Dačić: Srbija nastavlja reforme bez obzira na spore evrointegracije | EurActiv Serbia\nDačić: Srbija nastavlja reforme bez obzira na spore evrointegracije\nRead time : 7 m, 50 s\nPredsednik Skupštine Ivica Dačić izjavio je 4. oktobra da brzina evropskih integracija nije kakvu Srbija zaslužuje, ali da će reforme biti nastavljene, istakavši da se politička pitanja ne mogu odvojiti od velikog ekonomskog uspeha koji je Srbija ostvarila.\n"EU ima unutrašnje strukturne turbulencije koje su možda glavni razlog što brzina kretanja ka članstvu nije onakva kakvu zaslužujemo i očekujemo", rekao je Dačić, dodajući da Srbija zbog toga "ne sedi skrštenih ruku i ne pada u očaj".\nObraćajući se na otvaranju 21. Beogradskog ekonomskog foruma (BEF), Dačić je dodao da veruje da će promenjena metodologija proširenja učiniti proces bržim i efikasnijim a da će Srbija nastaviti da sprovodi reforme.\nDačić je rekao da Srbija ne treba da se osvrće na medijske navode i neimenovane izvore koji kažu da je "EU zatvorila vrata za ulazak Srbije i Zapadnog Balkana", već da treba da nastavi da radi na tom planu.\nOsvrnuvši se na izmenu Ustava u delu o pravosuđu, Dačić je rekao da je do sada urađen "veliki posao uz maskimalnu transparentnost i demokratsku proceduru" i da je uveren da će na kraju građani dobiti efikasan pravosudni sistem sa još većim stepenom nezavisnosti.\nPredsednk Skupštine je istakao da se politička pitanja ne mogu odvojiti od ekonomskog uspeha koji je Srbija ostvarila prethodnih godina.\nSrbija je, ocenio je, među retkim zemljama koja je tokom pandemijske krize uspela da očuva socijalnu stabilnost, radna mesta i normalno funkcionisanje privrede i vitalnih javnih sistema, ali i da nastavi da beleži rast i privlači investicije.\nToga ne bi bilo, dodao je, da proteklih godina nije vođena odgovorna fiskalna i finansijska politika koja je stabilizovala javne finansije, uz istovremeno stimulisanje rasta, privlačenje investicija i ulaganja u infrastrukturu.\n"Ovakva slika naše ekonomije neodvojiva je od važnih političkih pitanja. Greši svako ko pokušava da našu poziciju i uticaj pre svega na međunarodnom planu gleda izolovano od stanja naše ekonomije", rekao je Dačić, dodajući da je Srbija ostvarila snažan ekonomski rast, smanjenje nezaposlenosti i poboljšanje gotovo svih ekonomskih parametara.\nDačić je rekao da su "ozbiljni i odgovorni lideri velikih svetskih ekonomija" govorili o Srbiji kao političkom i ekonomskom centru ovog dela Evrope, a među njima su i nemačka kancelarka Angela Merkel i predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lajen.\nGovoreći o inicijativi Otvoreni Balkan, Dačić je istakao da je to "istorijska šansa da balkanski narodi urade nešto sami za sebe, a da im to nije doneo neko sa strane", ali da i taj projekat doživljava osporavanja i kritike, "iako nije zaslužio".\nPozvao je i druge zemlje regiona da se pridruže inicijativi, smatrajući da "nema potrebe da bilo ko čeka i okleva".\n"Možemo da nađemo načine da rešavamo barijere koje postoje u regionu, da bi svi zajedno bili jači u ekonomskom smislu i da bismo štitili svoje zajedničke interese i kada pregovaramo s nekim sa strane, uključujući Brisel", rekao je Dačić.\nVisoki predstavnik međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini Kristijan Šmit podržao je incijativu Otvoreni Balkan i ocenio da svi treba da rade zajedno na učešću u tom projektu.\nŠmit je rekao da, povodom komentara da je Otvoreni Balkan "nešto što su Srbi napravili", nije pitanje ko je šta učinio, "nego šta ja mogu da iskoristim kao prednost iz toga u ekonomskom smislu".\n"Projekat Otvoreni Balkan na neki način služi da se izbegne situacija da imamo sve više koraka ka evropskoj integraciji i što bi vodilo nekonkurentnosti ekonomije", rekao je Šmit.\nRegionalna saradnja je neophodna, rekao je Šmit i dodao da mladima treba dati priliku da ostanu da rade i razvijaju se u regionu.\nSamit u Sloveniji treba da potvrdi evropsku perspektivu Zapadnog Balkana\nPredstojeći samit Evropske unije i Zapadnog Balkana neće doneti važne odluke, ali će potvrditi evropsku perspektivu regiona i posvećenost Brisela zapadnobalkanskoj šestorki, ocenili su učesnici panela na 21. Beogradskom ekonomskom forumu.\nNa panelu "EU - Zapadni Balkan: Što možemo da očekujemo od samita u Sloveniji", izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Vladimir Bilčik rekao je da proces proširenja Unije "stoji u mestu" i dodao da za to postoje "razlozi i situacije" i u regionu, ali i u samoj EU.\nBilčik je kazao da od samita, koji će biti održan 6. oktobra u Brdu kod Kranja, očekuje "jasne signale" po pitanju evropske perspektive Zapadnog Balkana, za koju je naveo da "mora da bude opipljiva".\n"Nadam se da će biti jasnih signala i po pitanju pomirenja i okretanja budućnosti. Moramo da učinimo mnogo više i u EU i regionu kako ne bismo izgubili duše i umove svih ljudi koji žele da ovaj proces (proširenja Unije) uspe", rekao je Bilčik.\nOn je ocenio da će samit biti održan u "izuzetno važnom trenutku" za evropsku budućnost Zapadnog Balkana, navodeći da se nada da će Brisel do kraja godine, odnosno slovenačkog predsedavanja Uniji, otvoriti pregovore sa Severnom Makedonijom i Albanijom, i da će doći do napretka Srbije na evropskom putu.\n"Treba da se osvrnemo na napredak zemalja kandidata, naročito u slučaju Srbije, i da otvorimo nove klastere u okviru nove metodologije", rekao je Bilčik.\nNaveo je da se nada da će na samitu biti reči i o učešću zemalja Zapadnog Balkana na Konferenciji o budućnosti Evrope, rekavši da je to "važno, jer diskusija bez učešća regiona ne bi bila smislena".\nŠef Delegacije EU u Srbiji Emanuele Žofre rekao je da ovonedeljni samit daje mogućnost za potvrđivanje evropske perspektive Zapadnog Balkana i za pokretanje određenih aktivnosti, pre svega u pogledu primene ekonomsko-investicionog plana.\n"Taj plan je osnova naših aktiovnosti u regionu, to je veliki instrument za obnovu od pandemije korona virusa. Oporavak od pandemije je moguć jedino uz pomoć strateških investicija. EU će uložiti devet milijardi evra, ali zemlje Zapadnog Balkana moraju da osmisle konkretne projekte tako da zajedno podignemo još 20 milijardi evra i da ukupni paket bude oko 30 milijardi", kazao je Žofre.\nŽofre je naveo da je EU ove godine "aktivno radila sa regionom" i dodao da to "pokazuje svest Unije o značaju regiona i potrebu za napretkom".\n"Za sve to su potrebne reforme, jačanje vladavine prava, poštovanje slobode izražavanja i medija, dobrosusedski odnosi i veći stepen ekonomske integracije u regionu", rekao je Žofre.\nOn je ukazao na značaj prošlonedeljne posete predsednice Evropske komisije regionu.\n"Uz Beograd, Fon der Lajen je u Srbiji posetila i Niš i tamo je sa predsednikom (Aleksandrom) Vučićem pokrenula modernizaciju Koridora 10, što je važno jer povezivanje evropskih građana povećava i trgovinu. Važan je i autoput mira Niš-Priština", kazao je Žofre.\nAmbasador Slovenije u Beogradu Damjan Bergant rekao je da je stabilnost Zapadnog Balkana strateški interes EU i ukazao na povezanost sprovođenja reformi u zemljama regiona sa procesom proširenja Unije.\n"Slovenija želi da pošalje poruku o evropskoj perspektivi regiona i evropsku podršku verodostojnom procesu proširenja. Glasovi iz regiona moraju da budu saslušani u EU, jer svi treba da osete da su deo tog procesa", kazao je Bergant.\nNavodeći da su izazovi regiona i EU zajednički i da zato treba da budu zajedno i rešavani, Bergant je ukazao na veliki značaj samita iz nekoliko razloga, u koje je ubrojao nastavak kontinuirane debate na najvišem nivou, smanjivanje jaza u razvoju između regiona i EU, borbu protiv socio-ekonomskih posledica pandemije i podršku ekonomskom opravku Zapadnog Balkana.\n"Na samitu će biti reči o zelenim koridorima, o kovid sertifikatima. Očekujemo dalje produbljivanje saradnje na polju zajedničkih bezbednosnih politika koje se tiču migracija, dezinformacija, borbe protiv terorizma i radikalizacije, borbe protiv organizovanog kriminala", rekao je slovenački ambasador.\nVicepremijer Severne Makedonije Nikola Dimitrov izjavio je da predstojeći samit nije skup na kojem će biti donošene odluke, ali je ukazao na njegov značaj, rekavši da je "važno ostaviti trag posvećenosti, jer onda slede konkretne aktivnosti".\n"Biće mnogo diskusija o zelenoj agendi i posvećenosti regiona ekološkim pitanjima kako bi on bio usklađen sa ostalim delom Evrope. Krajnje je vreme da krenemo dalje, Srbija je u procesu godinama, niko ne može da kaže kada će taj proces biti okončan", rekao je Dimitrov.\nNaveo je da je, ako sadašnji proces pristupanja Zapadnog Balkana Uniji ne funkcioniše, potrebna "alternativna politika kako bi region bio više evropski", uz ocenu da je EU "na ispitu" upravo u tom delu Evrope.\n"EU je najveći donator na Balkanu, ali cela situacija sa proširenjem negativno utiče na njenu reputaciju u regionu", dodao je Dimitrov.\nPredsednica Evropskog pokreta u Srbiji Jelica Minić ukazala je na promenu konteksta u regionu u poslednjih mesec dana, odnosno u vreme pripreme samita EU i Zapadnog Balkana.\nMinić je kazala da je kontekst znatno promenjen od Bledskog strateškog foruma, održanog početkom septembra, jer je u međuvremenu izbilo nekoliko kriza, pre svega oko ustoličenja mitropolita Srpske pravoslavne crkve Joanikija na Cetinju i odluke Prištine o reciprocitetu po pitanju registarskih tablica.\n"Procesi koji su se desili u poslednjih mesec dana "zamračili su lepu sliku sa Bleda", navela je Minić.\nbeogradski ekonomski forumu


Pelegrini novi trene Betisa: Popularan klub, navijači će biti zadovoljni - SPORTSKI ŽURNAL\nBivši strateg Vest Hema, Mančester Sitija, Reala, River Plate i San Lorenca u naredne tri sezone biće trener ekipe sa Benito Viljamarina\nFOTO: FK Betis\nIskusni čileanski stručnjak Manuel Pelegrini, novi trener fudbalera Betisa, poručio je danas da je srećan zbog povratka u Španiju posle 10 godina.\nBivši strateg Vest Hema, Mančester Sitija, Reala, River Plate i San Lorenca u naredne tri sezone biće trener ekipe sa Benito Viljamarina.\n- Zadovoljstvo što sam dobio priliku da dođem u klub kakav je Betis. Povratak u Španiju posle 10 godina predstavlja mi dodatno zadovoljstvo. Betis je veoma popularan tim i siguran sam da imamo ekipu koja će moći da odgovori zahtevima navijača - rekao je Pelegrini rekao na predstavljanju.\nOn je istakao da će njegov stručni tim i on Betisu doneti iskustvo koje će biti značajno za napredovanje ekipe.\n- Svi smo na istom zadatku, moramo da pokažemo pobednički mentalitet, želju za pobedom i žžlju da igramo u Evropi. Pred nama je mnogo posla - zaključio je Pelegrini.


Pekara Toma d.o.o. - POGAČICE SA ČVARCIMA\nO PEKARI TOMA\nJoš jedan ponedeljak. Krećem od našeg objekta na Crvenom krstu. Napolju februarski mraz udružen sa košavom a unutra zamagljeni izlozi od pare tek ispečenog vrućeg peciva. Prodavačice su užurbane da postave sve te proizvode na plehove, poređaju u vitrine, kako bi svojim oblikom, bojom, vrstom, sastavom koketirali sa kupcima, dopali se neki na prvi pogled i ispunili svoju svrhu.\nNi ja ne ostajem imuna na te mirise, i dok gledam šta bih ovog jutra izabrala za doručak, nekako do mene dolazi pleh sa tek ispečenim pogačicama sa čvarcima. U poplavi francuskih, italijanskih, „zdravih“ i ostalih peciva nekako su stare, dobre pogačice sa čvarcima ostale u zapećku, i samo ih se seti neki sedi gospodin, ili vremešna baka koji znaju da taj specificni, starinski ukus ne moze da se meri ni sa jednim od gore navedenih, a meni navire sećanje vezano za njih i deda Tomu, starog majstora koji je bio poznat u gradu između ostalog i po njima...\nSvake nedelje je deda Toma svojim starim varburgom sa prikolicom odlazio kod domaćina blizu Šapca i otud u dva ogromna bureta doterivao čvarke za proizvodnju. U tome ne bi bilo ništa čudno osim činjenice da je on sve to obavljao sam, uključujući i istovaranje ta dva ogromna bureta. Parkirao bi se ispred pekare u Beogradskoj ulici, i na moje prvi put zaprepašćenje sa, specijalnim metodama obrtanja tih burića, skidao ih sa kola, peo uz dva stepenika, kotrljao do radionica... Nije da nije bilo nikoga da mu pomogne ali je on bio sigurniji sam, i imala sam osećaj kao da se sa poštovanjem odnosi prema tom poslu, i da je tu dolazila do izražaja sva njegova gorstacka snaga.\nProizvedene pogačice, i čvarci u njoj su se tako dopadale mušterijama, da je vrlo brzo zaliha bila potrošena, a deda Toma ponovo u Šabac, i sve ispočetka.\nDanas je dopremanje robe mnogo savremenije, magacini su krcati drugom robom, ali pogačice sa čvarcima i dalje svojim jedinstvenim ukusom kao da obrću ciklične krugove onako sigurno i stameno kao što je to radio deda Toma.\nMozda su u zapećku, ali kada se probaju, jos onako vruće...\nKopirajt © Pekara Toma d.o.o. - Sva prava zadržana. Izrada sajta: Kio d.o.o.


[es] - VirtualBox, Windows XP, Linux i Lexmark x3330\nVirtualBox, Windows XP, Linux i Lexmark x3330\n[es] :: Linux hardware :: VirtualBox, Windows XP, Linux i Lexmark x3330\nVirtualBox, Windows XP, Linux i Lexmark x3330 28.09.2009. u 18:12 - pre 150 meseci\nOdma' da kazem da ovaj stampac nema drajvere za linux, i tu vise pomoc ne trazim.\nU Fedori koristim VirtualBox, u njemu WIndows XP.\nStampanje i skeniranje iz virtuelnog XPa radi normalno (XP ima pristup usb uredjajima).\nZanima me mogu li da sharujem taj stampac iz Windowsa, da moze Fedora da ga koristi (dok je VirtualBox aktivan, naravno)? :)\nRegistrovani: 11 ( _deran_, popusicko, Djuric53, MacakTom, ZAS011, proleter., tihi2, Bradzorf012, djricky, goran251, gogi100 )


EU reaguje na prištinske mere: ODMAH IH UKINITE! | Mondo.Me Prod\nEU reaguje na pristinske mere ODMAH IH UKINITE\nEU reaguje na prištinske mere: ODMAH IH UKINITE! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n31.05.2020. / 14:28\nIzvor Tanjug Autor Sandra Krstanović 31.05.2020. / 14:28\n"Takve jednostrane akcije podrivaju nastavak dijaloga i trebalo bi da budu odmah ukinute", poručio je Lajčak na svom Tviter nalogu.\nMiroslav Ljačak podseća da EU očekuje od obe strane u dijalogu da primene i poštuju ranje postignute dogovore.\nPrethodno je ministar spoljnih poslova Srbije Ivica Dačić izjavio da je neprihvatljiva odluka prelaznih vlasti u Prištini da roba iz centralne Srbije ne može da uđe na Kosovo ako na pratećim dokumentima nije naznačeno "Republika Kosovo".\nDačić je povodom primene prištinskih mera reciprociteta pozvao međunarodnu zajednicu da reaguje i naglasio da briselski dijalog neće biti nastavljen dok se sve ovakve odluke ne povuku.\nPodsećamo u Prištini je ranije danas objavljena odluka vlade o uvođenju dodatnih "mera reciprociteta" kada je u pitanju roba iz centralne Srbije, kojom se zabranjuje uvoz proizvoda ako na pratećim dokumentima nije naznačeno "Republika Kosovo", te uvodi obaveza da svako vozilo sa robom iz Srbije obezbedi posebnu dozvolu.


Okosnica s ražnjićima #7615 | KraljZara.hr\nOkosnica je namijenjena iskorištavanju prostora za pečenje nad rešetkom. U kompletu je i 8 ražnjića. Primjerena za roštilje Spirit 300 serija (od 2013), Genesis i Summit.\nOkosnica s ražnjićima.


Nele Karajlić o izjavi Seje Sexona i Zabranjenom pušenju: To je besmisleno – Fokus.ba\nNele Karajlić o izjavi Seje Sexona i Zabranjenom pušenju: To je besmisleno\nOn je naglasio da je ljetos na Beer festu ponovo pronašao sebe u starim hitovima Pušenja.\nU intervjuu koji je dao za novogodišnji trobroj lista Danas, Karajlić objašnjava zbog čega se vratio pjesmama svog nekadašnjeg benda, nakon dvije decenije, kakvi su mu budući planovi kada je muzika u pitanju, šta danas misli o “Nadrealistima”…\nSa poznatim rediteljem Emirom Kusturicom 1998. godine, jedan od osnivača čuvenog bosanskohercegovačkog benda Zabranjeno pušenje i “Top liste nadrealiste”, krenuo je u svjetsku avanturu.\n“Tada sam izašao iz šina koje vode kroz bivšu Jugoslaviju i uskočio na šine koje putuju po cijelom svijetu. To je trajalo sve do 2011. godine, kada sam imao srčane probleme zbog kojih sam prestao da sviram”, rekao je za novogodišnji Danas Nenad Janković, prenosi B92.\n“Uživao sam izvodeći pjesme koje, iako su stare po tri decenije, i dalje zvuče kao da su njihovi tekstovi pisani prekjuče, toliko su aktuelni. Malo mi je bilo kritično obnoviti pjesme sa posljednjeg albuma (“Ja nisam odavle”), jer sam ih pjevao samo godinu dana”, rekao je poznati pjevač.\nO izjavi Seje Sexona (Davor Sučić) da samo on ima pravo na ime i pjesme benda “Zabranjeno pušenje”, Karajlić kaže da bi to bilo kao kada bi on rekao da Zdravko Čolić nije u stvari Zdravko nego Kornelije Kovač. On je naveo i primjer Charlesa Aznavoura, tvrdeći da je besmisleno reći čije je “Pušenje”, jer je neke pjesme napisao on, a neke Sejo, doduše u malo većem broju.\nNa pitanje šta je najteže, pisati pjesme, scenario ili knjige, Nele odgovara da svaka od tih umjetnosti ima svoju priču.\n“Vjerovatno bi Ivi Andriću najteže bilo da piše pjesme jer je on satkan od proze, od svog narativa. Svi će ga prije znati po ‘Na Drini ćuprija’ nego po pjesmama. Postoje pjesnici koji tako lako kuju fantastične stihove, kao što je Matija Bećković ili Bora Đorđević. Međutim, Bora još uvijek nije izbacio nešto poput ‘Na Drini ćuprija’, mada njegova pjesma ‘Pogledaj dom svoj anđele’ može biti roman za Nobela”, istakao je Karajlić.\nNele je najavio i nove pjesme, uz komentar da to neće biti skroz stari fazon. Na pitanje da prokomentariše kultne “Nadrealiste”, kantautor kaže da mu nije problem da ponovo proriče budućnost, ali da je danas jedna takva serija finansijski neisplativa. Prema njegovim riječima vlasnici televizija traže rezultate odmah, a to im trenutno daju jedino rijaliti programi.\n“Danas je jednostavnije platiti nekoj Kiji da se mota po ekranu nego platiti ozbiljnu produkciju kakvu bi zahtjevali neki novi ‘Nadrealisti'”, zaključio je Nele Karajlić.\nNele Karajlić oprostio se od Farisa: Ostat će mi u sjećanju dječak\nPoduzetna djevojka već je počela producirati solo pornografske uratke\n41,94% posto glasova publike\nHercegovina na nogama: Vinko Ćemeraš iz Čapljine pobjednik The Voicea\nZadnji u prvom krugu pjevao je Vinko, koji je otpjevao Pyro. Njegov mentor Davor Gobac skinuo je kapu\nKo je Čapljinac koji je slavio u “The Voiceu”: Živi sam, jer mu je sva porodica otišla (VIDEO)\nŽivi sam u porodičnoj kući i brine se o životinjama i imanju. Roditelji mu žive u Njemačkoj, a braća u Irskoj i...\nlegenda i inspiracija\nObjavljen testament Kirka Douglasa, sinu nije ostavio ni feninga\nKao jedna od najvećih i najstarijih privatnih filantropskih ustanova u industriji zabave, fondacija je posvećena podršci ljudima kojima treba pomoć\nGodine 1994. razdvojili su se radio i televizija, a oba medija svaki na svoj način postali su dio svakodnevnice građana Sarajeva, slušani...


prog | Page 3 | RangeRovers.net Forum\nHi guys, i have just had this messege ' trans fail safe prog" come up on my RR so i had the transmission flushed, correct fluid has been used and filter has also been changed. Only genuine land rover parts have been used.My sump only had fine flings on the 4 magnets in the sump, oil was dark and...\nmrjpw · May 27, 2012\nWhile driving my 03 range rover, the car gave me a hard shift that threw me forward, and right after a trans fail safe message came on. Almost right after I got a trans overheat message. I noticed a leak down near the thermostat and replaced the part. Leak has stopped no more trans overheat...\nChaseCartier · Mar 14, 2012


Projektovanje istraživanja | Studenti.rs\nDodao: Misirac77 dana 30/9/19 • Svrstano u: Informacione tehnologije,Seminarski radovi\nIme predmeta: Metodologija istraživanja • Ime profesora: - • Školska godina: 2017 •\nSami termini „projekat“ i „projektovanje“ u našem jeziku koriste se u dva značenja, u smislu projekta kao plana i projekta kao poduhvata. Zbog opšte prihvaćenosti i jednog i drugog pojma u našoj istraživačkoj teoriji i praksi mi ćemo ih oba koristiti. U dosadašnjem tekstu, uglavnom je korišćeno značenje projekta kao poduhvata (istraživački projekat), a sada ćemo se više oslanjati na projektovanje u značenju planiranja -projektovanje istraživanja (Mihajlović, 2004: 81).\nProjektovanje istraživanja predstavlja prvu fazu celine istraživanja. Njime se, u formi adekvatnog pisanog elaborata, definišu idejne osnove istraživanja i određuju procesi ostvarivanja istraživanja. Otuda sam proces realizacije istraživanja i njegovi krajnji rezultati prvenstveno zavise od kvaliteta prethodno pripremljenog projekta istraživanja (Radovanović, 2005: 51).\nKod projektovanja istraživanja, razlikujemo njegov širi i uži smisao.U širem smislu projektovanje istraživanja podrazumeva integralan postupak koji započinje uviđanjem određenog problema, njegovim naručivanjem, a završava se izradom projekta kao naučnog dokumenta i utvrđivanjem njegove naučne i društvene opravdanosti. Uži smisao projektovanja obuhvata izradu projekata istraživanja, kao naučnog dokumenta i potrebnih planova njegove realizacije (Mihajlović, 2004: 81).


Tenis Uživo: Čilić - Raonić Indian Wells | TopTenis\nTenis Uživo: Čilić - Raonić Indian Wells\nIndian Wells 2013 tenis uživo: Treće kolo Mastersa u Indian Wellsu donosi nam duel između Kanađanina Miloš Raonića i najboljeg hrvatskog ...\nIndian Wells 2013 tenis uživo: Treće kolo Mastersa u Indian Wellsu donosi nam duel između Kanađanina Miloš Raonića i najboljeg hrvatskog tenisača Marin Čilića. Ovaj meč u direktnom prenosu pogledajte ovdje od 19:00 časova.\nPlasman u treće kolo Raonić je osigurao nakon što mu je bez borbe meč predao Llodra, dok je Čilić u drugom kolu turnira sa 2:0 bio bolji od Ramosa.\nM. Raonić je 17. igrač na ATP ljestvici i ima četiri osvojene titule u dosadašnjoj karijeri, a jednu iz ove sezone sa turnira u San Joseu gdje je u finalu bio bolji od T. Haasa. Ove sezone nastupio je u Brisbaneu gdje je iznenađujuće poražen u drugom kolu od Dimitrova, a na Australian Openu je stigao do četvrtog kola u kojem je sa 3:0 zaustavljen od Federera. Da je bio u dobroj formi prošle sezone Raonić je pokazao plasmanom u finale turnira u Memphisu gdje je bolji od njega bio Melzer sa 2:0, a prošlogodišnji Australian Open završio je u trećem kolu porazom od domaćeg tenisača Hewitta rezultatom 3:1. Nakon velike borbe u trećem kolu Roland Garrosa izgubio je od Monaca rezultatom 3:2, a na turniru u Halleu igrao je meč četvrtfinala u kojem je bolji od njega bio Federrer rerzultatom 2:1. Na Wimbledonu je poražen od Querreya nakon pet odigranih setova, dok je na Mastersima u Torontu i Cincinnatiu izgubio mečeve četvrtfinala od Isnera i Wawrinke. Solidan rezultat ostvario je na US Openu gdje je stigao do četvrtog kola u kojem je zaustavljen od Murraya, a na turniru u Bangkoku igrao je meč četvrtfinala u kojem je bolji od njega bio Nieminen.\nM. Čilić trenutno zauzima 12. poziciju na ATP ljestvici. Ima devet titula u profesionalnoj karijeri, a posljednju je osvojio ove sezone na turniru u Zagrebu pobijedivši u finalu Melzera rezultatom 2:0. Osim Zagreba nastupio je i u Chennaiu gdje izgubio meč četvrtfinala od Paire sa 2:1, a na Australian Openu poražen je u trećem kolu od Seppia nakon pet odigranih setova. Lošu igru pokazao je na turniru u Memphisu gdje je kao prvi nositelj teškom mukom izborio četvrtfinale u kojem je poražen od Nishikoria. Prošle godine zbog povrede je propustio početak sezone, te je prvi meč odigrao na turniru u Delray Beachu u kojem je poražen od Nieminena 2:1. U trećem kolu Roland Garrosa poražen je od Del Potra sa 3:0, a solidan nastup zabilježio je na Wimbledonu gdje je stigao do četvrtog kola u kojem je bolji od njega bio Murray. Masters turnire u Torontu i Cincinnatiu završio je porazima od srpskih tenisača Tipsarevića i Đokovića sa po 2:0 u setovima, a na US Openu igrao je četvrtfinale u kojem je prokockao veliko vodstvo protiv Murraya, te izgubio meč rezultatom 3:1 u setovima.\nOva dvojica tenisača su do sada odigrali jedan međusobni meč i to 2011. godine u Valenciji, a pobjedu je slavio Čilić rezultatom 6:4 6:4. Prije dvije sezone Kanađanin je bio daleko slabije rangiran tenisač, pa su sada snage na terenu izjednaćenije.\ndirektan prenos indian wells 2013 marin čilić milos raonić tenis uživo\nTopTenis: Tenis Uživo: Čilić - Raonić Indian Wells


„Koka-kola“ (ne) priznaje da je Krim deo Rusije - 21.01.2016, Sputnik Srbija\nKompanija „Koka-kola“ objavila je na internetu kartu Rusije i izazvala buru gneva u Rusiji, a potom i u Ukrajini. 21.01.2016, Sputnik Srbija\nvesti, ekonomija, svet, krim, ukrajina, nemačka, mustafa najem, koka-kola, folksvagen, metro, mercedes benc\n17:33 21.01.2016 (Osveženo: 00:53 26.08.2021)\n© Sputnik / Ruslan Krivobok / Uđi u foto-galerijuFlaše koka-kole na rafovima\nPovod je bio prisustvo odnosno odsustvo Krima na karti, piše nemački „Cajt“, a prenosi sajt „Šta se priča o Americi“.\n„Koka-kola“ dokazuje da su dijete beskorisne\n12 Avgust 2015, 22:45\nU centar pažnje je ponovo došao Mustafa Najem, čuveni novinar i poslanik ukrajinskog parlamenta, koji je pre dve godine prvi na svojoj stranici na Fejsbuku objavio početak revolucije na Majdanu. Ipak, ovog puta nije bilo reči o odnosima Ukrajine i EU (kao pre dve godine), pa čak ni o politici sadašnje vlade te države.\nNaime, pomoću haštaga #BanCocaCola, ovaj 41-godišnji političar je pozvao na bojkot proizvoda američkog koncerna „Koka-kola“: „Više neću kupovati ’Koka-koline‘ napitke i pozivam ostale razumne ljude da mi se pridruže u ovoj odluci“, napisao je Najem na svojoj stranici na Fejsbuku.\nZbog toga je „Koka-kola“ bila prinuđena da na „sopstvenoj koži“ oseti koliko je bolan konflikt za obe države. Sve je počelo kada je kompanija na svojoj stranici na ruskoj društvenoj mreži „VKontakte“ objavila kartu Rusije, bez poluostrva Krim, Kalinjingradskog regiona i Kurilskih ostrva. U Rusiji je ovaj potez koncerna izazvao veliki skandal.\nPosle toga je „Koka-kola“ napisala na mreži „VKontakte“: „Izvinjavamo se povodom nastale situacije, uskoro ćemo objaviti ispravljenu verziju mape“. Nakon toga, na karti su se našli i Kalinjingrad, Kurili i….. poluostrvo Krim.\nUkrajina poziva na bojkot — nacionalna tradicija\n5 Januar 2016, 18:55\nŠta je činiti korporaciji „Koka-kola“? Karta Rusije sa Krimom žesti Ukrajince, ali karta bez poluostrva ljuti Ruse. Ako polazimo samo od toga koliki se tržišni obrt ostvari u jednoj i u drugoj državi, sumnje nema — Rusi piju tri puta više napitaka koje proizvodi američki koncern, nego što to čine Ukrajinci.\nU okolini Kijeva se nalazi jedna od najvećih fabrika „Koka-kole“ u Evropi. Osim toga, s obzirom da je „Koka-kola“ američka korporacija, ne može da ne obraća pažnju na geografiju: SAD su još 2014. godine uvele sankcije protiv Krima, prema čijim odredbama su zabranjeni svi trgovački odnosi sa „okupiranim“ poluostrvom. Nemojmo zaboraviti da su američke sankcije mnogo oštrije nego one koje je Rusiji uvela EU.\nIpak, kratkoročni bojkot, do kojeg je došlo nakon apela Mustafe Najema, nije prošao bez posledica: mnoge međunarodne kompanije ne mogu sebi da dozvole da „ih se (ne) tiče“ rusko-ukrajinski konflikt: jer ako se okrenu ruskom tržištu, beležiće gubitke u Ukrajini. Na primer, „Pepsi“ je kao najveći konkurent „Koka-kole“ odmah reagovao i uklonio sa svog sajta kartu Rusije sa Krimom. Ovaj korak nije ostao neprimećen u Ukrajini.\nNemačke kompanije mogu imati probleme…\n26 Septembar 2015, 21:42\nBez obzira na situaciju, mnogi nemački preduzetnici, kao i do sada aktivno rade na Krimu i oni su svakako „u toku“ sa onim što se desilo nakon akcije #BanCocaCola. „Folksvagen“ je, na primer, našao „rupu“ u sankcijama EU prema Krimu. Iako bi trebalo da su trgovački odnosi sa poluostrvom u Crnom moru obustavljeni još u decembru 2014. godine, sankcije ne sprečavaju nemački automobilski koncern da nastavi prodaju svojih vozila. Zvanični distributer „Folksvagena“ na Krimu je „Krim autoholding“, čije se sedište nalazi u gradu Simferopolj. Tamo je sedište i drugog distributera „A3 Simferopolj“, koji prodaje „Audijeve“ automobile.\n„Mi ovo činimo najpre zato što brinemo za naše klijente“, izjavilo je rukovodstvo „Folksvagen grupe“ nakon uvođenja sankcija. Na ovaj način koncern želi da zadrži svoje klijente, a i time zaradu. I kompanija „Mercedes benc“ je takođe ostala na poluostrvu, iako na ruskoj verziji sajta nema podataka o prodajnim mestima na Krimu.\nI „Metro“ ostaje na Krimu\nSličnu strategiju realizuje i „Metro grupa“ u okviru koje posluju prodavnice „Metro keš end keri“ u gradovima Simferopolj i Sevastopolj. Iako ne postoje zvanične informacije ni na ruskoj ni na ukrajinskoj verziji sajta, prodajni centri nastavljaju sa radom. Koncern „Adidas“ ima nekoliko potpuno zvaničnih sopstvenih radnji na poluostrvu, a informacije o tome se mogu naći i na njihovom sajtu, verziji na ruskom jeziku.\nMustafa Najem i njegovi sledbenici planiraju da sakupe i provere sve informacije o delatnosti inostranih preduzeća na Krimu.\n„Ukrajinski parlament će ove podatke dalje predati Ministarstvu spoljnih poslova i službama bezbednosti. Karta sveta mora da bude korektno predstavljena i mi ćemo se pobrinuti da tako i bude“, rekao je poslanik.\nPriča sa „Koka-kolom“ je već postala hit-tema za populističke debate. Neki predstavnici desničarskih partija, kao na primer predstavnik nacionalističke partije „Svoboda“ Oleg Tjagnibok smatra da „Koka-kolu“ u Ukrajini treba zatvoriti.\nNemačka preduzeća, konkretno „Folksvagen“, ne moraju se plašiti sličnih zabrana. Ipak, pojačan pritisak društva može zaista da stvori problem — ali ne toliko na samom ukrajinskom ili ruskom tržištu, koliko da loše utiče na reputaciju u zapadnim državama.


Obavijest - Anketa o obrazovanju odraslih u Federaciji BiH\nYou are here: Početna stranica Vijesti Obavijest - Anketa o obrazovanju odraslih u Federaciji BiH\nPublished on Friday, 20 January 2017 12:39\nObavještavamo Vas da će se u periodu od 01.02. do 31.03. 2017. godine, u skladu sa Planom provoclenja statističkih istraživanja od interesa za Federaciju BiH na teritoriji Vaše općine provoditi Anketa o obrazovanju odraslih u Federaciji BiH.\nAnketiranje domaćinstava na terenu obavijat će anketar ovlašten od strane Federalnog zavoda za statistiku.\nAnketa o obrazovanju odraslih je istraživanje koje je usmjereno na osobe starosti 25-64 godine koje žive u privatnim domaćinstvima. Svrha istraživanja je prikupljanje informacija o učešću posmatranih osoba u svim oblicima cjeloživotnog učenja - formalno, neformalno i informalno učenje. Istraživanje se provodi na uzorku izabranih domaćinstava. Anketom se prikupljaju i informacije o poznavanju stranih jezika ispitanika.\nAnketa o obrazovanju odraslih se provodi u svim zemljama članicama Europske unije, državama EFTA i državama kandidatima za članstvo u EU, prema jedinstvenoj metodologiji propisanoj od Eurostat-a, što obezbjeduje meclunarodnu uporedivost podataka.\nKoristimo priliku da Vas zamolimo za puno razumijevanje i podršku u provodenju ove aktivnosti.\nPrikupljeni podaci za pojedince i domaćinstva su povjerljivi i koristiće se isključivo u statističke svrhe u skladu sa članom 37. Zakona o statistici Federacije BiH („Službene novine FBIH" broj 63/03 i 9/09) i Zakonom o zaštiti ličnih podataka Bosne i Hercegovine („Službeni glasnik BiH" broj 49/06).\nFederalnog zavoda za statistiku


- Verovatno ću odsvirati i neke pesme koje u Areni nisam. Neke balade ili jako intimne pesme. Volim pevati onako kako se osećam. U velikoj dvorani atmosfera je uvek euforična i užarena, pa sama po sebi nameće pesme bržeg tempa, tako da mi je nastup u Sava centru odlična prilika za odsvirati neke pesme koje u Areni nisam - kaže Džiboni.


Vesti Autor:FoNet23. sep. 202123:0955 komentara\nIzvor: Google Earth/Page Consortium/Grad Beograd (Hotel "Dom" i planirana desetospratnica na njegovom mestu)\nBeogradski odbor Stranke slobode i pravde (SSP) upozorio je da hotelu "Dom" u Ulici kralja Milutina 54 preti rušenje.\nPredsednica Gradskog odbora SSP Mila Popović rekla je da je ta zgrada, koja je podignuta 1929. godine, bila deo zaštićene celine „Zapadni Vračar“, da je zaštita istekla i sada je „čeka ista sudbina koju je doživela vila u Nikolaja Krasnova broj 4 – rušenje“.\nOna je navela da je u novembru 2020. godine grad Beograd tu zgradu prodao „firmi Ramid, tada u vlasništvu Bojane Tomašević, supruge jednog od vlasnika Mocart kladionica i Ljiljane Božović supruge Zvonka Veselinovića“.\n„Da bi zavarala naum investitora, ova vlast je urbanistički projekat objavila samo dan pred isticanje roka za primedbe. Do poslednjeg momenta su krili da se po tom projektu planira rušenje starog objekta i zidanje desetrospratnice“, kazala je Mila Popović.\nI tako, po već ustaljenoj šemi grad rasprodaje svoju imovinu, investitori bliski vlasti ruše i grade šta gde hoće, a Zavod za zaštitu spomenika kulture okreće glavu, rekla je Mila Popović i dodala da za „gradsku vlast između kulture i tradicije i atraktivnih kvadrata, jasno je da dileme nema“.\nGrad BeogradMila PopovićStranka slobode i pravde\n26. okt. 2021 56


Opštinska uprava Šamac četvrtu godinu uzastopno svakom prvačiću podijelila po 100 KM – Novosti Plus\nU Srednjoškolskom centru “Nikola Tesla” i četiri osnovne škole na šamačkom području počela je nastava za 376 srednjoškolaca i oko 1.000 osnovaca, među kojima su 82 prvačića u Šamcu, Crkvini, Gornjoj Slatini i Obudovcu.\nOpštinska uprava Šamac je četvrtu godinu uzastopno svakom prvačiću podijelila po 100 KM, a načelnik opštine Đorđe Milićević uručio je i skromne poklone.\nPosjetivši osnovnu školu u Šamcu, Milićević je istakao da su sve osnovne škole i Srednjoškolski centar ispoštovali preporuke Instituta za javno zdravstvo Republike Srpske koje se tiču priprema za siguran početak školske godine.\nOn je najavio da će opština pomoći i u sufinaniranju prevoza učenika zbog povećanih troškova, s obzirom na to da u narednom periodu treba organizovati više smjena u osnovnim školama i Srednjoškolskom centru.\nMilićević je napomenuo da je, prema Zakonu, obaveza Ministarstva prosvjete i kulture da snosi dio troškova prevoza učenika osnovnih škola, a dio roditelji.\n“Kada je riječ o prevozu učenika osnovnih škola, dodatne troškove prevoza koje budu napravili sufinansiraće opština Šamac, za šta će biti izdvojeno 10.000 KM na godišnjem nivou iz opštinskog budžeta kako bi iznos koji izdvajaju roditelji bio na istom nivou kao lani”, rekao je Milićević.\nKada je riječ o Srednjoškolskom centru “Nikola Tesla”, Milićević je naveo da opština Šamac nema zakonsku obavezu da izdvaja novac za prevoz srednjoškolaca, ali da je ova lokalna zajednica unazad nekoliko godina snosila dio troškova prevoza.\n“Donijeli smo odluku da u prvom polugodištu kompletne troškove snosi opština Šamac, a u drugom polugodištu tražićemo od resornog ministarstva i Vlade Republike Srpske da nam pomogne, a sve s ciljem da pomognemo roditeljima i djeci”, rekao je Milićević.\nDirektor Osnovne škole “Šamac” Svjetlana Đurić kaže da su u ovoj školi upisali 47 prvačića u dva odjeljenja, te da su ih zbog novonastale situacije podijelili u dvije grupe.\n← DO 15. SEPTEMBRA PRIJAVE ZA KATEGORIZACIJU SPORTISTA\nROMAN MAJKIN POBJEDNIK PRVE ETAPE “TRKE KROZ SRBIJU” →


Vodič za portparole sudova u Srbiji | Otvorena Vrata Pravosuđa\nVodičiVodič za portparole sudova u Srbiji\nVodič za portparole sudova u Srbiji\nGodišnjim rasporedom poslova dodeljena vam je uloga portparola ili koordinatora za medije vašeg suda. Šta to znači kada dođete u sud sutra? Кako ćete ovo zaduženje obavljati savesno, blagovremeno i efikasno? Odakle da počnete?\nSasvim je prirodno da vam se ovakva pitanja roje u glavi onog trenutka kada shvatite šta vas sve čeka. Кako vam to ‘sve što vas čeka’ ne bi izgledalo kao nepoznanica ili vas držalo u neizvesnosti, ovaj Vodič sadrži smernice i praktične savete kako da se snađete na novim radnim zadacima. Кao što podnaslov Vodiča kaže – vi ste pravnici, obrazovali ste se da posao u sudu (bilo da ste sudijski pomćnik, sudija, sekretar suda, itd.) obavljate uz znanje i veštine koje su za to neophodne. Međutim, za posao portparola se (najverovatnije) niste obučavali, a on sa sobom nosi neke specifičnosti o kojima bi svakako bilo dobro da znate makar osnovno kako se u nekoj situaciji ne biste zatekli nespremni ili uložili mnogo truda i energije u pogrešnom smeru.\nPandemija korona virusa izazvala je krizu u celom svetu, a celu situaciju je dodatno usložila i prateća ‘infodemija’. I bez korona-krize, šum neverovatnog broja informacija koje kruže u etru - od tradicionalnih medija, preko društvenih mreža - otežava (umesto da olakšava) pravovremeno i tačno informisanje. Pravosuđe je od ključne važnosti za svako društvo, pa sudovi imaju veliku odgovornost da, kako u normalnim okolnostima, tako još i više tokom krize, blagovremeno informišu građane o svom radu, te promenama do kojih je došlo ili može doći, jer kriza utiče na način na koji svi obavljamo svoje svakodnevne aktivnosti. Sudski portparoli su u tim situacijama oni koji moraju da budu spremni da brzo reaguju, da u dogovoru sa rukovodstvom suda izađu na vreme sa važnim informacijama, odaberu kanale kroz koje će te informacije plasirati, da iste formulišu tako da prenesu poruku jezikom koji je lišen suvišnog pravničkog žargona i svima razumljiv, te da reaguju ukoliko dođe do nesporazuma ili su potrebna dodatna pojašnjenja. Sve ovo je proces koji kad se razloži na faze deluje komplikovano; međutim, praksa čini da teče prilično jednostavno i uigrano, ukoliko postoji razumevanje i dogovor među kolegama.\nMožda je to i najvažnije razumeti o poslu portparola u sudu – vi ste deo tima i da biste svoj posao obavljali kako treba potrebna vam je podrška i razumevanje drugih saradnika. Takođe, ono što postoji kao opis zaduženja jednog portparola u Sudskom poslovniku vrlo je šturo, pa vam neće dati dovoljno smernica kako da ovom poslu pristupite u praksi. Na kraju, portparol je, kao što će ovaj Vodič i pokazati, više od one osobe iz suda koja šalje dopise i saopštenja medijima – ako ovaj posao obavljate tako da vam je cilj da unapredite percepciju koju vaši sugrađani, najpre, a onda i šira javnost imaju o radu vaše institucije, onda na poziciji portparola suda možete nositi puno različitih šešira, odnosno obavljati više uloga od kojih svaka zahteva određene veštine kako biste na kraju bili i uspešni u onome što ste naumili. Ovaj Vodič pokušaće da slikovito predoči šta sve mogu biti zaduženja jednog portparola i pružiti praktične savete kako da se sa njima uspešno nosite.\nVodič možete pogledati i preuzeti OVDE. Prateće priloge možete pregledati na sajtu USAID-ovog Projekta vladavine prava.


Konkurs za organizaciju 3×3 takmičenja 2019 – Lige Košarkaškog saveza Srbije\nSezona 2018 za 3×3 takmičenja je bila za nezaborav, prevazišla je sezonu 2017 i svakako je najbolja od kada se ovo takmičenje organizuje pod okriljem Košarkaškog saveza Srbije.\nIstorijskom uspehu koji smo ostvarili prošle godine (Evropski prvaci, Svetski prvaci, Klupski svetski prvaci) najviše su doprineli brojni turniri koje smo organizovali i svi lokalni organizatori. Već sada, brojne organizacije i lokalne sredine zainteresovane su za učešće u nekom od zvaničnih formata 3×3 takmičenja, pa je ovo prava prilika da se prijavite.\nObrazac za organizaciju 3×3 turnira 2019 možete preuzeti OVDE.\nKonkurs traje do 10. marta 2019. godine, a posle ovog datuma KSS će, na osnovu pristiglih prijava, u roku od 15 radnih dana objaviti kompletan sistem i kalendar takmičenja za 2019. godinu.\nU naredom periodu, do kraja februara, po regionalnim savezima biće održane prezentacije na temu uključivanja lokalnih organizatora u organizaciju 3h3 turnira, na kojima ćete biti u prilici da dobijete mnogo detaljnije informacije.\nPopunjene prijave slati na mail: 3×3@kss.rs i 3x3serbia@gmail.com.\nZa teritoriju Vojvodine, pored prijave na pomenute mejlove, obavezno poslati prijavu i na ksv@eunet.rs.\nOrganizator se može kandidovati za jedan od prepoznatljivih formata 3×3 takmičenja: Prvenstvo Srbije (kvalifikacioni turnir A, B, C kategorije i finale Srbije) , 3×3 Srbija Kup, samostalni turnir… Više informacija možete videti u dokumentu „kategorizacija 3×3 turnira“ koji možete dobiti od koordinatora. Prilikom popunjavanja formulara ne treba da se opetrećujete preciznošću i tačnim finansijskim detaljima, važna je jasna namera i ozbiljnost lokalnog organizatora da može da iznese organizaciju. Ovo je samo prvi korak u dobijanju organizacije jednog turnira. Odmah po završetku konkursa kontaktiraće vas kordinator 3×3 za izvršenje narednih koraka. Ukoliko dobijete organizaciju nekog basket turnira, sa Košarkaškim savezom Srbije potpisujete ugovor ili dobijate potvrdu o organizaciji turnira sa kojim možete aplicirati za finansijska sredstva kod lokalne samouprave i sponzora.\nNenad Tanasijević +381/600800444 ili na: 3×3@kss.rs


BITAN POTPIS: Vojvodina obezbedila ostanak kapitena! - Odbojka, Ostali sportovi\nVukašin Cvetković 19.04.2021., 21:51 1 komentar\nVojvodina nakon osvojene titule uspela da zadrži veoma bitnog igrača!\nTim koji veoma uspešno vodi Dragoljub Zbiljić odradio je danas veoma bitan posao. Nakon što su u finalnoj seriji plej-ofa savladali Partizan i osvojili titulu, uspeli su da dogovore ostanak sjajnog Stevana Simića!\nStevan Simić ostaje kapiten Vojvodine NS seme! Svojim iskustvom i kvalitetetom ovaj stameni srednji bloker reprezentativnog kalibra, jurišaće sa šampionskom ekipom u borbu za sve domaće trofeje i u naredne dve sezone, a biće važan šraf u evropskoj priči Novosađana, u najjačem klupskom takmičenju Ligi šampiona.\nPrethodna vest KLOP OŠTAR: ‘Imam 53 godine i Liga Šampiona je uvek bila tu!’\nSledeća vest VAPAJ IZ ČAČKA: ‘Predsedniče pomozite!’\n22.04.2021. at 04:38\nIma li mladih u muškim selekcijama. O međunarodnim rezultatima se slabo javlja u info.


source.ba | Katastrofa u Albaniji: Pogledajte kako je zemljotres prepolovio zgradu\nNekoliko jakih zemljotresa pogodilo je danas Balkana, a prije nekoliko minuta osjetio se u Crnoj Gori, Albaniji, Sjevernoj Makedoniji, pa čak i u Italiji.\nPrema podacima američkog seizmološkog centra "U.S. Geological Survey", epicentar zemljotresa bio je 6 kilometara od popularnog ljetovališta Drač, dok su drugi bili u blizini mjesta Shijak, zemljotresi su magnitude od 5,6, 5,1 i 50 stepeni, na dubini od deset kilometara, piše Albania Daily News.\nLjudi su u panici istrčavali na ulice, a zemljotres je rušio sve pred sobom. U jednom predgrađu kod Tirane od jačine zemljotresa stambena zgrada se prepolovila.


U zenitu Dočeka je predstava Zeniteum :: 2022 koju morate videti - Visit Novi Sad\nU zenitu Dočeka je predstava Zeniteum :: 2022 koju morate videti\nNovi Sad se upisao u centar evropske kulturne mape. Zato će početak 2022. godine obeležiti do sada neviđena predstava svečanog otvaranja, Zeniteum :: 2022, koja predstavlja dramsku, muzičku i plesno-akrobatsku simfoniju, sa preko 60 umetnika na sceni, modernom scenografijom i kulisom Brašovanovog arhitektonskog giganta na Bulevaru Mihajla Pupina, sa simboličnim početkom u 20.22 časa.\nSvečano otvaranje će upotpuniti i koncerti širom grada, na preko 40 lokacija, kada ćemo prisustvovati nastupima najvećih domaćih i svetskih imena, od klasične do elektronske muzike.\nInspiracija za svečanu proslavu Zeniteum :: 2022 pronađena je zenitističkom avangardnom pokretu koji je uspeo da pređe granice tadašnje Jugoslavije i postane cenjen u Evropi. Iza ovog pokreta je stajao Ljubomir Micić, osnivač časopisa Zenit. Svečano otvaranje Evropske prestonice kulture slaviće nauku i umetnost kao dva osnovna čovekova uporišta.\nU režiji čuvenog slovenačkog reditelja i tvorca post-gravitacijske umetnosti, Dragana Živadinova, Zeniteum :: 2022 za protagoniste uzima dva velikana srpske i svetske nauke, koji su u tesnoj sprezi sa Novim Sadom – Milevu Marić Ajnštajn i Milutina Milankovića. Žena koja je sa slavnim mužem Albertom učestvovala u formulisanju teorije relativiteta, sa jedne strane, i tvorac klimatske astronomije i autor jedne od najcenjenijih naučno-popularnih dela Kroz vasionu i vekove, sa druge strane, povešće nas na put od prošlosti do budućnosti.\n„Zeniteum je pre svega slavlje. Tema Zeniteuma su nauka i umetnost. Bez nauke i umetnosti svet ne postoji. U stvari, to je vertikalizacija duha, uzdizanje prema zenitu. Protagonisti tog slavlja su matematičaka Mileva Marić Ajnštajn i matematičar Milutin Milanković. Dakle, slavimo matematiku, astronomiju i fiziku, ali pre svega – umetnost„, objasnio je reditelj Dragan Živadinov.\nScenografija postavljena na najznačajnijoj gradskoj prometnici, oslanja se na arhitektonski rad Dragiše Brašovana – zgradu Banovine, koja je svojevremeno uvrštena među najinovativnije i najznačajnije građevina 20. veka, prema prestižnom izdavaču u oblasti arhitekture i umetnosti, Fejdon-u. Gigant bauhausa svojim oblikom nas asocira na barku sa koje je Noje, po određenim kalendarima, pre 7530. godina spasao svet. Danas, u vreme naučnog progresa i inovativnosti, transformišemo ovu barku u svemirski brod na kom putujemo pravo u vasionu!\nMuzika komponovana za predstavu Zeniteum :: 2022, delo je kompozitorke Dragane Jovanović, a umetnički doživljaj će upotpuniti duvački orkestar u sastavu 24 akademska muzičara, glumačko-horski ansambl, uz plesače i akrobate koji će se naći na scenografiji visokoj 40 metara, koju je osmislila i dizajnirala scenografkinja i kostimografkinja Dunja Župančič. Dramaturg predstave Zeniteum :: 2022 je Svetislav Jovanov, dok je asistentkinja režije Maja Grgić.\nLik Milutina Milankovića tumači višestruko nagrađivan i jedan od najpoznatijih novosadskih glumaca, Boris Isaković, a u ulozi Mileve Marić Ajnštajn nalazi se Anita Mančić, jedinstvena dobitnica čak pet Sterijinih nagrada, koje dodeljuje jedan od najcenjenijih pozorišnih festivala u Srbiji, Sterijino pozorje. Domaćin predstave svečanog otvaranja u ime Fondacije Novi Sad – Evropska prestonica kulture biće dr Lazar Jovanov, novosadski glumac koji će zajedno sa plejadom učesnika komunicirati sa publikom i biti vodič Novosađanima i posetiocima grada kroz početak Evropske prestonice kulture.\nU toku jedne od proba, koje su uveliko u toku, glavni glumci predstave i muzičarka Laura Vukobratović, čiji intervju u celosti možete pročitati ovde, otkrili su nam svoje viđenje predstave svečanog otvaranja Zeniteum :: 2022.\n„Meni je izazov već i sama činjenica da ću svirati na vrhu čitave konstrukcije scene, na velikoj visini. Što se tiče mešanja više umetničkih izraza, smatram da je vrlo kompleksan projekat koji odstupa od klasičnih umetničkih formi svečanih otvaranja nekih velikih događaja, koje obično ne spajaju glumce, plesače i muzičare u okviru jednog nastupa“, objasnila je Laura Vukobratović. Glumica Anita Mančić istakla je važnost što je Novi Sad poneo titulu Evropske prestonice kulture, kao i da nam je to priznanje u ova vremena neophodno u svakom smislu. „Velika mi je čast da sam deo otvaranja Evropske prestonice kulture, a svako od nas treba da ima svest o tome šta to zapravo znači i da to nije samo trenutak“\nBudite sa nama 13. januara na svečanom otvaranju EPK i doživite ovaj neponovljivi i nesvakidašnji spektakl, kako ga naziva Boris Isaković. Doček je u zenitu!\nDoček, svečano otvaranje, zeniteum


Uništen dio mobilijara na putnom pravcu Berane - Rozaje - Centar kreativnih vještina\n12:20:30 | Utorak, 28. Jun 2022\nNasa organizacija oštro osudjuje bahatost i zlonamjernost pojedinaca koji su ovo uradili i otvoreno ih pitamo zašto im smetaju klupe i uredjen mobilijar, koji sluzi vozacima ali i ostalim ucesnicima u saobracaju da se odmore i naprave pauzu u prijatnom ambijentu pored puta.\nVeoma je važno da građani, a posebno vandali koji su ovo napravili (a možda i citaju ovaj tekst) budu svjesni da su mobilijari javna svojina, odnosno vlasništvo svih nas koji živimo na prostoru opštine Berane.\nMorate shvatiti da jedino zajedničkim snagama i trudom možemo učiniti da naša opština postane prijatnije i ljepše mjesto za život. Potrebno je samo da svako od nas da mali doprinos ili makar da ne uništava javnu svojinu.\nFrustrirajuće je to što smo godinama čekali da dobijemo bilo kakav mobilijar pored puta, a onda neko iz bijesa, zavisti ili ljubomore priredi ovako porazavajucu situaciju.\nOvo je drugi put da se mobilijari koji su postavljeni pored puta ruse i unistavaju na ovakav nacin. Potpis rusitelja je isti i svjesni smo cinjenice da njima ne odgovaraju postavljeni mobilijari, pa im javno porucujemo: rusitelji i zlonamjernici, zapamtite da koliko god puta porusili ono sto napravimo, mi cemo ponovo sagraditi i obnoviti. Bice nam cast i zadovoljstvo a vama vasa nedjela, nek sluze na cast.\nČitaj još Upucena inicijativa za pokretanje prekršajnog postupka\tNekorektno ponasanje lokalne uprave prema NVO sektoru


Projekt menadžer | Environmental Modeling Solutions | Beograd | Poslovi Infostud\nEnvironmental Modeling Solutions (www.advancedgwt.com) je kompanija koja se bavi vrhunskim naučno-istraživačkim projektima kao i njihovom primenom u praksi. Naši klijenti su uglavnom na zapadnom tržištu.\nPotreban nam je jedan:\nInženjer poljoprivredne ili hidrogeološke struke sa odličnim znanjem engleskog jezika, vozačkom dozvolom i sklonosti ka radu sa kompjuterima.\nPored osnovnih uslova koji su već navedeni, potrebno je da kandidat ima osećaj za rad sa klijentima.\nRadni zadaci bi obuhvatali više aspekata, od rada u gis-u i daljinskoj detekciji na raznim internacionalnim projektima, komunikaciju sa klijentima, kao i rad na društvenim mrežama (npr. LinkedIn).\nPogodnosti rada u Environmental Modeling Solutions kompaniji su stabilni prihodi i jedinstvena mogućnost da se radi sa najpoznatijim svetskim kompanijama i naučnicima, kao i mogućnost napredovanja.\nDa bi ste razumeli ono što mi radimo najbolje je posetiti naš web sajt - www.advancedgwt.com ili Linkedin profil Dr Dragana Kaludjerovića


Baka Prase vaspitava decu u Srbiji, sada je on BEZOBRAZNO ODGOVORIO RODITELJIMA (VIDEO) - Mmedia Mreža | Vesti o Youtuberima\nVesti o YoutuberimaNOVI SAD: Deca padala u trans, penjali se na stolove po kafi...\nVesti o YoutuberimaBaka Prase vaspitava decu u Srbiji, sada je on BEZOBRAZNO OD...\nBogdan Ilić, sve popularniji srpski Jutjuber koji je poznat pod nadimkom "Baka prase", ne prestaje da šokira javnost svojim klipovima, a ovaj put je uputio poruku roditeljima dece koja ga prate, kao i javnosti.\nYouTube Vesti, Vesti o Youtuberima | YouTube svet | 13.07.2019\nUnazad nekoliko godina, influenseri, odnosno određeni broj ljudi sa velikim brojem pratilaca na društvenim mrežama postavljaju standarde ponašanja, pa i govora među mlađom populacijom. Ono što posebno zabrinjava roditelje, pa i javnost, jeste činjenica da prilikom snimanja video materijala, većina njih tokom obraćanja koristi veliki broj psovki, koje baš i nisu primerene publici kojoj je sadržaj plasiran.\nKako je naveo u video snimku, glavni razlog za snimanje ovog klipa bila je činjenica da se ime njegovog oca i njega samog sve više spominje u negativnom kontekstu, zbog čega je on odlučio da ljudima koji se bave njihovim životima, uputi oštru poruku.\nPročitano puta: 146


Novovići imaju razlog za radost: Uz pomoć dobrih ljudi kuća stigla do prve ploče | Apel\nVodena pećina dragulj ariljske opštine - (VIDEO)-Dnevni boravak za decu, mlade i odrasle ometene u razvoju iz Smederevske Palanke zajedno sa svojim sugrađanima već nepunih 5 godina učestvuje u našoj borbi za osobe sa invaliditetom-Mostarci oduševili mališane u Istočnom Sarajevu-PROKUPLJE NA SLOVOOO-ČETVOROGODIŠNJAK SA OCEM ZA 45 DANA OBIŠAO CIJELU ZEMLJU-Dečija nedelja u Gornjem Milanovcu-Akcija dobrovoljnog davanja krvi 7. oktobra u Zaječaru-Program smanjenja nezaposlenosti mladih kroz razvoj turističkog proizvoda-Takmičenje opština i gradova: Šampioni preduzetništva 2020-P&G brend Pampers i Lilly u saradnji sa Fondacijom Divac donirali 10.000 evra srpskim porodilištima\nPRIČE POMOĆ Novovići imaju razlog za radost: Uz pomoć dobrih ljudi kuća stigla do prve ploče\nNovovići imaju razlog za radost: Uz pomoć dobrih ljudi kuća stigla do prve ploče August 5, 2020\nHumanitarna organizacija Kolo srpskih sestara „Nadežda Petrović“ u saradnji sa mnogobrojnim donatorima,uspela je da skupi deo sredstava za gradnju kuće desetočlanoj porodici Novović sa Kosova, koji trenutno žive kao podstanari u Mrčajevcima.\nPrema rečima predsednice Kola srpskih sestara Bojane Jakšić ova organizacija je uz pomoć donatora iz Velike Britanije, prošle godine uspela da podigne temelj doma za Novoviće.\n„Naša organizacija podržava porodice koje doprinose natalitetu u državi, Novoviće pratimo već 14 godina, a sva deca su radna, vredna i dobri đaci“, kazala je Jakšić.\nPreuzeto sa: http://www.glaszapadnesrbije.rs/521004/Novovici-imaju-razlog-za-radost-uz-pomoc-dobrih-ljudi-kuca-stigla-do-prve-ploce/\nČačakGlas zapadne SrbijeKosovo i MetohijaMrčajevci\nPrethodnoSlovak Aid podržava beskućnike u Beogradu u toku pandemije – ADRA Srbija\nSledećeONLINE PANEL: DISKRIMINACIJA U OBLASTI RADA I ZAPOŠLJAVANJA\nVodena pećina dragulj ariljske opštine – (VIDEO)\nProgram smanjenja nezaposlenosti mladih kroz razvoj turističkog proizvoda\nADRA Atomska banja Gornja Trepča Beograd Bosna i Hercegovina Covid19 crveni krst Dijaspora Fondacija Ana i Vlade Divac Glas zapadne Srbije Gornji Milanovac Humanost na delu ISTOČNO SARAJEVO Ivanjica Jovan Simić Katera News Korona Kosovo i Metohija Kragujevac Kraljevo Lučani Lučani info Niš Novi Pazar Novi Sad Pančevo Pomoć Srpskoj Deci Poplava Priboj PRIJEPOLJE Prokuplje Prokuplje na dlanu Radio D Lučani Republika Srpska See Srpska Srbi za Srbe Televizija srpske dijaspore Timočka Topola Udruženja paraplegičara Čačak Užice Zajedno za život Zaječar Čačak ČEP ZA HENDIKEP Šabac\nDnevni boravak za decu, mlade i odrasle ometene u razvoju iz Smederevske Palanke zajedno sa svojim sugrađanima već nepunih 5 godina učestvuje u našoj borbi za osobe sa invaliditetom\nMostarci oduševili mališane u Istočnom Sarajevu\nPROKUPLJE NA SLOVOOO\nČETVOROGODIŠNJAK SA OCEM ZA 45 DANA OBIŠAO CIJELU ZEMLJU


Šta će biti sa Srbima zaraženim na kruzeru? - Glas Podrinja\n"Mislim da neće ići na to da rizikuju da te pacijente šalju dalje, da budu u kontaktu sa više ljudi, nego da će preuzeti da ih oni leče. O tome će oni morati da odluče. Kakvu god odluku budu doneli, mi smo spremni da je poštujemo", rekao je ministar Zlatibor Lončar i dodao da nema mesta panici.\nDeo od srpskih članova posade, koji su testirani negativno, već je napustio brod.


TEST Honda CR-V 1.5 AWD: Jedan za sve! | TopSpeed – Telegraf.rs\n05. Januar 2019. | 15:03\nTEST Honda CR-V 1.5 AWD: Jedan za sve!\nNova generacija Hondinog kompaktnog SUV modela je neprikosnovena po ponudi prostora, a u nastojanju da se domogne kupaca, oslanja se i na provereni kvalitet izrade, sigurnosne sisteme i asistencije koje dolaze standardno te snažan i tih benzinski agregat koji je kod testirane verzije „uparen“ sa CVT menjačem i pokreće sva četiri točka\nPeta generacija Honde CR-V nastavlja borbu u kompaktnom SUV segmentu koju je japanski proizvođač započeo polovinom devedesetih. U međuvremenu, mnogo toga se promenilo pa imamo situaciju da je danas ova klasa toliko izrasla da je verovatno najkonkurentnija od svih na evropskom tržištu. Kada se nađete u nepreglednoj masi morate posedovati onaj „X faktor“, nešto po ćemu ćete se izdvojiti od brojnih rivala. Honda je imidž izgradila po dva osnova – odličnim kvalitetom izrade koji je potvrđen zadovoljstvom kupaca modela CR-V, kao i vanserijskom ponudom prostora. Sa dolaskom nove generacije, Japanci nastavljaju da igraju na proverene karte i podižu ulog time što su rešili da ponude još više, gotovo na svim poljima.\nTačno je da dopadljiv izgled igra veoma važnu ulogu u pridobijanju naklonosti kupaca i isto tako je poznato da Honda u ovom segmentu nikada nije puno polagala na atraktivan dizajn. Međutim, činjenica je da novi CR-V izgleda dosta dobro, svakako bolje od prethodnika. Oštriji prednji deo sa agresivnijim crtama lica, naglašeniji bokovi i potpuno preoblikovane zadnje svetlosne grupe prave sasvim dovoljan pomak u odnosu na prethodnika.\nJoš veću progresiju donosi unutrašnjost. Kokpit sa digitalnim instrumentima i centralnim ekranom osetljivim na dodir ne očarava izgledom, ali zato prednjači u pogledu kvaliteta, prostranosti i funkcionalnosti. Kožom presvučena sedišta pružaju dobar oslonac leđima, a jedina zamerka na ergonomiju može se uputiti podešavanju upravljača koji ima ograničen hod po visini na dole.\nIzmeđu vozača i suvozača se nalaze držači za čaše, dva duboka skrivena pretinca, kao i pregrada za odlaganje mobilnog telefona. To je i više nego dovoljno da odložite svu prateću „opremu“ na dužim putovanjima. Neizostavan deo opreme na samom automobilu predstavlja povezanost za koju je zadužen Honda Connect multimedijalni sistem sa navigacijom. Na raspolaganju su i po dva USB porta napred i nazad. „Šetanje“ kroz meni je jednostavno i intuitivno, ali bi grafika mape na ekranu osetljivom na dodir mogla da bude bolja.\nNo, važnije od toga je da su konstruktori pronašli magičnu formulu da novi izdanak učine komfornijim iako je kraći od svog prethodnika. To se posebno odnosi na komoditet zadnje klupe gde je dobijen izdašan prostor za noge i glave putnika koji će udobno sedeti na dobro oblikovanim sedištima. Tu caruje nenadmašno gostoprimstvo i to ne samo u poređenju sa rivalima u ovom segmentu već i kada se povuče paralela sa nekim većim SUV-ovima. Istovremeno, prtljažnik osnovne zapremine 561 litar dovoljno je veliki da se po želji kupaca u njemu mogu naći dodatna dva sedišta, a konfiguraciju sa tri reda sedišta pruža malo koji automobil čak i iz višeg SUV segmenta.\nSa druge strane, dužina od 4,6 metara čini ovaj model dovoljno kompaktnim da u gradskoj vožnji, a zahvaljujući visokoj poziciji sedenja možete računati na dobru preglednost i nećete imati problema sa manevrisanjem po uskim ulicama i prilikom pronalaženja mesta za parking. Mi smo testirali verziju sa pet sedišta u višem srednjem paketu Lifestyle, koju pokreće 1,5-litarski benzinski turbomotor. Ovo je, inače, jedini agregat u ponudi i dolazi u dva nivoa snage – 173 KS oslobađa verzija sa ručnim šestostepenim menjačem, dok testirani model sa automatski menjačem sa kontinuiranim prenosom (tzv. CVT) ima 20 „konja“ više.\nOdsustvo dizela i skroman izbor agregata svakako umanjuje konkurentnost, posebno na našem tržištu, koje je još uvek naklonjeno dizel motorima, ne samo u ovoj klasi. Pogon na prednje točkove moguće je dobiti samo uz verziju sa manuelnim menjačem u osnovnom paketu opreme po ceni od 29.490 evra, sve ostale konfiguracije dolaze sa AWD pogonom na sva četiri točka. Turbo benzinac svakako ima svoje dobre strane, izuzetno je tih i uglađen te solidno vuče iako fabrički podaci o ubrzanju govore drugačije. Od 0 do 100 km/h potrebno mu je 9,5 sekundi što nije rezultat za pohvalu s obzirom na gotovo 200 konjskih snaga koje pokreću sve točkove.\nVažnije je to što su međuubrzanja tečna i bez zastoja u prilivu snage, tako da dostizanje željenih brzina i preticanja u opsegu od 80 do 130 km/h ne traju predugo. Međutim, kao i uvek kada je na delu CVT menjač, vozna dinamika ostaje u senci komfora. Putnici su pošteđeni bilo kakvih trzaja prilikom ubrzavanja, ali se zato vozač susreće sa „ravnom linijom“ prilikom pritiska na papučicu gasa. Doduše, menjač nudi sportski, pa i manuelni mod preko poluga iza upravljača kada je motor nešto potentniji, ali ne previše. Zato krstarenja predstavljaju pravo zadovoljstvo, jer motor tada operiše u niskom području obrtaja. U gradskoj vožnji je to ispod 1.500 o/min, dok na otvorenom zavisi od brzine kretanja.\nKada je reč o potrošnji ona se kreće oko 11 litara po gradu, na auto-putu pri 130 km/h 9 litara, dok na magistrali bord kompjuter očitava 7,5 litara. Sa klirensom od 208 milimetara i pogonom na sve točkove, CR-V je osposobljen za sillazak sa asfalta i lakše off-road izlete što ga čini izuzetno svestranim porodičnim automobilom.\nPo sistemu jedan za sve – jednako je dobar u gradu, kao i na otvorenom putu. Ciljna grupa su mu pretežno porodični ljudi koji ne menjaju često automobile i streme aktivnom načinu života. Kada je reč o ceni, ona se kreće u rasponu od 30 do 40.000 evra. Za pohvalu je bogata osnovna oprema, koja podrazumeva navigaciju, automatsku klimu, automatsku kontrolu dugih svetala, grejače sedišta, Honda Sense paket sa sigurnosnim sistemima kao što su Front Assist sa preventivnim upozozrenjem na opasnost od sudara, sistem za nadgledanje kolovozne trake, adaptivni tempomat… Model sa 193 KS i CVT menjačem kreće od 34.990 evra u Elegance paketu, dok testirani Lifestyle sa kožnim sedištima, hands-free karticom i ulaskom bez upotreba ključa, LED svetlima i metalik bojom staje 36.100 evra.\nKaroserija SUV, 5 sedišta; d x š x v 4.600 x 1.855 x 1.689 mm, međ. rast. 2.659 mm; zapremina prtljažnika 561/1.123 lit, masa 1.700 kg\nMotor benzin, redni, četiri cilindra, turbo; 1.498 ccm, 193 KS pri 5.600 o/min; 243 Nm pri 2.000–5.000 o/min\nTransmisija automatska, CVT; pogon na sve točkove\nPerformanse 0 – 100 km/h za 9,5 s; maksimalna brzina 200 km/h; potrošnja goriva 8,7 lit/100 km; emisija 197 g/km\nCena od 34.490 evra\n▲ Prostran i funkcionalan enterijer, bogata standardna oprema\n▼ Performanse, potrošnja\nNova generacija Honde CR-V je SUV za porodične kupce koji traže izuzetno prostran, univerzalan i kvalitetan automobil na duže staze\nTagovi: cr-v, honda, test, turbo, vtec


REVOLTOV GRAFIT: "Ne šaljite novac rodbini koja glasa za vlast zbog koje ste morali otići" - Semberske\nREVOLTOV GRAFIT: “Ne šaljite novac rodbini koja glasa za vlast zbog koje ste morali otići”\nNa fasadi Katoličke gimnazije u centru Banjaluke jutros je osvanuo grafit kojim se pokret Revolt BL obratio građanima koji masovno napuštaju Republiku Srpsku u potrazi za poslom i boljim uslovima za život.\nVI KOJI BJEŽITE IZ SRPSKE, NE ŠALJITE NOVČANU POMOĆ RODBINI! ONI SU GLASALI ZA OVE ZBOG KOJIH STE MORALI DA ODETE!\nU propratnom saopštenju iz Revolta još poručuju:\n“Idite gdje god možete, vi i vaše porodice, edukujte se, savladavajte nove jezike i tehnologije, živite punim plućima, ali ne zaboravite: Revolt Banja Luka i bratske organizacije od Novog grada do Trebinja ostaju ovde, da se bore protiv banditskog režima Milorada Dodika i njegove crvene sekte. I, obećavamo vam da ćemo se izboriti! Biće Srpska ponovo slobodna!”\nPrema podacima Centralne banke BiH, novčane doznake iz dijaspore predstavljaju jedan od najvažnijih priliva novca i višestruko premašuju vrijednost stranih investicija u BiH.\nDoznale iz inostranstva čine oko 30 odsto ukupnih primanja građana BiH.\nPrevious : Firma iz Bijeljine “prodaje” siromašnim penzionerima usisivače po 3100 KM!?\nNext : Đorđe Balašević pred prepunim SPENS-om: “Živimo u zemlji u kojoj čovjeka ubiju s pet metaka u leđa”


11 medalja sa Gala kupa za knjaževčane - Knjaževačke vesti\nZaštita za sve – Đaci iz Knjaževca najbolji poznavaoci zaštite od sunca\nSaobraćajka kod Vratarnice povređena deca iz Knjaževca\nPočela rekonstrukciji javne rasvete u Knjaževcu novim LED svetiljkama\nHome / Knjazevčani / 11 medalja sa Gala kupa za knjaževčane\n11 medalja sa Gala kupa za knjaževčane\nČlanovi Pauerlifting i bodi bilding sport kluba Knjaževac osvojili su sedam zlatnih, tri srebrne i jednu bronzanu medalju na takmičenju koje je održano u nedelju u Nišu.\nU nedelju, 23. decembra u Nišu je održan tradicionalni 23. Gala kup u Pauerliftingu Classic (bez opreme) i Equipped (sa opremom), učestvovalo je oko 50 takmičara iz 18 klubova iz Srbije i Bosne i Hercegovine.\nPauerlifting i bodi bilding i sportski klub „Knjaževac“ nastupio je na ovom prvenstvu sa osam od planiranih deset takmičara. Zbog povreda u toku priprema, Jelena Marinković i Aleksandar Tošić bili su sprečeni da učestvuju na prvenstvu.\nDa je bila u mogućnosti da učestvuje, Jelena bi osvojila titulu aposolutno najjače takmičarke na ovom kupu, a Aleksandar izvanredan plasman u kategoriji muškaraca sa opremom. Klupski drugovi im žele brz oporavak i još bolje rezultate u narednoj takmičarskoj sezoni.\nI pored sportskih povreda Pauerlifting i bodi bilding i sportski klub „Knjaževac“ ostvario je izuzetan uspeh, osvojivši ukupno 11 medalja, od čega su sedam zlatnih, tri srebrne i jedna bronzana, kao i 5 pehara za ukupni plasman, a to je po kategorijama izgledalo ovako:\nAleksandar Radisavljević osvojio je zlatnu medalju u disciplini „Equipped Pauerlifting“ u kategoriji muškaraca do 105 kg. sa podignutih 560 kg. u totalu. Aleksandar je takođe osvojio zlatnu medalju u kategoriji juniora do 105 kg. i pehar za najuspešnijeg takmičara u kategoriji do 105 kg. sa opremom.\nStefan Dinić osvojio je zlatnu medalju u disciplini „Equipped Pauerlifting“ u kategoriji muškaraca do 83 kg. sa podignutih 480 kg. u totalu. Stefan je takođe osvojio pehar za najuspešnijeg takmičara u kategoriji do 83 kg. sa opremom.\nMilan Ničić osvojio je bronzanu medalju u disciplini „Classic Pauerlifting“ u izuzetno jakoj konkurenciji u kategoriji muškaraca do 83 kg. sa podignutih 467.5 kg. u totalu.\nSrđan Ristić osvojio je zlatnu medalju u disciplini Bench press za osobe sa invaliditetom u kategoriji do 80 kg. sa podignutih 85 kg. Srđan je takođe osvojio pehar za najuspešnijeg takmičara u kategoriji osoba sa invaliditetom do 80 kg.\nVesna Nikić osvojila je zlatnu medalju u disciplini Bench press za osobe sa invaliditetom u kategoriji do 86 kg. sa podignutih 60 kg. Vesna je takođe osvojila pehar za najuspešniju takmičarku u kategoriji osoba sa invaliditetom do 86 kg.\nMarija Rakić osvojila je zlatnu medalju u disciplini „Classic Pauerlifting“ u kategoriji žena do 72 kg. sa podignutih 235 kg. u totalu. Marija je takođe osvojila zlatnu medalju u kategoriji veteranki M1 do 72 kg i pehar za najuspešniju takmičarku u kategoriji žena do 72 kg.\nMilica Mladenović osvojila je srebrnu medalju u disciplini „Classic Pauerlifting“ u kategoriji žena do 57 kg. sa podignutih 187.5 kg. u totalu.\nAleksandra Stanković osvojila je srebrnu medalju u disciplini „Classic Pauerlifting“ u kategoriji žena do 52 kg. sa podignutih 205 kg. u totalu. Aleksandra je takođe osvojila srebrnu medalju u kategoriji juniorki do 52 kg.\nOdlazak na ovo takmičenje pomogla je lokalna samouprava i Sportski savez Knjaževca.\nOvaj medijski sadržaj sufinansiran je od strane opštine Knjaževac. Stavovi izneti u podržanom medijskom projektu nužno ne izražavaju stavove organa koji je dodelio sredstva\nPrevious: Knjaževac : Nova obuka za početnice u agrobiznisu\nNext: Sve o budućem razvoju Stare planine (Video)\nArhiva Select Month June 2019 (23) May 2019 (79) April 2019 (52) March 2019 (45) February 2019 (42) January 2019 (44) December 2018 (76) November 2018 (56) October 2018 (40) September 2018 (42) August 2018 (34) July 2018 (33) June 2018 (18) May 2018 (32) April 2018 (42) March 2018 (50) February 2018 (24) January 2018 (33) December 2017 (65) November 2017 (67) October 2017 (78) September 2017 (58) August 2017 (51) July 2017 (40) June 2017 (62) May 2017 (28) April 2017 (48) March 2017 (104) February 2017 (86) January 2017 (89) December 2016 (106) November 2016 (1) March 2016 (1) June 2009 (60) May 2009 (82) April 2009 (44) March 2009 (51) February 2009 (48) January 2009 (28) October 2008 (1) September 2008 (1) August 2008 (1) July 2008 (1) May 2008 (1) March 2008 (1) January 2008 (4) December 2007 (2) October 2007 (2)\nCategories Select Category Agencija za razvoj opštine Knjaževa (13) Alterantivi izvori energije (4) Auto moto sport (2) Babin zub (45) Balta Berilovac (7) Banjica (11) Baranica (2) Bezbednost (120) Bioskop (9) Bodybuilding (1) Boljevac (3) Bor (13) Centar za kreativni razvoj (4) Centar za socijalni rad (2) Direkcija za Razvoj (7) Dom učenika (6) Doma kulture Knjaževac (87) Donja Kamenica (5) Drugi pišu (231) Ds (6) Dveri (3) Edukativni Centar Knjaževac (2) Ekologija (24) Ekonomija (75) EPS (17) Festival kulture mladih Srbije (6) Foto (7) Fudbal (14) Gimnazija Knjaževac (6) Gornja Kamenica (2) HOT (2) Hotel Stara planina **** (10) Humanost (28) Humor (1) Intervju (1) Istorijski dogadjaji (25) Izbori 2016 (2) Jabučko ravnište (8) Jakovac (1) Jiu Jitsu (1) JKP Standard (6) JKP Toplana (1) JP Razvoj (7) JP STRK (7) Kalna (7) Karate (4) Kladovo (2) Knjaževac (1,446) Knjazevčani (420) Književnost (34) Konkursi (77) Košarka (5) Krediti (2) Lokalna samouprava (425) Lov (2) Majdanpek (5) Mali oglasi (5) Marketing (39) Minićevo (5) Mladi vesti (81) MUP (70) Muzička dešavanja (107) Muzička škola (9) Nacionalna služba za zapošljavanje (10) Najave (1,177) Narodna biblioteka Njegoš (14) Negotin (7) Novo Korito (4) Nvo sektor (58) Obaveštenja (1,582) Obrazovanje (142) Odbojka (1) Oglasi (1) Opštinsko veće (32) OŠ Dubrava (6) OŠ Kaplar (7) Pirot (3) Planinarenje (3) Planinarenje (4) Plivanje (2) Politicka desavanja (141) Politički marketing (1) Poljoprivreda (40) Powerlifting klub Knjaževac (15) Pozorište (9) Predstava (20) Predstave (18) Privreda (51) Provod (63) Ravna (3) Rcsu Knjaževac (4) Rgošte (1) Rukomet (5) Rukomet (5) Sabor na Kadibogazu (1) Sednice SO Knjaževac (30) Sela (101) Šipurijada (1) Skijanje (6) Sokobanja (3) Sport (147) Sportski savez Knjaževac (17) Sportsko-turistički resursi Knjaževac (10) Sps (3) Srpska Napredna Stranka (15) Stara planina (93) Štrbac (1) Svrljig (54) Taekwondo (2) Tehnička škola Knjaževac (4) Tenis (6) Timocka krajina (1,067) Tragedije (24) Turistička organizacija Knjaževac (25) Turizam (167) Udruženja (36) Ujedinjena seljačka stranka (8) Umetnost (1) Uncategorized (18) Verski praznici (69) Vesti (147) Vesti iz Knjazevca (1,660) Vesti iz Srbije (938) Vesti iz Sveta (148) Video (229) Vremenske prilike (20) Vrtovac (2) Zabava (349) Zajecar (56) Zanimljivosti (1,157) Zaposlenje (136) Zavičajni muzej Knjaževac (27) Zavod za vaspitanje mladeži u Knjaževcu (1) Zdravstvo (63)\nNa putu Zaječar – Knjaževac, kod Vratarnice, u saobraćajnoj nezgodi koja se ...


Biljana Mitrinović: Ko sme, taj može - Novi Standard\nKo iza sebe ima vojničke uspehe na terenu – može za pregovaračkim stolom da zahteva šta god želi. Zbog toga predsednik Azerbejdžana daje izjave kakve daje\nKada dođu na red mirovni pregovori između Jermenije i Azerbejdžana, kao kompromisna formula najverovatnije će biti stavljena na sto ona iz „kazanjskog sporazuma” iz 2011. godine, kada se razgovaralo o povlačenju Jermena iz sedam regiona koji nisu deo Nagorno-Karabaha, ali čine takozvani bezbednosni pojas. Ratoborne izjave predsednika Turske i Azerbejdžana Redžepa Tajipa Erdogana i Ilhama Alijeva – da je i vojno rešenje jedno od rešenja – kako su odgovarali na pozive na primirje, ispostavilo se i u ovom slučaju kao dobra polazna osnova. Ofanziva azerbejdžanskih snaga, koja je na nagornokarabaškom ratištu napravila „klanicu”, dok su čak i u centru glavnog grada odjekivale detonacije – učinila je jermensku stranu zainteresovanijom za pregovore.\nNarušen status kvo\nKo iza sebe ima vojničke uspehe na terenu – može za pregovaračkim stolom da zahteva šta god želi. Alijev je uoči ministarskog sastanka u Moskvi rekao da će pregovarački proces biti odmah završen ukoliko jermenski šef diplomatije tokom razgovora izusti da je „Karabah jermenski”. Ni „status kvo” slučaja Nagorno-Karabah više ne postoji jer ga je azerbejdžanska strana promenila. Barem tako situaciju vide u Bakuu i Ankari, koji 30 godina čekaju da se primene rezolucije UN o teritorijalnom integritetu. Masakre nad Jermenima u ovakvim situacijama ne pominju.\nStrah od obnove Otomanskog carstva, o kome govori Nikol Pašinjan („Ako međunarodna zajednica hitno ne interveniše, videćete Turke pred vratima Beča, kao u 17. veku”) više je za vratom Jermenima nego Francuzima. Širenje Turske na južni Kavkaz najviše ugrožava interese Rusije i obrnuto je proporcionalan interesima SAD. Od ratnih sukoba tokom devedesetih godina prošlog veka Azerbejdžan je bio jedina od bivših sovjetskih republika kojoj je Vašington uskratio pomoć, dok ju je Jermenija sve više dobijala. Odnedavno borba za pristup energentima menja ovu situaciju, kao i odnos kopredsednika u Minskoj grupi OEBS-a prema ovom regionu. „Status kvo” ni među njima ne postoji.\nPre dva dana je Aleksandar Lukašenko rekao da je apsolutno neprofesionalno povlačiti paralele između događaja u Belorusiji (neuspešni puč) sa situacijom u Kirgiziji („uspešan” puč). Lukašenku se sigurno ježi koža dok gleda kako se munjevitom brzinom menja vlast na ulici.\nGotovo sve se odigralo u nekoliko dana. Demonstracije posle parlamentarnih izbora organizovale su stranke koje nisu ušle u parlament: kamionom je razvaljena kapija „Belog dvora”; odmah se dogodio upad u zgradu skupštine koja je zapaljena i opljačkana; demonstranti su ušli i u ostale državne institucije. Izbor novog predsednika skupštine održan je u hotelu dok su nemiri besneli na ulicama.\nIz zatvora je oslobođen bivši predsednik Albazbek Atambajev, koji je vladao od 2011. do 2017, kada je uhapšen zbog korupcije i planiranja državnog udara. U spektakularnom ponovljenom napadu specijalaca na njegovu utvrđenu kuću te 2017. učestvovalo je 2.000 policajaca, među kojima je bio i ministar unutrašnjih poslova. Prilikom napada i hapšenja Atambajeva ranjeno je oko stotinu ljudi. Čim je izašao iz zatvora, Atambajev je odgovorio da su sulude konstatacije da on finansira ovu „treću” revoluciju jer je njegova „supruga pozajmila novac za taksi kada je dolazila po njega u zatvor”.\nPredsednik Kirgizije Soronbaj Ženbekov uveo je vanredno stanje u Biškeku i sve se odvijalo kao prema udžbeniku za nasilne prevrate i „obojene revolucije”. Neobično je jedino bilo to što je vanredno stanje i raspoređivanje vojske, koja je odmah stigla na periferiju grada, pomereno za nešto više od 24 časa. Prethodno je postavljen novi načelnik generalštaba, koji ima bogato profesionalno iskustvo u Avganistanu, te je građanima dato još malo vremena da se sklone s ulica. Izbori će biti ponovljeni za manje od mesec dana. Rat Severa i Juga u Kirgiziji je nastavljen. Za sada se nisu umešali stranci, barem ne vidljivo.\nOvako nešto munjevito sproveo je i Donald Tramp. On se razboleo od kovida 19 i ozdravio, čak brže nego što je u Biškeku izveden prevrat. Doduše, i Lukašenko, koji ne voli da Belorusiju porede s Kirgizijom, brzo je, mada manje spektakularno, prebrodio bolest koju je, kao i Tramp, negirao. U svom maniru čoveka koji se uvek na neki volšeban način izvuče iz „živog peska”, Tramp je izašao iz bolnice, podigao palčeve i skinuo masku. Ako neko i pomisli da su tri dana isuviše malo vremena za ozdravljenje, a danas su ljudi skloni da više ni u smrt ne veruju, onda može da zaključi da je – ili sve prevara ili je Tramp zaista jak – „natčovek” kome ni korona ne može ništa. Trampu je skočio rejting, milioni glasača su odmah glasali, a mediji naklonjeni Džozefu Bajdenu počeli su da pišu kako će Tramp pokrasti izbore – što je do sada bila ekskluzivna tema aktuelnog predsednika, koji nije verovao glasanju putem pošte.\nFotografija: David Mdzinarishvili/Reuters\nIzvor Politika, 12. oktobar 2020.


Ples i njegov značaj u suvremenoj kulturi | Digital Repository Juraj Dobrila University of Pula\nŠumar, M. (2018). 'Ples i njegov značaj u suvremenoj kulturi', Undergraduate thesis, University of Pula, accessed 28 September 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:137:695513\nŠumar M. Ples i njegov značaj u suvremenoj kulturi [Undergraduate thesis]. Pula: University of Pula; 2018 [cited 2021 September 28] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:137:695513


REKORDAN BROJ ZARAŽENIH U GRUZIJI: Pozitivno više od 4.800 ljudi | Novosti.rs\nREKORDAN BROJ ZARAŽENIH U GRUZIJI: Pozitivno više od 4.800 ljudi\n03. 08. 2021. u 15:05\nUkupan broj zaraženih do sada je 428.670 slučajeva što čini 11,5 odsto stanovnika, a u poslednja 24 časa prijavljeno je 34 smrtna clučaja što čini ukupan broj umrlih od kovid-19 5.910, piše Tas s.\nVlada Gruzije je 1. februara ukinula većinu ograničenja kretanja zbog korona virusa, uključujući i obnavljanje redovnog putovanja avionom, ali stanje sa pandemijom je krenulo da se pogoršava u julu.\nVlasti Gruzije su više puta rekle da ne žele da uvedu ponovna ograničenja zbog štete koja se nanosi privredi i pozvala stanovnike da se vakcinišu, nose maske i otkažu masovna okupljanja.\nGruzija korona korona virus korona najnovije vesti Rekord\nREKORDAN BROJ ZARAŽENE DECE: Gužva u niškoj kovid ambulanti, lekari rade punom parom\nU NIŠU zabeležen rekordan broj novozaražene dece u kovid ambulanti od početka pandemije, odrasli čekali na pregled i do 4 sata.


POČELA DA BLJUJE KRV U MLAZEVIMA! Lana (7) umrla u Beogradu posle operacije krajnika: Prizor je bio užasan! - Politika ekspres\nU Ministarstvu zdravlja rečeno je povodom ovog slučaja da je naložen inspekcijski nadzor kojim će se ispitati ceo slučaj


Sosa: Srbiji su uz pet odsto rasta u 2021. potrebne i ambiciozne strukturne reforme :: Ekonomija\nEkonomija / Sosa: Srbiji su uz pet odsto rasta u 2021. potrebne i ambiciozne strukturne reforme\n"Za sustizanje evropskog standarda potrebno je ubrzati sprovođenje ključnih strukturnih reformi. Poboljšanje kvaliteta institucija i upravljanja, što uključuje dobro upravljanje i upravljanje javnim preduzećima je prioritet", rekao je Sosa u intervjuu za Magazin Biznis.\n"Uzimajući u obzir predviđeni ekonomski oporavak, smanjenje fiskalnog deficita na tri odsto BDP-a u 2021. godini bilo bi prikladno i osiguralo bi da javni dug u procentima BDP-a nastavi da pada. Zato je važno da se budžetom predvide troškovi za podsticanje javnih investicija, uključujući zelena ulaganja, što će podržati privredni oporavak i podstaći rast na srednji rok", rekao je Sosa.\n"EPS, najveće javno preduzeće, suočava se sa pritiscima likvidnosti i još je jedan važan izvor fiskalnih rizika. Takođe, dok je finansijska pozicija HIP Petrohemije ostala uglavnom stabilna u poslednjih nekoliko godina, fiskalni rizici ove kompanije mogli bi biti značajni ukoliko bi se tržišni uslovi znatno pogoršali", rekao je Sosa.\nmmf evropska unija strukturne reforme sebastijan sosa


Loznica je kao i dobar deo Srbije bila pogođena rekordnom kišom koja je potopila celo područije. Poplavljeno je 5.000 domaćinstava i ugroženo oko 20 hiljada ljudi. Evakuisano je i zbrinuto oko 100 lica dok je oko 2.000 građana privremeno smešteno kod rodbine i prijatelja, a pod vodom se našlo 2.000 hektara poljoprivrednog zemljišta. Šteta, koja je prema prvim procenama bila oko 1,6 milijardi dinara, najvidljivija je na infrastrukturi, putevima, mostovima, objektima za stanovanje i u poljoprivredi.\nU takvoj kriznoj sitaciji je veoma važna dobra koordinacija nadležnih službi, a pomoć su osim građana dali i članovi organizacija civilnog društva.\n“Za ovaj posao bili su potrebni stručni ljudi i nekoliko obrazovanih i motivisanih saradnika se prijavio pa smo uz zdravstvene radnike Doma zdravlja u utorak 20.maja krenuli u posao asanacije terena i dezinfekcije”, rekla je Nada Đurić iz organizacije „Iskra“.\nBroj obuhvaćenih domaćinstava se povećavao kako je odmicalo vreme i sticalo se iskustvo. Za četiri dana je obuhvaćeno 17 naselja sa preko 400 domaćinstava u grupama gde su učestvovali aktivisti i volonteri „Iskre“.\n“Građani su bili veoma zahvalni što se dezinfekcija obavlja brzo i efikasno, dok su stručni voloteri pomagali i davali savete o ponašanju u ovoj situaciji.”\nNada Đurić ističe da su gradske vlasti bile otvorene za sve vrste saradnje sa svima koji iskažu želju da pomognu, ali ne samo sada, nego od ranije.\n“Organizacije civilnog društva učestvuju u kreiranju svih strateških dokumenta, lokalnih akcionih planova i pozivaju nas na sastanke sa potencijalnim donatorima, ministarstvima ili fondovima. Nadamo se da će tako ostati i na dalje.”\nZahvaljujemo se CRTA-i što je sastavila i podelila priče organizacija koje smo podržali. - See more at: http://www.tragfondacija.org/pages/posts/trstenik-ndash-solidarnost-na-delu-1472.php#sthash.WaM5CcNi.dpuf


Radovan Karadžić u intervjuu za Nedeljnik: Zločin u Srebrenici počinila je poremećena pamet\nKaradžić: Zločin u Srebrenici počinila je poremećena pamet\nVesti Autor:Nedeljnik08. dec. 201609:18 > 09:28\nHaški osuđenik Radovan Karadžić izjavio je, za Nedeljnik, da je rat doživeo sa velikom tugom, a da su glavni krivci "izvan Bosne i Jugoslavije". Rekao je da žali za raspadom SFRJ, a o odgovornosti za zločine u Srebrenici kaže: Ko god je to uradio, bio je to izdajnik srpskog naroda i najviše je oštetio srpske interese.\nRadovan Karadžić je – uz napornu i dugačku proceduru sa potpisivanjem nekoliko dokumenata i odobrenjem samog Suda i, u ovom slučaju, osuđenika – pristao da, posle nemačkog Cajta, u svom prvom intervjuu za srpske medije posle presude Tribunala, i pošto je osuđen na 40 godina zatvora, zbog genocida u Srebrenici i zločina protiv čovečnosti nad Muslimanima i Hrvatima tokom rata u Bosni i Hercegovini – za Nedeljnik odgovori na pitanja o ratnim dešavanjima devedesetih, svojoj ulozi u tim događajima, o uzrocima i posledicama, ko je kriv za raspad Jugoslavije, o zločinima, Srebrenici, svom hapšenju i izručenju…\n„Rat sam doživeo sa velikom tugom, čak i pre nego što je rat izbio. Bio sam prilično siguran šta će se desiti ako se tok događaja nastavi, i produži sa guranjem ka nelegalnoj i jednostranoj nezavisnosti. I to ne samo na osnovu prošlosti već i na osnovu onoga što se dešavalo u Hrvatskoj 1991. godine“, rekao je Karadžić.\nOn je u razgovoru za Nedeljnik rekao da su po njegovom mišljenju glavni krivci za rat „izvan Bosne i Jugoslavije“.\n„Iako međuetnički odnosi nisu bili idealni, nama je išlo vrlo dobro i sa muslimanskim i sa hrvatskim strankama. Ja sam imao veoma dobar odnos sa gospodinom Izetbegovićem…“, rekao je Karadžić.\nPrvi predsednik Republike Srpske i haški osuđenik žali zbog raspada Jugoslavije i načina na koji je rasturena.\n„Ako je Jugoslavija morala biti rasturena, to je trebalo učiniti kao u Skandinaviji. Meni se sviđala Hrvatska, tamo sam stekao dobar deo svoje edukacije, i nikad lično nisam imao nikakvih problema, ali njihova osećanja protiv Jugoslavije i Srba su prevladala i rezultirala još jednim krvoprolićem“, rekao je Karadžić.\n„Ko god je to uradio, bio je to izdajnik srpskog naroda i najviše je oštetio srpske interese. To se nikad nije desilo u našoj istoriji, i nije se smelo dogoditi ni sada. To je bilo potpuno idiotski i glupo, počiniti zločin koji se mogao izbeći, i to na kraju rata koji smo dobijali. Za nas je to bilo potpuno neočekivano i neverovatno. Kao da je to učinila neka poremećena pamet“.\nKaradžić je u razgovoru za Nedeljnik govorio o predratnim dogovorima sa Alijom Izetbegovićem, odnosu prema Hrvatskoj, kako je Izetbegović predlagao ujedinjenje Srbije i Srpske, o Miloradu Dodiku, sećanjima na susrete sa Aleksandrom Vučićem, zašto Sarajevo još uvek doživljava kao svoj grad, šta bi radio danas da je na slobodi…\nIzvor : Nedeljnik\nSindikat Sloga: Drskost i cinizam Ane Brnabić, ponižavanje sopstvenog naroda


VLASTIMIR VUKOVIĆ | CEO Summit Beograd ONLINE 1. decembar 2021. | Samit privrednih lidera\nPREDSEDNIK IO I KOMERCIJALNA BANKA\nVlastimir Vuković imenovan je za predsednika Izvršnog odbora Komercijalne banke u februaru 2021, kako bi upravljao jednim od najzahtevnijih procesa u srpskom finansijskom sektoru, ali i šire - integracijom Komercijalne banke sa NLB Bankom i NLB Grupom.\nIskustvo i ekspertizu za složen proces spajanja različitih sistema, poslovnih kultura i vrednosti, ali i najboljih poslovnih praksi i rešenja za klijente obe banke, Vlastimir Vuković je stekao tokom više od dve decenije rada u finansijskom i bankarskom sektoru.\nNa poziciju predsednika Izvršnog odbora Komercijalne banke došao je nakon sedam godina provedenih na poziciji člana Izvršnog odbora NLB Banke, zaduženog za komercijalnu i razvojnu funkciju, kako u segmentu poslovanja sa stanovništvom, tako i u poslovanju sa privredom.\nPre toga, bio je član Izvršnog odbora Banca Intesa zadužen za segment poslovanja sa stanovništvom i malim preduzećima, a bio je i zamenik predsednika Izvršnog odbora Vojvođanske banke i predsednik Izvršnog odbora Intesa Leasinga.\nVlastimir Vuković bio je i predsednik Udruženja lizing kompanija Srbije, kao i prvi predsednik Odbora za lizing i osiguranje Saveta stranih investitora.\nDiplomirao je na Ekonomskom fakultetu u Subotici i magistrirao na Fakultetu organizacionih nauka u Beogradu.


Kakav internet koristite ?\nIT tehnologije (Urednici: Becej City, Serveto Pecin, Goran Čonkić) »\nStranice: 1 ... 4 5  7 8\nAutor Tema: Kakav internet koristite ? (Pročitano 16481 puta)\nOdg: Kakav internet koristite ?\n« Odgovor #75 poslato: Januar 22, 2009, 05:35:53 pre podne »\nAko ce tako da bude onda ce da bude sr*nje, i to onda bukvalno gubi funkcionalnost i smisao free neta. Letos lepo sednem na jednu terasu u Tivtu pokrenem laptop, prikacim se na free gradsku mrezu, pokupim email-ove, itd. Ako ste vec pokrenuli nesto, onda napravite da bude zaista funkcionalno. I jos dva pitanja:\n1. Preko koje institucije Becej treba da dobije taj internet?\n2. Koliko ce opstina da placa za to?\n« Odgovor #76 poslato: Januar 22, 2009, 06:04:28 pre podne »\nAuuu Zombi, ne pitaj koliko kosta besplatan internet. To je poslovna tajna. I da li ce da funkcioniše - ni to ne pitaj.\nJa ne smem da pitam ovo - kada se \_\_\_"uspostavi\_\_\_" besplatan internet pa ako kojim slučajem vidimo da ne radi kako treba tj. da nije upotrebljiv - koliko će trebati da se plati da se raskine saradnja onim ko omogućuje besplatan internet i da li smo osuđeni na neko određeno vreme da imamo besplatan internet ili možemo ako nađemo neki koji se plaća ali je povoljniji od komercijalno prisutnih da pređemo (kao Bečej) na njega?\n« Odgovor #77 poslato: Januar 23, 2009, 05:25:51 pre podne »\nKo ispred opstine razgovara (pregovara) sa tom institucijom cije ime jos ne znam(o)? Ne zelim da omalovazim bilo ciji rad samo bih voleo da znam odgovore na ta pitanja.\n« Odgovor #78 poslato: Februar 01, 2009, 12:52:39 pre podne »\nuopste nisi u pravu... kako je mali lala dobio odgovore na pitanja... cvrc\n« Odgovor #79 poslato: Februar 01, 2009, 02:48:26 pre podne »\nKada je dobio, od koga?\n« Odgovor #80 poslato: Februar 01, 2009, 05:38:55 posle podne »\nEto...priznajem da sirim dezinformacije koje mi je rekla neka pticica...da je ne imenujem, iako znamo ko je...\n« Odgovor #81 poslato: Februar 02, 2009, 07:07:54 pre podne »\nČekajte sad narode, jel može da se koristi besplatni internet ili ne može? Recite da odmah otkažem ovaj što plaćam.\n\_\_\_"Besplatan internet za sve\_\_\_" - to je bila parola na početku. NIko nije pričao o besplatnom internetu za Malog Lalu.\n« Odgovor #82 poslato: Februar 02, 2009, 08:38:48 pre podne »\nkoliko vidim placaces i dalje....\nsvrha tog besplatnog neta je sigurno da pruzi minimum net usloga...mail, surf malo...i to je to....a ne da skidamo sve i svasta...\ncuo sam da ce brzina biti svega 128...sto je jako malooo...bolje da se prosetam do neke kafane lokalne, pa da surfam kao covek, ako mi hitno treba net, a nisam kuci...\nu novom sadu su ubacili dosta hotspot-ova, brzina neverovatna...\ndobro, znam da nemamo mi budzet kao NS...ali opet...u ns je protok bar 1mbit...mozda i vise..\ni taj eurobalkans ili kako vec...samo u centru ga hvatam....\nbilo bi dobro, da ima i na tisi predajnik, pa da lepo uz kupanje i camac...surfam malo...hehe\n« Odgovor #83 poslato: Februar 02, 2009, 05:44:02 posle podne »\nPa to sto ti pricas komashine bi bila sjajna ideja, nije za zezanje...\nAko im je do turizma i Tise, bilo bi extra da se uvalis na camac i surfas... Mada zamisljas tu sliku i ne verujem!\n« Odgovor #84 poslato: Februar 03, 2009, 01:53:31 pre podne »\nA u qrac!na kraju ce svi shetati gradom sa laptopovima i moci cemo da se pozdravimo sa zhivotom.I ovako je previshe.\nAko vam je do lichnog zadovoljstva ukinite free net odma!\nUstvari ovde u Becheju nema brige.\n« Odgovor #85 poslato: Februar 03, 2009, 03:45:56 pre podne »\nMozda bi tako i bilo najbolje. Ako vec ne moze da pokrije ceo grad kako valja, onda neka bude na nekoliko mesta u gradu, trg, Tisa i jos negde ali neka bude kako treba, a ne da idemo sa licnom kartom u opstinu da nam daju neke username-ove i password-e, ili da se to radi preko IP. Ako je free net, onda neka bude free, ili ga bolje nemojte ni praviti.\n« Odgovor #86 poslato: Februar 19, 2009, 07:45:59 posle podne »\nJa i dalje na usranom Sat-traktu.Ovo je sado-mazo...\n« Odgovor #87 poslato: Mart 21, 2009, 09:40:19 pre podne »\nLjudi, evo od juce konacno i u Pozorisnom Klubu moze da se koristi wireless NET!!! Za sve informacije se obratite osoblju!\n« Odgovor #88 poslato: Mart 27, 2009, 03:06:40 posle podne »\nUskoro prelazim na kablovski opet,u sattrakt\nKoji je paket bolji? 512/64 ili 256/128?\n« Odgovor #89 poslato: Mart 27, 2009, 04:31:18 posle podne »\nja sam na 512/64 dobar je


Александр Плахотин - 54, Nulla Nulla, Australija :: Karike.com\nАлександр Плахотин 06. Februar 1967 (54), Nulla Nulla, Australija Bio online pre više od jednog meseca\nAustralija: 149. mesto\n30.03.2019 00:02 Nulla Nulla: 38. mesto\nKarike.com je društvena mreža koja ti omogućava povezivanje sa korisnicima sa Balkana i dijaspore. Na Karike.com te čeka 647,418 korisnika i 1,251,150 slika. Pridruži se na Karike.com da saznaš tvoju ocenu i oceniš druge!


PROJEKAT SPOS-ovog OBJEKTA ZA OTKUP I PAKOVANJE MEDA - Savez pčelarskih organizacija Srbije\nPROJEKAT SPOS-ovog OBJEKTA ZA OTKUP I PAKOVANJE MEDA\nDatum objavljivanja vesti: 14. априла 2016.\nBroj pregleda: 9.779\nSPOS je još 2011. godine naručio izradu projekta za izgradnju SPOS-ovog objekta za otkup i pakovanje meda. SPOS ga je ovih godina inače besplatno ustupao svim potencijalnim investitorima i koinvestitorima, jer je za pčelare Srbije dobro da u Srbiji ima što više fabrika za otkup i pakovanje meda, radi razvoja zdravije konkurencije. Namera SPOS-a je da krene i u izgradnju sopstvenog objekta, zato je ovaj projekat i naručen, ali pošto nije bilo sredstava, ove godine se kreće u njihovo pribavljanje, shodno usvojenom četvorogodišnjem programu rada SPOS-a na poslednjoj Skupštini SPOS-a. Ceo projekat objavljujemo javno, a očekuje se usvajanje odluke na predstojećoj sednici IO SPOS-a o slanju Pisma o namerama svim opštinama u Srbiji, gde ćemo zatražiti izjašnjenje o zainteresovanosti i uslovima koji nam se mogu obezbediti, radi smanjivanja troškova, a otvaranja radnih mesta u određenoj opštini.\nVeć je preliminarno nekoliko opština izrazilo interesovanje, ali će svakako objekat biti građen u opštini koja bude ponudila najbolje uslove, koji će troškove SPOS-a najviše smanjiti. Jer, lokacija i jeste i nije bitna, pošto će troškovi otkupa biti isti na bilo kojoj lokaciji u Srbiji, pošto kamioni moraju da prelaze istovetnu kilometražu da bi sakupljali med isključivo od naših članova, ma gde fabrika bila izgrađena. Matematika je tu jasna.\nSredstva će biti obezbeđena od članarine, projekta kome se nadamo u dogledno vreme, i/ili akcijama zainteresovanih pčelara ili koinvestitora. Cilj je da kakvi god bili izvori finansiranja, bez učešća i saglasnosti SPOS-a ne mogu da se formiraju otkupne cene, kako bismo obezbedili maksimalne moguće cene za pčelare, shodno tržišnim uslovima u datom trenutku. Prioritet su svakako sopstvena sredstva i odgovarajući projekat, ali ako nađemo neko drugo od navedenih rešenja u međuvremenu, nećemo odlagati gradnju. Važno je samo postići osnovni cilj, a to je REALNA tržišna otkupna cena meda, kako više nikada ne bismo bili izloženi ucenama pojedinih otkupljivača meda. Ovo je svakako dugoročni projekat, i svi pčelari SPOS-a moraju predano raditi na njegovom ostvarenju u narednom periodu, jer je to jedino rešenje koje nas može učiniti apsolutno nezavisnim na tržištu.\nEvo celog projekta:\nPROJEKAT pogona za otkup i pakovanje meda\nPOGON osnova prizemlja\nPOGON Osnova sprata\n< MOGUĆ IZVOZ MEDA ZA IRAK\nVEĆ VAM JE DOSTUPNA BESPLATNA PRAVNA ZAŠTITA I ADVOKATSKE USLUGE ZA SVE PČELARE SPOS-a >


Atletiko u finalu Lige šampiona, izdržao napade Bajerna\nBeta 3. maja 2016. 22:40\nFudbaleri Atletiko Madrida plasirali su se u finale Lige šampiona, pošto su večeras u Minhenu izgubili od Bajerna 2:1, tako da im je 1:0 iz prvog susreta bilo dovoljno za prolaz.\nU drugom polufinalu, u sredu igraju Real Madrid i Mančester siti, koji su u prvom meču odigrali 0:0.\nBajern je bio potpuno dominantan večeras, naročito u drugom poluvremenu, kada se Atletiko potpuno povukao i odlučio da se brani. Oba tima promašila su po penal.\nBajern je poveo u 31. minutu iz slobodnog udarca, kada je Ćabi Alonso sa oko 16 metara šutirao, a lopta se odbila o živi zid i ušla u gol.\nSamo tri minuta kasnije, Bajern je mogao da stekne odlučujuću prednost, ali je promašio penal.\nHose Marija Himenes povukao je protivnika na zemlju u šesnaestercu, a sudija je dosudio jedanaesterac. Tomas Miler je izveo, šutirao je u levu stranu, ali se oblak bacio i dobio loptu.\nBajern je dominirao i imao posed, a Atletiko se koncentrisao na kontranapade, što se isplatilo u 54. minutu.\nFernando Tores je došao do lopte na sredini terena i prosledio loptu u napred do Antoana Grizmana, koji je iskoristio to što je odbrana Bavaraca istrčala, izašao sam pred Manuela Nojera i sigurno ga savladao.\nInicijativa Bajerna se isplatila u 54. minutu, kada je posle jedne akcije Arturo Vidal glavom sa desne stative prebacio loptu na drugu stranu, gde je našao Robert Levandovski i glavom vratio prednost Bajernu, 2:1.\nAtletiko je mogao da reši meč u 84. minutu, kada je dosudjen penal pošto je Havi Martines srušio Toresa na samoj ivici šesnaesterca. Tores je izveo penal, ali je vidjena gotovo identična situacija kao kod penala Bajerna: izvodjač je šutirao u levu stranu, a golman je odbio.\nBajern je posle toga krenuo u silovite napade, ali su odbrana Atletika, Oblak i sportska sreća doneli Atletiku drugo finale u poslednje tri godine.\nPreokret Srbije za pobedu protiv Holandije na startu EP\nFilipovski: Grešili smo u odbrani i igri jedan na jedan\nPreokret Mornara za pobedu protiv Partizana\nŠTULIĆ doneo pobedu Partizanu protiv Čukaričkog\nŠulić doneo pobedu Partizanu protiv Čukaričkog\nŠtulić za pobedu Partizana protiv Čukaričkog


Objavljen registar imovine koja je u vlasništvu Kantona Sarajevo - Istinomjer\nVlada Kantona Sarajevo je na prijedlog Ministarstva prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša krajem maja ove godine donijela odluku da Jedinstvena evidencija imovine KS postane javni dokument dostupan na web stranici ovog ministarstva.\nTako je kantonalni ministar prostornog uređenja, građenja i zaštite okoliša, Damir Filipović saopćio da se objava ovog dokumenta očekuje “u roku od deset dana nakon usvajanja Zaključka od strane Vlade Kantona Sarajevo i dostave istog na nadležnost Upravi.”\nOvu evidenciju imovine vodi Uprava za geodetske i imovinsko – pravne poslove u okviru resornog ministarstva, a ista se odnosi na kantonalne poslovne zgrade, poslovne i stambene prostore, zemljišta, nekorištene nekretnine kao i evidenciju nekretnina Kantona van teritorije BiH kao i imovinu koja se daje ili uzima pod zakup.\nOvim ministar prostornog uređenja Damir Filipović za svoje obećanje da će biti javno objavljena imovina koju posjeduje Kanton Sarajevo dobija ocjenu ispunjeno.


Danas u BiH sunčano, najviše temperature do 15 stepeni | UdriMuski\n02. 12. 2018 - 09:53\nU večernjim satima ipak se očekuje naoblačenje sa zapada


COVAX objavio plan: Do kraja maja u BiH stiže 108.000 doza AstraZeneca vakcine | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 2.3.2021. u 17:53\nPrema ovom planu, do kraja maja, u Bosnu i Hercegovinu bi trebalo biti isporučeno 108 hiljada doza ove vakcine. Navodi da bi naša zemlja trebala dobiti i 23,400 doza Pfizerove vakcine.\nIz COVAX-a su naglasili da će do kraja sedmice tabela biti finalizirana te da se isporuke mogu očekivati u preriodima februar – mart i april – maj. (BHRT)\nKljučne riječi: Goran Čerkez, isporuka, vakcine


Novo poskupljenje derivata nafte - AutoPortal.rs\nHome > Auto vesti > Domaće vesti > Novo poskupljenje derivata nafte\nNaftni derivati će od subote, kada uredba o formiranju cene derivata stupa na snagu, poskupeti prosečno za 2,5 dinara po litru. NIS i privatni prometnici će do petka odlučiti za koliko će povećati maloprodajne cene derivata na svojim pumpama. I jedni i drugi su zadovoljni što će uredba, koju je Vlada ranije usvojila, konačno početi da se primenjuje, ali privatnici ne poriču mogućnost blokade rafinerija jer je snabdevanje i dalje nedovoljno.\nKada uredba stupi na snagu, gorivo će sigurno poskupeti za dva-tri dinara. Ali u odnosu na cenu sirove nafte i kurs dolara, ponovo će doći do dispariteta, tako da će derivati opet biti jeftiniji nego što bi trebalo. Uredbom je uređeno i da se maloprodajna marža poveća sa četiri na pet dinara, ali to nije dovoljan razlog da odustanemo od protesta, jer na našim pumpama i dalje nema dovoljno dizela i evrodizela - objašnjava , predsednik UO AD „Nafta“.\nIako su privatnicima ispunjeni zahtevi, ovom uredbom nije, kako nezvanično saznajemo, zadovoljno Ministarstvo energetike, jer su oni predlagali da promena cene derivata bude usklađena sa kretanjima cene sirove nafte, dok su ovakvom uredbom ispunjeni prohtevi Ministarstva finansija.\nGrađani će od sledeće nedelje benzin kupovati po ceni većoj za najviše 2,5 dinara, a od prometnika zavisi da li će maksimalno poskupeti svoje proizvode.


Borelj: Srbija u spoljnoj politici da deluje u skladu sa EU - B92\nEvropska unija 4\nŠef diplomatije EU Žosep Borelj kaže da se od Srbiije, oèekuje da i na spoljnopolitièkom planu deluje tako da njena evropska perspektiva ne bude narušena.\nIzvor: Tanjug utorak, 24.11.2020. | 18:36 -> 22:20\n"U tom kontekstu, bilo kakvi diplomatski koraci koji se protive zajednièkom stavu EU o Jerusalimu predstavljaju ozbiljnu zabrinutost i žaljenje", naglašava Borelj.\nU odgovoru na poslanièko pitanje o moguæim posledicama uticaja dosadašnje politika SAD na procese pristupanja zemlja Zapadnog Balkan i konkretnim posledicama koje mogu proizaæi iz Vašingtonskog sporazuma, Borelj je odgovorio da se od Srbije oèekuje da svoju spoljnu politiku uskladi sa politikom EU.\n"Srbija veæ pregovara o pristupanju EU i oèekuje se da æe svoje politike prema treæim zemljama progresivno uskladiti sa politikama i stavovima koje je usvojila EU - taèku koju smo više puta podvlaèili u našem redovnom dijalogu sa Beogradom", rekao je šef diplomatije EU.\nIz EU poruèuju da od nove adminsitracije u Vašingtonu oèekuju ”bolju i usklaðeniju” saradnju po mnogim meðunarodnim pitanjima, od Irana, Rusije, Kine do Turske.\nOèekuje se i ”bolja komunikacija i saradnja” kada je reè o Zapadnom Balkanu i dijalogu Beograda i Prištine.\nAnalitièari navode da æe se u okvirima obnavljanja strateškog partnerstva, ali i novih politika nastupajuæe administracije u Vašingtonu, razmotriti i delovi Vašingtonskog sporazuma i njihova primena.\n"Nova amerièka adminsitracija neæe odbacivati delove sporazuma koji se pokažu kao funkcionlni i svrsishodni", navodi za Tanjug Džonatan Kac iz nemaèkog Maršalovog fonda.\nIstovremeno, šef diplomatije EU, Žosep Borelj, naglašava da Beograd i Priština nakon Vašingtona u Briselu nastavljaju rad na meðusobnom sveobuhvatnom sporazumu u skladu sa EU tekovinama i meðunarodnim pravom.\nZa razliku od neslaganja oko spoljnopolitièkog pitanja u vezi sa Izraelom, iz EU poruèuju da pozdravljaju deo Vašingtonskohg sporazuma koji se odnosi na ekonomski razvoj Beograda i Prištine i regiona u celini.