20 » October » 2010 »\nArchive for » October 20th, 2010«\nCategory: ISTORIJA, VAZDUŠNI RATOVI 2 Comments\nZokijeva regata krstaša\nDeveta memorijalna “Zokijeva regata” krstaša,održaće se 1 i 2 septembra na potezu Bigova – o.Sv.Nikola i nazad.Čitava ruta u oba pravca duga je 24 nautičke milje.\nTo je trenutak da se prijatelji i poštovaci Zorana Radosavljevića okupe pod bijelim jedrima koja je Zoki toliko volio, i sjete čovjeka koji je bio jedan od pionira jedriličarstva kod nas.\nZoran je imao dvije velike ljubavi…jedrenje i letenje.Nesebično je davao sebe i jednoj i drugoj.\nSvoj mladi život je žrtvovao na oltar slobode, u svojem MiG-u 29 u martu 1999 kada je poletio da brani nebo nad Jugoslavijom od Nato agresora.\nPismo pilotima 204. lovačko-avijacijskog puka\nGlas javnosti, četvrtak 29. mart 2007.\nRubrika: Glas čitalaca\nUčesnici dokumentarnog filma o pogibiji pukovnika-pilota Milivoja Pavlovića žale se kako su „avionima bili istekli resursi i često su se kvarili u toku leta”, kako „sa jedinicama PVO nije bilo sadejstava i dejstvovali su po njima”, kako je „vršen pritisak od političkog i vojnog rukovodstva da poleću u neravnopravnu borbu”. Zatim, konstatuju da im se čini daje Milivoje hteo da tim činom, poleganjem umesto mlađeg kolege i pogibijom, uzrokuje prekid tih suludih naredbi da poleću”. I na kraju zaključuju da „posle pogibije komandanta, nije više bilo naredbi da poleću”.\nUtisak je jadan i bedan. Nasuprot pilotima, Pavlovićeva deca su, na sreću ovog naroda, ponosna na oca. A stari otac Milivojev, na samom kraju filma besedi da mu je sin prilikom poslednjeg razgovora, rekao: “Znaš, narod se obnovi, a kad jednom izgubiš teritoriju, više nema povratka”.\nMisao i zavet koji samo heroj može izreći. Gospodo piloti, stara je maksima da „nije vojska ono što je obučeno kao vojska, već ono što živi, bije se i mre kao vojska”. Ako vi, ne prvi put, istupate u javnost, tako nevojnički, jadajući se na sve i svašta i time urušavate ugled srpskog vojnika koji je vekovima građen krvlju najboljih izdanaka ovog naroda, taj narod mora postaviti pitanje pravih motiva i ciljeva takvog ponašanja, ma bili oni i nesvesni.\nZato, gospodo oficiri, istinu na videlo, pa neka narod kojem treba da služite proceni sam, šta je to zbog čega pljujete u vodu iz koje ste pili?\nNe muči li vas možda prekor, koji vam uputi tadašnji komandant RV i PVO general-pilot Spasoje Smiljanić, upravo pred pokojnim komandantom Pavlovićem i pokojnim generalom Veličkovićem : „Šta je, hoćete činove, a nećete da ginete”?! Mnogo je toga rečeno u tom prekoru. Ne javljajuli vam se možda te reči kao noćna mora?\nSvoju profesiju ste slobodno birali. Na toj bazi je i vaša zakletva; ,….. ne žaleći da u toj borbi dam i svoj život”. I, kada je došao taj dan, pekima se ne gine. I to je ljudski, ali treba pošteno reći šta je u pitanju.\nJeste čuli za herojsku pogibiju oficira Srđana i Bobana Milića, blizanaca iz 125. motorizovane brigade i 52. bataljona VP, čija majka posle vesti o pogibiji sina besedi : „Da ne vidim suze nikom, za ovu stvar vredi ginuti”!, a otac stupi u ratnu jedinicu palog sina. Ili za oca iz Žitorađe, koji je ujednom danu izgubio oba sina jedan vojnik, jedan rezervista, jednog pre, jednog popodne, pa na godišnjicu NATO agresije u domu Vojske u Nišu, na svečanoj akademiji veli: „Ponosan sam na svoju decu i hvala Vojsci što me je pozvala”!.. Kako li je njima kad vas slušaju i gledaju? Da li će reći unucima da je u Srbiji časno biti oficir?\nDa li smo imali pametne i sposobne političare!? Možda i nismo. I Lazara su posle Kosovske bitke mnogi u Srbiji mrzeli jer je sve muško izginulo. Imali smo takve kakvi su bili, ali smo imali iza sebe sunarodnike, koji su očekivali da makar nešto učinimo da makar budemo hrabri i dostojanstveni. Ne uništava se jedan narod samo bombama, već i poniženjem i kukavičlukom onih koji su bar formalno najbolji njegovi izdanci.\nTo ubija duh naroda, a duh je narodu što vazduh čoveku.\nZago gospodo oficiri, recite pošteno šta je uzrok takvih vaših postupaka? Možda savest? Stara je izreka da je „bolje junački poginuti, nego ceo život ponižen živeti”. Jer život je kratak. Iza nekog ostanu dela, a iza nekog zaborav.\nDušan Bratić, borac herojske 250.\nratne brigade PVO, Beograd\nCategory: RAZNO 2 Comments\nKurs na Carigrad\nSvaki narod svoje ovozemaljsko bitisanje gradi u skladu s onim predstavama i onim duhom koji u dotičnom narodu preovladavaju. Taj duh je po pravilu uslovljen i uslovljava ovozemaljsku misiju svakoga naroda. Misiju Rusije su sveti oci definisali kao silu koja zadržava širenje zla u Vaseljeni. Prema svedočenjima istih tih svetih otaca, Rusija će tu misiju imati sve dok traje sveta i veka. Rusi su i ranije, i sada, i uvek delovali u skladu sa smislom te velike misije.\nTakva tvrdnja se očigledno može prikazati na primeru istorije ruske flote nosača aviona koja je od trenutka svog nastanka pa sve do danas u sebi nosila ideju obuzdavanja širenja „tajne bezakonja“. Desilo se tako da je ruska flota nosača aviona od samog nastanka, za razliku od nosača aviona SAD i drugih zemalja, imala za cilj rešavanje najplemenitijeg geopolitičkog zadatka koji je čovečanstvo ikada imalo. Ne suzbijanje naroda „otpadnika“ ili bezobzirno širenje sopstvenih trgovinsko-ekonomskih interesa, već ostvarivanje očekivanja čitavog Pravoslavnog Sveta – oslobođenje II Rima – Carigrada i podizanje Časnoga Krsta na sabornu crkvu sv. Sofije.\nPravoslavne države su vekovima nastojale da oslobode drevni grad koji je udario temelj pravoslavnoj državnosti. Učinilo se da se to moglo izvesti tokom Drugog Otadžbinskog rata. Taj rat je započet pokušajem germanske civilizacije da potisne pravoslavce, razjedini ih, prekine njihov buran razvoj… Taj rat je trebalo da se završi trijumfom vaseljenskog Pravoslavlja i njegove tvorevine – Ruske Civilizacije. To bi posvedočio i novi Časni Krst na Sabornoj crkvi sv. Sofije u Konstantinopolju. Korišćenje aeroplana u vojne svrhe predstavljalo je novinu, dok je njihova primena u rešavanju vojno-pomorskih zadataka predstavljala čudo neviđeno. Aktivna istraživanja u toj oblasti prvo su dovela do pojave hidroaviona, tj. aeroplana sposobnih da uzleću sa vodene površine, a potom i do brodova-nosača aviona; na njima su hidroavioni dopremani do mesta izvođenja vojnih operacija. Na početku Prvog svetskog rata u Rusiji su od nekoliko pomoćnih brodova stvoreni takvi nosači hidroaviona koji su izuzetno uspešno dejstvovali u Crnom moru, u pravcu Carigrada. Početkom rata su kroz moreuze u Crno more uplovila dva nemačka linijska broda na kojima su bile podignute turske zastave.\nU početku su ti brodovi postizali velike uspehe osipajući paljbu po ruskim crnomorskim gradovima. Ubrzo je ruska flota suzbila preteranu žustrinu nemačko-turskih snaga, primoravši te brodove da se povuku nazad u moreuze. Rusi su posle toga odlučno razvijali postignuti uspeh. U toj fazi su najvažniju ulogu opet odigrali nosači hidroaviona. Prva vazduhoplovna škola u Rusiji otvorena je u Sevastopolju; uoči Drugog Otadžbinskog rata otvorio je lično vladar-imperator Nikolaj Drugi. Diplomci te škole činili su jezgro ruskih pomorskih pilota. Crnomorska flota bila je popunjena hidroavionima M-5 i M-9 domaće proizvodnje, konstrukcije talentovanog ruskog inženjera Dimitrija Pavloviča Grigoroviča. Takav leteći čamac razvijao je brzinu od 110 km/sat i nosio do 550 kg tereta. Ruska mornarica na Crnom moru je tokom 1915-1916. godine imala glavni zadatak da spreči snabdevanje Stambola kamenim ugljem iz unutrašnjosti Turske. To snabdevanje je vršeno pomorskim putem duž crnomorskog priobalja, pošto\nTurci nisu imali železničku prugu unutar zemlje. Nosač hidroaviona, noseći do 10 aeroplana, sa brodovima u zaštitnici približavao bi se turskoj obali na rastojanje od 15-20 kilometara. Bliže se nije moglo prići pošto bi ruski brodovi dospevali u zonu dejstva snažne obalske artiljerije. Xidroavioni su se spuštali na vodu, uzletali, bombardovali ciljeve i vraćali se na nosače hidroaviona. Xidroavioni crnomorske flote su 6. februara 1916. godine po prvi put samostalno bombardovali tursku luku Zontulak, bez podrške artiljerije sa brodova. Oba ruska nosača hidroaviona su se u pratnji torpednog razarača približila turskoj bazi i na udaljenosti od 15 km od nje spustila na vodu 14 hidroaviona. Ruski piloti su na neprijatelja bacili 368 kg bombi, potopivši veliki parobrod i nekoliko manjih brodova.\nCrnomorska flota je oko sredine 1916. godine napadima hidroavijacije potpuno lišila Stambol kamenog uglja, tako da su Turci bili prinuđeni da ugalj uvoze iz Nemačke. Nemci i Turci su se posle tih neuspeha uglavnom oslonili na dejstvo podmornica. Ubrzo je admiral Kolčak, prebačen sa Baltika, rešio problem nemačkih podmornica putem pojačanog miniranja Bosforskog moreuza, tako da je protivnik izgubio devet podmornica. Crnomorska pomorska avijacija je do februara 1917. godine učestvovala u velikoj desantnoj operaciji zauzimanja maloazijskog lučkog grada Trapezunta.\nFlota nosača aviona ubrzano se pripremala za drugu, neuporedivo veću operaciju koja je trebalo da se završi oslobađanjem Carigrada od mnogovekovne muhamedanske vladavine. Nije teško pogoditi da je nosačima hidroaviona bila određena najvažnija uloga. Za operaciju oslobađanja Carigrada bila su pripremljena 152 hidroaviona. Početkom 1917. godine je 88 aeroplana tog tipa bilo skoncentrisano na Baltiku.\nCrvena Armija je preostale hidroavione tokom građanskog rata koristila na Volgi u borbi protiv snaga admirala Kolčaka. Iskustvo iz svetskog i građanskog rata očigledno je pokazalo perspektivnost flote nosača aviona. U svim pomorskim velesilama je aktivno započeta izgradnja brodova sposobnih da u zonu predstojećih bitaka dopreme veliki broj aviona.\nOslanjajući se na iskustvo bitaka za Carigrad, sovjetski vojni stručnjaci su izvukli sasvim ispravan zaključak o mogućoj bojevoj primeni brodova-nosača aviona. Tvrdilo se da nosači aviona moraju dejstvovati samostalno, nalazeći se na čelu udarne grupacije nosača aviona (AUG). Takve grupacije bi, po mišljenju sovjetskih stručnjaka, trebalo da zamene taktiku linijskih brodova i teških krstarica, namenjujući brodovima-nosačima aviona ulogu glavne udarne snage flote.\nMornarički stručnjaci SAD i Velike Britanije su sve do Drugog svetskog rata bili drugačijeg mišljenja, smatrajući nosače aviona, premda važnim, ipak samo pomoćnim brodovima. Bitke na Tihom okeanu su očigledno potvrdile ispravnost zaključaka sovjetskih stručnjaka. Bez obzira na to, u SSSR sve do početka Drugog svetskog rata nije počeo da se gradi nijedan nosač aviona, iako su brodovi tog tipa projektovani tokom 1920. i 1930. godina. 10. marta 1986. godine po direktivi Generalnog štaba formiran je stoti brodski lovački puk za pripremu kadrova za prve sovjetske nosače aviona.\nZa komandanta puka imenovan je Timur Apakidze. Taj pomorski pilot gruzinskog prezimena i jarko izražene ruske spoljašnjosti rodio se i odrastao u glavnoj bazi Baltičke flote – gradu Kronštatu. Prvi komandant stotog puka je još kao dečak od šest godina poželeo da postane pilot. Tada je zajedno sa bakom prisustvovao sahrani pomorskih pilota – njihov avion se prethodnog dana srušio. Posle sahrane je rekao baki: „Baba, hoću da postanem pilot da bih umesto njih leteo“. Apakidze se sa četrnaest godina upisao u Lenjingradsku Nahimovsku vojnu školu, smatranu za najbolju te vrste. Dotada su Timura vaspitavale mama i baka, to jest, budući čuveni pomorski pilot je od malih nogu imao žensko vaspitanje. Osim toga, kao dete je bio slabunjav, bolešljiv i niskog rasta.\nJednom je Timura neki stariji pitomac uhvatio i naredio mu da oriba klozet. On mu je odgovorio da to neće učiniti. Onda ga je taj stariji pitomac zgrabio za okovratnik i okačio na ekser ukucan u zid tako da su se noge nesrećnog učenika prvog razreda klatile ne dotičući zemlju. To poniženje je Timur zapamtio za čitav život. U tom položaju je visio sve dok ga nije skinuo jedan od starijih pedagoga koji je prolazio mimo. Na sva zapitkivanja Timur je gorko plakao i kroz suze pričao ko ga je i kako uvredio. Kada je sve ispričao, Timur nije prestajao da plače. Videvši to, oficir se namrštio i rekao: „No, ti još uvek plačeš? Još uvek ništa nisi shvatio?“ Onda ga je opet za okovratnik obesio o isti onaj zlosrećni ekser. I počeo da ga vaspitava: u kojim slučajevima muškarac može da plače, kako sačuvati dostojanstvo – održao mu je čitavo predavanje. Kada je Timur obrisao suze skinuli su ga s eksera. Posle toga je Timur shvatio da treba biti jak, imati snažnu volju. Kasnije je razvio zapanjujuću sposobnost da utiče na ljude.\nČovek je pod njegovim uticajem postajao sasvim drugačiji. Timur je govorio da u vazduhu ne pobeđuje onaj koji bolje leti ili ima bolju tehniku, već onaj koji je sposoban da protivniku nametne svoju volju.\nPitomci posle završetka Nahimovske vojne škole u principu nisu mogli da se upisuju u pilotske vojne škole. Apakidze je sa svojim drugom napisao pismo komandantu ratne mornarice admiralu Gorškovu s molbom da im se u vidu izuzetka dozvoli upisivanje u pilotsku vojnu školu. Obećali su da će se obavezno vratiti u mornaricu i formirati palubnu avijaciju. To pismo-raport isprva nije prolazilo kroz instance, ali su ga najzad preko poznanika ipak dostavili komandantu i – za divno čudo! – on je svršenim pitomcima dozvolio da školovanje nastave u pilotskoj vojnoj školi. 22. juna 1941. godine, tačno u nula-nula časova, kada je čitava Sovjetska zemlja spavala mirnim snom, dok su piloti „luftvafe“ uzlećući s aerodroma uzimali kurs na Istok, narodni komesar ratne mornarice admiral Kuznjecov je samostalno izdao naredbu o borbenoj gotovosti.\nJedino je Mornarica Sovjetskog Saveza prvog dana rata uspela da odbije nemački vazdušni napad, oborivši pritom prve protivničke avione. Admiral Kuznjecov je komandovao mornaricom od 1938. godine i na sopstvenu odgovornost je pripremao flotu za iznenadan neprijateljski napad, ne obazirući se na direktive partije i vlade. Admiral flote Sovjetskog Saveza Nikolaj Gerasimovič Kuznjecov je bio neobična ličnost.\nUopšte treba reći da je ruska flota nosača aviona od samog nastanka imala sreću da okupi izuzetne ljude. Admiral Kuznjecov je, započevši službu kao običan mornar Crvene mornarice, na čelo ratne mornarice SSSR dospeo u najteže vreme za zemlju. Dvaput je podvrgavan represalijama i degradiran na osnovu sasvim izmišljenih optužbi. Zvanje Admirala flote Sovjetskog Saveza mu je posmrtno vraćeno 1988. godine. Taj istaknuti komandant mornarice je bio jedan od najdoslednijih i najnepokolebivijih pristalica nosača aviona. Međutim, nije stigao da vidi prvi sovjetski nosač aviona koji se, nesumnjivo, i pojavio umnogome zahvaljujući Kuznjecovu.\nJoš u vreme Velikog Otadžbinskog rata, u prvoj polovini 1945. godine je bio sačinjen posleratni mornarički program koji je predviđao izgradnju 15 velikih i malih nosača aviona (šest za Tihookeansku flotu i devet za Severnu flotu). Kuznjecov tada nije uspeo da ubedi Staljina; umesto 15 brodova bila su odobrena samo dva, plus trofejni nezavršeni nemački nosač aviona „Grof Cepelin“. Međutim, čak ni tom mizernom programu nije bilo suđeno da se ostvari: nekome se nikako nije htelo da Sovjetski Savez poseduje sopstvenu flotu nosača aviona. Do izgradnje brodova nije ni došlo, „Grof Cepelin“ je na navaljivanje saveznika bio potopljen, dok je Kuznjecov bio degradiran i proteran u Tihookeansku flotu. Kroz nekoliko godina su sve optužbe protiv Kuznjecova bile povučene, tako da je ponovo postao glavni komandant ratne mornarice.\nNa njegovu inicijativu je razvijen projekat nosača aviona „85″ čija izgradnja je bila predviđena za period 1956-1964.g. Međutim, novi rukovodilac zemlje Xruščov je bio kategorički protiv ne samo nosača aviona, nego i uopšte krupnih nadvodnih brodova. Jedna od sednica Politbiroa na kojoj je admiral po ko zna koji put Xruščovu i Žukovu ukazivao na potrebu za nosačima aviona, za Kuznjecova se završila infarktom.\nI novi komandant ratne mornarice, Gorškov, takođe je bio talentovan komandant mornarice. Međutim, za razliku od Kuznjecova, Gorškov se nije protivio političkom rukovodstvu. Ubrzo je novo rukovodstvo Kremlja postavilo zadatak da se sovjetska flota „izvede“ na otvoreni okean. Gorškov je taj zadatak odlično izvršio. I on je, kao i Kuznjecov, dobro shvatao značaj palubne avijacije, ali se, pamteći iskustvo svog prethodnika, trudio da opreznije deluje. U to vreme je veliku ulogu za buduću flotu nosača aviona odigralo pojavljivanje u SAD atomskih podmornica naoružanih raketama „Palaris (Polaris-?)“. Upravo su nosači aviona mogli da se efikasno bore s takvim sumarenima.\nTako se sredinom 60-ih godina pojavio prvi sovjetski nosač helikoptera „Moskva“. U to doba je veliku podršku nastanku palubne avijacije pružao ministar odbrane Grečko. Zahvaljujući njegovoj podršci bili su projektovani i izgrađeni veliki protivpodmornički nosači tipa „Kijev“ koji su osim helikoptera nosili avione JAK-38 s vertikalnim uzletanjem i sletanjem. Do 1987. godine su izgrađena četiri takva broda.\nTakve krstarice su se tokom 70-ih i 80-ih godina stalno nalazile na borbenom dežurstvu u Svetskom okeanu, između ostalog u sastavu stalne eskadre sovjetske ratne mornarice u Sredozemnom moru. 1973. godine je započeto projektovanje atomskog nosača aviona projekta „1160″. Brod je trebalo da prilikom porinuća dobije naziv „Orao“ (prvi brod ruske flote je nosio upravo taj naziv). Brod je trebalo da nosi 70-80 aviona, na tome je nastojao lično maršal Grečko, ali je njegov naslednik maršal Ustinov prekinuo sve radove na projektu „1160″, i uopšte se oštro protivio floti nosača aviona.\nPa ipak je sovjetsko-ruskom nosaču aviona bilo suđeno da se pojavi. Do toga je došlo u trenutku maksimalne naučne i vojnotehničke moći SSSR. Upravo tada su stvarani sada svima poznati sistemi naoružanja; tih godina se za lansiranje spremao svemirski brod „Buran“ (mećava) i uspešno je razvijan projekat orbitalne stanice „Mir“. Posle prvog borbenog iskustva u Avganistanu, kao i zbog rastuće napetosti, došlo je do ozbiljnih promena u svesti sovjetskog generaliteta. Doneta je principijelna odluka: u kratkom roku izgraditi nekoliko nosača aviona. Oni moraju predvoditi udarne grupacije nosača aviona, pre svega za dejstva na atlantskim komunikacijama pretpostavljenog protivnika i radi učešća u lokalnim konfliktima tipa poslednjih ratova u Persijskom zalivu i Jugoslaviji.\nZnajući za sovjetsko-rusku istrajnost i potencijale Sovjetskog Saveza tokom poslednjih godina njegovog postojanja, može se pretpostaviti da bi kroz deset godina sovjetska flota imala preko deset savremenih nosača aviona, što bi označilo kraj vekovne anglosaksonske vladavine na moru. U gradu Nikolajevu je februara 1982. godine započeta izgradnja prvog sovjetskog nosača aviona. Taj brod je tokom svog kratkotrajnog života promenio nekoliko naziva; prvo se zvao „Riga“, potom „Leonid Brežnjev“, tokom probne plovidbe je nazvan „Tbilisi“, da bi na kraju krajeva zadržao ime najrevnosnijeg pristalice ruske palubne avijacije admirala Kuznjecova. Stvaranje flote nosača aviona maltene bez prethodnog iskustva i u veoma kratkom roku zahtevalo je od ruskih konstruktora i vojnih lica primenu niza nestandardnih ideja.\nTako je, na primer, u cilju smanjenja dimenzija palube za uzletanje i sletanje u njenom pramčanom delu bila napravljena trambulina (odskočnica); ništa slično ranije nije činjeno. A za brzu pripremu pilota na Krimu je izgrađen kopneni poligon „Nitka“ koji je u potpunosti simulirao uslove poletanja i sletanja na nosaču aviona. Poligon „Nitka“ je služio kao glavna baza za 100. lovački brodski puk. Njegov prvi komandant je bio Timur Apakidze, koji se posle završene Jejske letačke škole vratio, kao što je i obećao, u mornaricu, a potom završio i Lenjingradsku vojnopomorsku akademiju. Posle akademije je goreo od želje da dospe na Crno more; već se znalo da se radi na stvaranju flote nosača aviona i on je, veran svom mladalačkom snu, neizostavno želeo da u tome učestvuje. Apakidze je bukvalno iz ničega stvorio puk. Omogućeno mu je da samostalno odabere ljudstvo. Lično je pisao i nova uputstva. Kako je sam rekao, birao je samo mlade poručnike, pošto je iskusne pilote s velikim stažom nemoguće naučiti da uzleću sa brodske palube i na nju sleću.\nPriprema nosača aviona je, prema planovima Generalnog štaba iz prve polovine 80-ih godina, trebalo da se završi 1988.godine; međutim, novi lideri su izmenili opšti kurs zemlje, što je snažno kočilo uvođenje broda u stroj. Septembra 1989. godine izvršeno je prvo poletanje i sletanje. Odred trupnih pilota iz sastava stotog puka bio je osposobljen do septembra 1991. godine. Posle „puča“ iz 1991. godine počinju izuzetno teški dani kako za našu flotu nosača aviona, tako i za čitavu zemlju.\nRadovi na izgradnji nosača aviona u Nikolajevu sasvim su prekinuti. Teška krstarica-nosač aviona „Uljanovsk“ (skoro direktan analog projekta iz početka 70-ih godina „Orao“) u to vreme je bila 70% završena. Po nalogu Vlade nezavisne Ukrajine i uz pomoć stručnjaka iz SAD ta krstarica je isečena u staro gvožđe. Nosač aviona „Varjag“, već porinut u vodu i 1991. godine preimenovan u „Sagajdačni“, prodat je u Kinu kao izletnički brod. Xetman Sagajdačni bio je izvanredan čovek, njegovim samopregornim naporima je u Malorusiji bila obnovljena Pravoslavna crkvena hijerarhija.\nTeško bi se moglo izmisliti istančanije poniženje sećanja na tog slavnog zaporoškog atamana nego što je prodaja moćnog vojnog broda koji nosi njegovo ime i pretvaranje tog broda u mesto razonode dokonih žitelja Jugoistočne Azije. Ništa manje tužna bila je i sudbina ruskih brodova-nosača aviona tipa „Kijev“. Tri broda su početkom 1990-ih godina bez vidnog razloga bila žurno rashodovana. Od toga su dva poslata u staro gvožđe, dok je jedan krenuo tragom „Sagajdačnog“ i sada razgaljuje Kineze. Najstariji od tih brodova je bio korišćen svega 20 godina; za poređenje – nosači aviona SAD nalaze se u stroju po 40-60 godina.\nČetvrti brod tog tipa „Novorosijsk“ trebalo je da ostane u sastavu Severne Flote, ali u svojstvu nosača helikoptera protivpodmorničke odbrane pod nazivom „Admiral Gorškov“. U Severnoj Floti je planirano osnivanje dve grupacije nosača aviona za protivpodmorničku odbranu na čelu s „Admiralom Gorškovom“ i protivvazdušne odbrane na čelu s „Admiralom Kuznjecovom“. Međutim, na „Admiralu Gorškovu“ je sredinom 90-ih godina, ko bi ga znao zašto, došlo do požara, i brod je postavljen na tromo remontovanje po sistemu: „doklen klin, doklen malj – prođe dan“. Potom su vođeni razgovori o njegovoj prodaji.\nPrvenac ruske flote nosača aviona je decembra 1991. godine isplovio iz Crnog mora i uputio se u Severnu Flotu. Na Krimu je ostao poligon „Nitka“ i većina već obučenih pilota je ili položila novu zakletvu i prešla u Ukrajinsku Armiju, ili sasvim napustila vojnu službu. Na Sever su otišli najnepokolebljiviji ili najmlađi poručnici, jednih i drugih se nakupilo jedva dovoljno za jednu eskadru. Na čelu te grupe je stajao Timur Apakidze, za koga je ruska flota nosača aviona postala smisao čitavog života. Apakidze je zajedno sa svojim pukom preživeo sve „draži“ uništavanja Oružanih snaga Sovjetskog Saveza i nastanka ukrajinske „samostijne (samostalne) armije“.\nAktivne pristalice ukrajinske nezavisnosti su se, najverovatnije po nalogu prekookeanskih inspiratora, iz sve snage trudile da unište i ono malo što je od flote nosača aviona bilo stvoreno. Tu rundu borbe sa zlom Apakidze je časno izdržao i bio pun snage za nastavak borbe. Taj ruski oficir nije bio samo lider koga će ljudi slediti u postizanju nekog cilja. Spadao je u ljude retkog kova koji sami stvaraju ideje i u skladu sa njima preobražavaju stvarnost. Glavna ideja koja je prožimala čitav njegov bitak – bila je ljubav prema Otadžbini, radi koje se on toliko istrajno borio za stvaranje flote nosača aviona, a čije rađanje je bilo vezano za vekovni san ruskog naroda o osobađanju Konstantinopolja-Carigrada.\nOnaj put koji je ruska palubna avijacija prošla tokom 80-ih godina, nijedna zemlja na svetu nije u stanju da ponovi, pošto za tako nešto ima snage samo Rusija sa svojim materijalnim i duhovnim resursima. Promašaji i nekompetentnost jednih ljudi kompenzovani su podvigom i životima drugih. U Murmansku „Admiral Kuznjecov“ praktično nije isplovljavao, niti su avioni sletali na njegovu palubu. Do toga je došlo iz mnoštva razloga: nestašica goriva, složena politička situacija i, najvažnije – u puku koji su uspeli da prebace sa Krima, nije bilo nijednog (!) pilota koji je makar jednom sleteo na palubu nosača aviona. Na Krimu nisu stigli da to izvedu, dok se u Murmansku niko time nije bavio – svi su iščekivali poboljšanje ekonomske situacije. Sasvim neočekivano za pomorce i pilote stiže odluka da se ekonomska situacija popravi na račun prvog nosača aviona.\nApakidzea je 1994. godine pozvao komandant ratnog vazduhoplovstva i rekao da će, ako te godine piloti ne slete na palubu nosača, brod biti prodat u inostranstvo. Takav preokret mobilisao je sve unutrašnje snage Timura Apakidzea. Ruska flota nosača aviona nije smela da tako neslavno završi svoje postojanje – tolika pokolenja pilota i mornara su činila sve moguće i nemoguće, zamislivo i nezamislivo da bi flota opstala. I ponovo su se pohlepni rezoni jednih razbili o odvažnost i junaštvo drugih.\nIste godine su na palubu „Admirala Kuznjecova“ sleteli prvi avioni, uskoro se pojavila čitava eskadrila. U najteže doba duhovne malaksalosti izvojevana je velika pobeda ruskog duha. „Admiral Kuznjecov“ je ostao u sastavu Severne Flote i ruska grupa nosača aviona je već 1996. godine krenula u borbeni pohod u Sredozemno more. Sve do danas, to je bio prvi i zasad jedini borbeni pohod. Istina, grupa nosača aviona Severne Flote je u proleće 1999. godine trebalo da još jednom poseti Sredozemno more. I to ne zarad obavljanja vežbi, već radi zaštite pravoslavne braće – Srba; prvo da bi sprečila, a potom i prekinula varvarsku agresiju NATO-a na Jugoslaviju.\nNažalost, do toga nije došlo; političko rukovodstvo zemlje je donelo odluku da u Sredozemno more pošalje stari minopolagač, sa čijim tehničkim karakteristikama i smislom misije se ondašnja hrvatska štampa sprdala. Uvidevši sav tragizam nastale situacije, Timur Apakidze je više puta izražavao želju da dobrovoljno krene na Balkan da bi lično učestvovao u slamanju agresije NATO-a. Teško je danas govoriti o razvoju palubne avijacije, međutim, o tome ipak treba govoriti. Mnogi stručnjaci su mišljenja da u uslovima kada je Rusija ostala bez velikog broja kontinentalnih aerodroma, dok raste broj lokalnih konflikata (tipa jugoslovenskog), okretanje ruske vojne strategije stvaranju flote plovećih aerodroma ne izgleda baš toliko fantastično.\nJedan nosač aviona vredi 600 miliona dolara, i kad već Indija može da priušti takve brodove, onda je to zaista moguće i zemlji koja je prva ostvarila pilotirani let u svemir. Timur Apakidze je komandi ratne mornarice podneo program razvoja flote nosača aviona. Važno mesto u tom programu ima Ukrajina, pošto se jedina fabrika za izgradnju brodova-nosača aviona nalazi u Nikolajevu. I prvi korak u rešavanju tog problema bio je dogovor za korišćenje simulatora „Nitka“ na Krimu.\nZamenik komandanta pomorske avijacije general-major Timur Apakidze je u leto 2001. godine poginuo tokom pokazne vežbe na prazniku u gradu Pskovu. Nije se katapultirao iz neispravnog aviona, pošto je ovaj leteo pravo na stambeni blok. Ubrzo posle pogibije Timura Apakidzea, po prvi put u poslednjih deset godina, nekolicina poručnika je 2002. godine u „Nitki“ prošla obuku za rusku flotu nosača aviona. Autor članka se filmskom režiseru Nataliji Gugujevoj zahvaljuje na pruženoj pomoći\nDelegacija veterana 63. padobranske kompromitovala srpsko oružje\nHodočašće veterana u Svetu Zemlju pravoslavnim svetinjama je moglo proći bez državnih obilježja, i zvaničnih uniformi VS uz oficijelno odavanje vojnih počasti pred izraelskim medijima na Amunition Hillu . Stiče se utisak da je hodošašće bilo samo paravan za ono što je kao glavno istaknuto, a to je uspostavljanje tješnjijih srbijansko – izraelskih veza.\nPo mojem skromnom mišljenju srpski pravoslavni ratnik, nema ničega korisnog naučiti od judeo cionističke vojske koja se pokazala u ratovima prema Arapima potpuno nemilosrdna i bezdušna do te mjere da je mnogi upoređuju sa nacistima.\nZaboravljaju veterani “hodočasnici pravoslavni”, da je Sirija jedna od rijetkih islamskih zemalja gdje hrišćanstvo i to ono pravoslavno živi svojim punim životom , da hrišćani tamo uživaju sva prava od građanskih, do političkih i vojnih, da imaju svoju TV a da se u samom Damasku nalazi pored mauzoleja čuvenog arapskog vojskovođe Salahadina i glava Svetog Jovana Krstitetlja, jedna od najvećih pravoslavnih svetinja…ali kako sada misle otići tamo kada su celivali židovske skute…sjedeći na kupolama izraelskih Merkava?!\nJednom pravoslavnmom svešteniku koji je orgnizator ovog puta posebno bi trebalo biti jasno da je holokaust nad Jevrejima izmišljotina cionista…a klalnjanje njihovom oružju je odobravanje zločina koji su cionisti napravili i koji još uvijek čine nad čitavim čovječanstvom.Šta je ova glupost sa polaganjm vijenaca trebala veteranima…vjerovatno najbolje zna samo onaj koji ih je na ovakav potez nagovorio.\nOdlazak velikog entuzijaste vazduhoplovstva\n01.05.2009. Odlazak velikog entuzijaste vazduhoplovstva\nVeliki poznavalac i zeljubljenik u vazduhoplovstvo Veljko Vlahović iz Podgorice, tragično je okončao svoj život 24. aprila u 41. godini života roneći na dah iza starog budvanskog grada.Tačan uzrok smrti je nepoznat za sada ali se pretpostavlja da je smrt nastupila prilikom gubitka svijesti na kritičnoj dubini koja je bila fatalna.\nVeljko, je bio vrstan poznavalac vazduhoplovstva i kao voditelj na trećem kanalu TVCG, uradio 99. odličnih emisija iz oblasti vazduhoplovstva , i na taj način popularizovao ovu zanimljivu oblast.Slikom i riječju prenosio nam je dešavanja sa raznih aeromitinga i vazduhoplovnih dešavanja širom svijeta.\nNjegova, moglo bi se reći, jubilarna 100-ta, emisija iz vazduhoplovstva je bilo uključenje u dnevnik TVCG za vrijeme same agresije NATO i bombardovanja podgoričkog aerodroma.\nVeljko Vlahović je sahranjen u svom rodnom Zagoriču (Podgorica) 27. aprila 2009. godine.\nSvi koji su pratili Veljkove emisije, znaju da je Crna Gora izgubila jednog velikog stručnjaka iz ove oblasti.\nŽelim da izrazim ovdje moje iskreno saučešće Veljkovoj porodici.\nCategory: SPOMEN 15 Comments\nSrbi prvi među prvima u svjetskoj avijaciji…\nU istoriji svjetskog ratnog vazduhoplovstva četri događaja su obilježili Srbi:\n1) Prva žrtva ratnog vazduhoplovstva je Srbin Mihailo Petrović koji je poginuo\n07.03 1913 poslije izviđačkog leta nad turskim položajima u okolini Skadra u balkanskom ratu.Prilikom sletanja je ispao iz aviona zbog snažne turbulencije u koju je upao njegov avion.\n2) Prvi avion oboren u istoriji ratnog vazdhoplovstva je oborio Srbin Radoje Ljutovac 30.09 1915 sa artiljerijskog položaja u okolini Kragujevca u prvom svjetskom ratu.Oboreni avion je austrougarski “dajlmer”…koji je pao u centar Kragujevca baš ispred kuće u koju se nalzio štab Vrhovne komande.\nNakon čestitanja na podvigu, komandir mu je dao konja kojim je Radoje odjahao u grad i došao pored zapaljenog aviona. Zajedno sa avionom tu si gorela i tela neprijateljskih pilota i Radoje im je u stavu mirno salutirao i odao počast. Piloti su bili kapetan fon Šefer i oficirski pripravnik Oton Kriš. Građani su shvatili da je to artiljerac zaslužan za obaranje aviona i slavili su ga i čestitali mu. Stiglo je i zvanično priznanje, Radoje je odlikovan Karađorđevom zvezdom sa mačevima i unapređen u čin kaplara.\nPripadnici artiljerijsko-raketnih jedinica protivvazdušne odbrane 30. septembra obeležavaju Dan roda kao sećanje na prvo obaranje neprijateljskog aviona u Srbij.\n3) Prvu podmornicu potopljenu iz vazduha potopio je srpski pilot Dimitrije Konjević 15. septembra 1916. u Bokokotorskom zalivu leteći na austrougarskom hidoavionu Loner. Oštećenu francusku podmornicu koju je posada napustila spasio je Dimitrije sletivši na površinu i dopustivši posadi da se popne na avion dok ne stigne pomoć sa kopna. Zbog toga čina je odlikovan od Francuske 1968. diplomom za hrabrost i milosrđe za humanizan pokazanom u Prvom svj. ratu.\n4) Prvi “nevidljivi” bombarder F-117 je oborila srpska PVO u agresiji NATO na SRJ 27.03.1999 g.\nU srpskom blatu…NATO aždaja\nCategory: ISTORIJA, SRPSKA KRILA 20 Comments


Predsjednik Kancelarije Vlade Republike Turske za dijasporu posjetio Vijeće | Bošnjačko nacionalno vijeće\nPredsjednik Kancelarije Vlade Republike Turske za dijasporu posjetio Vijeće\nPredsjednik Kancelarije Vlade Republike Turske za dijasporu Kemal Jurtnač posjetio je juče sa svojom delegacijom Glavni ured Bošnjačkog nacionalnog vijeća, gdje se sastao sa predsjednikom Vijeća, Esadom Džudževićem.\nNa sastanku je bilo riječi o povezivanju naroda iz Sandžaka koji žive u Republici Turskoj sa domovinom. Predsjednik Vijeća Esad Džudžević je upoznao Jurtnača sa početkom nastave na bosanskom jeziku u obrazovno-vaspitnim ustanovama u Sanžaku i tom prilikom zatražio podršku od Kancelarije Vlade Republike Turske za finansiranje udžbeničkih kompleta za učenike prvog i petog razreda osnovne škole i prvog razreda srednje škole, koji od ove školske godine nastavu pohađaju na bosanskom jeziku.\nPredsjednik Vijeća je zatražio podršku od Juntrača za realizaciju projekta da se za učenike osnovnih i srednjih škola na listi obaveznih stranih jezika uvrsti i turski jezik.\nDžudžević je zatražio od Kancelarije Vlade Republike Turske za dijasporu da finansira otvaranje bošnjačko-turskog Koledža u Novom Pazaru, kao model bilingvalne nastave.\nPredsjednik Vijeća je također zatražio podršku u otvaranju Studijskog programa za Turski jezik i književnost na Državnom univerzitetu u Novom Pazaru.\nSastanku su prisustvovali i Muhedin Fijuljanin, državni sekretar u Ministarstvu prosvjete, nauke i tehnološkog razvoja, Mevljuda Melajac, šef Resora za službenu upotrebu bosanskog jezika i pisma, Redžep Škrijelj, šef Resora za visoko obrazovanje na bosanskom jeziku i Hasna Ziljkić, šef Resora za informisanje na bosanskom jeziku.


Rješenje o utvrđivanju planirane neto godišnje proizvodnje el. energije za MHE „Grabovička rijeka“ | RERS\nRješenje o utvrđivanju planirane neto godišnje proizvodnje el. energije za MHE „Grabovička rijeka“\nNa osnovu odredbi člana 14. stav 1. tačka e) Zakona o obnovljivim izvorima energije i efikasnoj kogeneraciji (''Službeni glasnik Republike Srpske'', broj 39/13, 108/13 i 79/15), člana 112. i 190. Zakona o opštem upravnom postupku (''Službeni glasnik Republike Srpske'', broj 13/02, 87/07 i 50/10), člana 33. stav (1) tačka g) Poslovnika o radu Regulatorne komisije za energetiku Republike Srpske (''Službeni glasnik Republike Srpske'', broj 59/10), člana 40. Pravilnika o podsticanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora i u efikasnoj kogeneraciji (''Službeni glasnik Republike Srpske'', broj 114/13, 88/14 i 43/16), postupajući po službenoj dužnosti radi utvrđivanja planirane godišnje proizvodnje električne energije u sistemu podsticaja u proizvodnom postrojenju Mala hidroelektrana „Grabovička rijeka“, privrednog društva „E-promet“ d.o.o. Kotor Varoš, Regulatorna komisija za energetiku Republike Srpske je, na 93. redovnoj sjednici, održanoj 27. septembra 2018. godine, u Trebinju, donijela\n1. UTVRĐUJE SE da planirana neto godišnja proizvodnja električne energije za proizvodno postrojenje Mala hidroelektrana „Grabovička rijeka“, instalisane snage 785 kW, iznosi: "1.840.800", umjesto: "2.990.000 kWh", kako je utvrđeno Rješenjem broj 01-315-5/14/R-87-202, od 10. jula 2014. godine.\n2. Ovo rješenje je konačno, stupa na snagu danom donošenja i objavljuje se u na internet stranici i oglasnoj tabli Regulatorne komisije za energetiku Republike Srpske.\nRegulatorna komisija za energetiku Republike Srpske (u daljem tekstu: Regulatorna komisija) je, postupajući po službenoj dužnosti, na 93. redovnoj sjednici, održanoj 27. septembra 2018. godine, razmotrila stanje količina u sistemu podsticaja proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora. Prethodno je privrednom društvu „E-promet“ d.o.o. Kotor Varoš, Rješenjem o odobrenju prava na podsticaj za proizvodnju električne energije u proizvodnom postrojenju Mala hidroelektrana „Grabovička rijeka“ broj 01-315-5/14/R-87-202, od 10. jula 2014. godine, odobreno pravo na obavezan otkup po garantovanoj otkupnoj cijeni za neto proizvedenu električnu energiju koja se isporučuje u mrežu u planiranom godišnjem iznosu od 2.990.000 kWh. Ovo privredno društvo je sa Operatorom sistema podsticaja, na osnovu navedenog rješenja, zaključilo Ugovor o obaveznom otkupu po garantovanoj otkupnoj cijeni za električnu energiju proizvedenu iz obnovljivih izvora energije, broj 1.1/04/1-26-241/14 od 18. jula 2014. godine.\nU periodu nakon izdavanja rješenja o odobrenju prava na podsticaj, na osnovu dokumentacije koju je dostavio Operator sistem podsticaja, utvrđeno je da prosječna ostvarena neto godišnja proizvodnja u ovom proizvodnom postrojenju u periodu 2015.-2018. godine iznosi 1.840.800 kWh.\nOdredbom člana 14. stav 1. tačka e) Zakona o obnovljivim izvorima energije i efikasnoj kogeneraciji, propisano je da Operator sistema podsticaja analizira ostvarenje planirane proizvodnje električne energije za koju se ostvaruje pravo na podsticaj, dok je odredbom člana 40. stav 1. Pravilnika o podsticanju proizvodnje električne energije iz obnovljivih izvora i u efikasnoj kogeneraciji (u daljem tekstu: Pravilnik o podsticanju), propisano da, u cilju ostvarenja ciljeva iz Akcionog plana Republike Srpske za korištenje obnovljivih izvora energije (u daljem tekstu: Akcioni plan) i realnog planiranja i funkcionisanja sistema podsticaja, Operator sistema podsticaja vrši normalizaciju planirane godišnje proizvodnje, u slučaju da je u periodu od tri godine, za pojedino proizvodno postrojenje, odstupanje prosječno ostvarene proizvodnje od planirane proizvodnje, na osnovu koje je izdata potvrda za energiju, veće od 20%, te da o tome izvještava Regulatornu komisiju radi usklađivanja rješenja o pravu na podsticaj, kako je propisano odredbom člana 40. stav 2. Pravilnika o podsticanju. Imajući u vidu navedene odredbe, Operator sistema podsticaja je izdao novu Potvrdu za energiju za Malu hidroelektranu „Grabovička rijeka“, broj 1.1/04/1-30-237/18, od 15. avgusta 2018. godine, na osnovu koje podnosilac zahtjeva ima mogućnost da ostvari pravo na podsticaj za planiranu neto godišnju proizvodnju električne energije od 1.840.000 kWh.\nS obzirom na izvršenu normalizaciju planirane godišnje proizvodnje električne energije, odnosno novoizdatu Potvrdu za energiju za Malu hidroelektranu „Grabovička rijeka“, broj 1.1/04/1-30-237/18, od 15. avgusta 2018. godine od strane Operatora sistema podsticaja, Regulatorna komisija, po službenoj dužnosti, a u skladu sa odredbom člana 40. stav 2. Pravilnika o podsticanju, utvrđuje novu planiranu neto godišnju proizvodnju u proizvodnom postrojenju Mala hidroelektrana „Grabovička rijeka“, koja za ovo proizvodno postrojenje iznosi 1.840.000 kWh umjesto ranije utvrđenih 2.990.000 kWh, kako je odlučeno tačkom 1. dispozitiva ovog rješenja. Na osnovu ovog rješenja Operator sistema podsticaja će izdavati nove potvrde za energiju na osnovu raspoloživih količina električne energije u sistemu podsticaja, a koje su utvrđene Akcionim planom.\nTačka 2. dispozitiva ovog rješenja zasniva se na odredbi člana 25. stav (1) Zakona o energetici, s obzirom na konačnost, te na odredbi člana 20. stav (3) istog zakona i odredbi člana 20. stav (2) alineja 5. Statuta Regulatorne komisije za energetiku Republike Srpske - Prečišćeni tekst (Službeni glasnik Republike Srpske, broj 6/10), s obzirom na objavljivanje.\nPouka o pravnom lijeku se zasniva na odredbi člana 25. stav (2) Zakona o energetici i člana 5. i 15. Zakona o upravnim sporovima (Službeni glasnik Republike Srpske, broj 109/05 i 63/11).\nPouka o pravnom lijeku: Ovo rješenje je konačno. Protiv ovog rješenja može se pokrenuti upravni spor podnošenjem tužbe Okružnom sudu u Trebinju u roku od 30 dana od dana prijema ovog rješenja.


srbijasport.net - Vesti - Ragbi 13 - Zvezda i Radnički u plej-ofu Balkan Super Lige\nPonedeljak, 24.06.2019 13:09\n03.06.2019 Ragbi 13 FS 218\nRagbisti Crvene zvezde i Radničkog iz Niša izborili su plasman u plej-of Balkan Super Lige u ragbiju 13. U mečevima 3. kola finalisti ovogodišnjeg Kupa Srbije ostvarili su pobede koje su im donele učešće u doigravanju regionalnog šampionata.\nIako je pobeda crveno-belih od 90:0 protiv Dorćola u nekadašnjem velikom derbiju srpskog ragbija rezultat koji privlači pažnju, ipak trijumf koji je obeležio protekli vikend jeste onaj koje su Nišlije ostvarile u duelu sa šampionom Turske. Predvođen kapaitenmo Lazarom Živkovićem, Radnički je na terenu Sportskog centra Čair savladao Kadikoj Bulse 30:22 i tako osigurao najmanje drugo mesto u Grupi A Prve divizije BSL.\nCrvena zvezda - Dorćol\nU dosadašnjem toku šampionata, ekipa iz Niša je izgubila samo od rivala iz nacionalnog prvenstva – Partizana, pa je posle kompletiranog čitavog prvog dela takmičenja trenutni lider svoje grupe. Crno-beli su odigrali samo taj jedan meč, pošto je i njihov duel sa Lokomotivom iz Sofije odložen, tako da će se naknadno znati konačan plasman, gde su očekivanja da dalje prođu oba srpska tima.\nU Grupi aktuelni šampion Balkana, Zvezda, potvrdila je svoj plasman u finale pomenutom više nego ubedljivom pobedom protiv oslabljenog Dorćola. Krajnje neiskusni Dorćolci bili su lak plen trenutno dominantnoj ekipi na ovim prostorima, koja ipak nije uspela da do kraja meča postigne željenih 100 poena.\nZvezdaši su stali na rezultatu 90:0, pa tako nije u potpunosti ostvarena osveta za poraz od 106:0 koji je Dorćol svojevremeno ostvario u međusobnom duelu. Tako će nekadašnji šampion Srbije ostati bez plej-ofa, dok će se rasplet za drugo mesto u grupi tražiti posle mečeva koji su preostali grčkom Arisu i italijanskom Lignanu.\nOdigran je jedna meč i u Drugoj diviziji regionalnog prvenstva. Ankara je na svom terenu debitovala pobedom protiv Radničkog sa Novog Beograda (34:26) u Balkan Super Ligi. Tim je srpski predstavnik ozbiljno ugrozi na neki način već viđeno prvo mesto u Grupi B Druge divizije.


G.Skill memorija dostigla DDR4-5886MHz i oborila 23 overklokerska rekorda\nPočetnaVestiHardverMemorije i diskoviG.Skill memorija dostigla DDR4-5886MHz i oborila 23 overklokerska rekorda\n06.06.2019 20:32 | 0 Hardver\nKompanija G.Skill, jedan ood vodećih proizvođača memorija ekstremnih performansi i gejming periferija, objavila je da je tokom perioda trajanja Computex 2019 konferencije oborila 23 overklokerska rekorda u različitim benchmark kategorijama. Ovo uključuje i rekord za najbržu frekvenciju memorije, a sve uz pomoć G.Skill DDR4 memorijskih kitova sa Samsungovim 8Gb komponentama, najnovijim Intel procesorima i matičnim pločama visokoh performansi.\nSada je, u okviru G.Skill Computex ekspoa, postavljen novi svetski rekord za najbržu frekvenciju memorije. Ovo je ostvario poznati ekstremni overkloker Toppc, koji je postigao sjajnih DDR4-5886MHz uz pomoć Trident Z Royal memorije, na MSI MPG Z390I GAMING EDGE AC matičnoj ploči i uz pomoć Intel Core i9-9900K procesora. Na kraju Computexa, dva najviša rezultata po memorijskoj frekvenciji su postavljena od strane MSI tima, uz pomoć pomenutog hardverskog sistema.\nTokom Computexa postignuta su 23 overklokerska rekorda. Među njima, poznati overkloker K|ngp|n je oborio svetski rekord u 3DMark Time Spy, sa sistemom od četiri GPU-a koji čine EVGA GeForce GTX 1080 Ti K|ngp|n grafičke karte i 18-jezgarni Intel Core i9-9980XE. Pored ovoga, rsannino je postavio novi svetski rekord za Geekbench3 - Multi Core, uz pomoć ASUS ROG Dominus Extreme ploče i 28-jezgarnog Intel Xeon W-3175X procesora.\nNvidia navodno radi na potpuno otključanoj RTX 2080 Super grafičkoj karti\nNokia 2.2 ozvaničen: Helio A22 čip, Android One\nTeam Group je kreirao prve DDR5 SO-DIMM module za laptopove naredne generacije 26.01.2021 16:01 0\nCorsair je predstavio Vengeance RGB PRO SL seriju brzih DDR4 memorija 22.01.2021 11:44 0\nG.Skill Trident Z Neo 3600 je ekstremno brz Dual Rank RAM (video) 12.01.2021 11:16 0\nIntel B560 platforma će imati podršku za overklokovanje DDR4 memorije 09.01.2021 10:47 0\nAdata DDR5 memorijski moduli će nuditi brzine do 8400MHz 07.01.2021 17:43 0\nG.Skill će nuditi sopstvena vodena hlađenja za procesore 18.12.2020 11:53 0\nPatriot je objavio Viper Steel RGB DDR4 RAM 17.12.2020 20:21 0\nG.Skill je DDR4 memorija koja se najviše koristi za rušenje AMD Vermeer OC rekorda 04.12.2020 14:49 0\nCrucial Ballistix Max prebacio preko 7000MHz, postavljajući novi svetski rekord 24.11.2020 15:39 0


Auto magazinFord Archives - Page 2 of 8 - Auto magazin\nEkskluzivno: Učestvovali smo u Ford KugAdventure karavanu\nProizvođači automobila generalno imaju težak zadatak da novinarima na kreativan i inovativan način predstave svoje nove modele. Neki se manje a neki više trude a među ovima drugima svakako je Ford, koji je došao na zanimljivu ideju da redizajniran SUV model “kuga” predstavi na pravi način. Odlučeno je da novinari isprobaju automobile u karavanu, koji će povezati najjužniju i najseverniju tačku evropskog kontinenta. Istok Evrope se obično izbegava, ali ekipa iz Forda se odvažila, pa je ruta vodila od Atine, odnosno Grčke, preko Bugarske, Srbije, Hrvatske, Slovenije, Austrije, Češke, Poljske, Litvanije, Letonije, Estonije, Finske i na kraju preko Norveške sve\nTest: Ford Focus Trend 1.0 EcoBoost\nVeć duže vreme Grand Motors omogućava kupcima da nabave “ford fokus” po veoma povoljnoj ceni od 12.850 evra sa PDV-om, a sada je cena spuštena na odličnih 11.990 evra. Konkretno, na pomenutoj akciji je “fokus” sa jednolitarskim trocilindričnim “ekobust” turbo-benzincem od 100 konjskih snaga i “trend” paketom opreme. Zbog velikog interesovanja kupaca baš za ovaj model, odlučili smo da ga testiramo i lično se uverimo koje su prednosti a koje mane konkretne ponude. Vrlo je malo automobila niže srednje klase, odnosno C segmenta koji mogu da se nabave za iznos do 13.000 hiljada evra. Uglavnom se radi o modelima koji su\nFord F-150 dobio Baja mod\nU poslednje vreme mnogi proizvođači uvode specijalne modove vožnje za svoje modele, a među poznatijima je Tesla, koji je uveo “ludilo” mod. Najnoviji je američki “ford F-150”, veliki pokap, za koji su Amerikanci napravili nekoliko različitih modova vožnje, s obzirom da je u pitanju vrlo ozbiljan terenski pikap. Za nas je najzanimljiviji “baja” mod, ne samo zato što ova reč ima posebno značenje u srpskom jeziku već i zato što je vrlo specifičan zbog svojih voznih karakteristika. Na neki način, to je fabrički čip-tjuning, tako da pritiskom na dugme motor menja karakter i drastično brže prima gas, uz povećanu osetljivost\nIz Indije za Evropu: Ford Ka+\nStrategije u razvoju automobila su vrlo osetljivo pitanje a to je više nego očigledno na primeru “forda ka”. Prva generacija oovog modela je bila istovremeno lajfstajl i niskobudžetni auto, dok je druga, bazirana na “fijatu 500”, samo lajfstajl auto. Ford je utvrdio da dobar deo kupaca najmanjih gradskih automobila može da bude njihova klijentela ako nešto promeni u pristupu projektovanja malih automobila. Zato je odlučeno da se iskoristi postojeći proizvod, slično kao u slučaju modela “ekosport”. U razmatranje je uzet indijski “ford figo”, koji će se u Evropi zvati “ka plus” (Ford Ka+). Auto je dosta unapređen kako bi zadovoljio\nKupite Ford Focus na rate bez kamate\nSvi zainteresovani za kupovinu modela “ford fokus”, do novog automobila mogu doći preko Ford finansiranja uz kredit sa 0 posto kamate za iznos do 9.000 evra i otplatu na 48 mesečnih rata. Posebnu pogodnost kod ove beskamatne pozajmice predstavlja to što automobil nije pod zalogom, niti je obavezno da bude kasko osiguran. Za osnovni model “focus 1,0 ekobust” (100 KS) sa cenom 12.850 evra obavezno učešće (30 odsto) iznosi 3.855 evra, a mesečna rata je 188 evra. Učešće po izboru kupca može biti i veće, a u tom slučaju iznos rate se proporcionalno smanjuje.


Ko je novi čovjek na čelu BMW-a? - BIGportal.ba\nJuli 19, 2019 Juli 19, 2019 069\nZa prvog čovjeka BMW-a imenovan je Oliver Cipse, koji će na poziciji predsjednika bavarskog proizvođača zamijeniti Haralda Krugera.\nOliver Cipse (55) će na novu dužnost stupiti 16. avgusta, dan nakon što Kruger zvanično napusti čelo BMW-a, saopštili su u Minhenu. On je važio za favorita u izboru za naslednika Haralda Krugera, a na mesto predsednika bavarske kompanije dolazi sa pozicije šefa proizvodnje u BMW-u.\nCipse je u BMW-u od 1991. godine, kada je počeo da radi kao pripravnik u toj kompaniji. Član je Upravnog odbora BMW-a od 2015, gde je obavljao dužnost prvog čoveka zaduženog za proizvodnju. Pripisuju mu se zasluge za povećanje efikasnosti u proizvodnom procesu u pogonima BMW-a, što je doprinelo porastu profita kompanije.\nPred Oliverom Cipseom su veliki izazovi u budućnosti, s obzirom da će jedan od najvažnijih zadataka biti da postepeno preorijentiše proizvodnju sa benzinskih i dizel modela, na električne automobile.\nLotus Evija izgleda spektakularno\nToyota će povećati udeo u kompaniji Subaru na 20 odsto


Vesić u Vladu?\nU izjavi koju nam je juče dao, Šapić je istakao da dogovor o spajanju stranaka ne podrazumeva nikakve druge dogovore.\n- Dogovor u ujedinjenju SPAS-a i SNS-a nema veze sa beogradskim izborima. Kako se izbori budu približavali, dogovaraćemo se o formacijama i kandidatima - kaže Šapić.\nOn navodi da je do izbora ostalo 11 meseci i da trenutno ne zna šta će biti kada je reč o izborima.\nAko se uzme u obzir da Šapića interesuje vođenje grada, jer bi upravo Beograd bio logički politički nastavak za nekoga ko je u više mandata vodio opštinu Novi Beograd, postavlja se pitanje šta će biti sa aktuelnim zamenikom gradonačelnika Goranom Vesićem.\nGradonačelnik Zoran Radojičić će se vratiti u Tiršovu, ali pred Vučićem će biti izazov da nađe adekvatnu poziciju za Vesića. Ranije se spekulisalo da bi moglo da bude formirano novo ministarstvo koje bi se bavilo infrastrukturom i da bi taj resor mogao da preuzme upravo Vesić.\nIzvršni direktor Cesida Bojan Klačar kaže da podrška Šapiću danas ne može da bude ista kao 2018. godine kada je imao distancu i prema SNS i prema ostatku opozicije.\n- Dve strane procenjuju da spajanjem mogu da optimizuju ili naprave bolji rezultat u zbiru nego u slučaju da na izbore idu odvojeno, pa da prave postizbornu koaliciju - navodi Klačar za “Blic”.\nStrateški vrhunska odluka\nOn kaže da će Šapić ostati bez dela svojih birača koji su za njega glasali zato što su bili nezadovoljni Srpskom naprednom strankom i podseća da je Šapić 2018. godine bio izričit da neće sarađivati s naprednjacima.\n- SNS dobija popularnog lidera koji uz sebe zbog sportske biografije vezuje pozitivne asocijacije i donosi novu političku krv stranci. Što je najvažnije, Vučić će spajanjem sa SPAS-om lakše objasniti svom članstvu zašto je Šapić kandidat za gradonačelnika. Tim potezom on praktično amortizuje podele u SNS, iako će svakako biti nezadovoljnih - objašnjava Klačar.\nOn smatra da će već u junu Šapić postati integrativni deo SNS sa, kako kaže, verovatno važnom pozicijom među naprednjacima.\n- Spajanje ne treba da čudi. Normalno je da povlačite poteze koji vas čine jačim. Da bi SNS u Beogradu došao do 43, 44 odsto koliko im je dovoljno za vlast, mora da računa i na podršku koalicionih partnera. Osim Šapića, treba im i SPS koji prelazi cenzus - navodi Klačar i dodaje da bi ujedinjenje bilo dobar put i za opoziciju.\nIako su prethodnih godina, naročito u vreme izbornih kampanja, funkcioneri SNS govorili negativno i uvredljivo o Šapiću, to se sada promenilo. Odmah nakon sednice Predsedništva Vladimir Đukanović oglasio se na svom Instagramu.\n- Odluka da dođe do ujedinjenja SNS i Šapićevog SPAS-a je strateški vrhunska odluka. Sveža krv i energija ulaze u SNS, pre svega u njen gradski odbor u Beogradu, dolaze novi ljudi sa nekim novim pristupom i idejama, a SNS dodatno pokazuje da je spremna da se menja. Kapa dole za ovaj potez - napisao je Đukanović.


source.ba | U RS stižu nove vakcine, od čega zavisi da li će Zetra “pod ključ”\nProcjena je da se u RS do sada vakcinisalo 30 hiljada građana prvom komponentom neke od vakcina. Do sada su registrovane Sputnjik, Pfizer, Sinovac i AstraZeneca. A iz Kine Bosni i Hercegovini je jutros poslata donacija - 50.000 doza Sinopharmovih vakcina.\nU RS stižu vakcine iz Kine i Rusije. U ovaj entitet danas je stiglo još 25 hiljada doza Sputnjika V. Trebalo bi da stigne i 1.300 doza, zamjene za upropaštene vakcine u Prijedoru. Dobra vijesti stigla je iz Kine. Kao donaciju su uputili 50 hiljada doza Sinopharmovih vakcina ka državi. Obećanja stižu i od COVAX mehanizma, ali i iz Austrije, prenio je N1.\nObećali su da će do kraja februara stići 100.000 kupljenih, ruskih vakcina. Kraj je aprila. No u RS stiglo je njih 70.000. Od čega danas 25 hiljada Sputnjika V.\n“Odobrena je i količina nešto više od 1.300 doza II komponente. Koja je otišla u Prijedoru. Uslijed onog slučaja što se tiče samog kvaliteta vakcina, i prekida hladnog lanca. Tj. kvara frižidera”, kaže Alen Šeranić, ministar zdravlja RS.\nProcjena je da se u RS do sada vakcinisalo 30 hiljada građana prvom komponentom neke od vakcina. Do sada su registrovane Sputnjik, Pfizer, Sinovac i AstraZeneca. A iz Kine Bosni i Hercegovini je jutros poslata donacija - 50.000 doza Sinopharmovih vakcina. Očekuje se 29. aprila.\n“RS će da pripadne nešto više od 18 hiljada doza. Koje će biti dalje upućene prema samim vakcinalnim punktovima“, ističe Šeranić.\nPrema najavama u BiH bi trebalo stići i 100.000 doza Pfizera. Trebale bi stići od 3. do 9. maja. I Austrija je najavila donaciju 32 hiljade doza.\nOd tempa pristizanja vakcina, između ostalog zavisi hoće li biti zaključana sarajevska Zetra. Koja je vrata za starije od 75 godina otvorila prije šest dana. Do sada su vakcinisali nešto manje od devet hiljada.\n“Od ovih doniranih vakcina iz Srbije mi imamo još hiljadu vakcina. Imamo još 1.500 vakcina koje su došle kroz COVAX mehanizam AstraZenece. Od toga 500 na zdravstvene radnike i štićenike u gerontološkim centrima”, kaže Ademir Spahić, JU Dom zdravlja Sarajevo.\nIako je plan bio da se vakcinišu samo stariji od 75 godina, niko nije vraćen sa ovih vakcinalnih punktova. Iz Doma zdravlja obrazlažu. Otvorene vakcine ne mogu čekati. Da ne bi propale, vakcinisali su i mlađe.\n“Šetali smo suprug i ja. Rekli sebi, ako nema gužve, ako se možemo vakcinisati, što da ne. Da ne čekamo poziv. Mi smo u dobi između 70-75 godina. Nismo dobili poziv, pa smo svratili”, priča Aida Skalonja.\nU Zetri bi se trebali vakcinisati i policijski službenici iz cijele zemlje. Vakcinama koje je donirala Turska, usluga je to Kantona Sarajevo Ministarstvu bezbjednosti BiH.


Kina NFC stranac H4 PC Keyfob dobavljača, proizvođača, tvornica - veleprodaja NFC stranac H4 PC Keyfob - Shenzhen kartica kocke Smart Technology Co, Ltd\nNFC stranac H4 PC Keyfob Čip: stranac H4 ili prilagođene Prilagođena boja, veličina, oblik itd\nKina kartica kocke grupa je NFC stranac H4 PC Keyfob proizvođača i NFC stranac H4 PC Keyfob dobavljača, naš NFC stranac H4 PC Keyfob tvornica u shenzhen Kina, kocka kartica je vaš pouzdan poslovni partner u NFC stranac H4 PC Keyfob industrije.\nNFC stranac H4 PC Keyfob široko koristi u pristup kontrolnim područjima, Identifikacija, ključeve od vrata, pohađanje, parkirališta itd.\nNFC stranac H4 PC Keyfob izvođenje\n•Item ime: NFC stranac H4 PC Keyfob\nNFC stranac H4 PC Keyfob aplikacija:\nNFC stranac H4 PC Keyfob oznake sve više postaju popularni za kontrolu pristupa, jer ove oznake također nudi funkciju, što je i #39; Ključni Chainand #39; za svoje ključeve vozila, doma, hotela, ureda i druge vrste.\nNFC stranac H4 PC Keyfob značajke:\nHot Tags: NFC stranac h4 pc keyfob, Kina, dobavljača, proizvođača, tvornica, veleprodaja, jeftini, niska cijena\nRFID Mifare S70 silikonski ključem\nRFID FM11RF32 beskontaktne pametne kartice


Blueberry NetCat M-05 tablet pc računar cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nBlueberry NetCat M-05 tablet pc računar cene\nProcesor Dual-Core ARM9, Frekvencija rada procesora 720MHz, RAM memorija 256MB, Operativni sistem Android 2.3, Ekran 5.0, Tip ekrana 5.0 TFT Resistive, Rezolucija ekrana 800 x 480, Kapacitet interne memorije 4GB, Baterija Li-Polymer 1200mAh, Wlan... specifikacija\nOcena: 3 Kristian, 2013-03-31\nBaterija ne radi ni jedan sat!7,5 sati rada FAKE!\nKomentar:Koristim vise od 3 meseca,nema nikakvih problema-zadovojan sam\nOcena: 1 Netcat M-05, 2013-02-23\nKomentar:Bruka za Blueberry - imao sam ga, koristio 2 meseca, nije bilo lose, ali je onda zakucao softver i u servisu kazu da nisam jedini + NE MOZE SE POPRAVITI, tako da ako ga daju i za dzabe NE UZIMAJ!\nOcena: 5 DS Market, 2013-02-05\nKomentar:Može, ima GPS prijemnik koji mu je jedino potreban za navigaciju\nOcena: 5 jovan, 2012-08-28\nKomentar:interesuje me, dali ovaj tablet moze da radi kao auto navigacija, ili mu je potrebna neka kartica ili bezicni internet.\nBlueberry NetCat M31 tablet pc računar\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Blueberry NetCat M-05 tablet pc računar po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Blueberry tablet pc računar NetCat M-05 na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Tablet pc računari cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Blueberry Tablet pc računari, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Blueberry NetCat M-05 tablet pc računar sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Blueberry NetCat M-05 tablet pc računar. Pre kupovine, podatke za Blueberry tablet pc računar NetCat M-05 proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nBlueberry NetCat M31Blueberry NetCat M-28


Savez slijepih poziva mlade sa oštećenim vidom da se priključe organizaciji | Radio Jadran\nPočetna Oko nas Kotor Savez slijepih poziva mlade sa oštećenim vidom da se priključe organizaciji\nSavez slijepih poziva mlade sa oštećenim vidom da se priključe organizaciji\nSavez slijepih Crne Gore obilježava 70 godina rada. Suočen je sa malim brojem članova u odnosu na broj slabovidih, posebno mladih. Stoga je izvršni direktor Saveza, Goran Macanović, pozvao osobe sa oštećenim vidom sa područja Boke, a posebno mlade, da se učlane u regionalnu organizaciju slijepih za Kotor, Herceg Novi, Budvu i Tivat.\nTako će, kako je kazao za Radio Kotor, efikasnije ostvarivati svoja prava i olakšati život.\nČlanovi, kako je dodao, u svim aktivnostima mogu računati na pomoć Saveza slijepih Crne Gore, kao krovnu organizaciju, “kako bi zajedno vidljivo promijenili društvo u kojem žive osobe sa oštećenim vidom u pozitivnom smjeru”.\nOn je naznačio da je u našem društvu, pored brojnih pozitivnih promjena, i dalje prisutno etiketiranje osoba sa oštećenim vidom, pa se zbog toga izbjegava članstvo u ovu Organizaciju. Prema riječima Macanovića, to je pogrešan pristup, kao i mišljenje da učlanjenje znači samo dobijanje benefita.\nIpak, za očekivati je da se broj članova Organizacije slijepih za Kotor, Herceg Novi, Budvu i Tivat poveća.\nPrethodni članakJoš pristižu đački radovi na konkurs SPDK-a Prosvjeta\nSledeći članakNajmanje pola miliona eura koštaće 142 podzemna kontejnera, dvije firme dostavile ponudu\n„Be My Eyes“: Samo 10% slijepih osoba u Crnoj Gori sposobno da se samostalno kreće


Kesić: Incident je danas govoriti istinu u novinarstvu - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Vesti » Društvo » Kesić: Incident je danas govoriti istinu u novinarstvu\nPanel “Infotainment” na Weekend Media festivalu u Rovinju\nB. Cvejić25.09.2021. 16:47\nOn je naglasio da su se mnoge kolege novinari u Srbiji, sa drugih televizija, zapravo odrekli novinarstva i postali PR-ovi vladajućih struktura, odnosno “otvarači usta”.\n“Oni nisu u obavezi da kažu istinu, već ono što je na agendi propagandne mašinerije”, naglasio je Kesić.\nPrema njegovim rečima, za emisije ima uvek puno materijala, zapravo da je “sve više sirovina” u Srbiji, toliko da nekad ne može da se izabere šta će sve biti u emisiji.\nPrivilegija je, kako je dodao, da možeš da “laješ” na televiziji o onome što misliš. Sve u emisiji je, naveo je, 100 odsto istina i “veliki stav” ekipe koja radi na njoj.\n“Za mene bi crvena linija bila kada bi mi neko rekao – ova emisija ne može u program ili da ne može neka tema da se obrađuje. Takav slučaj smo imali na televiziji B92 kada su nam rekli da ne pominjemo ništa o Beogradu na vodi, u danu kada se postavljao kamem temeljac i kada to nije moglo da se izbegne. Šta se desilo? Ta linija je porandžastila i naravno da smo se u emisiji bavili time. Vrlo brzo smo izborili za privilegiju da nam se ne mešaju. Godinu dana smo na prorežimskoj televiziji O2 bili oaza u takvom rezervatu”, naveo je Kesić.\nVoditeljka na N1 televiziji Maja Žeželj istakla je da ne voli da joj se govori šta treba da misli i da joj neko tumači događaje.\n“Želim da kažem ljudima onako kako zaista jeste, ono što se desilo i da čovek do kojeg je to došlo sam donese zaključak. U vreme Slobodana Miloševića na BK televiziji smo imali situaciju gde smo morali nešto da kažemo i pošto se nismo slagali sa tim, emisija nije ni emitovana”, naglasila je voditeljka.\nOna je dodala da konstantno prati i izlazi na ulicu i da zna kako živi običan čovek i to nikada ne zaboravlja.\n“Ako ne mogu da kažem šta su njegovi problemi, onda pokupim stvari i odem. Sa RTS-a sam prešla na N1 gde nikada nisam imala situaciju da mi neko priča šta treba da kažem. Čak šta više”, ocenila je Žeželj i dodala da N1 nije “na polu” kao što neki ocenjuju već realna televizija na kojoj predstavnici vlasti ne žele da gostuju.\n“Ideja N1 nije da prve vesti budu gde je bio i šta radio predsednik države ili predsednik vlade, već da se poremeti takva stvarnost, da se trgne gledalac i vidi prvo ono što ga zanima i što je zaista vest”, naglasila je Žeželj.\nGovoreći o političkim pritiscima, urednik i voditelj na RTL Hrvatska Zoran Šprajc je rekao da je u Hrvatskoj situacija drugačija i da je mnogo zrelija zdrava komercijalna situacija.\n“Nema potrebe da budeš poslušnik, mada ima kolega koji vole da uvek budu poslušnici”, ocenio je Šprajc.\nNa panelu je trebalo da učestvuje i direktorka Tanjuga Jovana Joksimović, ali je bila sprečena da dođe pošto je organizatorima javila da ima temperaturu.\nMaja ŽeželjWeekend Media FestivalZoran KesićRovinj\n5 reagovanja na “Kesić: Incident je danas govoriti istinu u novinarstvu”\n25. septembra 2021. u 21.08\nMalo je pretenciozno prisvojiti pravo na „100% istinu“ i na „potpunu objektivnost“, zar ne? Ja priznajem da imate pravo da u to verujete, ali isto tako treba biti otvoren i za neke drugačije istine, odnosno uglove iz kojih se ista stvar, događaj ili fenomen posmatra. Mislim da toga na pomenutim medijima pomalo nedostaje. A najveća zamka je, u tom medijskom mehuru, „eho chamber – u“, kako se to zove u teoriji medija, okružen istomišljenicima i bez stvarno ostvarenog dijaloga sa oponentima, biti ubeđen da zastupaš i govoriš samo istinu. Vi ste već zauzeli stavove, u političkom ili ti javnom diskursu tzv. polaritet, i kroz tu „kritičku“ prizmu posmatrate celokupnu našu društvenu stvarnost, profilišući i svrstavajući sebe na onaj „svetli“ ili „beli“ kraj spektra medijskog prostora, nosioci vatre, prometeji. A zapravo doprinosite i učestvujete u stvaranju te strogo polarizovane, crno-bele slike naše stvarnosti i našeg društva. Istina je uvek između, u nijansama sive. A za to je potrebno malo više od „incidenta“.\nuniformno ispiranje mozga kaže:\n25. septembra 2021. u 22.36\nApsolutno tacno je da su novinari na gotovo svim medijima postali PR-ovi vladajuce garniture.\nDijaloga nema, rasprave nema, kritika je zabranjena a istina je uniformna i plasira se tako da odgovara ekipi na vrhu.\nSlag na torti je „kulturno-zabavni“ program koji siri prostacko- kriminalnu ideologiju poput Zadruge, Parova i ostalih emisija na Pinku i Hepiju.\n26. septembra 2021. u 07.44\nOdavno nisam pročitao ovako dobar komentar. Skenirali ste ih potpuno, do nanočestica.


Uspon domaće dokumentaristike: Dva srpska filma na otvaranju 11. BelDocs festivala | Vesti\nUspon domaće dokumentaristike: Dva srpska filma na otvaranju 11. BelDocs festivala 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nPredstojeće izdanje međunarodnog festivala dokumentarnog filma Beldocs, biće otvoreno 7. maja u 19.30 sati u Velikoj dvorani Sava centra, premijerama čak dva nova domaća dokumentarna filma – “Slatko od Ništa” Borisa Mitića i “Poslednja ...\nIzvor: Foto: Promo/Poslednja avantura Kaktus Bate\nAuthor: Boris Mitic Copyright: Dribbling Pictures Software:Picasa\nIzvor: Profimedia/Shutterstock Foto: Promo/Slatko od ništa\nKultura Beograd Film Umetnost Odabrano Kultura i istorija


Tuga u centru Brčkog: Ferid živi u apsolutno nehumanim uslovima – BDC TV\nNa licu mjesta novinar Otiska je zatekao provaljena vrata i jako neurednu sobu, ali i Ferida koji se ne može kretati. O slučaju je obaviještena i Policija i Služba hitne pomoći, ali, prema riječima Feridovih komšija, Služba hitne pomoći je vratila Ferida sa objašnjenjem da njegov slučaj nije u njihovoj nadležnosti.\nKako tvrde komšije, Ferid je završio u Bolnici jer nema ogreva, a kažu kako danima ništa nije ni jeo.\nJedna od komšinica tvrdi kako je obavijestila i Centar za socijalni rad o Feridovom slučaju, ali da za sada nema nikakvih novosti.\nUkoliko želite pomoći Feridu, kontakt osoba je: Enisa Turić, Konačko brdo 23, tel: 049/219-357.\nPrema svemu viđenom, može se zaključiti da je situacija alarmantna.\nKoronavirus u Kini odnio 1.113 života


Reformista Mitić demantuje napad na Jelenu Spirić iz DS-a - juGmedia\nLESKOVAC – Gradski odbor Reformističke stranke demantovao je da je njen predsednik u Leskovcu Dejan Mitić fizički napao odbornicu DS Jelenu Spirić u skupštinskom hodniku, zbog čega je ona podnela prijavu policiji.\n„Tačno je da je Dejan Mitić zakačio u prolazu u holu skupštine, ali nije bilo nikakvog fizičkog napada, a naročito ne pretnje fizičkim nasiljem, što ovom prijavom ona instruira.- Jedina pretnja je bila tužbom za izrečene napred navedene laži“, navodi se u saopštenju GrO RS\nTvrdi se da Spirićeva protiv njega vodi orkestriran napad te da je podnošenje prijave jedan u „nizu pritisaka koju DS i Jelena kao njen trenutni zastupnik sistematski sprovode poslednjih mesec dana, zbog nemogućnosti dogovora oko formiranja zajedničke odborničke grupe“.\nSukob je, dodaje se, kulminirao na nedavnoj sednici Skupštine „gde odbornici DS-a nisu dali podršku Reformistima za skupštinske odbore, a nakon niza uvreda koje je Spirićeva uputila odborniku Reformističke stranke da je to učinio po nalogu gradonačelnika, a u cilju razbijanja DS-a, što je notorna laž i što je iniciralo reakciju Predsednika i odbornika RS na samoj sednici skupštine“.\nPodseća se da je Mitić dobio mandat odbornika na zajedničkoj listi DS i Reformista.\n„Umesto zahvalnosti za prelazak cenzusa i opstanak na političkoj sceni Leskovca, Jelena Spirić kao glasnogovornik DS-a očigledno leči frustracije zbog lošeg izbornog rezultata, a na račun Predsednika i odbornika RS. Verujemo, bez obzira na medijsku hajku, da su građani njene loše namere prepoznali“, zakljkučuje se u saopštenju\nDžezeri svetskog glasa večeras na koncertu u Muzičkoj školi\nBlokovi ubili radnika iz okoline Leskovca\nČetrdesetjednogodišnji Dragan Dumić iz okoline Leskovca poginuo je juče na gradilišu u beogradskoj Braničevskoj ulici broj 7 na Vračaru. Dok su…\nŠkola u Stublu dobila 100 knjiga\nVLADIČIN HAN- Fondacija „Novak Đoković“ darovala je juče Osnovnoj školi „Vuk Karadžić“ u Stublu sto knjiga, među kojima ima stručne…\n01.07.2016. u 09:49\nNije ni čudo što se ovako ponašaju, demokrate su poznate po tome da su im fotelje i lični interesi iznad svega, da nije tako ne bi uništili našu zemlju i doveli nas do ivice siromaštva.\n01.07.2016. u 11:34\nBoki, potpuno ste u pravu! Demokrate su uništile našu zemlju, hvala Bogu pa nas je SNS izveo na pravi put! BDP raste, zakoni se sprovode, nema mafije, životni standard građana je iz sata u sat na sve višem nivou, nema više nezaposlenosti… Boki, hvala Vama i sličnim Vama na ovom blagostanju!\nOsvajači Karlovca :\n01.07.2016. u 12:32\nNe lupaj bre Boki.Lekari imaju skoro 1000€,sudije 1000€,prosveta do skoro 500-600€…Srednja klasa je počela da se formira, a onda su došli RADIKALI !!!!\n02.07.2016. u 13:08\nсредња класа – го..на\n01.07.2016. u 12:01\nUmesto zahvalnosti… Kakvo saopštenje… Pa vi Reformisti ste doprineli da DS ima ovakve katastrofane rezultate… Hvala na tom doprinosi… Oni bolje nisu ni zaslužili… A vi, vi nikome ne možete da pomognete… Vi možete samo da odmognete… ,,Lud,, je onaj ko sa vama vidi perspektivu. Izađite jednom sami na izbore… ako smete… bićete statistička greška.\nBrale,mnogi te žale :\n01.07.2016. u 15:05\npoštenijski je prodavati klikerčike nego koalicijone partnerove\nslican se slicnom raduje :\n01.07.2016. u 16:01\n01.07.2016. u 13:52\nPa gde baš Jelenu da zakači slučajno, nakon prepucavanja u skupštini. Što ne zakači Acu Djurovića ili Meska.\n01.07.2016. u 14:02\nI jednu i drugu osobu udaljiti iz politike. Teraju cirkuse iz, pretpostavljam licnih razloga, umesto da se bave opozicionim radom i opravdaju poverenje stanovnostva Leskovca.\n01.07.2016. u 14:10\nTrebao je i zabac da osvoji mandat pa da vidite cirkusi 🙂\nNemoj miticu da zalis :\n02.07.2016. u 08:16\nPare za doobroog advokata,nekog beogradskog, da proda i tatkovinu spiricka da ti nadoknadi stetu na ugled.\n02.07.2016. u 08:18\nKo njoj zna u koga gleda i kome prica i kako zna?\nPravda i razvoj, kude je? :\n02.07.2016. u 10:10\nOni su isto u koaliciju. Nema gu nigde. Saopstenje Ds kude je? Cute ko kur..?


"neće biti prostora za manipulacije i sijanje magle"\nIz Vodovoda kažu da uvidom u primjerak tog statuta koji se nalazi u arhivi ovog privrednog društva, u članu 27. stoji da izvršni direktor zasniva radni odnos na neodređeno vrijeme\n5968 pregleda\t4 komentar(a)\nMladen Đuričić, Foto: DOO Vodovod i kanalizacija Bar\nU ovom privrednom društvu na njegovu žalost nema sumnjivih poslova, izbora ni ugovora, saopštili su iz DOO Vodovod i kanalizacija Bar, nakon izjave Momčila Lekovića, odbornika Demokratske Crne Gore u Skupštini opštine (SO) Bar da se u toj firmi bave sumnjivim poslovima, izborima i ugovorima u barskom vodovodu, te da su izvršni direktor i odbor direktora barskog vodovoda zaključili ugovor suprotno statutu.\nU saopštenju se navodi da je sadašnji Statut DOO "Vodovod i kanalizacija" Bar donio Odbor direktora na sjednici održanoj 26.09.2016. godine, tri godine prije izbora sadašnjeg izvršnog direktora.\nIz Vodovoda kažu da uvidom u primjerak tog statuta koji se nalazi u arhivi ovog privrednog društva, u članu 27. stoji da izvršni direktor zasniva radni odnos na neodređeno vrijeme.\n"Sve i da nije tako, u članu 37. je utvrđeno da izvršni direktor zaključuje sa Odborom direktora ugovor o radu u skladu sa Zakonom o radu. Dakle, isključivo u skladu sa Zakonom o radu, a ne i u skladu sa statutom društva. A Zakonom o radu članom 39. propisano je da direktor zaključuje ugovor o radu na određeno ili neodređeno vrijeme. S druge strane, jedno od pravnih pravila koje važi za sve opšte pravne akte je da se svaki sljedeći član odnosi na sve prethodne članove tog akta, odnosno da se u slučaju njihove eventualne kolizije primjenjuje potonji član", naveli su u saopštenju.\nU skladu sa tim statutom, kako saopštavaju, ugovor o radu zaključio je i prethodni izvršni direktor ovog privrednog društva, po kojem je imao pravo da nakon prestanka funkcije bude raspoređen na drugo radno mjesto u društvu koje odgovara njegovoj stručnoj spremi i radnom iskustvu.\nNaglašavaju da je isto pravo dato ugovorom o radu i sadašnjem izvršnom direktoru, a da po isteku mandata koji traje četiri godine može takođe biti raspoređen na drugo radno mjesto u društvu koji odgovara njegovom nivou kvalifikacije i radnom iskustvu.\n"Prioritet djelovanja izvršnoga direktora ovog društva jeste bio i biće stabilnost poslovanja i ostvarivanje što boljih poslovnih rezultata, u svjedoci smo, jako teškim i složenim ekonomskim i društvenim okolnostima", navodi se u saopštenju Vodovoda koje potpisuje Izvršni direktor Mladen Đuričić.\nOn je istakao da su plate zaposlenima u ovom društvu isplaćene bez dana kašnjenja, uprkos pogubnim ekonomskim uticajima pandemije koja vlada, da su uredno izmireni svi porezi i doprinosi i da se redovno plaćaju dospijele obaveze prema dobavljačima.\n"Izvršni direktor ovog društva se isključivo bavi, i baviće se i u budućnosti nadležnostima koja su mu delegirana zakonskim aktima čineći dodatne napore da evidentno, lako dokazivo i mjerljivo dobri rezultati našeg poslovanja budu na još većem nivou u narednom periodu" , naveli su u saopštenju.\nSmatraju da njihovi poslovni rezultati, odnos prema zaposlenima, dobavljačima i potrošačima trebalo bi da bude jedino mjerilo kvaliteta rada menadžmenta i da "neće biti prostora za manipulacije i sijanje magle".\nOni su u saopštenju takođe obavijestili javnost da se više neće baviti saopštenjima sličnog tipa.\nDOO Vodovod i kanalizacija BarMladen ĐuričićMomčilo LekovićDemokratska Crna Gora Bar\n20.10. 09:22 h\t158\t179320\n19.10. 21:23 h\t658\t110399\n20.10. 13:32 h\t316\t101401\n20.10. 11:46 h\t142\t57782\n20.10. 15:32 h\t79\t51731


Kako da znaš da ti je potrebna detoksikacija? - WANNABE MAGAZINE\nKako da znaš da ti je potrebna detoksikacija?\nSvakodnevno smo izloženi dejstvu raznih toksina, koje unosimo u organizam kroz vazduh, kroz hranu i piće, da ne govorimo o izloženosti zračenju tehnoloških uređaja i ko zna čemu još. Skeptici (koji su možda sasvim realni), tvrde da je zdrav život nemoguć, jer sve na planeti kontaminirano u nekoj meri.\nIpak, kad vodimo računa, možemo da smanjimo unošenje toksina, odnosno, da svoj organizam lakše i brže čistimo od unetih štetnih materija. Ovo su znaci da je vašem organizmu potrebna detoksikacija.\nMasna i bubuljičava koža\nKoža je ogledalo stanja našeg organizma i naše psihe. Kad počne da nam stvara probleme, da nam iskaču bubuljice, pojavljuju se alergije i da se prekomerno masti, to je znak da nam treba promena režima ishrane, a ne samo bolja higijena, pilinzi i maske. Za efikasnu detoksikaciju, najbolji su razni prirodni napici, a jedan od njih je đumbirov čaj. Možete ga spremiti od svežeg komada đumbirovog korena, tako što ćete koren oljuštiti i iseći ga na tanke kriške, a zatim spustiti u uzavrelu vodu (mera za vodu su četiri šolje). Poklopite i ostavite na tihoj vatri dvadesetak minuta. Zatim procedite, dodajte limun i med po želji i uživajte u osvežavajućem ukusu i lekovitom dejstvu ovog čaja. Đumbir čisti creva, osnažuje imuni sistem i odličan je protiv virusa i bakterija.\nNe možete da kontrolišete raspoloženje\nOsećate promene raspoloženja kao da ste neprekidno u PMS-u, iznenada gubite energiju do potpune iscrpljenosti i malodušnosti, nervozni ste, lako se naljutite i prasnete… Svakodnevni stres privlači toksine kao magnet i osim što vam je potrebna promena i opuštanje, pozabavite se i čišćenjem od nakupljenih otrova, bolje ćete se osećati, fizički i psihički.


Sud Bosne i Hercegovine je doneo rešenje u predmetu Hamza Labidi kojim je usvojen predlog advokata optuženog Hamze Labidija za ukidanje pritvora. On se u pritvoru nalazio zbog sumnje da je više godina učestvovao na ratištima u Siriji u okviru formacija koje su delovale u sastavu tzv. ISIS.\nHamza Labidi je najmlađi od devetorice sirijskih povratnika koji su se u decembru prošle godine vratili u BiH, a petorici je određen pritvor.\nPrema optuženom Hamzi Labidiju su određene mere zabrane i to zabrana napuštanja boravišta – kretanje optuženog ograničava se isključivo na njegov dom koji ne može napustiti bez prethodnog odobrenja Suda BiH, izuzev ukoliko ga ne napušta da bi se pojavio u ovoj krivičnopravnoj stvari po pozivu Suda ili Tužilaštva BiH. Projeru ove mere nasumice će provoditi ovlaštene službene osobe Policijske stanice Zavidovići tri puta sedmično.\nZabrana putovanja – optuženom se zabranjuje putovanje van BiH, oduzimaju mu se važeće putne isprave uz zabranu izdavanja novih, a zabranjuje mu se i prelazak granice uz korištenje lične karte), te zabrana sastajanja sa određenim osobama na način da se optuženom Hamzi Labidiju zabranjuje svaki oblik međusobnog kontaktiranja i sastajanja sa svedocima Tužilaštva BiH u ovom predmetu.\nLabidija Tužilaštvo BiH krivično goni zbog sumnje da je sredinom 2014. godine zajedno sa svojom porodicom napustio teritoriju BiH kako bi otputovao u Tursku odakle je ilegalno prešao granicu sa Sirijom i pridružio se paravojnim formacijama.\n– Istragom je utvrđeno da je optuženi, od 2016. godine, učestvovao u više oružanih formacija, sa kojima je učestvovao u borbama na području gradova Rakka i Haritan, da bi nakon pada i sloma ove terorističke organizacije, početkom 2019. godine bio zarobljen od pripadnika kurdskih snaga – rečeno je ranije iz Tužilaštva BiH.\nZa formiranje i rukovođenje ovakvim formacijama propisana je kazna u trajanju od najmanje osam godina, dok je za pridruživanje paravojnim i parapolicijskim organizacijama u Krivičnom zakonu BiH propisana kazna od najmanje tri godine.