Dueli satova ? - Strana 2\n28.7.2012., 22:17 #11\nmilane ko ce s tobom da se prepire posle one slike\nmilan zmaj, backarelli and Zenith like this.\n28.7.2012., 22:32 #12\nI meni se čini da bi jedino smisleno bilo da jedna osoba uporedi dva sata koja ima ili je imala.\nDakle,iznese lične utiske i zapažanja i svoje mišljenje koji je sat bolji.Čak ne mora ni da kaže koji je bolji-dovoljno bi bilo da iznese prednosti i mane oba sata.\nOstali članovi mogu da se uključe sa svojim komentarima ,ali ne vidim razlog da se neko ljuti što ja mislim da je moj sat ''A'' bolji od mog sata ''B''.\nPosebno ne bi imalo smisla da me neko ubeđuje da grešim u vezi mog utiska o mojim satovima.\nMislim da bi tako organizovana tema bila mnogima zanimljiva za čitanje.\n28.7.2012., 22:53 #13\nOK je to sto kazes,ali je pitanje koliko clanova ima ili je imalo satove koji su u slicnoj kategoriji,a da mogu da se porede.\n28.7.2012., 23:25 #14\nDa li je ovde problem možda samo reč 'duel'? Možda bi trebalo reći 'poređenje' satova ili nešto slično. Naravno, trebalo bi sprečiti rasprave tipa čiji je tata jači i tome slično, a nisam shvatio da li se treba vezati za brend ili za konkretan primerak. Ukoliko bismo ih poredili generički, tj. brend X naspram brenda Y, ne bismo mnogo postigli. Poređenje tuđih iskustava sa tuđim primercima takođe ne pije vodu, a o pričama tipa 'rek'o mi jedan čovek' da i ne govorimo. Naravno, kod ovog poslednjeg ne želim da kažem da neko laže ili preuveličava, već da je korisnije dati sopstvena iskustva od običnog sakupljanja tuđih. Osim toga, korisno je saznati neke kuriozitete. Na primer, imam jednu dosta preciznu raketicu televizorku koja je koštala nekoliko stotina dinara, a koja je preciznija od nekih skupljih satova malo više klase. Ovo ne navodim da bih se hvalio ili tvrdio kako su to odlični satovi ili bolji od nekih skupih, već samo kao zanimljivost.\nSlažem se sa Tihinom idejom da bi trebalo krenuti od primerka koji neko poseduje ili dobro poznaje, a dodao bih da bi se tehnički podaci mogli porediti samo sa konkretnim primerkom, pa bi se tako mogla utvrditi podudaranja/odstupanja. Naravno, trebalo bi porediti satove iz iste klase, što je već navedeno, mada mislim da se to podrazumeva.\nKonačno, da ponovim ono što je napisao Đorđe, što bi takođe trebalo da bude smernica za dalji rad:\nOvde se čak i ne mora dati konačan sud, jer ima slučajeva kada je teško presuditi koji je sat bolji.\n28.7.2012., 23:37 #15\nMa da. Nema potrebe davati neke eksplicitne zakljucke koji je sat bolji.Prvenstveno mislim da bi bilo korisno da se uporede 2 sata i na kraju saberu utisci.A to koji je bolji (pod uslovom da su iz iste klase),je apsolutno nepotrebno i nebitno,jer je to uvek nezahvalno.To bi trebalo vise da budu neke smernice za nekoga ko hoce da kupi neki sat,ili jednostavno,samo kao informacija u vezi sata koji nekog zanima.\nVLADAN P, Neša and backarelli like this.\n29.7.2012., 0:08 #16\nAko ima opasnosti od svađe, imam predlog za pojačanje moderatorskog tima. Ko je čitao stripove iz osamdesetih, zna da sa baticom sa slike nema zezanja.\nSlika br. 1: demonstracija onoga šta se radi sa svađalicama\nSlika br. 2: Batica kaže: „Jel ti to reče da imaš bolji sat?"\nDjordje, jagos and Serb like this.\n29.7.2012., 0:13 #17\nlici mi ovaj na jednog sto sam skoro video ovde\n29.7.2012., 0:18 #18\nApsolutno se slazem sa ovom konstatacijom!\n29.7.2012., 8:49 #19\nAko ima opasnosti od svađe, imam predlog za pojačanje moderatorskog tima.\n...i ako je napisao istorijisko NE , Zmaj bi mogao biti pojačanje u ovoj temi moderatorskom timu. Mislim da ima male razlike u frizuri, ostalo je sve manje višeee.... eusa_think.gif U svakom trećem postu se stavi ko je zadužen za mir i lepo ponašanje i da vidiš kako nema puno "tandrljanja" , već samo mjaukanje i persiranje...\nPoslednja ispravka: backarelli (29.7.2012. u 8:54)\n29.7.2012., 10:01 #20\nDobra ideja i korisna mišljenja članova,ja npr.sam do sada nosio i još uvek nosim uglavnom "Japance",znači CASIO,LORUS,Q&Q,imao sam i SEIKO,kao dečak sećam se da mi je ćale donosio iz Poljske Ruski LUČ i imao sam ČAJKU a kasnije sam nosio SWATCH satove,tako da na osnovu sopstvenog iskustva mogu o tim satovima dati konkretno misljenje a mogu i sa interneta pošto svi ovde poznajemo satove pa i one koje nemamo i nenosimo,u principu ja VOLIM SVE ČUKE!!!Vel pozz svima!


Koncert violinistkinje Sofije Krsteske Klebel i pijaniste i cembaliste Milana Popovica | Kulturni centar Beograda\nKoncert violinistkinje Sofije Krsteske Klebel i pijaniste i čembaliste Milana Popovića\nKoncert koji su osmislili Sofija Krsteska-Klebel i Milan Popović nosi naziv „Iz zemlje Habzburga – muzika austrijskih kompozitora za violinu, čembalo i klavir 17-20. veka.“\nOvaj program promoviše muzičko stvaralaštvo nastajalo u okviru i za potrebe dinastije Habzburga i muzička dela koja su bila posvećena njihovim članovima. Idejni koncept nastao je iz želje za popularisanjem muzike austrijskih kompozitora koja na muzičkim podijumima Beograda i Srbije do sada nije bila izvođena. Koncert je podržao Austrijski kulturni forum u Beogradu.\nKulturni događaji se održavaju uz propisane epidemiološke mere za suzbijanje širenja virusa COVID-19, te je broj mesta za publiku u Galeriji Artget ograničen. Molimo Vas da svoje mesto rezervišete prijavom na damjana.njegic@kcb.org.rs ili telefonom na 011 2622 058. Prijavljivanje je moguće do 12 sati na dan koncerta ili dok se mesta ne popune. Za one koji ne budu u mogućnosti da prisustvuju koncertu zbog ograničenja, snimak dela koncerta biće objavljen na Youtube kanalu Kulturnog centra Beograda.\nSonata za violinu i kontinuo A-duru, op. 2 br.3\nGeorg Kristof Vagenzajl\nSonata za čembalo i violinu u De-duru, op. 1 br. 2\nSvita za čembalo XI u De-duru\nAlemanda u čast izbora i krunisanja Njegovog Veličanstva Ferdinanda IV, Romanskog kralja\nKuranta u čast dana rođenja Mlade Princeze Imperije\nSarabanda u čast krunisanja Njenog Imperijalnog Veličanstva Imperatorke Eleonore\nRecitativo und Scherzo, za violinu\nPreambula i arija, za violinu i klavir\nSonata za violinu i klavir u A-duru, KV 305\nKoncert „Iz zemlje Habzburga“ promoviše muzičko stvaralaštvo koje je nastajalo u okviru i za potrebe dinastije Habzburga i muzička dela koja su bila posvećena njihovim članovima. Idejni koncept resitala nastao je iz želje za popularisanjem muzike austrijskih kompozitora koja na muzičkim podijumima Beograda i Srbije do sada nije bila izvođena. Kroz prezentovanje muzike koja je nastajala na Dvoru Habzburga, učesnici resitala – Sofija Krsteska Klebel i Milan Popović – imaju za cilj sprovođenje ideje o umetničkoj muzici kao važnom kulturno-političkom sredstvu u procesu formiranja nacionalnog identiteta i kulture. Deo resitala, koncipiran je kroz povezivanje istorijskog i savremenog muzičkog stvaralaštva Austrije, koje se prezentuje izvođenjem savremenih dela pisanih pod uticajem istorijske izvođačke prakse. Na taj način, potencira se i ukazuje na kontinuitet i stilsko-umetničke veze u muzici Austrije u periodu od skoro četiri stotine godina.\nViolinistkinja i violistkinja Sofija Krsteska-Klebel je koncertno aktivna širom Evrope, Azije i Južne Amerike kao član renomiranih kamernih sastava. Posebno je posvećena istorijski informisanom izvođaštvu. Sofija je diplomirala violinu na Fakultetu muzičke umetnosti u Beogradu u klasi red. prof. Maje Jokanović i na Univerzitetu umetnosti u Gracu u klasi prof. Vesne Stanković. Master studije barokne violine završila je sa najvišom ocenom na Univerzitetu umetnosti u Gracu u klasi univ. prof. Suzan Šolc. Redovan je član ansambala Bach Consort Wien, Wiener Akademie Orchestra, Neue Hofkapelle Graz i sarađuje s dirigentima među kojima su Martin Hazelbek, Ruben Dubrovski, Stefan Gotfrid i drugi. Kao član Wiener Akademie Orchester učestvovala je u integralnom snimanju devet Betovenovih simfonija na istorijskim instrumentima. Projekat pod nazivom Resound Beethoven je predstavljen publici širom sveta turnejama u Južnoj Americi, Aziji i Evropi. Zajedno sa Suzan Šolc jedna je od osnivača konsorta violina gamma.ut i sa ostalim članovima kvinteta bavi se naučno-istraživačkim radom na temu renesansnih gudačkih instrumenata u okviru doktorske škole (Doktoratsschule) na Univerziteta umetnosti u Gracu. Zahvaljujući svom opsežnom profesionalnom i akademskom iskustvu, Sofija sa podjednakom lakoćom i stilskom preciznošću vlada delima od renesanse do savremene muzike 21. veka nastupajući kako na istorijskim tako i na modernim instrumentima iz porodice violine. Živi i radi u Gracu.\nČembalista i pijanista Milan Popović je aktivan kao solista i kamerni muzičar, klavirski i kontinuo saradnik. Na Fakultetu muzičke umetnosti u Beogradu je završio osnovne studije klavira i čembala, u klasama red. prof. Ninoslava Živkovića i red. prof. Zorice Ćetković. Na istom fakultetu je sa uspehom odbranio doktorski umetnički projekat pod nazivom Interpretativne veze između francuske muzike za klavijaturne instrumente 18. i 20. veka. Tokom školovanja se konstantno usavršavao na kursevima klavira i čembala u zemlji i inostranstvu. Pohađao je kurseve na Međunarodnom festivalu čembala Ars vivedni clavicembalum – Čembalo, živa umetnost u Beogradu i bio je dvogodišnji stipendista Austrijske barokne akademije (Austria Barock Akademie – ABA) iz Gmundena. Među profesorima kod kojih se usavršavao su Marija Luiza Baldasari, Erik Traksler, Egon Mihajlović, Blandin Ranu i drugi. Dobitnik je nagrada na brojnim pijanističkim takmičenjima domaćeg i međunarodnog karaktera. Gostovao je na muzičkim festivalima u zemlji i inostranstvu (Ars vivedni clavicembalum, Trigonale, Aestas, Festival rane muzike). Pored redovnih nastupa u zemlji, ostvario je resitale i gostovanja kao solista i kamerni muzičar u Austriji, Hrvatskoj, Bugarskoj i Španiji. Kao solista je nastupao sa Umetničkim ansamblom Vojske Srbije Stanislav Binički, kao i sa Orkestrom Fakulteta muzičke umetnosti. Bio je saradnik Simfonijskog orkestra RTS-a, saradnik UA Stanislav Binički, Jevrejskog kamernog orkestra, oficijelni kontinuo saradnik baroknog orkestra Aestas i baroknog orkestra Nove beogradske opere. Član je ansambla za staru muziku Temenos. Koncertni nastupi Milana Popovića, zabeleženi su u formi trajnih audio snimaka i emitovani na programima Radio Beograda i austrijskog ORF. Inicijator je i umetnički koordinator obeležavanja Evropskog dana stare muzike, koji se od 2013. godine održava na Fakultetu muzičke umetnosti, uz podršku Evropske mreže za staru muziku. Docent je za umetničku oblast čembala Fakulteta muzičke umetnosti u Beogradu.


Williams objavio svoju vozačku postavu za 2017 | GPF1Vesti\nWilliams objavio svoju vozačku postavu za 2017\nJoš jedna mlada nada u Formuli 1 sledeće sezone\nEkipa Williamsa je danas objavila da će njihovu vozačku postavu u 2017-oj činiti Valtteri Bottas i Lance Stroll. Mladi Kanađanin će zameniti Felipe Massu koji je sredinom aktuelne sezone objavio povlačenje i sveta Formule 1.\nStroll, koji je sin Kanadskog milionera Lawrence Stroll-a, je prvi vozač od Max Verstappena koji je u Formulu 1 stigao direktno iz Formule 3.\n“Ja sam bio fokusiran na F3 u 2016-oj i oni su želeli da budem usredsređen na F3 kako bi posao odradio uspešno. San se ostvario. Radujem se početku”, reka je Stroll.\nOvo će za Valtteri Bottasa biti treći timski kolega nakon njegovog dolaska u Williams. U prethodnom periodu timske kolege su mu bile Felipe Massa i Pastor Maldonado. Nakon zvanične objave tima Finac je izrazio zadovoljstvo zbog nastavka saradnje sa timom iz Grove-a i raduje se početku sledeće sezone gde će za timskog kolegu imati novog mladog vozača.\n“Srećan sam, veoma sam srećan, veoma zahvalan timu što je pokazao poverenje u mene i moje sposobnosti. Osećam kako sam sve bolji svo vreme. Imam osećaj da imamo još mnogo stvari da ostvarimo zajedno i da nismo postigli ono što smo trebali. Počeo sam ovde kao test vozač pre osam godina i to je prošlo brzo. Želim da poželim dobrodošlicu Lance-u, i siguran sam da možemo uraditi velike stvari zajedno.”\nZanimljivo je da je mladi Kanađanin prvi vozač iz ove zemlje u Formuli 1 od bivšeg svetskog šampiona Jacques Villeneuve.


Naš standardni SPAS-2T-380V zajedno sa mehaničkim tajmerom je uređaj trofazni tajmer.\nTrofazni tajmer namenjen je prvenstveno za napajanje velikih potrošača u stanu kao što su\ntermoakumulacione peći, grejalice i bojleri. S obzirom da je struja u jeftinoj tarifi (24-08h) oko četiri puta jeftinija od struje u prvoj tarifi, i uštede su ogromne.\nO uštedi primenom ovog uređaja pogledajte dokument usteda-SPAS-2T.pdf.\nTrofazni tajmer SPAS-2T-380V, predviđen je za 380V i za maksimalnu snagu do 6kW.\nU najbližu monofaznu utičnicu uključiti tajmer, a u tajmer uključiti komandni (tanki) kabli. Trofazni utikač napojnog kabla uključiti u slobodnu utičnicu na zidu, a u trofaznu utičnicu na kablu uključiti potrošač (TA peć).\nTrofazni tajmer SPAS-2T-380V dobija informaciju o potrebnom uključenju i isključenju preko komandnog kabla dužine 2m koji je sastavni deo uređaja. Trajmer propušta struju u zadatom vremenu (praktično vreme u periodu druge tarife) i uključuje energetski kontaktor u ovom uređaju preko koga se napaja potrošač. Na poklopcu uređaja nalazi se kontrolna sijalica koja se pali kada uređaj propušta struju.\nPreporučujemo da se trofazna prikljucnica zameni novom iako je ispravna, ukoliko se preko nje napajala TA peć više od 10 godina, jer kontakti vremenom zbog velike\ntrajne struje izgube svoju elaticnost, pa tako sa malom investicijom dobijate veću sigurnost.\nTajmer u koji se uključuje komandni kabl ovog uređaja propušta zanemarljivo malu struju, (manje od 0,1A) pa tako traje praktično večito. Ovaj komandni kabl (tanki) može se produžiti standardnim produžnim kablom do prve slobodne utičnice na zidu.\nKada je TA peć priključena preko ovog uređaja, a želite da peć izduvava u vreme prve (skuplje) tarife potrebno je uključiti prekidač na tajmeru (sa desne bočne strane) na I, kako bi ventilator mogao da izduva akumuliranu toplotu, takođe potrebno je i isključiti termostat za punjenje na samoj peci.\nUkoliko je potrebno izvoditi neke radove na potrošaču koji ovaj uređaj napaja, napojni kabl potrošača\nisključiti iz utičnice preko kojeg se napaja.\nTrofazni tajmer ne koristiti za uključenje više uređaja preko produžnog kabla ili razvodnika ako ukupna snaga prelazi predviđenu snagu uređaja da ne bi došlo do neželjenih posledica.\nGarancija na ovaj proizvod je dve godine.


Novi Zakon o bezbednosti saobraćaja | Auto Vesti | Automobilizam\nOpsirnije ZOBS procitajte ili preuzmite u celosti na nasoj strani:\nBravo Zorane(sep.27th,2010 at 16:07)!\nOvo nije banana zemlja ovo je kikiriki zemlja i zao mi je sto nisam otisao odavno iz nje!Sto se tice guma,prve pomoci sijalica itd ima logike ali ovo sto radite sa uvodjenjem zakona o prebacivanju volana je stvarno SRAMOTA!Sto kada se toliko brinete o bezbednosti saobracaja niste zaustavili ulazak i preregistraciju takvih vozila?Sta cete sa strancima koji dodju sa takvim vozilima u Srbiju???Njima ne pise na celo koliko ce ostati!!Jedino ako u zakonu o saobracaju ne uvedete i njima rok koliko smeju da se zadrzavaju u zemlju Srbiju sa takvim vozilima!Sto ne uvedete godisnje placanje putarine???? Jedino kako cu se boriti protiv ovoga je da cu na sledecim glasanjima za presednika dati glas nekome drugom!\nKao prvo nisu vam ni smeli dozvoliti da vozite aute sa volanom sa desne strane.Kao takvo,vozilo je tehnicki neispravno.Neko dosad dizao velike pare za to,a sad ce neko drugi na prebacivanju volana na PRAVU stranu.\npo novom zakonu sa koliko godina moze da se polaze za B kategoriju?\nVozim auto sa desnim volanom i nemam pare za prebacivanje istog.Neverujem da cu ih imati i u naredne 2 godine.Ali resenja ima ,da drzava poveca standard gradjana pa cu onda valjda moci da skupim.Rezevno resenje je da mi drzava prebaci volan od onih 1000e od akcija.Ako ni to nisu u stanju neka vrate pare koje sam dao za pdv i carinu.\nOd kad stupa na snagu pravilnik o obaveznoj upotrebi nove prve pomoci tj. os kad mora da se ima nova prva pomoc\nNovember 1, 2010 at 01:24\nKoja je kazna za preticanje na punoj liniji a da je situacija sledeca: zbog nepravilnog prestrojavanja vozila u trecu dodatnu traku za skretanje u levo zbog prolaska tramvaja je vozac primoran da malo nagazi punu liniju u svojoj traci da bi prosao pravo?\nMolim vas razresite mi problem\nda li moze da stigne kazna ako je policajac napisao samo u crnoj njegovoj svescici tvoje podatke, bez davanja zapisnika, bez davanja priznanice i sl?\nZanima me na koji nacin ce se novi zakon o bezbednosti odnositi na nase gradjane koji rade u zemljama EU i voze automobile sa tablicama zemalja EU, odnosno da li je nasa auto optrema odgovarajuca i da li nam je priznata nasa prva pomoc ili moramo dodatno da bacamo pare i kupujemo srpsku koja je po najnovijim standardima univerzuma. Malo je nelogicno da prva pomoc koja je priznata u zemljama EU ne vazi u Srbiji.\nKako idu sankcije ako suvozac ne veze sigurnosni pojas, kome pisu kaznu i da li vozac dobija jedan bod?\nneznam kako se to sankcionise\nzanima me dali u novom ZOBS-u postoji kao i u starom da sudija moze za prekrsaj za koji se propisuje zabrana upravljanja vozilom 3 meseca da presudi uslovno godinu dana? Hvala unapred\nzanima me ovako:izvozacu do kraja god casove,ali mogu tek u februaru kada napunim 18 god da polazem to znam…da li cu dobiti kada polozim u februaru stalnu dozvolu ili tu probnu????\nDecember 13, 2010 at 09:29\nSta PO novom zakonu da ima od opreme Traktor?\nako nisam stao kad me je ovlašćeno lice zaustavljalo? Koliko će da me kazne zna li ko!!!!!!!\nJanuary 3, 2011 at 18:53\nzanima me dali za psp tj. za motor od 50cc se polaze od 14 ili od 16 godina…\nJanuary 21, 2011 at 00:15\nPostovani,jula ove godine punim 18 godina da li mogu sada da zapocnem voznju i da polazem i da uzmem dozvolu? Da li mogu za 17 da mi daju dozvolu? Sta ce u svemu tome da me uhvati novi zakon? Hvala unapred 🙂\nVozim Tegljac, kamion sa prikolicom (cisterna za cement).\nZaustavio me pandur i kaze DUBINA SARE NA GUMAMA NIJE U REDU. Pa bih vas zamolio da mi samo kazete po zakonu, ako ima, kolika JE MINIMALNA DUBINA SARE ZA TAKVO VOZILO, odnosno prikolicu. Hvala\nIstekla mi je vozacka dozvola, u staroj, ima mesta da se unesu podaci o produzivanju dizvole. Da li cu moci da produzim staru dozvolu ili moram vaditi novu?\nDa li osobe koje imaju 18 godina i probnu vozacku dozvolu mogu da voze same ili mora da bude sa njima neko ko ima vozacku najmanje pet godina???\nZa par meseci punim 16 godina ,pa me zanima da li mogu polagati za automobi?I pod kojim uslovima?\nako imas 18 godina,jel moras da imas nekog u svojoj pratnji, ili to samo ko nema 18..?\npolozio sam sa 18 godina,dobio sam probnu dozvolu. da li mora biti osoba sa iskustvom od 5 god u pratnji?\ndali vozac snosi neku osgovornost kada mu putnik iskoci iz vozila u pokretu???\nFebruary 14, 2011 at 18:37\nja stvarno nisam mogao da citam sve ono a i n verujem da je neko pitao…imam 15 godina polozio sam psp sa 14…imam vozacku dozvolu. Da li neko moze da mi kaze jel smem ja da vozim sada ili cu cekati do 16-te kada cu zameniti dozvolu za novu i tek tada moci da vozim…unapred hvala 😀\nne mora biti osoba u pratnji koja je iskusna u voznji, ali TI imas ogranicenje voznje, tj. ZABRANJENO TI je da vozis od 23h do 5h, naravno bez kapi alkohola za vreme voznje u ostalom delu dana.\nFebruary 19, 2011 at 18:12\ndubina sare za teretnjake je 2mm\nImam 17 godina, da li bih mogla da uplatim voznju i da zavrsim po starom zakonu??\nOD KOGA CE DA UZNU NOVAC AKO NECE OD NAS NARODA SRAMOTA.\npa ovo je sramota za serbiju koje zakone stavlaju ni u evropu nema takve zxakone kao kod nas nema tonemo sa zakone\nimam 17 godina i probnu vozacku …da li se i na mene odnosi to da mogu da vozim bez prisustva nekog sa iskustvom osim od 23h do 5h kad je to zabranjeno ili to vazi samo za one koji imaju 18 godina ???????\nimam 18 god dali mogu da polazem za motor od 600 kubika\ntrebjesanin vuk says\na kada dobijaju dozvole za c i e kategoriju vozaci motornih vozila srednje skole koji su polozili po starom zakonu,i nemogu da rade 1 godinu…?\nSeptember 25, 2011 at 22:37\ne ovako,ja sam u decembru krenuo da vozim casove c kateg. po starom zakonu sa punih 17 god,posto mi treba da napunim 18 god da bih izasao na polaganje,mene zanima da li kada polozim dobija B probnu ili ne…da li mogu da vozim auto bez lica koji ima 5 god. iskustva???\nKupila sam auto sa desnim volanom pre pet godina. Zakonskih smetnji nije bilo.\nSada je desni volan u SRBIJI zabranjen. Mora da se prebaci na levu stranu.\nKo je ovlascen da “kvari” fabricki uradjeno vozilo, a JA DA BUDEM DALJE SIGURNA U NJEGOVU ISPRAVNOST???\nZasto ja, kao SAVESTAN kupac i drzalac stvari, moram da snosim naknadno nametnute troskove ? Da li je to bas sasvim u skladu sa propisima?\npuu kamen im u usta zabranice nam da disemo,a porez i pdv od carine ce da vrate pa sa tim parama da prebacimo volan!!!\nImam zabranu za vozenje motornih vozila zbog kazne na skuteru od 50 kubika zanimam me dali mogu da polozim za psp i da vozim skuter ?\nKolika je kazna kada se ne ispostuje znak za zabranjeno skretanje u desno i kolika je kazna za preticanje zaustavnom trakom ?


Kljajićevo: Članice Udruženja „Rubac” ugostile predstavnice Fondacije za istraživanje i razvoj, bezbednost hrane i eko zdravlje\n* Kolektivno osmišljavanje i otkrivanje mogućnosti i prepreka/izazova za postizanje zajedničkih ciljeva\nRadionica - Krug žena, bila je pravi povod da poslednja novembarska subota ostavi još jedan pečat vrednom življu u Kljajićevu. Zahvaljujući ženskom preduzetnišvu, organizovano je druženje inspirisano inovativnim idejama i snažnom voljom - Radionica: Krug žena. Divne žene lokalnog Udruženja „Rubac” iz Kljajićeva, ugostile su predstavnice Fondacije za istraživanje i razvoj, bezbednost hrane i eko zdravlje Veselinu Pelagić i Dejanu Kulešević, njihovu gošću Nataliju Vojno, osnivača inicijative Naša Gora i organizatora Water Innovation Lab Danube+ programa, kao i Jovanu Miljević, pomoćnicu gradonačelnika grada Sombora za oblast ekonomskog razvoja i turizma i Srđana Savića, člana Gradskog veća grada Sombora za oblast ruralnog razvoja.\nRadionica je bila posvećena otvorenom dijalogu i sagledavanju prepreka, izazova i idejnih rešenja za buduće projektne aktivnosti. Cilj je bio dodatno osnažiti rad Udruženja i ponuditi nove ideje za budući rad, kao i obogaćivanje života u seoskoj sredini. Obilazak Onovne škole „Nikola Tesla”, topla dobrodošlica u prostorijama Udruženja, praćena ukusnim specijalitetima koje su pripremile članice Udruženja, upotpunili su sam doživljaj i bili odličan uvod u aktivnost.\nPrisutni su formirali oblik kruga, koji nam poručuje da su svi u njemi jednaki, svačije ideje se čuju i uvažavaju, a iskrena mišljenja i sugestije dalje šire razgovor. Učesnici su bili aktivni; učestvovali su u razgovoru, bez straha su iznosili svoja mišljenja i motivisali druge da podele sa svima sve što im je na umu. To im je pomoglo da odvažno sagledaju dobre i loše strane svog rada, i šta je potrebno preduzeti ne bi li se dogodila pozitivna promena.\nSpremnost na saradnju i promenu je otvorila vrata novih mogućnosti, dijaloga i potencijalnih promena - inovacija, koje će nepogrešivo pomoći dostizanju velikih uspeha!\n- Pogledajte i galeriju fotografija sa ovog događaja -\nViše iz ove kategorije « Raspisan Natječaj za izložbu fotografija na temu upoznaj Hrvatsku\tNajava akcije davanja krvi za četvrtak 9. decembar »


Chickenfoot – nova svetska supergrupa\nTema — Autor rockanje @ 15:25\nKada su Hagar, Anthony, Smith i Satriani početkom ove godine prvi put zajedno zasvirali u Las Vegasu, činilo se da je u pitanju samo još jedno atraktivno jam-session okupljanje prekaljenih rokera\nSada je priča već dobila drugi okvir. Četvorka je formirala hard rock supergrupu, koju su nazvali Chickenfoot. Kako je otkrio nezvanični lider grupe, Sammy Hagar, 'Kokošija noga' je prošlog meseca ušla u studio, imaju desetak formiranih pesama i u dogledno vreme može se očekivati njihov prvi album.\n- Mislim da smo odličan bend, zvučimo kao Led Zeppelin i mislim da ćemo biti konkurencija Zepu, rekao je Hagar, misleći verovatno na najave da Zeppelini takođe spremaju nove pesme i planiraju turneju.\nSammy Hagar je bio pevač rock grupe Van Halen od 1985. do 1996. godine, pa im se opet priključio na dve godine (2003-05), dok je Michael Anthony svirao bas u istom bendu u razdobljima 1974–2002. i 2004–2005.\nGitarski virtuoz Joe Satriani, osim 12 solo albuma, snimao je kao gost s brojnim zvučnim rock izvođačima, kao što su Alice Cooper, Steve Vai, The Yardbirds i Ian Gillan.\nChad Smith je, osim kao bubnjar u grupi Red Hot Chili Peppers, tokom zadnjih pet godina svirao na albumima Glenna Hughesa, nekadašnjeg pevača u grupama Deep Purple i Black Sabbath.\nOvakva postava, dakle, s pravom se naziva hard rock supergrupa.\nMark Nofler odbio Dire Straits turneju\nVesti — Autor rockanje @ 15:22\nBasista legendarnog britanskog rok benda Dire Straits Džon Isli, saopštio je da je "propao svaki pokušaj" da im se na predstojećim svirkama pridruži i nekadašnji frontmen Mark Nofler\n- Želeli smo da organizujemo pravu povratničku turneju, ali Mark se sada bavi drugačijom vrstom muzike, rekao je Isli, prenosi BBC. - Sve je zavisilo od njega. Želeli smo ga na našim nastupima, ali on nas je odbio, bio je iskren basista.\nBend Dire Straits oformljen je 1977. godine i predstavlja jedan od najpopularnijih bendova koji su "harali" muzičkom scenom osamdesetih zahvaljujući hitovima "Sultans of swing", "Money for nothing", "Brothers in arms"...\nBend se raspao početkom devedesetih. Nakon toga frontmen Mark Nofler je ostvario uspešnu solo karijeru. Nofler je prošle godine rekao da mu ne nedostaje svetska slava koju je stekao u vreme kada je bend bio na vrhuncu.\n- Postala je ogromna. Ako bi neko mogao da mi navede jednu dobru stvar u vezi sa slavom, voleo bih da je čujem, rekao je Nopfler.\nDodeljene Q nagrade\nVesti — Autor rockanje @ 15:18\nSastav Coldplay trijumfovao je na dodeli Q nagrada koje su preksinoć dodeljene u Londonu. Bend je dobio nagradu za najbolji album kao i za najbolji bend na svetu\nDuffy je nagrađena za najboljeg novog umetnika dok su Keane dobili nagradu za najbolju pesmu, i to za povratnički singl 'Spiralling'.\nNagradu Q magazina dobila je i Grace Jones, koja je nagrađena nagradom pod nazivom Q Idol dok je Glen Campbell dobitnik Q Legend nagrade. Cocteau Twins su dobili nagradu magazina za inspiraciju dok je Meat Loaf dobio nagradu za ‘klasičnu pesmu’ za hit ‘Bat Out Of Hell’. David Gilmour je nagrađen za izvanredan doprinos muzici a nagradu je posvetio nedavno preminulom članu sastava Pink Floyd, Richard Wright-u. Kaiser Chiefs su nagrađeni kao najbolji live bend dok su nagradu za najbolji spot dobili Vampire Weekend. Najbolji novi bend je The Last Shadow Puppets.


STEM School Label u Briselu – CPN\nSTEM School Label u Briselu\nU Briselu, održan je sastanak projekta STEM School Label, na kome je Centar za promociju nauke jedan od partnera[:]\nU okviru projekta STEM School Label u Briselu, održan je 3. maja sastanak partnera STEM School Label na kojoj su prisustvovali predstavnici Centra za promociju nauke. Na sastanku se radilo na utvrđivanju kriterijuma i razvoju alata za samoprocenu, potrebnih za akreditovanje STEM škola širom Evrope.\nCilj STEM School Label projekta je prepoznavanje i akreditovanje škola na evropskom nivou koje na inovativan način pristupaju podučavanju STEM predmeta. Na ovom evropskom projektu, CPN je partner zajedno sa kolegama iz Portugalije, Litvanije i Francuske, dok projektom koordinira European Schoolnet, mreža Ministarstava prosvete iz 34 zemlje Evrope.


Muzika i film (4230)\nRučni rad (35)\nAntikvitentni predmeti (5)\nSlike i crteži (1)\n900,00 - 949,00\n850,00 - 899,00 (12071)\n900,00 - 949,00 (5689)\n101-125 od 17760 razultata\n900 din - 949 din \nSve je počelo kao iznenadna, sumanuta maštarija... Poli Perks je morala na brzinu da postane dečko. Bilo je lako ošišati se, lako navući pantalone. Malo je potrajalo dok je naučila da prdi i podriguje pred svima i da hoda kao majmun... A sada je krenula u vojsku ne bi li pronašla nestalog brata. Međutim, u toku je rat. Uvek je neki rat u toku. Poli i ostali regruti zadesili su se u njemu do guše, i to bez obuke, a neprijatelji ih progone. Jedino što im ide u prilog jeste činjenica da je uz njih najprevejaniji narednik u celoj vojsci, kao i jedan vampir, strastveni ljubitelj kafe. Dobro... imaju i Tajnu. A da bi dos\nOstali naslovi koji sadrže ključne reči: Knjige za predškolce Ostali naslovi iz oblasti: Deca\n7.7€ 906RSD swap_vert\nIdeologija Nikole Pašića, u periodu od 1868. do 1891. godine, predstavlja prevod na srpski jezik, knjige koja se pod istoimenom naslovom najpre pojavila na ruskom jeziku. Ovo delo ruskog istoričara mlađe generacije, Andreja L.Šemjakina, plod je njegovog dugogodišnjeg istraživanja i zanimanja za političko delo i život Nikole Pašića, jednog od najpoznatijih srpskih političara svih njenih političkih vremena. Šemjakin politički i sveukupni životopis Nikole Pašića zasniva na oceni jednog od najznačajnijih srpskih istraživača Pašićevog dela, našeg poznatog istoričara Đorđa Stankovića. Po Stankovićevim rečima „ p\n7.67€ 902RSD swap_vert\nPuna kuća slova\nOstali naslovi koji sadrže ključne reči: Egipat Ostali naslovi iz oblasti: Geografija\nTradicija prosvećenosti i prosvećivanja u srpskoj periodici\nOstali naslovi koji sadrže ključne reči: Domaća poezija Ostali naslovi iz oblasti: Poezija\nOstali naslovi koji sadrže ključne reči: Anatomija Ostali naslovi iz oblasti: Medicina\nOstali naslovi koji sadrže ključne reči: Geologija , Građevinarstvo Ostali naslovi iz oblasti: Geologija\nGajeve Institucije predstavljaju najuspešniji udžbenik prava u drevnom Rimu, „koji je dao lekcije iz prava svim narodima sveta“. Držeći se načela, da je za određene knjige, uz poznavanje jezika, u ovom slučaju latinskog, ako ne i skoro značajnije samo poznavanje materije, Institucije je na srpski jezik preveo jedan od naših najpoznatijih profesora rimskog prava i Pravnog fakulteta u Beogradu, dr Obrad Stanojević. Profesor Stanojević posebno podvlači ocene iz međunarodnih naučnih krugova, prema kojem Gajeve Institucije predstavljaju ona dela na kojima su zasnovani „temelji načina razmišljanja Zapada u oblasti društvenim naukama“. Zato objavljivanje Gajev\nMr Svetislav Vuković je dugogodišnji advokat. Ova knjiga je rezultat dugogodišnje prakse, a i mnogobrojne STRUČNE ITERATURE kojom se služio, a koja je na kraju svakog poglavlja navedena. Posle svakog razmatranja određenog problema, navedena je i SUDSKA PRAKSA za predmetni tretman.Navodimo delimičan sadržaj ovog izdanja: I deo - UBISTVA: Obična ubistva, Ubistvo na mah, Ubistva pri porođaju, Nehatno lišenje života, Teška telesna povreda klasifikovana smrću, Ubistvo i nužna odbrana - odnosno prekoračenje nužne odbrane, Ubistvo i krajnja nužda, itd.\n7.8€ 917RSD swap_vert\nUstav Republike Srbije i aktuelna pravna praksa\nNovi Ustav Republike Srbije prvi je posle uspostavljanja državne samostalnosti i osnov ustavnog poretka zasnovanog, iznad svega, na neophodnosti očuvanja teritorijalne celovitosti, primeni međunarodno usvojenih standarda u oblasti zaštite ljudskih i građanskih prava, novim rešenjima pitanja svojinske strukture, koncepciji obezbeđenja šire autonomije i ubrzanog razvoja regionalnih i lokalnih samouprava, i dr.\nNaknada štete kroz sudsku praksu\n7.97€ 937RSD swap_vert


3 u 1: Radost, pesme i snovi - WANNABE MAGAZINE\n3 u 1: Radost, pesme i snovi\n“Radost života”, Emil Zola (Émile Zola)\nZapitaćete se da li je moguće da postoji neko ko, kao Polina, svoju ljubav može dati svima, bezuslovno i bezglavo. Osetićete da je prljava, poročna obala u Francuskoj, sa svojim bednim stanovništvom, marioneta nemilosrdnom moru, koje ga zapljuskuje i odnosi. Želećete da sa Lazarom dangubite svirajući klavir i preturajući po vlažnim sobama stare kuće ili da gradite novu laboratoriju. Razumećete zašto je život radost i, po cenu razdiranja duše, zašto Zola svojim realističnim opisima rađa mirise, boje i zvukove.\nSamo ova stara, prašnjava, pohabana izdanja nose pravi šmek\n“Almost”, Stray Dogg\nMorate poslušati album prvenac beogradskog benda Stray Dogg. Imaju sve – dobar glas, dobru muziku, čak i usnu harmoniku. Čućete da je album ispunjen emocijama, ali i da je definitivno deo jedne scene u Beogradu koja, zahvaljujući ovakvim kvartetima, uspešno živi. Ne razmišljajte previše da li treba da pokušate sa Stray Doggom – samo slušajte!\n“Moje pesme, moji snovi” (The Sound of Music)\nOmiljeni film mnoge dece širom sveta. Neki ga obožavaju i u srednjim, pa čak i u ozbiljnim godinama. Savršen je za praznike i hladna jutra dok napolju pada sneg. Ako volite da pevate, pridružite se porodici Fon Trap (Von Trapp). Ona pokušava da postane časna sestra, ali joj to ne pristaje, on je udovac sa sedmoro dece koju doziva pištaljkom, kao male vojnike. A deca su… pa, svakako ne žele pištaljke i vojsku. Iako je film iz 1965. godine, vreme mu nije oduzelo nimalo čarolije.\nDžuli Endrjus jedna je od najboljih dadilja na svetu - u ulozi Meri Popins i Marije fon Trap\nKljučne reči 3 u 1: Radost pesme i snoviAlmostBeogradčasna sestradečji filmEmil ZolafilmfilmoviFon TrapglasIva ŠapićknjigaknjigekvartetMoje pesme moji snovimuzički albummuzikaprazniciRadost Životastil življenjaStray DoggThe Sound of Musicudovacusna harmonika


Ljubav je pobedila strah: Lidija Stančić ostavila sve, ali ne i svog psa! : Nadlanu.com\nObjavljeno 21. maj 2014. / 12:59:43\nGde ja tu i on. Zajedno nam je najlepše, posle kratkog razmišljana odlučila je Lidija Stančić.\n„Pa bilo je strašno, jer u tom momentu ne znaš šta poneti, da li kuče koje imam, ne mogu da ga ostavim, ili tu svoju torbu sa ostalim stvarima, i onda odluciš bolje živo biće nego stvari“, priseća se Lidija tog sumornog i teškog jutra kada napustila stan u Obrenovcu.\nDa li da spasi život svom najboljem prijatelju, nije imala ni njena sugrađanka Jovanka Jović.\n„Ja sam gledala za kucu da njoj ne zaboravim, neku hranu mislim ono što ona jede, za sebe sam nešto na brzaka ponela. Nisam ponela svojih stvari koliko bi mi trebalo, najviše sam gledala za kucu da ponesem“, kaže Jovanka Jović.\nSada kada su ljubimci uz njih i na sigurnom, vreme u prihvatilištu, brže i lakše prolazi. I ne samo njima već i većini u hali DIF-a na Košutnjaku gde su smešteni. Ove dve prelepe kuce za decu su žive igračke.\nČesto se, kažu, pitaju dokle će boraviti u ovoj hali i šta ih čeka pri povratku. U pojedinim prihvatilištima u koja su smešteni i ljubimci, biće mesta za njih, sve dok su i njihove gazde tu.


Servis za Canon fotoaparate?\nTema: Servis za Canon fotoaparate?\n30.10.2005., 20:34 #1\nInteresuje me da li u Bg postoji neki servis za Canon fotoaparate (konkretno je u pitanju Ixus 700). Pao na objektiv i sada ne zatvara onu plastiku sto stiti socivo kada se aparat iskljuci. Zvao sam BG elektronik, ali su mi bukvalno rekli da oni to ne smeju da popravljaju (pod izgovorom "ako slucajno nesto pokvarimo moramo mi o nasem trosku da vam nabavimo novi objektiv")\n30.10.2005., 22:04 #2\nMoBo: GA MA770T-UD3P\nMON: 2xSamsung 930bf @ 2560x1024\nLAP: Toshiba NB100\nOstalo: Compro E900F DualTuner, MS Sidewinder 2 FF, MS natural keyboard 4000,\nПробај Фото сервис у Зетској 11. dsfoto@infosky.net Нису званичан Canon сервис, but who cares. Мени су поправили Фуџија који је ( намерно ) ударен о зид.\nMenjao mitrowsky : 30.10.2005. u 22:05\n>>Serbia and Montenegro Virtual Area Control Center<<\n31.10.2005., 08:27 #3\nZvao sam BG elektronik, ali su mi bukvalno rekli da oni to ne smeju da popravljaju (pod izgovorom "ako slucajno nesto pokvarimo moramo mi o nasem trosku da vam nabavimo novi objektiv")\nDa li jos neko ima iskustva (negativna ili eventualno pozitivna ) sa BG elektronik-om? Predpostavljam da su male sanse da urade nesto naprednije kao npr. zamenu zatvaraca na EOS dSLR-ovima ili kalibraciju objektiva?\n31.10.2005., 13:11 #4\nImam ja, prvo mi je receno preko telefona da se pregled ne naplacuje. A onda mi je, kad sam odneo aparat, receno da se ne naplacuje samo ako ce da obave servis.\nNaravno, ispalo je da servis za A60 kosta 100e, kada se za oko 150-160e mogao kupiti A510. Uzgred, samo pregled kosta 10e. Lopovi, sta reci...\n31.10.2005., 13:30 #5\nKakvi gejevi. Jedva čekam da takve firme više propadnu i da počne normalno da se živi i radi u ovom gradu.\n31.10.2005., 16:05 #6\nPokusacu u servisu Zetskoj sutra, pa videcemo sta ce reci.\n01.11.2005., 11:17 #7\nDa li jos neko ima iskustva (negativna ili eventualno pozitivna ) sa BG elektronik-om?\nSredinom devedesetih nosio sony diskmen (tada su cini mi se bili zvanican serviser sonija) kod njih, skupo naplatili pregled a nisu mogli da ga srede (ispostavilo se da je neki smesan kvar, jedan serviser-amater sredio za otprilike cenu pregleda kod njih). Negde 99/00 im nosio liniju da srede napajanje na njoj koje sam licno polomio, kazem devojci koja prima (posto sa serviserom ne mozes da razgovaras) o cemu se radi, a ona me pita da li je otvarana (inace tada vec dugo nije bila u garanciji)!? Pa naravno da jeste sad sam ti rekao da sam to licno ja polomio... nista, nastavlja ona sa pitanjima kao robot. Da ne gresim dusu to napajanje su popravili. Inace znam jos dvojicu likova koji su nosili sony uredjaje kod njih, jednom nisu mogli da poprave (popravio u drugom servisu), a drugom popravili ali ga zagubili (diskmen), vratili mu posle sest, sedam meseci, i bili toliko fini pa mu nisu naplatili.\nU svakom slucaju tu firmu mnogi hvale verujem ne bez razloga, ali ovo su moja dodao bih decenijska iskustva sa njima. Sto se mene tice iskreno se nadam da nema jos takvih "zvanicnih servisera".\n02.11.2005., 00:35 #8\nPa oni su smejurija od firme. Moj slucaj je skoro za verovali ili ne. Pre 6-7 godina dam im video Panasonic na popravku jer su se na sva usta hvalili kako su oni valjda ovlasceni za servis. Imao sam kuci drugi video pa mi se nigde nije zurilo ali sam se s vremena na vreme raspitivao za zdravlje videa. Trebalo je zameniti neku glupost velicine zrna kukuruza (al mi je poredjenje ) i to im je non stop trebalo koliko sutra da stigne iz japana. Da neduzim video sam dobio posle nesto vise od godinu i po dana cekanja bezobraznih japanaca koji nisu hteli da posalju deo\n12.11.2005., 12:07 #9\nDva dana nakon sto sam u Beogradu servisirao Toshibin laptop, na mobilni me je zvao covek iz Toshiba korisnickog servisa u Londonu i anketirao o kvalitetu usluge. A bas sam se cudio neverovatnoj ljubaznosti i usluznosti ljudi u Comtrade-u...\nDakle, ako je BG Elektronik problematican, to treba javiti centrali Canona za Evropu. Standardi za ovlascenog servisera su vrlo visoki i MORAJU se postovati, a biti serviser Canon digitalnih aparata je danas kao imati zlatnu koku.\nAko se vise ljudi zali na istog servisera, on ce biti opomenut i izriban. Ukoliko se to ponavlja, licenca se oduzima. zapad bre!\nMenjao Spotter : 12.11.2005. u 12:10\n12.11.2005., 16:21 #10\nmeni su "ovlasceni" hpovi servisi trazili sa internacionalnom garancijom da platim troskove slanja! carine i pdva!!! na digitron koji je kupljen u usa... dakle sve moze kod nas... zalio sam se hpu naravno isti dan, ali bez uspeha...na kraju je digitron popravljen za 10eu... a lopovima sam rekao da se slikaju |)\n16.11.2005., 08:37 #11\nOvde ne postoji zvanican Canon-ov servis, napominjem NE POSTOJI ZVANICAN SERVIS.\nMoj drug je kupio S1 u Americi i takav nov doneo ovde,nije hteo da mu se otvara blic,ovde su mu u Beogradu rekli da ce to ga kosta 100€ ili da ga nosi u Sloveniju,Madjarsku...Rekli su mu da mu ne priznaju americku garanciju!!!!Kava nebuloza.Gde god da odneses nije zvanicno, toliko da znas.\n16.11.2005., 09:25 #12\nJa mislim da Canon medjunarodnu garanciju daje samo na objektive i mozda jos neku opremu (eventualno blicevi i sl. ali nisam siguran), a tela (i citavi aparati) imaju vazecu garanciju samo u drzavi u kojoj u kupljeni. Cini mi se da tako nesto pise i u uputstvu na prvim stranama.\n16.11.2005., 11:54 #13\nako mu garancija vazi u sloveniji i madjarskoj, treba da vazi i ovde... i nema sta da pise u uputstvu, pise na garantnom listu. Npr za olympusa eksplicitno pise da garancija vazi i na dodatnu opremu (punjac), a nas olimpus srbija kaze da garancija ne vazi na dodatnu opremu.\n16.11.2005., 12:31 #14\nMoguce je da garancija vazi za teritoriju EU mada sam vidjao po forumima da se npr. opremu kupljena u Italiji nije moguce servisirati u Nemackoj. Inace Canon ima komplikovan sistem servisiranja posto cak ni servisi u USA nece da servisiraju opremu koja nije dosla preko zvanicnog uvoznika nego moras da saljes onome od koga si kupio.\nNe znamo sta je coveku tacno pisalo u garanciji, a mozda su hteli da ga se rese.\n20.11.2005., 12:04 #15\nNema sta da mi pise u garanciji kada mi je fotoaparat ispao iz ruke. To sam im i rekao, nego poenta je sto nisu ni smeli da ga otvore i pokusaju da ga poprave (o mom trosku). Nisam jos imao vremena da odem do Zetske 11, da probam tamo.


Pokvareni zubi kod dece i odraslih, karijes – posledice, lečenje i vadjenje zuba\nJedan od najvećih ljudiskih strahova je strah od zubara. On se uglavnom stiče još u ranom detinjstvu, i kod nekih ljudi nikada ne bude do kraja prevaziđen. Zbog tog straha često dolazi do odlaganja obavezne kontrole čime možete rizikovati ne samo kvar na zubima, već i mnogo veće zdravstvene tegobe.\nOdlazak zubaru u najvećem broju slučajeva nije prijatan događaj. Ipak, oralna higijena je jako važna za celokupno pravilno funkcionisanje organizma.\nČesto nismo svesni, ili dovoljno upućeni u to da kvar na zubu i loše stanje naše oralne higijene ne utiče samo na naše zube i dah, nego i na neke organe koji mogu biti u velikoj opasnosti.\nMožda niste znali, ali problem sa zubima može prouzrokovati i kardiovaskularne probleme, probleme sa bubrezima, respirativnim organima pa čak i očima. Zato je jako važno da učimo svoju decu, ali i da sami primenjujemo redovan odlazak zubaru, i ono što već odavno svi znamo : redovno pranje zuba najmanje dva puta dnevno (ujutru i uveče), redovno ispiranje usta pomoću tečnosti za zube, i redovna upotreba konca za zube posle svakog obroka.\nSvaki kvar možemo preduprediti redovnom negom, redovnom kontrolom kod zubara (najmanje dva puta godišnje) i dobrom ishranom.\nU daljem tekstu biće reči o pokvarenim zubima kod dece i odraslih, o posledicama po naše zdravlje kao i o sugestijama kako da najbolje štitite i negujete svoje oralno zdravlje. Podsećamo na jako važnu tezu ‘’Bolje sprečiti nego lečiti’’.\nU našem narodu je već odavno važi pravilo da se kod lekara ide samo onda kada nas nešto zaboli. To važi i za stomatologe.\nMeđutim , kada zub počne da boli, to može biti ozbiljan alarm da nešto niste uradili kako treba. Redovnim pregledima kod zubara i skidanjem karijesa koji nastaje na samoj površini zuba možete sprečiti kvar zuba a samim tim i bol koju ponekad prouzrokuje njegovo popravljenje.\nStatistika kaže da je karijes na zubima prisutniji kod dečaka, nego kod devojčica i da se javlja veoma rano, ponekad čak i od 3.godine života.\nTaj period života od 3 do 8 godina jako je važan za svako dete, a i predstavlja period kada se javlja prvi karijes.\nČim primetite tačkice na zubima vaših mališana odmah ih vodite kod stomatologa.\nNe samo da ćete pomoći detetu i njegovim zubima, nego ćete mu i pomoći da stekne svest o tome da lekar nije bauk, i da je kultura odlaska kod zubara veoma važna.\nStomatološki fakultet u Beogradu sproveo je istraživanje koje kaže da je Srbija na samom početku liste zemalja čija oralna higijena nije na zavidnom nivou.\nNaime, svaka druga osoba koja je starija od 50 godina i živi na teritoriji Srbije nema ni jedan svoj zub u vilici.\nLjudi starosti do 30 godina u proseku imaju 5 ili 6 zuba u vilici manje nego što je potrebno.\nOvaj podatak je zaista zabrinjavajući i pokazuje da ne vodimo dovoljno računa o svojoj oralnoj higijeni.\nOralne bolesti najčešće pogađaju osobe starosti između 60 i 65 godina, a 90 posto celokupne svetske populacije će tokom života bolovati od neke vrste oralne bolesti, kao što su karijes, paradontalna oboljenja pa čak i rak usne šupljine.\nPotrudite se da popravite ovu statistiku tako što ćete poslušati naše savete. Vaše telo će vam biti zahvalno.\nZubni karijes je ono sa čim se svaka osoba pre ili kasnije susretne. Karijes se zvanično ne može nazvati bolešću, više predstavlja proces.\nTaj proces traje određeni vremenski period. On započinje tako što naslage na zubima koje sačinjavaju bakterije, odnosno zubni plak, počnu da deluju.\nTe bakterije hrane se ugljenim hidratima iz namirnica koje unosimo u organizam , zatim ih razlažu i stvaraju kiselinu koja deluje na površini zuba i slabe njegovu čvrstinu.\nNaša pljuvačka sadrži mnoge neutrališuće i odbrambene faktore koji kontrolišu razvoj ovih bakterija. Ipak, usled velikog broja obroka naša pljuvačja ne uspeva da neutrališe kiselu sredinu na površini naših zuba, pa dolazi do toga da gleđ slabi i tako na našim zubima nastaju oštećenja i kvar.\nUporne bakterije se razmnožavaju i naseljavaju zube, razaraju dubinu zuba.\nTaj proces može trajati jako dugo, ponekad i tri godine.\nUkoliko idemo redovno kod stomatologa, on će znati da nam prepiše preventivne mere, spreči nastanak karijesa na našim zubima ili ga jednostavno ukloni ukoliko se već pojavio. Svako odlaganje lečenja vaših zuba stvara još veći problem.\nKarijes možete rano prepoznati. Osim toga što se pojavljuje u vidu tačkice na zubima, u određenoj fazi svog nastanka počinje da boli i otiče, i to napreduje u zavisnosti od stadijuma u kojem je karijes. Širi se veoma brzo.\nKada postoji karijes na zubima osoba može osetiti i bol na određeni nadražaj, kao što su hladna voda ili izuzetno slatka poslastica.\nKada se karijes zanemaruje, infekcija se dalje prenosi na zubni nerv (zubnu pulpu), a onda nastaje bolno zapaljenje.\nPosle pulpe, infekcija se širi na koren zuba i tu nastaje dodatni problem jer se kod nekih ljudi preko korena infekcija širi i na samu viličnu kost, pa se u najvećem broju slučajeva zanemarivanje karijesa završava vađenjem celog zuba.\nPosledice pokvarenih zuba\nJako je bitno da znate da su vaši zubi male tempirane bombe od kojih kreću mnogo veći problemi sa vašim zdravljem. Zato , budite oprezni.\nNaučno je dokazano da ljudi koji imaju kvarne zube imaju mnogo veću mogućnost da obole od infarkta miokarda.\nPored karijesa, probleme našem zdravlju može praviti i infekcije u usnoj duplji, naročito one hronične.\nNaučno je dokazano da bakterije koje stvaraju infekcije usne duplje mogu uticati na stvaranje tromba (krvnih ugrušaka) , kao i zadebljanje konorarne arterije koja je jedna od glavnih uzročnika srčanog udara.\nObzirom da su reumatoidni artritis i paradontopatija slična oboljenja ako se uzme u obzir da oba oboljenja za posledicu imaju oštećenje i gubitak tkiva, naučnici veruju da paradontoza izaziva reumatoidni artritis i obrnuto.\nBakterije koje se stvaraju u našim ustima veoma lako mogu preko krvi dospeti i u druge organe, kao što su respiratorni organi, što znači da loše stanje naše oralne higijene može još više pogoršati stanje našeg čitavog organizma ili trenutne bolesti (kao što je upala pluća na primer)\nDakle, ako imate odgovarajuću negu, i ako je vaša oralna higijena dobra, pomoćićete svom telu da se oseća bolje.\nVažno je da znate da i u trudnoći možete posetiti svog stomatologa ako su u pitanju sitni karijes i manji kvarovi. Treba izbegavati snimanje zuba i vilice, kao i složenije hirurške intervencije koje možete odložiti posle porođaja.\nParadontopatija i njeno lečenje\nPored karijesa, često oboljenje je i paradontopatija. Paradontopatija je oboljenje potpornog aparata za zube, i to se naziva još i bolest vilice.\nStatistika kaže da čak 90% ljudi ima neki oblik paradontopatije, a njen razvoj vodi do konačnog gubitka jednog ili više zuba.\nRanu fazu ove bolesti prepoznaćemo po tome što su nam desni crvene, osetljive na nadražaj i ponekad čak i krvare. Mekane su i blago natekle.\nKasnije dolazi do povlačenja desni, propadanja zubne kosti, klaćenje zuba i na kraju ispadanje istog.\nU početku ova bolest nije bolna, ali ume da bude kada nastanu komplikacije. Ponekad za ovu bolest možete imati i genetsku predispoziciju. Naravno, do nje uvek možete doći ako imate lošu oralnu higijenu.\n70% obolelih od ove bolesti su aktivni pušači, budući da otrovi iz duvana utiču i pre svega na zdravlje naših zuba.\nKod paradontopatije potrebno je praćenje bolesti i pridržavanje određene terapije, kao i promena ishrane.\nŠto se karijesa tiče, danas ga je lako odstraniti. Dovoljno je da se javite svom stomatologu čim primetite neku promenu na vašim zubima, i da redovno proveravate stanje vaših zuba pomoću malog ogledalca.\nIshrana je važan faktor kod zdravlja vaših zuba, dakle, počnimo od nje.\nVećina ljudi zna da je šećer glavni neprijatelj naših zuba. Tu su i gazirana pića, alkohol, veštački bojena hrana.\nIpak, postoji i hrana koja može pomoći našim zubima, pa je s vremena na vreme, bez obzira da li ste njen ljubitelj treba konzumirati.\nPre svega našim zubima neophodni su mlečni proizvodi, oni sadrže fosfate i kalcijum koji obnavljaju gleđne kristale.\nSadrži i kazein , to je belančevina koja obezbeđuje da se kalcijumovi i fosfatni joni duže zadržavaju na površini samog zuba i tako podstiču njihovu remineralizaciju ili obnavljanje zubne gleđi.\nTakođe neutrališu kiselost koja se javlja kada unosimo mnogobrojne ugljene hidrate u organizam.\nSir stimuliše bolje lučenje pljuvačke, dok probiotički jogurt utiče na promenu sastava bakterija koje se nalaze na našim zubima.\nMožda niste znali ali orašasti plodovi, sem što su osnov zdrave ishrane mnogo pomažu našim zubima.\nKikiriki, badem, lešnik i orah bogati su fosfatima i kalcijumom. Brusnice, suvo grožđe, sirovo voće i povrće i sveže ceđeni sokovi se preporučuju ne samo za zdravlje zuba nego i za celokupno zdravlje organizma.\nPokvareni zubi su nešto što nikome ne treba, a ako već znate šta vam je činiti da ne bi došlo do toga, ne postoji razlog zašto ne biste počeli da vodite više računa o oralnoj higijeni već danas.\nPored svega gore navedenog, ovi vitamini za zubi će vam još dodatno pomoći da vaš osmeh bude raskošan i beo, a samim tim i vaše samopouzdanje na višem nivou.\nSavremena stomatologija se zasniva na prevenciji gubitka zuba.\nIpak, ponekad se stvari otrgnu kontroli i vađenje zuba ne može da se izbegne. Sve kreće od karijesa i od širenja infekcije koje preko korena može zaraziti i samu kost i tada dolazi do odluke da je najbolje za ceo organizam da se zub jednostavno odstrani.\nDanas se vađenje zuba radi uz prisustvo anestezije pa može biti bezbolno.\nPrilikom vađenja zuba, kidaju se vlakna kojima je zub vezan za zubnu kost.\nZa vađenje zuba jako su bitni instrumenti, tehnika i usmerena sila delovanja.\nPosle vađenja zuba ostaje rana koja zarasta na sličan način kao i sve rane na našem telu, tako što prolazi kroz različite faze zarastanja.\nPosle krvarenja na rani se stvara krvni ugrušak. Taj ugrušak štiti alveolarnu kost.\nUkoliko je vađenje zuba jedini način da se izbegnu dalje komplikacije, najbolje je da to i učinimo.\nVećina komplikacija prilikom vađenja zuba, može se izbeći ukoliko primenjujemo neke mere predostrožnosti, odaberemo stomatologa koji savesno i profesionalno radi svoj posao i ukoliko smo i sami spremni da mu pomognemo tako što ćemo se dosledno pridržavati uputstava koje smo dobili od samog stomatologa.\nPravilni obroci i izbegavanje proizvoda koji sadrži šećer najbolji su način da sačuvate svoje zube od karijesa, a lečenje karijesa najbolji je način da održite svoje zube zdravim. Samim tim, ni stomatolog neće više biti noćna mora.


belek Archives - amore.rs\nCENOVNIK TURSKA 2015 Belek, na svojoj plaži 1km od centra Beleka, 45km od centra Antalije, 35km od aerodroma Antalija Opšti podaci Hotel je otvoren 2011. godine. Prostire se na 1.050ha. Čine ga osmospratna glavna zgrada i vile Maldives i The Montgomerie. Ukupno ima 531 sobu. U...\nCENOVNIK TURSKA 2015 Belek, na svojoj plaži 2km od centra Beleka 40km od centra Antalije, 35km od aerodroma Antalija Opšti podaci Resort se prostire na 90.000m2. Čine ga glavna zgrada (387 soba), Terrace Section (165 soba) i 2 VIP vile. Ukupno ima 554 sobe (Standard deluxe,...\nIC HOTELS SANTAI FAMILY RESORT 5* – Belek\nCENOVNIK TURSKA 2015 Belek, Kadriye, na svojoj plaži 1,5km od centra Kadriye, 7km od centra Beleka 40km od centra Antalije, 30km od aerodroma Antalija Opšti podaci Hotel se prostire na 94.240m2. Ima 464 sobe (385 standardnih, 4 porodične, 4 kraljevska apartmana, Junior apartmane,...\nCENOVNIK TURSKA 2015 Kadriye – Belek, na svojoj plaži 6km od Kadriye, 10km od centra Beleka 40km od centra Antalije, 25km od aerodroma Antalija Opšti podaci Resort se prostire na 120.000m2, a dizajniran je u klasičnom mediteranskom stilu. Ima 441 sobu, od čega 204...\nVERA MARE RESORT 5* – Belek\nCenovnik Turska 2015 Boğazkent, Belek, na svojoj plaži 5km od centra Beleka, 45km od centra Antalije, 40km od aerodroma Antalija Opšti podaci Hotel ukupno ima 370 soba (289 standardnih, 74 porodične, 4 apartmana i 3 sobe prilagođene osobama sa posebnim potrebama). Hotel ima...\nVERA SEAGATE RESORT 5* – Belek\nCenovnik Turska 2015 Vera Seagate Resort se nalazi u regiji Bogazkent, Belek. Udaljen je oko 40 km od aerodroma Antalija i oko. 45 km od centra Antalije. Smeštaj Hotel ima ukupno 235 smeštajnih jedinica: Economy sobe (22 m², max 2+2) Standardne sobe (27 m² max 2+2) Larrge sobe...\nCRYSTAL PARAISO VERDE RESORT 5* – Belek\nCenovnik Turska 2015 Belek, Boğazkent, 400m od svoje plaže 5km od centra Beleka 12km od Serika, 50km od centra Antalije, 40km od aerodroma Antalija Opšti podaci Resort zauzima prostor od 42.000m2, od čega hotelski sadržaji zauzimaju oko 10.000m2. Ima 670 soba od kojih je 470 za...\nCALISTA LUXURY RESORT 5* – Belek\nCenovnik Turska 2015 Belek, na svojoj plaži 1km od centra Kadriye, 5km od centra Beleka 37km od centra Antalije, 30km od aerodroma Antalija Opšti podaci Resort se prostire na 120.000m2. Ima 502 standardne sobe, 63 porodične i 18 Corner apartmana. VIP sobe su: 1 kraljevski...


Ljekovito bilje iz BiH na putu da osvoji Evropu | SEEbiz.net\n/ Ljekovito bilje iz BiH na putu da osvoji Evropu\n09.10.2012. Autor: Redakcija Ljekovito bilje iz BiH na putu da osvoji Evropu\n“U ovom poslu ima novca, samo su putevi kojima se dolazi do njega spori i zahtjevni. U svakom slučaju, proizvodnja je profitabilna, tržište postoji, a zahtjevi za izvozom iz godine u godinu su veći”, tvrdi Nedjeljko Kusturić, direktor kompanije “Prirodno bilje” iz Banjaluke\nLjekovito bilje sa plantaža u Olovu, Doboju, Ahmićima i Jablanici otkupit će kompanija “Prirodno bilje” iz Banjaluke, te time još jednom podržati projekat komercijalnog uzgoja ljekovitog bilja kojeg su pokrenule žene iz ruralnih sredina.\nProjekat su kroz organiziranje škole za uzgoj ljekovitog bilja finansijski pomogli američka Agencija za međunarodni razvoj USAID i švedska Međunarodna razvojna agencija SIDA. Tokom edukacije, učesnice su imale priliku da steknu znanja o razvoju novih proizvoda, brendiranju, pakovanju i promociji. Projekat obuhvata obuku, izbor kooperanata, podjelu sadnog materijala i potpisivanje ugovora sa firmom Prirodno bilje koja otkupljuje sve količine.\nDirektor ove kompanije Nedjeljko Kusturić za eKapiju ističe da je zadovoljan saradnjom sa kooperantima koji su pokazali visok stepen znanja kada su u pitanju biljne vrste, berba i sušenja.\n“U ovom poslu ima novca, samo su putevi kojima se dolazi do njega spori i zahtjevni. U svakom slučaju, proizvodnja je profitabilna, tržište postoji, a zahtjevi za izvozom iz godine u godinu su veći. Po pravilu, ova djelatnost se u prvoj godini računa kao dopunsko zanimanje, u drugoj godini rada dolazi do određene selekcije, a u trećoj godini pojavljuju se lokalni lideri koji od toga prave profesionalnu djelatnost”, kaže Kusturić.\nOn ističe da je tokom ove godine obrađeno preko 30 biljnih vrsta, među koje spada neven, bosiljak, macina trava, majčina dušica, miloduh, peršun i dr. Naredne godine očekuju da će se broj vrsta povećati te da će biti isporučene u većim količinama…\nBosna i Hercegovina, Federacija BiH, izvoz, ljekovito bilje, Prirodno bilje, Republika Srpska, SIDA, USAID


Svi putevi neka krenu za Šajkaš - Selo\n"Šajkaški kulturni dani" fodnacije Etnos počinju u petak, 5. avgusta\nPred onima koji vole kulturu, umetnost, igru, stare zanate, zdravu hranu, zdravu misao i reč, pravi je praznik. Putevi mnogih od njih, početkom vikenda koji je pred nama, spojiće se u sred vojvođanske ravnice, u Šajkašu, hramu brojnih lepih stvari i događaja upriličenih za kraj leta i početak jeseni.\nU petak, 5. avgusta u 18 časova, u ovom mestu, počinju “Šajkaški kulturni dani” ETNOS fondacije. Trajaće sve do 30. septembra, a svakog putnika dočekaće domaćini Ružica Babec i Gojko Todorović, utemeljivači “šajkaške hacijende”, dragocene kuće umetnosti, kulture, tradicije i svih vrednosti ruralne sredine.\nPočetak “Šajkaških kulturnih dana” biće u znaku muzike. Muzičko veče “Da se ne zaboravi” u petak će upriličiti Miša Blizanac, KUD “Šajkaš”, Vanja Ilijev, Pevačka grupa “Seferini”… Književno veče organizovaće 12. avgusta biblioteka “Dimitrije Avramović”, a učestvovaće Dragan Kojić, Zoran Knežević, Zoran Kolundžija, Goran Popović… Tokom avgusta i septembra u ETNOS fondaciji biće organizovane i umetničke večeri, likovne kolonije, žurke za početak nove školske godine, dani zdrave hrane…\nBrojnim sadržajima ova fondacija opravdaće ciljeve koje je zacrtala pre sedam godina, kada je osnovana - razvoj ruralnog turizma, ruralne sredine i organske poljoprivrede, organizacija kulturnih, privrednih, turističkih i sportskih manifestacija. ETNOS poziva sve dobronamernike, one koje vrednuju i poštuju lepote duhovnosti, umetnosti i prirode, da dođu i uživaju u avgustovskim i septembarskim “Šajkaškim kulturnim danima”.\nTagovi: šajkaš etnos šajkaški kulturni šajakški kulturni dani ružica babec gojko todorović


Vežba spašavanja i zaštite Sistem 2021 u Užicu… – Zlatibor.News\nReading: Vežba spašavanja i zaštite Sistem 2021 u Užicu…\nZlatibor.News > Blog > Info > Vežba spašavanja i zaštite Sistem 2021 u Užicu…\nUpdated 2021/11/04 at 10:34 AM\nSektor za vanredne situacije Ministarstva unutrašnjih poslova u petak 5.novembra organizuje operativno-taktičku vežbu “Sistem 2021”. Ova vežba se održava na 50 lokacija, 24 grada i 26 opština u Republici Srbiji. Na području zlatiborskog okruga vežba će biti sprovedena u Užicu (kod klizišta u Ulici Svetozara Markovića u Koštici), Bajinoj Bašti (kod hidroelektrane u Perućcu) i Arilju (kod hladnjače „Stanić“).\nTAGGED: ministarstvo unutrasnjih poslova, sektor za vanredne situacije, sistem 2021, uzice, vezba\nPrevious Article Pripremni trening skajraninga na Torniku\nNext Article Audicija za mešoviti pop hor na Zlatiboru


Dilophosaurus - dinosaurus sa krestom na glavi!\nDilophosaurus je dobio ime po grčkoj složemnici reči koja se prevodi "gušeter sa dve kreste na glavi". Živeo je pre oko 193 miliona godina u periodu rane Jure.\nDilophosaurus je bio dinosaurus koji je bio dug oko 6m i težak pola tone. Imao je široku i kratku lobanju, velike čeljusti, duge i tanke zube, kratak vrat, nezgrapnan trup, dva para nogu i dugi rep. Prednji udovi ove živoinje su bili nesrazmerno mali prema zadnjem paru debelih nogu pomoću kojih se ovaj dinosaurus kretao. Međutim, svojim prednjim udovima nauružanim kandžama, ovaj predator je hvato svoj plen kada ga je svoju žrtvu primicao čeljustima svojih usta.\nOsnovna karakteristika ove životinje je bila kresta koja se nalazila na vrhu lobanje ovog dinosaurusa prema kojoj je ovo čudovište i dobilo svoje ime. Niko ne može sa pouzdanošću reći čemu je ova krsta služila ovoj životinji. Možda je krestu koristila prilikom udvaranja, jer su krste bile znatno veće kod mužijaka nego kod ženki. Fosilni ostaci ove životinje pronađeni su Severnoj Americi i Aziji.\nTagovi: dinosaurusi igracke Dilophosaurus mesožderi


Pristupačan program - Trag: Od Karulje do Atosa\nPodručje Karulja, strašno ime koje odgovara ovom strašnom mestu neobjašnjive lepote. Stene koje se gotovo vertikalno propinju oko 400 metara iznad mora, kamenje, vododerine i provalije. Niz provaliju, koja završava u moru, moguće je spustiti se pomoću lanaca koji su prikovani za stenu. Na mestu gde je bila kelija najpoznatijeg Srbina sa Karulje - oca Stefana, Rus Atanasije podigao je građevinu koja podseća na zamak sa crkvom posvećenom našem Svetom Savi. Na kilometar i po iznad mora je Panagija. Mala građevina na kamenom platou, koja pruža utočište za oko tri stotine poklonika. Panagija znači Bogorodica i to je mesto do koga se, prema predanju, popela Majka Božija. Na najvišoj steni planine Atos (2033 metra) je gvozdeni krst, pored krsta je kapela u izgradnji posvećena Preobraženju Gospodnjem. Sveta Gora se pokazuje u svoj svojoj lepoti i slavi. Taj pogled vraća snagu i duhovno okrepljuje. Prema predanju prvi je vrh Atosa pohodio naš Sveti Sava. O čemu piše monah Teodosije u „Žitiju Svetog Save. Podvig spuštanja sa Atosa za mnoge je veći napor od uspona. A onda, uoči Preobraženja služi se svenoćno bdenije i sveta liturgija. Bdenije je počelo već u devet uveče, a liturgija i pričešće, za one koji su se pripremili, oko tri ujutru. „Od Karulje do Atosa je nastavak filma „Dobro nam je ovde biti, film o lepoti, duhovnosti i posvećenosti ovogodišnjih putnika. Autori: Dušan Ubović i Hadži Boris Solomko Urednik: Ljubisav Aleksić.\nProfil i profit: Kako porodičnu kompaniju učiniti održivom?\nZna Srbija i za domaćina, gazdu, majstora, preduzetnika. Čovek na selu koji je upravljao domaćinstvom, porodičnom zadrugom nije bio seljak, već ekonom. Gazde su bili vlasnici kapitala. Preduzetni su ljudi ovih prostora, proizvodili, trgovali, radili, argatovali i za sebe i za svoju državu. Bilo je izuzetnih trgovaca i industrijalaca, radili su u kući, po garažama i fabrikama. Snivali su svoje snove, a onda su snovi pretvarani u preduzeća, danas kompanije.Šta je činiti sada kada su se vremena promenila, kada se umesto o CNC mašinama govori o robotizaciji, kada sve poslove postepeno preuzima veštačka inteligencija? Hoće li naslednici moći na isti način da vode kompanije kao što su vodili njihovi roditelji osnivači, da li je došlo novo vreme, vreme novih izazova? Kako porodičnu kompaniju učiniti održivom, funkcionalnom i transfernom objašnjavaju: - Boris Vukić, Institut ASEE; - Svetlana Radenković, menadžer; - Milovan Zvijer, advokat. Urednik emisije: Miloš Tanasković Novinar istraživač: Milica Brković Montažer: Vladmir Krstić Realizacija: Zorica Mijailović.\nTajna veza između ove porodice i čokolade ne počinje u mirisnoj radionici nadomak grada. Njihove životne priče isprepletene su neobičnim okolnostima koje je na čudesan način začinila hrana bogova iz dalekih tropskih šuma južnog Meksika. Kakav je život od čokolade u sred Srbije, koliko je sladak a koliko gorak i kako se proizvode čokoladice sa tekilom, čilijem, anisom, mentom, saznaćete u TV priči u porodici Jovanović. Urednik emisije: Nataša Nešković.\nViše pakovanja, rukavica za jednokratnu upotrebu i više lične zaštitne opreme istovremeno znači i više plastičnog otpada, ali zvaničnici, proizvođači i istraživači kažu da je sada prerano brinuti o tome. Povećana upotreba plastike je privremena, a zaštita zdravlja je uvek na prvom mestu. Koncept zooloških vrtova se razvio. Oni više nisu samo prostor u kojem su izložene životinje, već su postali centri istraživanja i očuvanja vrsta. Zatvaranje zooloških vrtova za posetioce zbog pandemije virusa kovid 19 uticalo je na njihovo poslovanje. Tim povodom posetili smo zoološke vrtove u Portugaliji.Džinovska kornjača sa Galapagosa, Diego, smatra se zaslužnom za opstanak ugrožene vrste kojoj pripada. Diego je star 100 godina i ima oko 800 svojih potomaka. Procenjuje se da njegovi potomci čine oko 40 procenata svih živih džinovskih kornjača. Diego je protekle decenije proveo u uzgajalištu na obližnjem ostrvu Santa Kruz a sredinom juna je sa još 14 drugih džinovskih kornjača pušten na slobodu na rodno ostrvo u Španiji. Komarci su zaista neprijatna pojava koja može za čas pokvariti uživanje u lepom vremenu ili šetnji pored vode a predstavljaju i opasnost po zdravlje jer mogu biti prenosioci raznih bolesti. Prikazujemo način na koji su stanovnici jednog gradića u Francuskoj uspeli da se reše ovih napasti. Odgovore na pitanja šta je sreća, šta doprinosi da se tako osećamo i zašto Danci sebe smatraju najsrećnijim narodom na svetu potražili smo u Muzeju sreće koji je nedavno otvoren u Kopenhagenu. Nakon sve češćih naučnih potvrda da su brojne igračke opasne po fizičko ili psihičko zdravlje dece počinjemo da se vraćamo jednostavnim, ekološkim igračkama. Predstavljamo andramolje - bezbednu igračku sa važnom ekološkom misijom. Urednik serijala: Jelena Radović Jovanović.\nSlava Marković je kao mladić bio fasciniran filmom Bal na Vodi gde se Ester Viliams pojavljuje kao sirena iz vode a i zaljubio se u jednu devojku koju su roditelji odmah poslali u Pariz.Bila su to dva jaka motiva da Slava Marković sa 22 godine poželi da vidi svet. Pobegao je iz Jugoslavije u Francusku tako reći peške i posle dugih putešestvija od nemila do nedraga postao siva eminencija u Raspućinu jednom od najčuvenijih restorana u Parizu.Majka mu je bila Ruskinja govorio je odlično ruski i tako postao miljenik ruske carske emigracije u Parizu. Bio je poverenik mnogih poznatih ličnosti i sa njima delio njihove muke i tajne. Njegov životni put je dečački san o nekom drugom svetu. Poznavao je Marlona Branda, Grejs Keli, naše odbegle momke van zakona, Alen Delona, Iv Montana, Zak Tatija...Posle mnogo godina obreo se u Beogradu i kaže da je došao kući. Ispričao je svoju priču u knjizi svojih sećanja.Razgovor sa ovim zanimljivim čovekom svedoči o jednom vremenu koje postaje istorija.\nMoja strana svijeta, film\nU dalekom planinskom selu u Hercegovini, neposredno nakon završetka Drugog svetskog rata, usamljene žene i deca čekaju povratak muškaraca sa fronta. Nekolicina ljudi koji su ostali u selu pokušava da ode u Ameriku i pronađe spas od drvlja i kamenja. Centar priče je na usamljenosti i iščekivanju. Ovo je tragična priča o dva čoveka čija je borba za srce žene koštala glave obojicu.Uloge: Izet Hajdarhodžić, Radmila Radovanović, Dragan Žarić, Jelena Žigon, Faruk Begolli, Snježan Aćimović, Olga Babić... Režija: Vlatko Filipović.\nNjeni ogorčeni zemljaci pozivaju verenika na osvetu, u ime običaja i zakona njihovog kraja. U poslednjem trenutku seljaci sprečavaju zločin. Berba je završena. Kao i ranije, neki se vraćaju kući, dok se drugi prilagođavaju životu na bogatoj banatskoj zemlji... Uloge: Beba Lončar,Boris Dvornik, Velimir Bata Živojinović, Ranko Kovačević, Ružica Sokić... Režija: Zdravko Randić.\nŽivot je naš, film\nTeškoće u radu na tunelu su velike, ali je on ipak završen na vreme. Između ostalog i zaslugom Milana, koji je, još neizlečen, pobegao iz bolnice i sa svojom bušilicom olakšao rad. Uloge: Bahrija Hadži-Osmanović, Borislav Gvojić, Branko Mikonjić, Jovan Antonijević... Režija: Gustav Gavrin.\nDraga Irena!, film\nMarkov otac nestao je u ratu kao heroj. Marko oseća nemir zbog ambicija da i sam bude u nečemu iznad ostalih, ali mu nedostatak volje i nesređen emotivni život za to ne daju priliku. Upoznaje Irenu, devojku s medicine, koju je Dragan planirao za svoje donžuanske poduhvate. Istovremeno, drugovi odozgo smatraju da bi bilo zgodno da taj talentovani momak (Marko je apsolvent arhitekture) radi na urbanističkom projektu naselja koje bi nosilo ime njegovog oca. Marko prihvata kao zgodnu tezgu. Na Draganovo razočarenje, Markova emotivna veza sa Irenom se učvršćuje. Miško, posle jedne utakmice i nesretnog loma noge, mora da apstinira od fudbala. Lola koristi taj trenutak da se njihova veza kruniše brakom. Dragan stiže iz vojske na vanredno odsustvo radi polaganja ispita. Čopor se za trenutak objedinjuje radi zajedničkog izleta na kojem Irena stavlja do znanja Marku da je trudna. Marko joj predlaže da abortira, što Irena odbija. Marko oseti samoću i vraća se Ireni koja ga dočekuje hladno objasnivši da ga je lagala. Ne shvatajući poraz, Marko ne reaguje čak kad Irena pred njim krene u zagrljaj njegovom prijatelju Ćutku. Uloge: Magda Fedor, Petar Božović, Dragomir Čumić... Režija: Nikola Stojanović.\nHor i SO RTV Španije\nJovana Lukina, film\nPut koji prolazi pored njihove kuće dovodi im ljude različitih sudbina, koje se u Jovani talože razarajući njenu predstavu o sopstvenom životu kao mirnom, idiličnom toku. Bez njene volje ona je uvučena u zlo drugih koje raste do zla u njoj samoj. Boreći se protiv tog prodiranja, ona sukob sa spoljnim svetom pretvara u sukob sa mužem, a oružje pobune postaje joj samo zlo.Uloge: Merima Isaković, Bogoljub Petrović, Krunoslav Šarić... Režija: Živko Nikolić.\nMjuzikl na jugoslovenskim scenama - Skromnom najavom u dnevnoj štampi, 8. januara 1974. godine počelo je emitovanje u mreži Jugoslovenske radio-televizije (JRT), serije Mjuzikl na jugoslovenskim scenama. Sledilo je zatim dva puta mesečno, utorkom na Drugom programu emitovanje televizijskih prenosa već postojećih mjuzikla koji su snimani po pozorišnim scenama širom Jugoslavije, dva iz svake republike - već po tadašnjem uobičajenom ključu. Posada kolor reportažnih kola Televizije Beograd, tada prvih kolor kola u Jugoslaviji, snimala je mjuzikle na pozorišnim scenama putujući po gradovima širom zemlje, predstavljala nova reportažna kola, novu tehnologiju, nove uređaje i nesagledive mogućnosti elektronskog medija - u boji. Da su ostali sačuvani na trakama svi ovi snimci, to bi danas bila odlična građa za analitičare, istoričare, pozorišne hroničare i muzealce... ali, kako su ostala samo dva snimka mjuzikla - značaj sačuvanog je nemerljiv.U uvodnoj emisiji serije Šta je to mjuzikl na popularan način objašnjava se kako je nastao ovaj muzičko-scenski rod, kada se pojavio prvi put kod nas, kakva je razlika između mjuzikla, komada s pevanjem, muzičke komedije... U emisiji se izvode i kompozicije iz najpoznatijih svetskih i domaćih mjuzikala. Gledaoci će takođe imati priliku da vide i insert iz prvog muzičkog ton filma sa Al Džonsonom u glavnoj ulozi. Gosti su: Milena Dravić, Sanda Langerholz, Senka Velentanlić, Bisera Veletanlić, Duško Jakšić, Gertruda Munitić, Leo Martin, Alfi Kabiljo, Milan Grgić, Anton Marti, Vlado Štefančić, Mira Trailović, Mića Tatić i dr Raško Jovanović. Pevače prati Veliki zabavni orkestar RTB, pod upravom Ilije Genića. Scenario dr Raško Jovanović; muzički urednik Vojkan Borisavljević; scenografija Bora Nježić; kostimi Mira Čohadžić; voditelj Saša Radojčić; reditelj Branko Kičić. Ovaj tekst je napisao i poslao štampi urednik serije Predrag Perišić, ali najavljenu uvodnu emisiju - danas nećete gledati, jer nije sačuvana. Možete samo zamišljati kako je proteklo 50 minuta u ovako uglednom društvu. No, kakav bi to bio naš Trezor kada ipak, svoje blago ne bi izneo danas, pred vas. Naime, namerno ili slučajno posle emisije Šta je to mjuzikl i programa iz Antologije jugoslovenskog dokumentarnog filma, u 21.40 sledila je emisija u produkciji Muzičke redakcije, po žanru bliska mjuziklu: madrigalska opera-balet Stav'te pamet na komendiju - rađena po sižeu Držićevog Dunda Maroja, a po muzici Nikole Hercigonje. E , pa to će te upravo sada gledati, jer taj je snimak sačuvan, doduše snimljen godinu dana ranije, studijskim c/b kamerama. Stav 'te pamet na komediju - madrigalska opera-balet, savremenog beogradskog kompozitora Nikole Hercigonje, rađena je po sižeu popularne komedije Marina Držića Dundo Maroje. Učestvuju Baletski ansambl Narodnog pozorišta u Beogradu; solisti Dragoslava Nikolić, Aleksandra Ivanović, Zvonko Krnetić, Nikola Mitić; Hor i orkestar RTB, dirigent Oskar Danon - Uloge: Božidar Pavićević Longa (Pomet); Lidija Pilipenko (Laura); Ljiljana Dulović (Petrunjela); Vladimir Hadžislavković (Dundo Maroje); Spomenka Pantelić (Pera); Mira Popović (baba); Srba Suvočarević (Mare); Dragan Đulić (Bokčilo); Miodrag Mirković (Popiva); Vladimir Logunov (Tudešak), Milenko Pavlović, Aleksandar Veljković - Pisac Marin Držić, kompozitor Nikola Hercigonja, koreograf Vera Kostić, reditelj Slavoljub Stefanović Ravasi - Premijerno emitovano 04.10.1973; Muzička redakcija, urednik Srđan Barić; reprizirano u Trezoru 10.09.2004. i 26.11.2018.\nSrpski jezik za peti ra?red\n49. međunarodno takmičenje muzičke omladine - otvaranje, 2. deo\nPovratnik: Dragana - Minhen\nDraga Irena, film\nTrag: Oskar u džepu - Užice u srcu\nSa majkom Gojom i sestrom Nađom, Stojan, u to vreme Tole, 1954. godine napustio je Užice i preselio se kod oca Radiše, imigranta kraljeve vojske u Ameriku gde je diplomirao, a potom i doktorirao rusku književnost na prestižnom Kolumbija univerzitetu. Po završetku školovanja umesto sigurnog zaposlenja i profesorske plate, Stiv se posvećuje jedinoj istinskoj ljubavi - pisanju. Pišući za pozorište i film, doživeo je brojne uspehe.Ma koliko, u početku, bio zanesen Amerikom i američkim snom, i u godinama najveće slave, Stiv nikada nije zaboravio i u potpunosti napustio svoje Užice. Rado se vraćao u Srbiju, u grad svog detinjstva koji se tek poslednjih godina, s dužnim poštovanjem priseća velikog pisca i njegove nesvakidašnje potrebe da se, osim svetskoj publici, dopadne i svojim zemljacima.Stojan Stiv Tešić, proslavljeni američki pisac i romansijer srpskog porekla, duboko razočaran epilogom američkog sna, umro je 1996. godine u 54. godini života. Za sobom je ostavio kćerku Ejmi, suprugu Beki, 6 ekranizovanih filmskih scenarija, 10 drama i 2 romana. Po svedočenju najbližih prijatelja neostvarena je ostala njegova želja da ponovo, bar povremeno živi u Užicu i Solotuši kraj Bajine Bašte. Autorka: Nada Gavrilović Urednik: Ljubisav Aleksić Snimatelj: Goran Marjanović Montažer: Branko Vidaković.\nPromišljajući svoja životna iskustva u paralelnoj priči koja prepliće dve ličnosti u jednu sudbinu, Duška Dragićević i Konstantin Kostjukov, zapravo, govore o lepom, dobrom i istinitom kao vrhunskim vrednostima života kakav vredi živeti - vrednostima za kojima, birajući sagovornike, kroz seriju Talenat kao sudbina, traga i njen autor, Marija Kovač. U emisiji je korišćen dokumentarni materijal RTS-a, ali i lični trezor uspomena baletskog para, koji je otvoren u njihovom domu na Gundulićevom vencu.\nZabavni portret mitske kasete prikazan je kroz putovanje od istoka ka zapadu i vice versa, a osvrt na osamdesete godine prošlog veka kao perioda koji je definisao naš svet takođe je istaknuti deo dokumentarca VHS revolucija. Režija: Dimitri Kourtčin.\nDramski ponedeljak: Štićenik, TV film\nDrama Štićenik je priča o mladiću koji pati od nesavladivog uverenja da ga neko smrtno ugrožava. Uloge tumače: Milan Mihailović, Dušan Janićijević, Branko Pleša... Urednik ciklusa: Marko Novaković Režija: Đorđe Kadijević Scenario: Filip David Direktor fotografije: Branko Ivatović Scenograf: Stevo Škorić Kostimograf: Mirjana Kuruzović Montažer: Neva Habić.\nObrađeni su radovi brojnih andergraund umetnika, sa naglaskom na one latinoameričkog porekla, gde se vide obrisi rastuće pank scene i budućih autora grafita. Režija: Anjes Varda.\nNišvil: Lazar Tošić Kvintet\nTalenat kao sudbina: Duška Dragičević i Konstantin Kostjukov\nŽivotna sredina i zdravlje: Ko uti vodu\nTo subjektivno može stvoriti osećaj dodatne konfuzije, može se doživeti kao izazov i podsticaj čak, a oprezni sve smatraju dodatnom zaštitom. Od prvog susreta sa kovidom 19, strahuje se od urušavanja zdravstvenih sistema širom planete. U sredini, poput kosovske, koja već 20 godina trpi posledice velikih društvenih i istorijskih lomova s kraja prošloga veka, briga o zdravlju stanovništva posebno je važna, ali i krhka. Dovoljno je pogledom obuhvatiti i shvatiti da je hvatanje u koštac sa virusom koji je nepoznanica i za one koji rade u daleko boljim uslovima - veliki izazov. Ipak, odgovorni iz Kliničko bolničkog centra Priština u Gračanici, tvrde da je epidemiološka situacija na centralnom Kosovu pod kontrolom.Ekipa serijala „Pravo na sutra bavila se i posledicama pandemije na ostale segmente života na ovim području - na polju kukture, ali i školstva. Za razliku od učenika u centralnoj Srbiji, za đake u kosovskim školama ulazak u učionice je odložen dve sedmice. Učionice su prazne. U zdanju Osnovne škole „Miladin Mitić u Lapljem selu, zatičemo samo zaposlene.Dok bitka protiv korone traje na globalnom nivou, meštani u nekim srpskim sredinama na Kosovu i dalje strahuju i za bezbednost. Nakon poslednjeg incidenta u selu Babin Most, strah se dodatno uvukao.Autorka i urednica: Tatjana Manojlović Reditelj: Bojan Vorkapić Snimatelj: Aleksandar Agbaba Montaža: Vesna Grba Realizacija: Biljana Erdeljan.\nSerija je svojevrsno putovanje brodom od Bezdana do Trajanovog mosta, nadomak Kladova, u kojoj nam o Dunavu, njegovim prirodnim i kulturnim vrednostima i drevnim tvrđavama pripoveda narator-kapetan iz of-a, glumac Miodrag Miki Krstović, a ulogu kapetana koji pravi makete brodova tumači, Bogdan Ljubinković, kapetan u penziji sa Srebrnog jezera.U seriji učestvuje 50 sagovornika među kojima su stručnjaci: istoričari, arheolozi, arhitekte, istoričari umetnosti, ali i pisci, umetnici, hroničari, entuzijasti, turistički vodiči, ribari. Epizoda su nazvane po tvrđavama koje smo posetili: Bač, Petrovaradinska tvrđava, Beogradska tvrđava, Smederevska tvrđava, Tvrđava Ram, Tvrđava Golubac i Tvrđava Fetislam. Serija je snimana u periodu od septembra do sredine novembra 2019. godine. Za potrebe serije ekipa je brodom Argus koji je u vlasništvu Ministarstva zaštite životne sredine Republike Srbije, plovila Dunavom, od Bezdana do Kladova, i prešla put dužine oko 550 km. Serija Tvrđave na Dunava je snimana sa vode, kopna i iz vazduha. Takođe, u seriji je korišćen arhivski materijal RTS iz šezdesetih i sedamdesetih godina 20. veka, kao i fotografije i stare mape. Tvrđave na Dunavu je veoma kvalitetno urađena, edukativna i značajna dokumentarna serija koja će zasigurno ostati u Arhivi RTS za mnoge buduće generacije. Emitovanje serije počinje 22.09.2020. u 21.45 na Drugom programu RTS i emitovaće se svakog utorka po jedna epizoda. Ideja da se serija Tvrđave na Dunavu realizuje potekla je od reditelja Nebojše Bradića.Glavni i odgovorni urednik KUP-a: Vladimir Kecmanović Odgovorni urednik Redakcije za kulturu i umetnost: Olivera Milošević Izvršni producent serije: Svetlana Bandić Glavni organizator: Srđan Boljević Autor i urednik serije: Svetlana Ilić Scenaristi: Vule Žurić, Svetlana Ilić Narator: Miodrag Miki Krstović Stručni konsultant serije: dr Slavica Vujović Grafički dizajner: Vladimir Ivanović Muzički urednik: Tijana Lukić Majstor zvuka: Damjan Popadić Dizajneri zvuka: Bojan Mangović, Nebojša Dragićević, Predrag Stamatović Dron operateri: Dobrivoje Kaitović, Miroslav Kondić Direktor fotografije: Petar Vujanić Kolor korekcija: Draško Pejanović Montažer: Milan Radičević Reditelj: Milan Jovanović Najava za prvu epizodu: Tvrđave na Dunavu - BačPrva epizoda dokumentarne serije Tvrđave na Dunavu nosi naziv Bač. Naša plovidba brodom Argus počela je od Bezdana, mesta gde Dunav ulazi u Srbiju i završila se u Baču, pričom o kulturnim predelu koji čini: Tvrđava Bač, Franjevački samostan, manastir Bođani i turski hamam. Tokom naše plovidbe od Bezdana do Bača upoznali smo se sa najznačajnijim kulturno-istorijskim i prirodnim vrednostima Bačkog Podunavlja.Narator, glumac, Miodrag Miki Krstović, u ulozi kapetana u penziji, dok pravi makete brodova, seća se svojih putovanja rekom i priča nam priče o Dunavu i sedam tvrđava na njegovim obalama. U prvoj epizodi on priča o Bezdanu i prvoj betonskoj brani u Evropi, Apatinu i dunavskim čardama, močvarama i ritovima, rezervatima prirode i retkim biljnim i životinjskim vrstama, ali i o starim utvrđenjima i životu ljudi na obalama Dunava.Priča nam priču o prošlosti Bača i njegovoj tvrđavi i projektu Vekovi Bača koji povezuje tvrđavu, samostan, manastir i hamam u jednu celinu, u kulturni predeo Bača.Njegovu priču o Baču upotpuniće šokačka pesma, gajde i tamburaši iz Deronja.Autor i urednik serije: Svetlana Ilić Scenaristi: Vule Žurić, Svetlana Ilić Narator: Miodrag Miki Krstović Stručni konsultant serije: dr Slavica Vujović Dron operateri: Dobrivoje Kaitović, Miroslav Kondić Direktor fotografije: Petar Vujanić Montažer: Milan Radičević Reditelj: Milan Jovanović.


LSV | LSV položila venac povodom godišnjice Novosadske racije\nNovi Sad, 21. januar 2019 - Delegacija Gradskog odbora Lige socijaldmokrata Vojvodine Novi Sad na čelu sa predsednikom Aleksandrom Kravićem i danas je tradicionalno položila venac kod Spomenika žrtvama racije „Porodica“.\nTom prilikom, Aleksandar Kravić je poručio da Novi Sad nikada neće zaboraviti žrtve januarskog pogroma 1942. godine.\n„Da se ne zaboravi, da se ne ponovi“, rekli smo puno puta do sada. Ovo mesto i sudbina nedužnih žrtava 21, 22. i 23 .januara, strašan su podsetnik da ne smemo dozvoliti da fašizam podigne glavu.\nNovi Sad sasvim sigurno nikada neće zaboraviti sve ove žrtve, a mi iz Lige socijaldemokrata Vojvodine smo bili i bićemo tu da se suprostavimo i ne dozvolimo povampirenje ideologije koja je do ovog zla dovela – poručio je predsednik Gradskog odbora LSV Novi Sad.


SVEČANOST/ NARODNI MUZEJ – Balkanekspresrb.rs\nSVEČANOST/ NARODNI MUZEJ\n/ANA BRNABIĆ: GRAĐANIMA JE VRAĆENA NAJVAŽNIJA KULTURNA USTANOVA/\nPredsednica vlade Srbije Ana Brnabić otvorila je Narodni muzej u Beogradu koji je punih 15 godina bio zatvoren. Rekla je da je ovo otvaranje veliki dan za našu kulturu, jer se građanima vraća najvažnija kulturna ustanova Srbije:\n-Otvaranje Muzeja savremene umetnosti i Narodnog muzeja za samo nekoliko meseci, pokazuje da kultura dobija mesto koje joj pripada. Drago mi je što će se gosti iz celog sveta upoznati sa kulturom i istorijom naše zemlje.\nTako se obistinilo obećanje predsednika Vučića da će ove godine biti otvoren Muzej. Nekoliko ministara kulture radilo je na tome, ali se čas da ga otvori pružila premijerki Brnabić i sadašnjem ministru kulture Vladanu Milosavljeviću. Od 400 hiljada kulturnih dobara u stalnoj postavki izabran je samo deo koji je upravo prikazan. Na tome je radilo 30 kustosa. Stalna postavka sadrži eksponate od dalekog paleolita do danas.\nPosle svečanosti koja je trajala do 23 časa, vrata su otvorena građanima, koji će tri dana besplatno moći da pogledaju Muzej.♦


Odnosi s javnostima Ministarstva zaštite okoliša i prirode | Digitalni repozitorij Sveučilišta Sjever\nOdnosi s javnostima Ministarstva zaštite okoliša i prirode\nBalint, M. (2015). Odnosi s javnostima Ministarstva zaštite okoliša i prirode (Diplomski rad). Preuzeto s https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:122:507317\nBalint, Mirela. "Odnosi s javnostima Ministarstva zaštite okoliša i prirode." Diplomski rad, Sveučilište Sjever, 2015. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:122:507317\nBalint, M. (2015). 'Odnosi s javnostima Ministarstva zaštite okoliša i prirode', Diplomski rad, Sveučilište Sjever, citirano: 14.05.2022., https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:122:507317\nBalint M. Odnosi s javnostima Ministarstva zaštite okoliša i prirode [Diplomski rad]. Koprivnica: Sveučilište Sjever; 2015 [pristupljeno 14.05.2022.] Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:122:507317\nM. Balint, "Odnosi s javnostima Ministarstva zaštite okoliša i prirode", Diplomski rad, Sveučilište Sjever, Koprivnica, 2015. Dostupno na: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:122:507317\nZa citiranje koristite ovu mrežnu adresu: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:122:507317\nNaslov Odnosi s javnostima Ministarstva zaštite okoliša i prirode\nAutor Mirela Balint\nOdnosi s javnostima posljednjih pedesetak godina razvijaju se i stvaraju svoj utjecaj tako brzo da danas ne postoji organizacija, kako u privatnom tako i u javnom sektoru, koja nema formirane odjele za odnose s javnostima. Odnosi s javnostima su posebna funkcija upravljanja za koju je poželjno da je pozicionirana uz vodstvo organizacije kako bi bila upoznata sa svim događanjima, planovima i politikom organizacije za koju radi. Odnosi s javnostima uspostavljaju i održavaju komunikaciju i suradnju između organizacije i svih njezinih javnosti, oni nastoje dati sve informacije o organizaciji za koju rade. Njihova svakodnevna komunikacija i rad zahtijevaju poznavanje određenih znanja i vještina, a pri tome se koriste i različitim vrstama istraživanja te primjenjuju etičku komunikaciju. Stoga će se u ovom radu govoriti o važnosti i načinu funkcioniranja odnosa s javnostima u tijelu državne uprave, odnosno Ministarstvu zaštite okoliša i prirode te će se istaknuti važnosti tehnika i alata odnosa s javnostima u stvaranju i jačanju vidljivosti organizacije u javnosti. Odnosi s javnostima često se pogrešno izjednačuju s odnosima s medijima koji predstavljaju njihov najvidljiviji dio, koji je važan jer je danas veliki dio vijesti stvoren upravo na temelju građe koje pripremaju djelatnici za odnose s javnostima ili je nastao pod njihovim utjecajem. Djelatnici za odnose s javnostima analiziraju i prate medijske priloge kako bi bili informirani o vidljivosti u medijima, prikazu aktivnosti organizacije za koju rade te kako bi mogli pravodobno reagirati u slučaju potrebe za bilo kakvom intervencijom.\nIn the last fifty years Public Relations developed and produced its influence so rapidly that today there is no organization, both in the private and public sector, which does not have established departments for public relations. Public Relations are special management functions, which are preferably positioned with the leadership of the organization in order to be informed of the events, plans and policies of the organization for which they work. Public Relations establish and maintain communication and cooperation between the organization and all its public, they are trying to give all the information about the organization they working for. Their everyday communication and work require the knowledge of specific expertise and skills, in doing that they use all the different types of research, and apply ethical communication. Therefore, in this manuscript we will talk about the importance of functioning of public relations in government authority, ie the Ministry of Environmental and Nature Protection, and will highlight the importance of techniques and tools of public relations in creating and strengthening the visibility of the organization in public. Public Relations is often erroneously equated with media relations that represent their most visible part, which is important because today a large part of the news is created on the basis of material prepared by employees of public relations or created under their influence. Employees of Public Relations analyze and monitor media reports to stay informed about the visibility in the media, representation activities of the organization for which they work, as well as to be able to respond in a timely manner in the event of the need for any intervention.\nDatum i vrijeme pohrane 2016-02-08 09:09:48


Dan online - Politika: Šest ostavki u klubu DPS-a - 2020-11-21\nPolitika POSLANIČKI SASTAV NAJVEĆE OPOZICIONE PARTIJE NAPUSTIO I MILUTIN SIMOVIĆ Šest ostavki u klubu DPS-a\nNovoizabrani predsjednik nikšićke opštine Milutin Simović podnio je ostavku na poslaničku funkciju. Simović je ostavku obrazložio nespojivošću poslaničke sa funkcijom na koju je u petak izabran. Takođe, Simović je bio poslanik izborne liste „Odlučno za Crnu Goru. DPS – Milo Đukanović” na parlamentarnim izborima održanim 30. avgusta ove godine. U pitanju je bila koalicija Demokratske partije socijalista i Liberalne partije.\nSimović je šesti poslanik ove koalicije koji je poslije konstitutivne sjednice novog saziva Skupštine podnio ostavku. Prije njega ostavke su podnijeli Zoran Pažin, Gordana Đurović, Ivan Vuković, Vlastimir Golubović i Časlav Vešović.\nKonstitutivna sjednica parlamenta održana je 23. septembra.


FoNet portal :: Politika :: Kurti narušava mir\nPetar Petković o najnovijoj izjavi kosovskog premijera\n05. 12. 2021. 15:29 | FoNet | Darko Radović\nBEOGRAD - Direktor Kancelarije za Kosovo i Metohiju (KiM) Petar Petković izjavio je da nije Beograd taj koji u region izvozi nestabilnost, kako tvrdi kosovski premijer Aljbin Kurti, "već to čini upravo on jer svojim jednostranim, nasilnim akcijama i zapaljivim izjavama narušava teško stečeni mir na prostoru Kosova i Metohije, ali i šire".\n"To što je Aljbin Kurti prinuđen da čeka pred vratima Vašingtona ne znači da će brže dobiti vizu za SAD ako napadne Beograd i predsednika Aleksandra Vučića zbog saradnje s Rusijom. Naš ugled u međunarodnoj areni izgrađen je kredibilnom i odgovornom politikom predsednika Vučića i ničim ne može biti poljuljan, a ponajmanje Kurtijevim naručenim intervjuima i političkim pamfletima", navodi Petković.\nKosovski premijer Aljbin Kurti ocenio je za "Pobjedu" da se Srbija "prema zemljama nastalim raspadom Jugoslavije" ponaša kao "mala Rusija, odnosno paternalistički i hegemonistički", i da je to što ona "ne može ni da zamisli, ni da prihvati Kosovo kao ravnopravnu državu-suseda“, najveći problem Kosova. (kraj) dar/nm\nKOSOVO I METOHIJA aljbin kurti nestabilnost petar petković\nBrisel kritikuje Prištinu