, piše američka agencija Asošiejted pres.\nFoto: Dimitrije Nikolić, Tanjug\nU tekstu pod nazivom "Unutar ruske 'špijunske baze' na Balkanu", AP navodi da neke zapadne nevladine organizacije i vojni analitičari veruju da su Rusi napravili "malu prerušenu bazu koja prisluškuje američke vojne interese na Balkanu", ali ne daje dokaze za te tvrdnje.\n"U komandnoj sobi nalaze se veliki ekrani za nadzor, u skladištu spasilačka oprema, a nezavršena siva betonska zgrada služi kao centar za obuku", opisuje novinar AP-a humanitarni centar koji je nedavno posetio.\nSrbija je i dalje bliska Rusiji, dok su njeni susedi sve više "nepoverljivi" prema namerama i prisustvu Rusije, posebno Bugarska, Rumunija i Mađarska. Sve zemlje oko Srbije, dodaje agencija, ili su članice NATO ili žele da budu.\n"Ako je vojna operacija, to bi bila prva baza Kremlja u Evropi izvan bivšeg Sovjetskog saveza od kolapsa Varšavskog pakta početkom devedesetih. Zvaničnici Evropske unije su rekli da ako Srbija postane članica moraće da se uključi u programe Unije za pomoć u vanrednim situacijama i da napusti ruske programe."\n"Ruski partner u centru je Ministarstvo za vanredne situacije, moćna poluvojna jedinica čije aktivnosti uključuju pomoć u katastrofama, ali obavlja poslove i za ruske bezbednosne službe", piše AP.\nZvaničnici NATO nisu želeli da daju izjavu o prirodi baze, rekavši samo da "nisu previše zabrinuti za njenu ulogu, koja god da je". Novinar AP-a navodi da je tokom posete, kako kaže, takozvanom "Rusko-srpskom humanitarnom centru" našao "malo vidljivih dokaza" da se mesto koristi za bilo šta drugo osim za borbu protiv poplava, šumskih požara ili drugih prirodnih katastrofa.\n"Fotografije na video ekranima u komandnim sobama pokazane novinarima AP-a bile su uglavnom sa nadzornih kamera postavljenih po objektu. U skladištu su bila ambulantna kola, džip 'lada niva' ruske proizvodnje, spakovani šatori, gumeni čamci i uglavnom protivpožarna oprema", piše američka agencija.\nKodirektor centra Vjačeslav Vlasenko izjavio je da je centar daleko od toga da je opremljen za špijuniranje susedne Rumunije, gde je nedavno instaliran američki antiraketni štit, ili Kosova, gde su rasporedđne mirovne snage NATO-a i gde SAD ima bazu.\n"To su samo glasine. Nije moguće promeniti ovaj centar u špijunski. Veoma je mali, od osoblja imamo samo tri srpska državljanina i pet Rusa i ništa više. Čak ni zgrada nije naša", rekao je Vlasenko.\nHrvati su, prema njegovim rečima, bez ikakvog objašnjenja odbili pomoć ruskih aviona u gašenju velikih šumskih požara na obali, a nisu hteli da prihvate ni šatore za izbeglice.\n"To je samo politika. Kažu da je Vladimir Putin loš, da Rusija želi da dominira. Politička motivacija treba da izadje iz humanitarne pomoći", rekao je Vlasenko.\n# vojska NATO Vladimir Putin RSHC Ruski humanitarni centar sektor za vanredne situacije Makedonija mirovne snage Bosna i Hercegovina Ministarstvo za vanredne situacije Rusije vojna baza Vjačeslav Vlasenko špijuniranje\nRuski bezbednjak novi direktor SRHC\nDolaze ruski vojnici u Niš?\nNiška Banja Kuršumlija Prokuplje Vladičin Han policija Vranje Tržnica JP saobraćajna nezgoda Pirot Dom zdravlja Dragana Sotirovski Niš Vlada Republike Srbije recept investicije DS Goran Cvetanović Medijana gradska opština SPC Radnički FK Darko Bulatović Južna Srbija Info poplava Zoran Perišić fudbal Skupština grada Niša košarka studenti ubistvo Aleksandar Vučić saobraćaj Koronavirus Aleksinac Preševo Leskovac Gradina SNS Beograd Klinički centar Niš Klinički centar


Novi Xerox uređaj za digitalnu štampu Novi Xerox uređaj za digitalnu štampu – Personal magazin\nDok aplikacije za štampanje nastavljaju svoj razvoj u današnjem svetu digitalnog marketinga, grafička delatnost svoj odgovor na ovu rastuću potrebu može pronaći u novom Xerox Versant™ 2100 Press uređaju za…\nDok aplikacije za štampanje nastavljaju svoj razvoj u današnjem svetu digitalnog marketinga, grafička delatnost svoj odgovor na ovu rastuću potrebu može pronaći u novom Xerox Versant™ 2100 Press uređaju za digitalnu štampu.\nUređaj koji štampa 100 stranica u minuti – prilagodljiv svakom proizvodnom okruženju – usklađuje brzinu i neverovatan kvalitet štampe, kao i dodatne funkcije koje omogućavaju automatsko stvaranje raznobojne personalizovane komunikacije, materijala, brošura, fotografija i posebnih proizvoda.\nUređaj još nudi:\nAutomatsku kontrolu boja, kreiranje profila za poravnanje štampe, upravljanje bojama u kraćem vremenskom periodu i sa manje neupotrebljivih primeraka uz integrisanu Full Width Array funkciju.\nOdržavanje tačne registracije tokom štampanja od strane do strane i od posla do posla uz pomoć Production Accurate Registration tehnologije.\nBolji kvalitet štampe\nProizvodi glatke prelaze boja, oštre slike, grafiku i tekst uz novi Ultra HD Resolution – prvi u industriji. Aplikacije su renderovane na 1200 x 1200 dpi do 10 bita – što je 300 posto više piksela i preciznosti boje u odnosu na 600 x 600 dpi standard.\nOsigurava sjajne i živopisne boje sa niskim sjajem koristeći EA Dry Ink toner; osigurava konzistentnost boje na više štampača i stranica.\nMoguće su tri opcije kontrolora – Xerox EX i EX-P 2100 Print Server, Powered by Fiery i Xerox FreeFlow® Print Server, kako bi korisnici mogli prilagoditi uređaj svojim potrebama.\nPodržava štampu na raznim podlogama uključujući lan, poliester, vinil magnet i specijalne materijale.\nDodatne funkcije za bolje poslovne rezultate\nUz Xerox Versant 2100 Press, štamparije mogu postići bolju konkurentnost, dobiti više poslova i zadržati optimalni obim poslovanja uz pomoć brojnih opcija za tok rada.\nNa primer, uz Xerox FreeFlow® Core štamparije mogu automatizovati složeni proces pripreme za štampu, a uz XMPie® StoreFlow kreirati web-to-print portale koji pomažu unapređenju poslovanja.\nXerox Stock Library Manager pojednostavljuje upravljanje odabirom materijala za štampu, jednostavno dodajući nove ili koristeći unapred učitane profile za prihvatljive materijale za štampu.\nŠtamparije se takođe mogu osloniti na Xerox Connect Advantage Services, koji kombinuje dijagnostičku tehnologiju sa timom stručnjaka za proaktivno rešavanje problema. Takođe, štamparije se mogu osloniti na Xerox’s ProfitAccelerator® Digital Business Resources za najveću kolekciju alata i usluga u industriji za rad.\nVersant 2100 Press će u Srbiji biti dostupan u drugoj polovini 2014. godine.\nNovi Xerox uređaj za digitalnu štampu was last modified: April 30th, 2014 by Redakcija


Kako dovesti pacijenta na lečenje, nagovoriti narkomana da se leči\nBolest zavisnosti (narkomanija, alkoholizam) same po sebi su mučne i teške. To najbolje znaju one porodice kojima se takav problem desio. Članovi porodice su preplavljeni osećanjima straha, besa, nemoći, sramote, poniženja, dok se kod pacijenta razvija potpuni gubitak kontrole nad životom i neodoljiva želja da se droga nabavi i konzumira bez obzira na posledice. Ovakva agonija traje ( i pogoršava se) sve dok je bolest prisutna. Jedini način da se ona zaustavi i nešto u životima promeni jeste odlazak na lečenje i samo lečenje.\nKako doći do toga presudnog momenta, t.j donošenja odluke da se krene sa lečenje?\nI u tom procesu donošenja odluke prepoznajemo određene tipične greške, koje su opet posledica nečije neinformisanosti, razvijenih predrasuda i već pomenutog osećanja sramote i poniženja (npr. predrasuda da to i nije bolest već nečiji izbor, da je dovoljno samo ostaviti drogu neko vreme a ostalo će doći samo po sebi, strah od toga šta će reći komšije, rodbina…). Pod svim tim utiscima, problem se najčešće prvo pokušava rešiti “unutar četri zida” molbama, nadom, ucenama, polurešenjima…\nU najvećem broju slučajeva takav scenario rezultira gubitkom dragocenog vremena i produbljivanjem problema. Koliko se vremena na taj način izgubi najbolje svedoči podatak iz naše kliničke prakse koji pokazuje da je prosečan period između prvog kontakta sa drogom i dolaska na lečenje kod naših pacijenata 10, 5 godina. Zvuči neverovatno, ali je to realnost. Kako pacijent gubi kontrolu nad životom, tako članovi porodice gube uticaj nad njim i desi se dobro poznata situacija, da pacijent odbija pomoć, a porodica u tom trenutku nema dovoljno snage da to promeni.\nŠta u takvoj situaciji učinita? Ovo je jedno od najčešćih pitanja očajnih roditelja sa kojim se susrećemo.\nMotivisanje pacijenta za lečenje je najznačajniji, a ujedno i najteži zadatak. Tu ne postoji "čarobni štapić" ili univerzalno rešenje (svaki pacijent je priča za sebe...), ali mogu da pomognu neke činjenice i preporuke. Pre svega, priroda bolesti zavisnosti je takva da je "slobodna volja" kod pacijenta značajno smanjena, tako da je nerealno očekivati da će se pacijent "samo od sebe setiti i doci na lečenje". Dolazak na lečenje je uvek neka vrsta prinude, uslovljavanja proisteklog iz lošeg telesnog stanja, pritiska porodice, okoline, nekih zakonskih posledica, itd.. U principu lečenje je za pacijenta na neki nacin "izbor manjeg zla od njegove trenutne relnosti", tako da dok god postoje "uslovi" za održavanje bolesti (finansiranje, mogućnost nabavke supstance, prihvatanje “praznih” obećanja, nedoslednost u zahtevima,…) pacijent će izbegavati lečenje.\nZa preporuku je da se pored porodice i drugi ljudi koji imaju uticaj na pacijenta (ako ih ima...) uključe u njegovo motivisanje i da svi oni imaju jedinstven i kontinuiran zahtev "kreni sa lečenjem!". Postoje brojni problemi u svakodnevnom funkcionisanju pacijenta i sa tim pacijenta treba kontinuirano suočavati uz izbegavanje "licnih kvalifikacija". Treba se fokusirati na konkretne probleme. I ostati dosledan u tome.\nDalje, za preporuku je i to da se biraju trenuci kada pacijent nije pod vecim dejstvom droge ili alkohola, kada je odmoran i "stabilniji", t.j kad nije u krizi.\nNe treba zaboraviti i to da je motivisanje pacijenta jedan proces koji se najčešće ne završava sa jednim razgovorom ili pokušajem. Da biste bili efikasniji podelite krajnji cilj na nekoliko koraka, npr. 1. da razgovarate na tu temu; 2. da se ode na lekarski pregled; 3. da se prihvati preporuku lekara,...itd...\nI još nešto, važno je da ne odustajete, da budete dosledni i da ukoliko dobijete pristanak pacijenta sa lečenjem krenete bez odlaganja.


Izazovi i prilike Dekade Roma | Diskriminacija.ba\nDekada inkluzije Roma 2005-2015 podrazumijeva međunarodnu inicijativu koja okuplja Vlade, međuvladina tijela i nevladine organizacije, uključujući i civilne organizacije Roma u cilju unapređenja socijalno-ekonomskog statusa Roma. Prioritetne oblasti su obrazovanje, zapošljavanje, regulisanje zdravstvenog osiguranja kao i stambenih pitanja. Države članice Dekade inkluzije Roma 2005-2015 su Albanija, Bosna i Hercegovina, Bugarska, Hrvatska, Češka, Mađarska, Makedonija, Crna Gora, Rumunija, Srbija, Slovačka i Španija.\nJohn Stauffer, direktor pravnog odjela i zamjenik izvršnog direktora organizacije Civil Rights Defenders kaže kako se situacija od 2006. godine nije mnogo promijenila, te da 2014. godina definitivno predstavlja kranje vrijeme da se nešto poduzme. Također, navodi da je slična situacija u svim državama, a ne samo u BiH, te da bi se vlade tih država konačno morale angažovati u tom sektoru.\n„Pitanja Roma je nešto čime se bavimo dugi niz godina, međutim ovo je prvi put da stvarno radimo sa Romima za Rome. Sada imamo priliku da ugostimo 20 Roma i Romkinja iz BiH i 15 iz Albanije i Srbije i da sa njima uradimo ekstenzivni trening o tome šta je diskriminacija, koja su njihova ljudska prava, koji su mehanizmi koje oni mogu koristiti za borbu za njihova ljudska prava, i na koji način mogu komunicirati i sa širom publikom ali i sa institucijama. To je samo mali korak, ali nadamo se da će im uliti motivaciju da rade zajedno i da rade skupa s nama, da vide da imaju partnere da vide da nisu sami“, kaže Ena Bavčić, koordinatorica CRD-a za BiH.\nIz Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH, koje je vodilo aktivnosti u okviru Dekade, pojašnjeno je da se Bosna i Hercegovina priključila Dekadi tek u septembru 2008. godine, i već tada su planirana sredstva u budžetu na nivou države za rješavanje problema Roma. Planiran je budžet od 1,5 miliona eura. Milion eura bilo je predodređeno za stambeno zbrinjavanje, dok je ostatak sredstava bio usmjeren za zapošljavanje Roma. Od tih milion eura u 2009. godini izgrađeno je 110 stambenih jedinica. Švedska organizacija SIDA je također odlučila donirati još jedan milion za takav projekat. Zahvaljujući tome u 2009. godini izgrađeno je i rekonstruisano 220 stambenih jedinica.\nDodatni problemi sa kojima se Romska populacija susreće jeste neriješeno pitanje dokumentacije, te diskriminacija žena Romkinja. Mnogim Romkinjama uskraćeno je pravo na školovanje jer čuvaju svoju mlađu braću i sestre, ili ih roditelji ne žele poslati da se školuju jer smatraju da je to bespotrebno ulaganje u njih s obzirom na to da će se udati i otići u drugu kuću.\nRomi također nemaju pravo biti ravnopravni članovi predsjedništva, to pravo zadržavaju samo pripadnici konstitutivnih naroda i oni koji se tako izjasne. Taj problem spomenuo je i Dervo Sejdić, koji je bio jedan od govornika na konferenciji.\nPoražavajuća je činjenica da u BiH ne postoje podaci o broju Roma, također ne postoje ni podaci o tome koliko se njih školuje i krajnje je vrijeme da se ta i sva ostala pitanja o Romima riješe. Bez obzira na to da li će se Dekada nastaviti i u narednim godinama, organizacija Civil Rights Defenders zasigurno neće stati na ovom projektu, već će i dalje raditi kako bi se položaj romske zajednice popravio.


Izgradnja Bloka 7 TE ''Tuzla'' kasni godinu dana\nHome » News Archive » BiH News » Izgradnja Bloka 7 TE ''Tuzla'' kasni godinu dana\nMinistarstvo vanjske trgovine i ekonomskih odnosa zaduženo je od strane Vijeća ministara BiH da Narodnoj Republici Kini uputi pismo podrške za projekte iz BiH za koje postoje usvojene studije opravdanosti za njihovu realizaciju i za koje je predata aplikacija kineskoj izvozno-uvoznoj banci (EXIM banka). Riječ je o izgradnji Bloka 7 TE "Tuzla" bez kojeg bi snabdijevanje električnom energijom BiH do 2020. godine bilo u potpunosti ugroženo.\n"Predsjedavajući Vijeća ministara BiH Denis Zvizdić ovlašten je da uputi pismo predsjedniku Vlade NR Kine s obrazloženjem projekata i molbom da se za projekte iz BiH, s obzirom da smo zemlja u razvoju, odobre povoljni preferencijalni krediti s kamatom manjom od 2%" - saopšteno je iz Vijeća ministara nakon 12. sjednice.\nNa ovo neobavezujuće pismo čeka se već duže vrijeme, nakon kojeg će Vlada FBiH donijeti odluku da li će biti garant kredita koji će se podići kako bi "Elektroprivreda BiH" realizirala ovaj izuzetno bitan projekat.\n"Još jedno od otvorenih pitanja koje treba riješiti sa investitorom je i valutna klauzula, tj. valuta u kojoj će se kredit vraćati, koja je u prijedlogu investitora izražena u američkim dolarima. Naš zahtjev je da to bude euro radi smanjenja valutnog rizika. Nesumnjivo je da se projekat Blok 7 treba realizirati i Vlada Federacije BiH će, u okviru svojih nadležnosti, svakako podržati sve aktivnosti koje će tome pridonijeti" - rekli su iz Ureda premijera FBiH.\nDodali su kako će nakon što ispune ove korake Vlada FBiH ili Vijeće ministara BiH vjerovatno, prije donošenja konačne obavezujuće odluke, još jednom uraditi reviziju ovog projekta. Što traži dodatno vrijeme.\nPodsjetimo, Blokovi 3, 4, 5 i 6 u okviru TE "Tuzla" gasit će se periodično od ove do 2027. godine. Rokovi trajanja polako ističu, neki su već istekli ali rade s opravkama što je dodatni rizik kako za sami blok, tako i za ljude.\nS projektom Blok 7 se već kasni godinu dana, jer je prema ranijim najavama, procedura trebala biti okončana krajem 2013. godine, a sa izgradnjom se trebalo krenuti u augustu 2014. godine. No, kako je dolazilo do smjene vlasti na nivou FBiH, tako se vršila revizija nanovo. Kasnilo se i sa izborom partnera. Tako je Konzorcij "China Gezhouba group" Co Ltd. CGGC – Lider i "Guandong Electric Power Design Institute" – GEDI izabran za partnera što je konačno saopćeno 26. juna 2014. godine.\nDo 2022. godine trebali bismo ostati bez tri Bloka (3, 4 i 5) ukupne snage 500 MW. Blok 7 koji se tek treba graditi imao bi snagu od 450 MW. Ukoliko se ne izgradi na vrijeme, snaga struje koju će imati TE "Tuzla" je 215 MW, što znači da će FBiH imati malu količinu struje za potrošače.\nAko se procedura u vezi sa podizanjem kredita ne riješi ubrzo, s radovima će se kasniti uveliko jer za izgradnju jednog pogona potrebno je između četiri i pet godina. Posljedice će, kao i obično, trpjeti građani koji će se morati suočiti s redukcijama električne energije ili će BiH morati uvoziti dodatnu struju, što znači da će računi biti skuplji.


Rok Muzika | Headliner\nRik Beato, producent kompanije Sony i teoretičar muzike, napravio je svoju listu od 20 najboljih uvoda u rok pesme koji su izvedeni na akustičnoj gitari. I sam ih odsvirao na ovom snimku. S obzirom na to da je Rik ozbiljan “igrač” u svetu muzike njegovo mišljenje treba poštovati… ali, da …


BOLEŠTINA! Film o devojčicama koje tverkuju zgrozio gledaoce - one imaju 11 godina! (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n21.08.2020. • 09:11 Srbija Danas\nFoto: Twitter printscreen/Christian López\nNakon što je objavljen trejler za francuski film "Cuties" ("Slatkice"), Netfliks se našao na udaru kritika zbog seksualizovanog prikaza devojčica, koje plešu u oskudnim kompletićima i tverkuju pred kamerom.\nFilm priča priču 11-ogodišnje senegalske muslimanske devojčice Ejmi, koja se priključuje plesnoj školi i učestvuje u takmičenju u tverkovanju, zbog čega je njena majka uzrujana jer se taj ples protivi njenim verskim uverenjima.\nFilm je označen kao neprimeren za mlađe od 18 godina, ali uprkos tome kritike o preteranom seksualizovanju devojčica i previše provokativnom trejleru i posteru samo se nižu.\n"Netfliks ima film Cuties o 11-ogodišnjakinjama koje tverkuju u grupi. Neki tvrde da je film komentar današnjeg seksualizovanja dece, ali ovo je poster za film. Uzmite u obzir da glavna glumica ima 11 godina, u filmu i u stvarnosti", jedan je od komentara.\nKRIJE SE ISPOD MASKE I KAPE Glumac ostao bez posla zbog korone, fanovi šokirani GDE SE ZAPOSLIO DA BI ZARADIO\nDrugi su istakli razliku između postera kojim se film reklamirao u Francuskoj i onog kojim se reklamira u Sjedinjenim Američkim Državama. Na prvom se devojčice nasmejane vraćaju iz šopinga, dok su na drugom u provokativnim pozama, odevene u vruće pantalone.\n"Zanimljivo ih je uporediti. Na francuskoj verziji se deca zabavljaju, dok je američka verzija gnusna. Mislim da će marketinški tim Netfliksa morati da odgovara za ovo", napisao je jedan korisnik Tvitera.\nOVOME SE SIGURNO NIJE NADAO! Aleksandra priredila Filipu rođendansko IZNENAĐENJE (FOTO)\nU sinopsisu filma piše: "11-ogodišnja Ejmy živi sa svojom mamom Mariam i mlađim bratom i čekaju da se otac iz Senegala pridruži porodici. Ejmi je fascinirana plesnom grupom svoje neposlušne komšinice Anđelike, grupom koja je u oštrom kontrastu s Mariaminim tradicionalnim vrednostima. Iznenađena time što je devojčice iz grupe odbacuju i željna bega od disfunkcionalne porodice, Ejmi kroz svest o svojoj rastućoj ženstvenosti podstiče grupu da prihvate sve senzualniju plesnu rutinu i budi nadu devojčica da će tverkovanjem pobediti na lokalnom plesnom takmičenju."\nIako je film usmeren na komentarisanje opasnosti koje leže iza seksualizacije mladih, deo gledalaca je zgrožen načinom na koji je plasiran u javnost.\n"Problem s ovom kampanjom je to što su devojčice odvratno seksualizovane. Neko treba da dobije otkaz", jedan je od komentara.\nApuesto que todos los que entren a ver Cuties (Mignones) por morbosos y vean que es una película de arte van a quedar dormidos pic.twitter.com/TgxxKxbBUj\n— Christian López (@khrizia) August 20, 2020\nZanimljivo je da se na IMDb-u tverkovanje uopšte ne pominje, samo da Ejmi želi da se bavi plesom, a njena ženstvenost raste. I na Vikipediji se ističe da je film komentar društva i da ističe zabrinutost zbog uticaja društvenih mreža na devojčice pred pubertetom.\n"Film se bazira na priči tradicionalne senegalske muslimanske devojčice koja je rastrgana između dva suprotna sveta, tradicionalnih vrednosti i internetske kulture, a istovremeno govori o hiperseksualizaciji predadolescentskih devojčica", piše u opisu filma.\nNakon što su na njihovu adresu došle brojne kritike, Netfliks se izvinio, a za časopis Deadline su istakli da su uklonili "neprimerene umetničke radove" koji su koristili za promociju filma. Osim toga, ažurirali su opis filma na svojoj stranici.\n"Duboko nam je žao zbog neprikladnih umetničkih dela koja smo koristili za Cuties. To nije bilo u redu, kao ni naš prikaz filma koji je premijerno prikazan na festivalu u Sandensu. Ažurirali smo slike i opis", rekla je portparol Netfliksa.\nSad se u opisu više ne pominje tverkovanje, već se naglašava pobuna Ejmi protiv strogog vaspitanja.\n"Jedanaestogodišnja Amy pobunila se protiv tradicije svoje konzervativne porodice nakon što je postala fascinirana slobodoumnom plesnom ekipom", piše sad u opisu.\nTrejler nije menjan.\nDok je nekima promocija filma najveći problem, drugi ističu da je problematičniji njegov sadržaj. Zbog toga je pokrenuta peticija da se film ukloni sa Netfliksa, a zasad je prikupljeno više od 20.000 potpisa.\nFilm je režirala Majmona Dokur, francusko-senegalska scenaristkinja i režiserka, a na Sandensu je nagrađena za režiju.\nPLAKAO UŽIVO U EMISIJI: Popularnom voditelju IZNENADA PREMINULA BLISKA OSOBA: Smatrao ga je ČLANOM PORODICE\nĆERKI NIKOLINE PIŠEK POZLILO: Urgentno HOSPITALIZOVANA: "Hani je bilo loše, pala je u nesvest...!"\n(FOTO) BIVŠA RIJALITI UČESNICA U TANGAMA zapalila Internet, a onda pokazala ŠTA je stavila u GAĆICE


(Ne)moguća misija: Biciklima iz Srpske do Moskve i natrag (foto) - Sputnjik Srbija\n(Ne)moguća misija: Biciklima iz Srpske do Moskve i natrag (foto)\n© Foto : fecbook\n13:46 05.09.2016 (osveženo 15:28 05.09.2016) Preuzmite kraći link\nBiciklisti Neven Lajšić (26) i Nikola Dupalo (32), koji su na svojim dvotočkašima prevalili put od 3.5000 kilometara, od Republike Srpske do Rusije, kako bi simbolično ukazali na problem odlaganja nuklearnog otpada u blizini njihovog rodnog mesta, Novog Grada, napustili su jutros Moskvu.\nOni su prvim jutarnjim letom „odleteli“ do Kišnjeva, a dalje će svoje putovanje nastaviti biciklima. Rešili su da pri povratku kući rutu od ruske do moldavske prestonice „prelete“ avionom kako bi zaobišli Ukrajinu, gde je bezbednosna situacija i dalje kritična.\nPrethodno su ispunili svoju misiju — oni su predstavništvu Republike Srpske u Moskvi predali pismo u kojem su ukazali na problem najavljene izgradnje deponije radioaktivnog otpada u neposrednoj blizini njihove opštine, na Trgovskoj gori u Dvoru u Hrvatskoj.\nNovljani ističu da bi zdravlje njihovih sugrađana moglo biti u opasnosti ako bi nuklearno odlagalište „niklo“ na svega nekoliko kilometara od njihovog grada.\nNjih brine i opstanak reke Une, koja važi za jednu od najlepših i najčistijih na Balkanu, ali i u Evropi.\n„Predali smo pismo predstavništvu Republike Srpske u Moskvi i oni će ga dalje proslediti ruskoj strani, odnosno nadležnim ruskim ministarstvima i organizacijama“, kaže za Sputnjik Lajšić.\nOsim toga, oni su ovo putovanje posvetili i trinaestogodišnjem sugrađaninu Sergeju Ševiću, koji je oboleo od veoma retke bolesti sužavanja nadbubrežnih arterija i koga uskoro čeka teška operacija.\nOni su se na put do Moskve otisnuli još 8. avgusta, pre „bele zore“. Avantura do ruske prestonce, duga oko 3.500 kilometara, trajala je 23 dana. U proseku su dnevno prelazili, kako kažu, oko 165 kilometara.\nZa to vreme obišli su desetak zemalja i u svakoj od njih su ukazali na problem odlaganja nuklearnog otpada, nedaleko od njihovog rodnog kraja.\nPut ih je vodio od Novog Grada do Zagreba (Hrvatska), zatim do Maribora (Slovenija), pa dalje do Graca i Beča (Austrija), Bratislave (Slovačka), Brna (Češka), Krakova i Varšave (Poljska), Viljnusa (Litvanija), Rige (Latvija), Talina (Estonija), Helsinkija (Finska), Sankt Peterburga pa sve do cilja — Moskve (Rusija). Belorusiju su zaobišli, jer im je, kažu, za tu zemlju potrebna viza.\nVreme ih je, dodaju, poslužilo. Samo dva dana bila su kišna. Imali su i dva sitna kvara na biciklima… „Zaradili“ žuljeve po stopalima i blaže bolove u mišićima, ali se ne žale…\n„Mi smo izdržali, a to je najvažnije. Bicikle smo dva puta usput servisirali, ali to je normalno za toliko dug put. Mi smo fizički spremni, svakodnevno smo u treningu — vozimo bicikl, trčimo, treniramo… Ceo život smo u sportu. Ovde je, osim fizičke spremnosti, najbitnija psiha. Svaki čovek bi ovo isto mogao da izvede, ako ima jaku volju i želju. Mi se trudimo da osvestimo naše sugrađane, da im skrenemo pažnju na zaštitu životne sredine i na ovaj sport, koji je takođe ekološki“, kaže Lajšić.\nNeven je apsolvent na Šumarskom fakultetu u Banjaluci. Trenira tenis i iz hobija se bavi biciklizmom.\nNikola je završio DIF, i sada radi kao košarkaški trener. Osim toga, on je i evropski rekorder po broju urađenih trbušnjaka — za 12 sati i 45 minuta uradio je čak 32.000 trbušnjaka bez prekida i tako se upisao u Ginisovu knjigu rekorda. Sada razmišlja o obaranju svetskog rekorda, za koji mu je potrebno 125.000 trbušnjaka u seriji.\nSvoje putovanje, kažu, pamtiće po prelepim predelima i gradovima koje su videli, novim poznanstvima i prijateljstvima koje su sklopili, dočecima koji su njima u čast organizovani u raznim evropskim gradovima i po gostoprimstvu svih tih ljudi.\n„Imali smo predivne dočeke u Beču, Varšavi i još nekim gradovima. U svakom gradu smo se slikali sa zastavom — trobojkom, koja je pola srpska, pola ruska — ’dva u jedan‘… Bilo je na tom putu svakakvih dogodovština. U Kaunusu, u Litavaniji, recimo prišao nam je čovek i ponudio da prenoćimo u njegovoj kući i pružio nam divno gostoprimstvo. U Sankt Peterburgu nas je, na primer, jedan Rus vodio na piće kada je čuo našu priču… Mnogo toga se dogodilo, i mnogo toga ćemo pamtiti…“, dodaje Neven.\nPamtiće ovo putovanje i po čoporu pasa koji ih je jurio u Češkoj i po propadanju kroz plast sena dok su pokušavali da ovekoveče jedan trenutak, po susretima sa Rusima u Poljskoj, hladnom baltičkom vetru u Estoniji, po noćnoj vožnji kroz Letoniju, po prvom susretu sa losom u Finskoj, po vožnji brodom po reci Moskvi…\n© Foto: fedorkonyukhov/instagram\n„Na ruti od Letonije do Estonije vozili smo jedan deo puta noću. Padala je kiša i sa jedne strane puta imali smo gustu šumu, a sa druge more i talase koji zapljuskuju obalu. Celom dužinom te trase imali smo osećaj da će iz šume iskočiti neki vuk ili medved. Ali sa druge strane je predivan kontrast, miris mora i zvuk talasa činili su taj predeo bajkovitim“, pričaju gotovo u dahu.\nSvaki grad, svaka država im se urezala u sećanje na svoj način. Ipak, jedan grad se izdvojio…\n„Videli smo Beč, Varšavu, Rigu i još mnogo gradova — sve su to lepi gradovi, uređene države. Sankt Peterburg je prelep… Ima neku svoju dimenziju, sa tim mostovima, kanalima… Ali Moskva je definitivno pobednica puta! Ona je zaista posebna. Prava evropska, svetska metropola! Ogromna, čista, prepuna turista, lepo uređena, sa mnoštvom spomenika, crkava, divnih, starih zgrada. Ljudi su prijatni, gostoprimljivi. Svi su nas srdačno i toplo dočekali“, dodaje Neven.\nU mnogim gradovima su im poznanici i prijatelji otvorili vrata svojih kuća i ugostili ih. Ponegde su kampovali, a ponekad su noćivali i u usputnim hostelima — tek da se malo ispruže i istuširaju.\nPred njima je sada još 18-20 dana putovanja, kroz Moldaviju, Rumuniju, Mađarsku, Srbiju… U Srbiji će se malo duže zadržati — tu imaju prijatelje.\nLepa Ruskinja, žica i visoke štikle = Ginisov rekord\nOčekuju da će do 27. septembra stići kućama, a njihovi sugrađani će im organizovati dobrodošlicu.\n„Mislili smo da se iz Moskve vratimo preko Ukrajine, ali su nam savetovali da to ipak ne činimo iz bezbednosnih razloga. Čak nam je to savetovala i jedna Ukrajinka. Možda bi i dobro prošli, ali nismo hteli da rizikujemo, naročito zato što sa sobom nosimo srpsko-rusku zastavu“, dodaju.\nLajšiću i Dupalu ovo nije prvo putovanje te vrste. Prošlog leta su biciklima išli do Soluna i tom prilikom prešli 1.300 kilometara u znak poštovanja prema grčko-srpskom prijateljstvu i pravoslavnom bratstvu. Godinu ranije imali su sličnu avanturu od Novog Grada do Trebinja. I, uvek putuju sa misijom — da pošalju i prenesu neku poruku, da podrže one kojima je pomoć potrebna i da podignu kod ljudi svest o zaštiti životne sredine.\nIduće godine, kažu, planiraju novu avanturu i osvajanje novih kontinenata.\nbiciklisti, RS, rusija, Rusija\n17:50Vojna saradnja Moskve i Ankare u procvatu: Turska proizvodi komponente za S-400?


Peticija zbog mršavog čeka | Glas javnosti\nPočetna > Društvo > Peticija zbog mršavog čeka\nPenzioneri u Nišu, na ivici egzistencije, traže izmene Zakona\nZa tri dana više hiljada niških penzionera potpisalo peticiju za izmenu Zakona, kako bi penzije adekvatnije pratile rast zarada. - Postali smo socijalna kategorija - kažu u Penzionerskoj stranci Srbije\nNIŠ/BEOGRAD - Na nekoliko punktova u Nišu, aktivisti Sindikata penzionera „Nezavisnost“ prikupili su za tri dana nekoliko hiljada potpisa, potrebnih radi slanja zahteva za izmenu Zakona o penzijama.\n- Sindikat „Nezavisnost“ traži podršku svih penzionera, a ne samo naših članova, jer se radi o našem egzistencijalnom pitanju. Tražimo izmenu članova 80 i 75 Zakona o penzijama, odnosno da se one usklađuju svaka tri meseca i to prema rastu plata 65 odsto i troškova života 35 odsto, a da država trajno vanredno usklađuje penzije ako njihova visina padne ispod 60 odsto zarada - kažu u ovom sindikatu.\nSlavko Bajić, predsednik Penzionerske stranke Srbije, kaže da je ekonomska sigurnost penzionera duboko narušena.\n- Od milion i po penzionera, njih 500.000 živi u siromaštvu, jer njihove penzije ne prelaze 8.000 dinara. Takođe, više od 800.000 nalazi se na pragu siromaštva, zato što su njihova primanja manja od 13.000 dinara. Svakodnevna poskupljenja životnih namirnica dodatno opterećuju penzionere - kaže Bajić.\nOn dodaje da su od donošenja važećeg zakona penzije smanjene za više od 50 odsto, kao i da će one ubrzano nastaviti da padaju.\n- Ako nastave ovim tempom, prosečna penzija će 2010. godine iznositi manje od 30 odsto prosečne zarade. Zato penzije treba tretirati kao radnu kategoriju čiji se ekvivalent meri visinom zarađenih i oročenih sredstava za slučaj starosti ili invalidnosti, a njihovu vrednost treba očuvati stalnim usklađivanjima sa zaradama - kaže Bajić.\nOn ističe da su penzioneri najsiromašniji građani u Srbiji i da su se pretvorili u socijalnu kategoriju.\n- Kontejneri su postali važan uslov za preživljavanje mnogih penzionera, a smrtnost je povećana u odnosu na ranije godine - tvrdi Bajić.\nUkoliko ne bude izmenjen Zakon o penzijsko i invalidskom osiguranju, penzioneri će ove godine poslednji put dobiti vanredno januarsko povećanje. Naime, prema važećem Zakonu, osim redovnih predviđeno je i vanredno usklađivanje ukoliko penzije padnu ispod 60 odsto od prosečne zarade, a sada već iznose 53 odsto. Međutim, zakonodavac je predvideo da se usklađivanje sprovodi samo tri godine od momenta kada je Zakon donet (2005. godine), što znači da ta mera prestaje da važi 2008. godine. Zanimljivo je da, pri tom, isti zakon nalaže da najniže penzije u zaradi ne mogu biti ispod 50 odsto, što se, međutim, dogodilo još na početku ove godine, kada je prosečni penzioner kući nosio po 14.287 dinara, a republički prosek bio 25.000 dinara.\nSlamka spasa za ovu populaciju od 1,5 miliona ljudi jesu najave Rasima LJajića, ministra za rad, koji je rekao da će do izmene u obračunu penzija sasvim sigurno doći. Kako će, međutim, tačno izgledati nova formula zavisiće od ekonomskih mogućnosti države, odnosno novca u budžetu, budući da se penzije i dalje najvećim delom finansiraju upravo iz državne kase.\nPon, 10/12/2007 - 01:12 — Anoniman\nmi smo uplacivali 100 posto a danas smo po penziji vec ispod 5o posto pa dokle dali smo mi vrsata koja treba da izumre kao dinosauri oni koji su pokrali penzijske fondove su oprali novac koji su pokrali kupujuci preduzeca po srbiji i otpustajuci radnike niko nije odgovarao ili je odgovornost kolektivna\nMito najveći za telefonski priključak


Kako je stvarana država mafije na Kosovu - Печат - Лист слободне Србије\nПочетна/Документи/Kako je stvarana država mafije na Kosovu\nKako je stvarana država mafije na Kosovu\nМилица Остојић 24/05/2010\tДокументи 1. коментар\nPiše Milica Ostojić\nKnjiga italijanskih novinara Đuzepea Ćula i Vitoria Romana „Vukovi u magli“ dokumentuje ulogu UN, EU i SAD u stvaranju kriminalne države u srcu Balkana i postavljanju terorista i zločinaca na čelne pozicije državne uprave\nMafija voli maglu, kao i vukovi. Ovo su reči jednog policajca sa Kosova i predstavljaju sintezu realnosti u samoproglašenoj državi kojoj, u više od deset godina administriranja, OUN nije donela ni blagostanje, ni pravosuđe ni pravdu, već samo bedu i porast kriminalne stope. Na Kosovu se u ime „stabilnosti za Balkan“ ozakonila vladajuća klasa vezana dvostrukim nitima sa mafijom.\nNovinari Đuzepe Ćula (Giuseppe Ciulla) i Vitorio Romano (Vittorio Romano), veoma savesno i minuciozno istražili su Kosovski fenomen“ i svoja zapažanja objavili u knjizi pod naslovom „Vukovi u magli“ („Kosovo: OUN talac mafija i SAD“). U njoj su iscrtani bilansi međunarodnog upravljanja na toj teritoriji: blokiranje procesa za osobe koje su počinile ratni kriminal; traljavo vođenje istrage o najvišim političkim liderima Kosova, uglavnom bivšim komandantimaa OVK; misteriozno nestajanje dokaza na putu između UN i EU; izveštaji posmatrača OEBS-a koji su prijavljivali inertnost OUN, a koji su ostali mrtvo slovo na papiru; odgovornost SAD-a za dešavanja na terenu.\nTeritorija Kosova veličine je regiona Abruco, i sa 14.000 vojnika NATO-a trebalo bi da bude jedno od najsigurnijih mesta na svetu. Međutim, po tužiocima to je najznačajniji zglob prometa oružja, droge, ljudskih organa, i ljudi uopšte prema Zapadu. Kako to, pitaju se autori knjige, da na granicama niko ne kontroliše tovar kamiona? I zaključuju: u srcu Balkana koji ide ka Evropi, postoji samoproklamovana država mafije koja nas vodi u novi hladni rat. A da je u pitanju teritorija koja je predata mafiji potvrđuju brojni izveštaji do kojih su došli autori (u knjizi je objavljeno desetine faksimila); to kažu i tužioci, ljudi iz tajnih službi, o tome govore čak i vojnici KFOR-a u misiji NATO-a, koji su prinuđeni da okrenu glavu pred švercom droge, oružja i ljudskih bića. Vrh kriminalnih organizacija poklapa se sa vrhom političkih partija, ne slučajno sastavljenih od bivših pripadnika OVK. Dakle, oni imaju političku i ekonomsku vlast. Upravo su oni pod istragom zbog zverskih ratnih zločina i zbog prometa svake vrste droge u ovom uglu Balkana. U knjizi su objavljeni dokumenti koji svedoče da su UN koje upravljaju Kosovom više od deset godina blokirale istragu protiv ovih osoba. Zašto? Ko će odgovoriti na pitanje kako je moguće da su UN preko misije UNMIK, potrošile vagone novca kako bi stvorile jednu modernu državu, da je evropska misija EULEX stvarala uslove za pravnu državu, a da je NATO preko misije KFOR instalirao vojsku dovoljnu da se suprotstavi mafijama polovine Evrope – a da je pri svemu tome Kosovo „država mafija“, koja, uz to, računa na ulazak u EU.\nItalijanski policajac koji je završio misiju za UN priča kako je razočaran tom istom organizacijom. Odgovara na pitanje zašto je Kosovo država mafije.\n„Mi smo pogrešili. Mi, Italija, zemlje NATO-a bombardovali smo Srbe misleći da su Albanci žrtve. Posle je OUN sve uzela u svoje ruke. I pretvorila ovo u zemlju mafije. Bombardovali smo pogrešne“ (italijanski funkcioneri u Prištini, kada su shvatili da su iz redova OVK regrutovani vodeći albanski političari)\n„Imali smo 300 sati materijala na kojima je zabeleženo prisluškivanje Hašima Tačija. Ti snimci završili su u nekoj kutiji suterena u Vašingtonu. Niko mu ne može više suditi. Da li vam je to dosta? Dakle OUN ga je pokrila. I ne samo njega. Blokirali su procese, usporavaju istragu, skrivaju dokaze o umešanosti lokalnih političara sa organizovanim kriminalom. I svaki put kada smo započeli istragu protiv nekoga iz vrha lokalne politike stiglo je naređenje: stop!“.\nIstina se saznaje na ulicama, u tišini, ili uz šapat međunarodnih funkcionera uz večeru. Ima li dokaza za to o čemu pričate, pitaju autori. Mnogobrojni su.\n„Posle šest meseci boravka ovde pozvao sam šefa i rekao mu: ovde smo pogrešili u svemu. Ovo su kriminalci“. Ko su kriminalci? „Mi, Italija, zemlje NATO-a. Mi smo pogrešili, bombardovali smo Srbe misleći da su Albanci žrtve. Posle je OUN sve uzela u svoje ruke. I pretvorila ovo u zemlju mafije. Bombardovali smo pogrešne“.\nKako izgleda Kosovo danas? Priština, jedan od najboljih restorana, na koji metar od sedišta međunarodnog tužilaštva, luksuz, napolitanska muzika, devojke koje prate američke funkcionere, kosmopolitska graja, Amerikanci imaju slobodno veče, Napolitanci u firmiranim odelima, pripiti francuski funkcioneri. Takva slika Kosova sama je po sebi odgovor na brojna pitanja autora knjige. Na ulicama prebrojavamo lambordžinije, ferarije, mercedese, luksuzne džipove. Čiji su? Voze ih sinovi velikih mafijaških bosova, objašnjava kapetan KFOR-a, iako po lošim putevima gde neretko teku fekalije ili nema svetla. Četrdeset odsto stanovništva živi sa manje od 70 evra mesečno, a 15 odsto je ekstremno siromašno.\nUlicama Dečana šeta bivši komandant OVK Abdul Muškolaj. Praćen je sa tridesetak najvernijih, postao je nacionalni heroj, optužen od Suda u Hagu za počinjena kriminalna dela. Oslobođen je po svim tačkama optužnice 3. aprila 2008. godine, a brojni svedoci protiv njega ubijeni su, ili su umrli tokom procesa pod nerazjašnjenim okolnostima. U njegovoj kancelariji i sada se viori zastava OVK i velika slika Ramuša Haradinaja u vojnoj uniformi, te ogromna fotografija brata Adriana Haradinaja koji je poginuo 6. maja 1997. na granici sa Albanijom. Abdul ne priznaje sadašnjost, za njega su sve međunarodne organizacije koje upravljaju Kosovom i rade na približavanju EU jedna zamka. Po njemu, rat je stalno tu, iza ugla.\n„Naš posao nije završen, moji ljudi i ja smo spremni za borbu u svakom trenutku. Ovoga puta rat ne bi bio unutar Kosova. Bićemo država koja se bori protiv jedne druge države. Ali UN treba da odu. Evropska misija nam takođe ne treba. Potrebni su nam samo vojnici KFOR-a, a ostali treba da idu kući“, odsečno zaključuje.\nNa konstataciju novinara da su Albanci nastavili da bacaju bombe na srpske enklave i posle završenog rata, on odgovara da je to samo propaganda, a na konstataciju da su Albanci napali 2004. godine pravoslavne svetinje, on potvrđuje da je bio uhapšen zbog toga, pušten mesec dana kasnije, ali samouvereno tvrdi:\n„Sada niko više neće napadati NAŠE MANASTIRE“. Da, doslovno izgovara: „NAŠE“ manastire, podvlače autori. Abdul zaključuje:\n„Posetio sam mnoga sveta mesta u Evropi, ali nijedno nije okruženo vojnicima, naši manastiri izgledaju kao zatvori“.\nDa li Srbi mogu da ostanu na Kosovu pitaju se autori knjige „Vukovi u magli“? Sledi horski odgovor nekadašnjih pripadnika OVK-a: „Samo oni koji nisu uprljali ruke našom krvlju, i samo oni koji priznaju nezavisnost naše države. U suprotnom mogao bi da eksplodira novi rat, u severnoj Mitrovici može da eksplodira svakog časa“, opominju oni.\nSvaki kvart i svaka ulica Prištine pokazuje balkansku neodlučnost. Takvom utisku doprinosi i statua u bronzi Bila Klintona koju je nekadašnji predsednik SAD, čovek koji je inspirator rata na Kosovu, lično otkrio ove godine\nSvaki kvart i svaka ulica Prištine pokazuje balkansku neodlučnost. Gleda na Istok i na Zapad, gubi sopstveni identitet, lišava ga. Dominira statua u bronzi Bila Klintona koju je nekadašnji predsednik SAD-a lično otvorio, čovek koji je inspirator oružane intervencije NATO-a protiv Srbije, koji se smatra utemeljivačem nove države, nacionalni heroj. U Nacionalnom muzeju Kosova najvredniji i najpoznatiji predmet jeste uniforma generala Veslija Klarka, komandanta NATO-a tokom rata 1999. godine.\nPriština se razlikuje od svih drugih gradova. U samoproglašenoj kosovskoj prestonici malo je albanskih zastava, u oči padaju uglavnom one svetlo plave, sa 6 zvezdica. Devojčice u centru grada šetaju u mini-suknjama. „Evropeizovati se, za nas mlade je način da zaborvimo rat“, zaključuju. U centru je malo islama ali na periferiji se zato nalaze tržnice, mada i sve drugo podseća na orijent.\nSamo 100 metara dalje, i čovek kao da se našao u Evropi, Americi, ili negde drugde na Zapadu. Hiljade međunarodnih funkcionera živi u Prištini. Jedan ekonomski mikrokosmos više nego socijalni. To je narod koji troši, naviknut na evropski budžet. Kosovo je pravi raj za trgovce, čitavi kvartovi nalaze se u njihovim rukama. U četiri ulice koncentrisane su glavne međunarodne institucije koje već deset godina traže kako da Kosovo izađe iz kaljuge u kojoj je završilo posle rata. Kancelarije tužilaštava, sedište OEBS-a, zgrade sudova i policije neuralgične su tačke grada. Poznaju desetogodišnje tajne i laži međunarodne administracije. Za mnoge funkcionere bili su odskočna daska za milionerske karijere. I sve je novo u Prištini, jedini trag prošlosti jeste spomenik Skenderbegu, nacionalnom albanskom heroju. Kako su daleko od svega toga kosovska sela, Mitrovica ili Peć. Tamo se tradicija ljubomorno čuva.\nSa kojim prtljagom Kosovo ima aspiracije da pređe put ka Evropi. Italijanski ambasador Mihael Gifoni kaže da „Kosovo gleda pre svega na SAD. A problem je u tome što nema jedan ozbiljan i istinski model na koji bi se oslonilo, nema odnos prema albanskom modelu, ne postoji kosovski, izgubio je onaj jugoslovenski. Od Amerikanaca uzimaju najgore, arhitekturu lošeg ukusa, fast fud, hamburger, ostalo kradu od Evrope, kopiraju ali sve ono loše. A klasa koja vodi zemlju nema obrazovanje. „OUN i Evropa su, dakle, ofingeri o koje se kači Kosovo“.\nKonferencija donatora evropskih zemalja koje finansiraju Kosovo namenila je za period od 2007. do 2011. godine 500 miliona evra za ovu samoproglašenu državu. A od kraja rata (1999) do nezavisnosti Kosova, OUN je potrošila 33 milijarde evra; rekordnu cifru. Planina novca za zemlju koja broji dva miliona stanovnika. Zašto je Kosovo tako značajno za Evropu i SAD, pitaju se autori knjige. Refren italijanskog ambasadora glasi „Stabilnost Balkana“; on ističe: „Ovo je teritorija koja ne može biti držana izvan procesa evropske integracije“. Nema međunarodnog funkcionera koji nije ponovio isti refren. Ali oni ne čuju glasove brojnih mladih Albanaca: „Istina je da imamo na vlasti mafijaše, ali više volim mafijaše nego dominaciju Srba“. Oni su za njih manje zlo. Ne znamo o kojoj dominaciji pričaju, a garancija im je, neretko se čuje, najistočnija američka baza, jer „dok imamo Bondstil niko nas ne može napasti“. A šta je sa ono malo Srba što živi u enklavama? Kako misli Srbija da zagrli Evropu bez razrešenja problema srpskih enklava? Ko će i kako odrgovoriti na to pitanje?\nO „žutoj kući“ i o Srbima koje su kidnapovali i odvodili u Albaniju i ubijali uzimajući im organe, napisane su tolike stranice, ali da bi međunarodne institucije započele 2008. godine istragu o prometu ljudskih organa na Kosovu, trebalo je da na aerodromu u Prištini pozli Turčinu koji je došao lično u kliniku „Medikus“ da proda svoj bubreg za 2.000 evra. Zato je istraga jednog lekara sudske medicine koju je sproveo na svoj zahtev u Albaniji, i čitav njegov rad smešten na jedan CD, godinama bila u rukama tužilaca UN, a kada je sve 2008. godine prešlo u ruke evropskih tužilaca – materijal je najverovatnije uništen. Srpska tajna služba je obavestila o postojanju tog CD-a. Znači, ovakva kriminalna aktivnost nastavljena je punih deset godina, najpre u ratno vreme, a potom u punom jeku aktivnosti UN i njenog upravljanja Kosovom. U knjizi objavljeni dokument jasno govori o zahtevu UNMIK-a i preporukama koje je slao OUN da se nastavi istraga, još 2005, o toj i još nekim klinikama koje su tražile velike količine krvi ali koje su UN očigledno kočile.\nNekada teroristi, ubrzo su postali jedine ličnosti sa kojim je Zapad želeo da pregovara: Hašim Tači, Fatmir Sejdiju i Džordž Buš u Prištini\nZMIJA U PARLAMENTU\n„Zmija u Parlamentu“ odeljak je knjige sa zastrašujućom slikom moći kriminalaca, bivših lidera OVK, koji su došli u vrh vlasti, i koji su davali naloge za sprovođenje stravičnih tortura nad Albancima. Sobe za torturu stvorene su po naredbi Latifa Gašija. Ali, to su po odluci UN bili „osetljivi procesi“, i samo je otuda stizala komanda šta treba raditi. Italijan Frančesko Florit, sudija evropske misije trebalo je da sudi zmiji u Parlamentu, bivšem šefu „Ljapi grupe“, specijalne jedinice tajne službe OVK, koja je otvorila između avgusta 1998. i juna 1999. godine u blizini Podujeva pet centara za zatočenike, mesta za torturu i ponajviše za smrt, a sve to po nalogu Hašima Tačija. Gaši je bio komandant, lično je prisustvovao torturama a i nekim izvršenjima ubistava.\nKo su bili ti albanski zatočenici? Civili koji su morali lažno da svedoče da su saradnici Srba i da nisu dovoljno lojalni OVK. Tokom sudskog procesa Gaši, Ruštem Mustafa i drugi iz ove grupe negirali su svoju umešanost. Gaši biva zatvoren 28. januara 2002. godine, Mustafa avgusta iste godine, počinju protesti u Prištini i Podujevu, u znak solidarnosti sa uhapšenima, po generalnom sekretaru Tačijeve partije Jakupu Krasnićiju „optužbe protiv njih su pretnja protiv vrednosti albanskih boraca za oslobođenje Kosova“. Na Kosovu je sve moguće, pa i pretnje i smaknuća svedoka, pre nego što se pojave na sudu. Sledi istraga, presuda, koja 2005. godine biva poništena od strane Vrhovnog suda, objašnjava italijanski sudija. U međuvremenu Gaši postaje parlamentarac, čovek veoma blizak Tačiju, pa sudije UN koje je trebalo da ponovo otvore proces na neobjašnjiv način nisu pomerile ni prst. Bio je to vruć krompir, ili kako su to definisale UN, jedan od onih „osetljivih slučajeva“. Lokalne sudije nisu u stanju da podnesu pritiske organizovanih mafijaša, ili onih sa političkog vrha. I psihološki pritisak već u temelju funkcioniše. Drugog oktobra 2009. godine Oblasni sud u Prištini, čiji je član i italijanski sudija Florit, osudio je Gašija na šest godina robije, a Mustafu na četiri. A za sve članove Ljapi grupe postoji optužnica za ubistvo. Redak slučaj. Pitanje sudijske časti.\nAli takav slučaj nije bio i sa gradonačelnikom Skenderaja. Sami Luštaku, bivši borac OVK, Tačijev čovek, hvata za grlo sudiju Samija Gerdovcija koji treba da isprazni stanove Srba u centru Prištine koje su ilegalno zauzeli Albanci. Ti stanovi interesovali su i njega lično. Gradonačelnik preti ubistvom sudiji na oči policije koja ne reaguje dok sudija poziva predsednika Opštinskog suda i saopštava mu šta se događa na ulici, dok taj isti predsednik opominje: „Napustite sve i idite“. Tako funkcioniše pravosuđe na Kosovu u 2005. godini. A OEBS uporno piše izveštaje da je Luštaku komandant kosovske oslobodilačke vojske, ali nikakve koristi. Čovek koji zna da mu se telefon prisluškuje preti sudiji jer zna da je zaštićen, a na procesu nijedan od policajaca nije izjavio šta je video, čemu je prisustvovao; strah je dominantan iako im je zadatak da zaštite sudiju.\nSva pitanja i odgovori svima su jasni, oni se nalaze u odnosu između lokalne političke vlasti i funkcionera UN koji su zajedno upravljali Kosovom sve do ulaska Evropske misije. Odgovori se nalaze i u neradu KFOR-a i, kako svedoči jedan italijanski karabinijer, „drže nas ovde da kontrolišemo da se ne sukobe Srbi i Albanci. A tako nam malo napora treba da otkrijemo gde se nalazi oružje. Bilo bi dosta da nam narede da pretražimo dolinu, za pola jutra ne bi bilo nijednog pištolja više“. Ali, niko ne daje naredbu.\nPosle masakra u Strelcu 7. juna 2000. godine, Ramuš Haradinaj je posle ranjavanja prenet u američku vojnu bolnicu u bazi Bondstil. Amerikanci mu spasavaju život ne pitajući ga za 6.000 projektila ispaljenih te noći. Brinuli su samo kako da ga što pre izleče i stave na noge za nove avanture, političke\nNAJTAJNOVITIJE MESTO U EVROPI\nDa li ste čuli da neki sud ima tajni registar gde je označena „osetljiva istraga“? Ko su ličnosti u tom registru? Stephen Kuk, bivši američki general, sa dugim iskustvom na Balkanu, 2005. godine odlazi u penziju, a već sledeće godine generalni sekretar OUN Kofi Anan imenuje ga za svog specijalnog predstavnika za Kosovo. Godinu dana kasnije biva ispitivan „zbog svog agresivnog ponašanja, slabe profesionalnosti i zbog bliskosti sa tadašnim ministrom za energiju Ethemom Čekuom“. UN 2007. ne obnavljaju ugovor s njim, ali mu ipak 2008. godine skidaju krivicu „zbog nedostatka dokaza“. Stephen Kuk danas je savetnik Ramuša Haradinaja.\nOn je 2006. godine snažna figura na Kosovu, saziva tužioce i sudije OUN i saopštava im da „od danas pa nadalje sve istražne postupke prema izvesnim licima čiji ishod može na neki način da destabilizuje Kosovo moram preventivno odobriti lično ja“. Poneki sudija protestuje ali njegova je reč zakon, zakon iznad sudova. On za svaki slučaj usvaja još jednu meru, naređuje policijskim zvaničnicima UN da stave na svoj radni sto rezultate istrage koja se odnosi na kriminal finansijske prirode, u koje su umešane ličnosti sa vrha kosovske zajednice sa namerom da ih on autorizuje pre nego što pređu u ruke nadležnih tužilaca. Apsolutna kontrola. I svi ovi detalji zapisani su u izveštaju OEBS-a. Uzalud. Rezultat te kontrole je i presuda Luštakiju od samo četiri meseca zatvora koja nikada nije realizovana jer nijedan lokalni sudija nije bio spreman da je sporvede. I tako je isti čovek za UN „ličnost s vrha vlasti kojeg treba izvući napolje“, a za OEBS „terorista“.\nKosovo je veoma ilustrativno prikazano i u poglavlju knjige „Plaćeni ubica pod zaštitom OUN“. Akcenat je u tom odeljku stavljen na Ramuša Haradinaja i čuveni masakr u njegovoj režiji (7. juna 2000, Strelce) kada biva ranjen, pa prenet u američku vojnu bolnicu u bazi Bondstil, „najtajnovitije mesto u Evropi“ kojeg nema na kartama, i čijem se središtu ne može približiti u prečniku od pet kilometara. Amerikanci mu spasavaju život ne pitajući ga za 6.000 projektila ispaljenih te noći. Brinuli su samo kako da ga što pre izleče i dignu na noge za nove avanture, političke.\nU Peći tada počinje proces-farsa administracije UN. Dokazi protiv njega su neoborivi, ali svedocima, jednom za drugim, padaju glave, a glavni protivnik Tahir Zemaj (šef brigade Merđimi) i njegov sin bivaju smaknuti u Peći sa 60 hitaca. Ko samo pokuša da se suprotstavi Ramušu Haradinaju – umire. Kako je istraga napredovala, OUN dobija sve preciznije podatke o plaćenim ubicama na Kosovu, ali sabotira proces, ostavlja da padaju glave svedoka, znajući da su bivši teroristi OVK postali izabrani politički sagovornici kojima je pripala uloga da „održe mir u srcu Balkana“.\nLični telohranitelj Ramuša Haradinaja Bedri Krasnići, ekstremista, plaćeni je ubica, koji sanja ujedinjenje svekolikog albanskog naroda. Dobija zaduženje da ubije Sebahate Tolaj i Isufa Haklaja, bivše članove brigade Merđimi, koji su prišli kosovskoj policiji i započeli istragu o ubistvu bivšeg šefa Zemaja. Bedri 19. septembra 2007. godine biva osuđen od Suda UN na 27 godina robije. Nijedan sudija na svetu ne bi ga mogao osloboditi. Ali samo na Kosovu kojim upravlja administracija UN, ubica može odslužiti kaznu od 27 godina za svega 13 meseci. Novembra 2008. godine otvorena je njegova ćelija, izlazi u punom sjaju i luksuznom odelu na glavni ulaz. Bedri je slobodan, jer Bedri je bodigard Ramuša Haradinaja. Ovaj isečak realnosti Kosova zaslužuje još jedno pojašnjenje radi odgovora ko je glavni krivac za stvaranje mafijaške države na Balkanu. Dva ubijena policajca – Sebahate i Isuf – bili su umešani u promet droge, a Ramuš Haradinaj želi da obezbedi stoprocentnu kontrolu prometa heroina na Kosovu. Dakle, mažen od SAD-a, zaštićen od UN, čuvan od NATO-a, ima monopol nad heroinom. Autori knjige su bili u posedu dokumenata iz kojih rezultira da su strane tajne službe i vrh UN veoma upoznate sa kriminalom Haradinaja i da su odlučili da to ignorišu. A šta zna EU? Šta znaju sudije i policija kojima je decembra 2008. godine Savet Evrope dao mandat za suzbijanje organizovanog kriminala na Kosovu? Nema nikakve sumnje da krvavi trag u napred nabrojanim zločinima i ubistvima vodi od Haradinaja, ali on ne ide na sud.\nAlbancima je čak i Euleks smetnja da ostvare ono što su od početka želeli: etnički čisto Kosovo\nU Sudu u Dečanima niko ne prelistava nijednu stranicu sedam dugih godina, ostaje sve nepokretno do jednog jutra marta 2009. godine. EULEKS formalno na Kosovu ima zadatak da „prati, poučava i sugeriše“. Međunarodne sudije se smeškaju, njih je 1.900 (zajedno sa policajcima) koji imaju ekskluzivnu nadležnost u pet sektora: organizovani kriminal, terorizam, finansijska istraga, multietnički delikti i korupcija. Rečju, lov na velike ribe i ulogu da zaustave promet avganistanskog heroina koji se rafiniše na Kosovu i distribuira preko Austrije i Italije na ostatke evropskog tla. Šef pravosuđa EULEKS-a, Alberto Perduća, objašnjava da je od UN decembra 2008. godine funkcionerima EU predato samo 35 otvorenih slučajeva na osnovu kojih bi oni trebali da „shvate kompletno kriminalno tkivo Kosova“. Gle slučaja, među tim fasciklama nema one o okrivljenom koji se zove Ramuš Haradinaj. Arhivirani slučajevi su zapečaćeni u kutije i poslati u Njujork, a jedna kopija je završila na prvom spratu kancelarije zgrade javnih tužilaca u Prištini. Ove fascikle nisu uzeli u razmatranje evropski funkcioneri jer su „zatvoreni“. Marta 2009. godine jedan funkcioner EULEKS-a počinje da razgleda „završene slučajeve“ i nalazi slučaj Ramuša Haradinaja kojeg su UN zatvorile i tako mu garantovale nekažnjivost. Je li kasno?\n„Jeste, jer će jula 2010. godine krivična dela koja je počinio biti zastarela – tehnički nema vremena da se započne novi proces. Tokom istraživanja fascikli došlo se do zaključka da za mnoge slučajeve koji imaju i kompletnu dokumentaciju nema vremena jer nisu registrovani u kancelarijama javnih tužilaštava. Italijan Frančesko Mandoi (EULEKS) kaže da je policija OUN razvila veliku sposobnost u istrazi i došla do veoma dobrih saznanja o kosovskom kriminalu. Javni tužioci sproveli su veoma artikulisane brojne istrage, a posle toga nije došlo do procesa, pa nisu usledila hapšenja. Zašto? Morali biste pitati kolege iz OUN. Na pitanje zašto je to tako odgovara čak i autor militantnog Pokreta za samoopredeljenje Albin Kurti (23. avgusta 2009. pripadnici Pokreta prevrnuli su dvadesetak džipova EULEKS-a, sa povicima: „Idite kući“, „Napolje OUN“, „Napolje EU“, „Napolje svi“).\n„EULEKS je kao i UNMIK nekoristan i štetan. Hoćete da znate zašto ni jedni ni drugi ne mogu da uhapse istinske kriminalce na Kosovu. Odgovor je jednostavan, zato što bi trebalo da strpaju u zatvor sve glavne kosovske lidere, bivše gerilce OVK, one iste kojima je OUN poverio da vladaju zemljom. Kako mogu da uhapse svoje partnere. Ova misija je jedna lakrdija“, zaključuje Kurti.\nI tako međunarodna zajednica jednom rukom želi da garantuje stabilnost Balkana, zato sklapa sporazume sa liderima OVK koji kontrolišu teritoriju, a drugom da naloži zakone i pravosuđe. Zato i šalje 1.900 sudija i policajaca da uhapse špekulante i kriminalce, to jest lidere OVK. Može li biti stabilnosti bez pravosuđa? I kako će to postići sada kada su deset godina UN koje su tamo vladale birale koje će procese slediti njihovi tužioci, a koje ostavljati kosovskim kolegama.\nAlbanski ekstrmisti su najpre palili i rušili srpske svetinje, a danas pravoslavne hramove prisvajaju kao deo svog kulturnog nasleđa\nMITROVICA U HAOSU\nTragična opomena iz „Vukova u magli“ i istraživača na terenu, Đuzepea Ćula i Vitoria Romana, sabrana je u skiciranju Mitrovice na Severu, i one na Jugu. Ono što su UN držale u tajnosti jesu operativni planovi nađeni u albanskim kućama (pre nego što su izgorele 1999): ubiti Srbe susede na određeni znak iz Prištine. Svaki šef albanske familije imao je naređenje da ubije u istoj noći tri srpska oca. Ovi papiri sa planovima uništeni su, nema procesa, ali jedan istražitelj UN, koji je ispitivao slučaj, potvrđuje tok događaja: „Albanci su suvim zlatom kupili kuće u dolini Brđana koje su nastanili, proširili se i kroz godine Srbi su tamo postali manjina; sve legalnim metodima. To je bio samo prvi korak. Postoje planovi ‘za vanredno stanje’ za definitivo proterivanje i fizičku eliminaciju svih Srba iz Severne Mitrovice. Funkcioniše uvek tako: u prvom momentu biva više neka vrsta pritiska, jakog ali legalnog, potom dolazi pravo etničko čišćenje. Pokušali su i 2008. ali smo ih zaustavili“.\nNovembra 2008. godine istražitelji OUN su primetili da se nešto ne uklapa u Brđanima: Ministar za izbeglice odobrava povratak u dolinu devet albanskih porodica u tri godine. Za rekonstrukciju biva namenjeno mnogo miliona evra. Novac prolazi preko Nevladine organizacije i završava na privatnim računima trojice lokalnih političara i „sve to samo mesec dana pre kraja misije OUN“, objašnjava ovaj istražitelj, i dodaje:\n„I upravo u tom momentu otkrivamo krug pranja mafijaškog novca kojim su upravljali albanski političari preko rekonstrukcija kuća u Brđanima. Jedna veoma komplikovana istraga koju smo morali uraditi i predati je za trideset dana novim evropskim funkcionerima”.\nAdministracija OUN blokira radove i jedan srpski funkcioner nudi, u ime Beograda, cifru od milion evra za kupovinu albanskih kuća koje su izgorele 1999. Milion evra za blatnjavi teren i četiri izgorela kamena na najužarenijem mestu na Balkanu su prilika koja se ne gubi. I pored toga albanske porodice se zahvaljuju i odbijaju: „Mislite li da je u pitanju herojski čin“, objašnjava istražitelj. „Iz prisluškivanih telefonskih razgovora čuju se pretnje koje su stizale direktno iz Prištine. Naredba je bila: izdržati ili umreti“.\nMesec dana posle samoproglašenja nezavisnosti Kosova predstavljen je jedan drugi projekat za rekonstrukciju albanskih kuća u Brđanima: stotina kuća na dva sprata treba da zauzmu svu dolinu okružujući srpske kuće. Plan je podsticao na revolt. Međunarodna administracija to primećuje i predlaže sporazum: Albancima i Srbima je dozvoljeno da svako izgradi po pet kuća. Plan je neodrživ. Potonja storija oko gradnje kuća javnosti je poznata.\n„Nisam je razumeo ni tada ne razumem je ni sada, ali imam samo jednu sumnju: Mitrovica treba da ostane u haosu. Utonula u maglu“, uveren je čovek iz UN.\nJedini koji jurcaju slobodno na Kosovu su oni bez registarskih tablica: špekulanti. Muka je što nijedna od dve međunarodne misije (EU I OUN) koje se preklapaju na Kosovu nema dovoljno autoriteta da ponovo uspostave zakonitost. Ako postoji jedna stvar koja je zajednička obema stranama preko mosta na Ibru, to su natpisi protiv međunarodnih organizacija: EULEKS-naci, UNMIK go home. Vlada iz Beograda vodi dvostruku igru, kaže Marko Jakšić iz Vlade u senci Srba iz Severne Mitrovice: „Javno tvrdi da nikada neće napustiti Mitrovicu ali na terenu, defakto, opredeljenja su drugačija. Ne iznenađuje nas, jer ova Vlada veoma je snažno uslovljena od strane SAD-a i od Engleske.“\nA Kosovo je, svima je to jasno već deset godina, u rukama bandita. I to smo im poklonili mi. Banditi su naoružani, finansirani i obučavani od Zapada, zaključuju italijanski autori. Dosta je shvatiti trenutak prelaska od OUN na EU i otkrivanje skandala: slučajevi su zatvoreni, arhivirani i zaboravljeni. I da bi razumeli fundamentalno obrazloženje ovog međunarodnog onemogućavanja treba krenuti od onih koji su ostvarili najveću korist od rata na Kosovu: Sjedinjenih Američkih Država.\n24/05/2010 у 15:58\nU koliko administraciji Baraka Obame uspije da usvoji zakon o kontroli banaka poznat pod nazivom Glass Steagall Act ovo ce postai proslost jer nijedan fond nece moci bio on na Kajmanima ili gdje drugo da u americke banke ubacuje novac kao sto je to sada slucaj.Dali administracija to stvarno zeli i to ce mo ubrzo vidjeti,ako je to stvarnost brzo ce prestati rat u Avganistanu i potreba za bazom BONDISTOL KAO LOGISTICKA PODRSKA transporta robe iz Avganistana na putu za London.Prva drzava koja ce osjetiti posledice tog zakona biti ce Englesaka,dali ce i dalje postojati mogucnost Singapur ili neka daljnja zemlja kao mjesto prljavih banaka sigurno da hoce medjutim Pristina ce izgubiti vaznost za transport i pretovar robe to je sigurno pod uslovom da administracija istraje na ovom zakonu sve drugo su price i pricice.


Sajam venčanja 2019 - Reklamirajte se\nI ovoga puta pripremamo paletu nezaobilaznih detalja što najznačajniji dan u životima mnogih ljudi čini tako čarobnim.\nVenčanice, svečana odela, cvetni aranžmani, bidermajeri, pozivnice, torte, ponude keteringa, orkestri, frizure, saloni za ulepšavanje, zlatare… samo su deo izlagačkog asortimana nekih naših ovogodišnjih izlagača.\nKlasične izlagačke sadržaje pratiće modne revije i brojni promotivni sadržaji koji „Sajam venčanja 2019“ treba da upotpune, učine atraktivnijim i još bolje posećenim.\nGlamur i Ekskluziva moto su naše manifestacije.


Najskuplji prometovani stan u RS 340.000 KM - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > BIH > Društvo > Najskuplji prometovani stan u RS 340.000 KM\nNajskuplji prometovani stan u RS 340.000 KM\n2. Septembra 2018. Istinito24Leave a Comment on Najskuplji prometovani stan u RS 340.000 KM\nZa šest mjeseci ove godine u Republici Srpskoj je prometovana su ukupno 1.043 stana, a najskuplji, koji se nalazi u Banjaluci, koštao je 340.459 KM.\nPrema podacima Registra cijena nepokretnosti RS, riječ je o stanu površine 135 kvadratnih metara, sa tri garažna mjesta i podrumom.\n– S druge strane, cijena najskupljeg prometovanog stana u Srpskoj po metru kvadratnom je iznosila 2.789 KM, a riječ je o nekretnini površina 86 kvadratnih metara. Najskuplji stan koji je prošle godine prodat u Srpskoj koštao je 631.000 KM, i takođe se nalazi u Banjaluci – podaci su iz Registra cijena nepokretnosti RS.\nU agencijama za prodaju nekretnina kažu da je situacija sa nekretninama povoljnija u većim gradovima, dok u manjim opštinama uglavnom stagnira. Tako u najvećem gradu Srpske konstantno raste tražnja za stanovima, samim tim i prodaja, kao i cijena.\n– Za samo godinu dana sanovi su u Banjaluci poskupeli za oko 200 maraka po kvadratu i sada se u novogradnji mogu naći od 2.300 pa i do 3.000 po kvadratu, u zavisnosti od lokacije i opremljenosti zgrade – objašnjavaju u agencijama za prodaju nekretnina.\nAnaliza Republičkog zavoda za statistiku pokazuje da je broj prodatih završenih novih stanova u RS u drugom tromjesečju ove godine za dva odsto manji u odnosu na isti period lane.\n– Korisna površina prodatih novih stanova u drugom tromjesečju 2018, u poređenju sa drugim tromjesečjem 2017, veća je za 8,2 odsto. Prosječna cijena prodatih novih stanova u ovom periodu viša je za 12,7 odsto – pokazuje analiza ovog zavoda.\nTakođe, broj predviđenih stanova za gradnju u drugom tromjesečju 2018, u odnosu na isti period lane, veći je za 31 odsto, dok je broj izdatih građevinskih dozvola za gradnju porastao za 14,5 odsto.\nPoslovni promet pola miliona KM\nNajskuplja kuća koja je ove godine prometovana u Srpskoj košta 1,1 milion KM, a riječ je o nekretnini površine 203 metra kvadrata i zemljištem uz objekat površine 309 kvadrata. Najskuplji prometovani poslovni prostor u Srpskoj koštao je pola miliona KM.\nNajviše para za nepokretnosti ove godine potrošeno je u Banjaluci, Trebinju, Bijeljini i Istočnom Novom Sarajevu, saopšteno je iz RUGIP-a. Od ukupnog broja prometovanih stanova, kao vlasnici u katastarske evidencije RUGIPP-a u 57 odsto slučajeva upisani muškarci, a u 43 odsto slučajeva žene.\nU pomenutom registru u prvoj polovini ove godine na teritoriji cijele Srpske ukupno je registrovano 3.346 kupoprodajnih ugovora, koji su bili predmet upisa prava vlasništva. Prema ugovorima, ukupno je prometovano 6.168 nepokretnosti u ukupnoj vrijednosti od skoro 151,5 miliona KM.\nDodik sa ruskim piscima\nMej: Nema ublažavanja plana za Bregzit\nNema zabrane pušenja u kafićima\nNaknada za odvojeni život povećana za 200 KM\nRadno vrijeme banjalučkog Doma zdravlja za praznike


Kairo: Pregovori vlade i opozicije\nIzvor: B92, 06.Feb.2011, 14:15\nKairo -- U Egiptu počeo dijalog vlasti i opozicije u kom po prvi put učestvuje i do sada zabranjeno Muslimansko bratstvo.\nTrinaestog dana masovnih protesta u Egiptu vlast i opozicija seli su za pregovarački sto.\nDogovoreno je da se formira Komitet za promenu Ustava, omogući slobodan rad medija kao i da se oslobode svih uhapšeni od početka demonstracija protiv predsednika Hosnija Mubaraka.\nUčesnici razgovora složili su se da se ukine i zakon o vanrednom >> Pročitaj celu vest na sajtu B92 << stanju "kada to dozvoli bezbednosna situacija u zemlji".\nPrvi put posle 50 godina za pregovaračkim stolom našli su se i predstavnici Muslimanskog bratstva najjače, iako zabranjene, opozicione organizacije.\nDržavni egipatski mediji prenose da je na sastanku dogovoreno da amandmani na Ustav budu dogovoreni do sredine marta, a rešavanje žalbi političkih zatvorenika da se razmatra odmah.\nVlast, navodno, više neće ograničavati rad medija niti će ometati korišćenje Interneta i usluga mobilne telefonije, a sudovima u zemlji biće naloženo da se odlučnije bore protiv korupcije.\nPredstavnici opozicije ističu da sumnjaju u iskrene namere vlasti kojoj se pripisuje pokušaj da razvodni proteste i umanji njihov značaj.\nNeki, poput nobelovca Muhameda el Baradeja nisu čak želeli ni da učestvuju na razgovorima sve dok predsednik Hosni Mubarak ne podnese ostavku.\nNa njegovom odlasku insistira i najjača opoziciona grupa Muslimansko bratstvo, kaže predstavnik te organizacije Rašad Mohamed ej Bajumi.\n"Momentalni odlazak režima na čelu sa Hosnijem Mubarakom, ukidanje vanrednih mera koje traju već trideset godina i dale su snagama bezbednosti neograničenu moć, raspuštanje parlamenta koji je sastavljen posle krađe na izborima, konačno tražimo oslobađanje svih političkih zatvorenika”, prenosi on zahteve Muslimanskog bratstva.\nInicijator nacionalnog dijaloga, potpredsednik egipta Omar Sulejman uoči sastanka sa opozicijom odbacio je zahtev da se predsednik Hosni Mubarak povuče pre redovnih izbora koji su planirani za septembar.\nUmesto ostavke za sada je najavljeno samo da se Mubarak neće ponovo kandidovati za predsednika niti će to učiniti njegov sin.\nPokušaji da se život vrati u normalu\nIako se okupljanja na glavnom trgu u Kairu nastavljaju, Vlada pokušava da normalizuje život u zemlji. Ponovo je uspostavljen saobraćaj, a Egipćani mogu da podignu ograničene svote novca iz banaka i sa bankomata\nMuslimanski demonstranti se mole na ulicama Kaira (Beta)\n"Prema instrukcijama koje smo dobili otvorili smo banku u 10 i radićemo do pola 2 popodne. Ako tada ustanovimo da veliki broj klijenata i dalje čeka, učinićemo sve da ih sve uslužimo”, kaže bankar Adel al Asis.\nU centru protesta, na kairskom Trgu oslobođenja tenzije kao da popuštaju, umetnici prave skulpture od ruševina i otpadaka, a demonstranti - muslimani i hrišćani - zajedničkom molitvom pokazuju jedinstvo nacije.\nUčesnici protesta tako demantuju navode da su mozak pobune pristalice pomenutog Muslimanskog bratstva.\nPredstavnici te opozicione organizacije umiruju brojne zapadne diplomate i analitičare tvrdeći da ne nameravaju da od Egipta stvore islamističku državu.\nGeneralni sekretar UN Ban Ki Mun, pridružio se stavovima Sjedinjenih Američkih Država i Evropske unije da je "mirna tranzicija liderstva" najbolje rešenje za Egipat ali i čitav Bliski istok.