DNA | TAMOiOVDE\n13. aprila 2019. by TAMOiOVDE\nKako se kroz evoluciju razvijala – glupost? Da li, nasuprot očekivanju da najpametniji lakše i češće preživljavaju, dolazi svet u kome će ljudski IQ biti sve niži i niži?\nOn je domišljat, otvoren, snalažljiv, vešt sa predmetima i sposoban da pronađe rešenje tamo gde drugi čak i ne vide da postoji problem – ispostavlja se da je, sažeto rečeno, inteligentan. Ako bi se kakvim vremeplovom čovek iz ranog, „mračnog“ srednjeg veka, premestio u sadašnjost, mogli bi se očekivati svakojaki scenariji (brojne smo videli u kojekakvim filmovima osrednje produkcije), no, nema nikakve sumnje da bi došljak iz prošlosti pre svega bio – iznenađen sposobnostima moderne civilizacije. Međutim, nije isključeno ni da bismo mi, sa druge strane, bili iznenađeni njegovim ličnim sposobnostima. I da bismo, gledajući ga kako se snalazi, uči i vlada alatkama, brzo uvideli upravo to – da je inteligentan.\nMoglo bi se sasvim lako desiti da čovek iz prošlosti, suočen sa izazovom da preživi u novom svetu, pokaže daleko veću inteligenciju nego putnik u suprotnom smeru, odnosno savremeni čovek u za njega teško podnošljivim uslovima srednjeg veka. Da li to znači da su ljudi pre pet stotina godina bili inteligentniji od nas? A ljudi antike još inteligentniji, kao i da će za nekoliko hiljada godina zemlju nastanjivati vrsta bitno gluplja od one koja danas vlada svetom? Vrsta u kojoj bi bilo koji današnji čovek bio najpametniji čovek na svetu?\nGenetičar Džerald Krabtri sa Univerziteta Stenford u Sjedinjenim Američkim Državama smatra da je upravo tako, i da inteligencija opada sa razvojem civilizacije, za šta nudi seriju sasvim inteligentnih, evolucionih argumenata. Ova takozvana idiokratska hipoteza je samo jedno od objašnjenja pojave gluposti u evoluciji. A ima i sijaset drugih.\nNešto, naime, nije u redu sa glupošću. Među onih nekoliko fenomena u prirodi, odnosno stvarnom životu, koji bi danas, 150 godina nakon objavljivanja Porekla vrstaČarlsa Darvina, mogli da dovedu u pitanje evoluciju nalazi se i glupost. Ona bi, kao pojava koja očigledno ne doprinosi uspešnosti jedne vrste, za evolucioniste morala da se povlači u iste one vilajete razvića gde su se sakrili nekadašnji ljudski rep ili noge kod plavog kita i drugih morskih sisara. No, očigledno da to nije slučaj. Svedočanstva ne treba ni navoditi.\nTeorija evolucije, ili barem njena sintetička interpretacija, koja je obeležila dobar deo 20, a potom i 21. veka, najjednostavnije rečeno, počiva na tri mehanizma – mutaciji, genetičkom driftu i prirodnoj selekciji. Ova poslednja sila, polako, bez skokova, deluje na sve one osobine koje neka vrsta pokazuje, kroz borbu za opstanak, iz generacije u generaciju „ubija“ one gene koji se manifestuju u osobine nedovoljno prilagođene okruženju i polako transformiše organizme ka uspešnijim, bolje adaptiranim i, na kraju krajeva, inteligentnijim. No, ako je tako, zašto se kroz prirodnu selekciju glupost ne smanjuje u novim generacijama? Zašto glupost već nije nestala pod selekcionim pritiskom?\nOd doba prosvećenosti pa naovamo, cena inteligencije među ljudima je porasla i od tada postaje sve viša. Glupost je, sa druge strane, postala specifičan kulturološki kult koji veseli sitne duše, a velikane poput Flobera ili Balzaka nagoni da pokušaju da je popišu i čak načine enciklopediju ljudskih gluposti. No, to ništa ne govori o tome da je danas ima više ili manje nego u prošlosti. Krajnje gledište je pomenuta Kratbrijeva hipoteza da ljudska vrsta postaje sve gluplja kako se više razvija. Nešto o tome se može videti u naučnofantastičnom filmu Majka Džuda Idiokratija iz 2006. godine, koji opisuje svet glupaka budućnosti i po kome je Kratbrijeva hipoteza dobila naziv.\nLjudska inteligencija je, naime, pojava za koju će genetičari danas reći da je uslovljena sa oko 1000 do 5000 gena iz ljudskog genoma. Dakle, to je nešto što je zapisano u DNK i što neprekidno mutira dok se prenosi iz generacije u generaciju. No, uz pretpostavku da, kao po nekom pravilu, ljudi više inteligencije imaju manje potomaka ili da se često uopšte ne reprodukuju, pametni u ukupnom rezervoaru gena predstavljaju manjinu. To znači da genetički drift, treća od pomenutih evolucionih sila, brišući manjinske gene „pametnih“, vodi ka tome da glupost sa generacijama postaje dominantna. Uz to, zahvaljujući kooperaciji među ljudima, koja je sve veća sa razvojem civilizacije, uslovi života su bolji i gluplji ljudi imaju manje šanse da zbog gluposti nastradaju, što otupljuje i oštricu prirodne selekcije. Po Kratbrijevom radu koji je objavljen u časopisu Trends in Genetics to nas sve vodi ka društvu, a možda i novoj vrsti, koja je sve gluplja i gluplja.\nDa li to znači da su moderni ljudi manje inteligentni od neandertalaca, oni od erektusa, a da tamo dole, na dnu skale stoje geniji australopitekusi? Naravno da ne. Australopitekusi su, realno, pre tri miliona godina jedva hodali na dve noge, teško su se sporazumevali i mahom provodili vreme gledajući kako da bilo šta pojedu, a da ih iz visoke trave u savani ne zaskoči nešto što će njih pojesti pre toga. Teško da se to može porediti sa vrstom čije sonde napuštaju Sunčev sistem, a akceleratori pokušavaju da rekonstruišu početak stvaranja univerzuma.\nNo, idiokratska hipoteza to i ne tvrdi, već da glupost raste sa generacijama odnedavno, izazvana uređenošću razvijenijih ljudskih društava. Očigledno, u primitivnom okruženju, bistriji pećinski ljudi nisu mogli biti od velike koristi za svoje gluplje saplemenike – ako nekog pojedu predatori jer nije dovoljno brzo mislio, ostali ništa nisu mogli da učine. Selekcija je u tim uslovima činila svoje. A sa razvojem ljudskog društva stvari su postale malo lakše i, uopšte uzev, spoljni selekcioni pritisak je popustio. Tako je civilizacija, zapravo, omogućila gluposti da živi duže.\nOvakvo gledište, kao i svako koje ultimativno računa sa prirodnom selekcijom kao pozitivnom silom u ljudskoj zajednici, nije strano socijalnoj biologiji. Međutim, tu nešto nije u redu, u svakom slučaju. Ako dublje razmislite, ideja da se glupi sve više šlepaju na račun pametnih, a da pritom zagađuju genetski bazen je zastrašujuća – gluplje među nama može da odvede ne samo ka eugenici, nego i ka njenim praktičnim primenama, čije su zastrašujuće posledice u nacizmu dovele do koncentracionih kampova. U ukupnom rezultatu, ideja se pokazuje izrazito glupom.\nDVE VRSTE PAMETI\nNa sreću, više modernih istraživanja koja dolaze iz psihologije pokazuju da IQ ljudi kroz istoriju zapravo uopšte ne opada, nego da, naprotiv, raste. Mada bi se srednjovekovni čovek verovatno lakše snašao u našem okruženju i verovatno bio planetarna TV zvezda, nego savremeni koji bi u epohi surovog feudalnog uređenja preživeo tek koji sat, današnji ljudi ipak nisu gluplji od svojih prethodnika.\nTo u dobroj meri otklanja Kratbrijevu bojazan, uprkos takozvanom demografskom paradoksu da su razvijenija društva sve manje plodna, a možda baš zahvaljujući tome. No, inteligencija se nesumnjivo razvijala upravo zato da se izbori sa selekcijom – o tome svedoči gotovo sva nauka koja gleda u prošlost ljudske vrste. Od kromanjonaca, preko Vinčanskih ljudi, do prvih kultura Mesopotamije, a i nakon toga, ljudska stvorenja savlađuju sve napredniju i napredniju tehnologiju kako bi sebi olakšala baš to – preživljavanje.\nMeđutim, kako onda objasniti zašto je glupost tako neujednačeno prisutna? „Ako je pamet tako ubedljiva prednost u evoluciji, zašto onda bar nismo uniformnije inteligentni?“, pita se Sali Adi u članku u časopisu New Scientist, koji je bavi pitanjem šta pametne ljude nagoni da rade glupe stvari? Zašto glupost tako često u stvari pogađa i one koji su inteligentni? U svakom slučaju, to vodi ka jednom sasvim drugačijem gledištu – da inteligencija ne isključuje glupost. Ako se inteligencija i razvijala sa sve većim rastom mozga, stvarajući pod selekcionim pritiskom sve uspešnije vrste roda Homo, to ne mora da znači se i glupost istovremeno morala smanjivati.\nKako god, ljudsku inteligenciju, u ovom svetlu, vidimo kao sposobnost da se čovek prilagodi novim uslovima, što je uglavnom presudno za otpornost na prirodnu selekciju. No, da li je to zaista dovoljno da opiše sve one mentalne sposobnosti, sve one mogućnosti ljudske neuronske mreže koje smatramo inteligentnim ponašanjem? I sa druge strane, ako je prihvatimo u ruhu ove definicije, da li je inteligencija sama po sebi dovoljna da nam pomogne kad govorimo o prirodnoj sili kakva je prirodna selekcija? Ključni problem je, kao i uvek kad se govori o pameti, u vezi sa pomenutom definicijom samog pojma inteligencije. Jer, i bez sve one siline psiholoških škola i varijanti definicije inteligencije, svi smo, u odnosu na spoljnu pretnju, samo manje ili više glupi.\nTradicionalni IQ testovi, kao najrasprostranjeniji način da merimo inteligenciju, svakako nisu dovoljni da opišu sposobnost za suočavanje sa spoljnim izazovima. Između ostalih, kognitivni psiholozi Danijel Kaneman i Amos Tverski sa Prinstona otkrili su i opisali kako se pri obradi podataka mozak oslanja na dva različita sistema. Jedan od njih se može meriti IQ testovima i on je bliži logici. No, čovek donosi odluke i rešava probleme ne samo logičkom analizom nego i korišćenjem mnogo manje poznatim aparatom intuicije.\nMada ponekad sasvim nelogične, ove takozvane heuristike mogu biti izuzetno dragocene ako velikom brzinom birate da li će vas u mračnoj pećini pojesti medved ili ćete čekati da vas udari grom u prepotopskoj oluji. Ili svakodnevnije, ako odlučujete da li da ubrzate ili kočite u zamršenoj saobraćajnoj situaciji… Kako bi se sagledala mera tog drugog mehanizma razmišljanja, psiholozi pokušavaju da uporedo sa IQ skalom razviju i jednu novu – RQ, takozvanog koeficijenta racionalnosti, a to je parametar koji dobrim delom meri sposobnost procene rizika.\nPoslednjih godina su se na ovom tragu pojavili silni radovi koji ukazuju na evolutivne prednosti raznovrsnih predrasuda. Neki od njih čak favorizuju stereotipne modele razmišljanja kao alatku kojom mozak brzo uspeva da reaguje u većini situacija, ne upuštajući se pritom u podrobnu analizu pojava. Možda vas to neprijatno iznenađuje, ali je sa evolutivne tačke gledišta povoljnije što se prirodno odmičemo od ljudi kad neobično mirišu ili se ponašaju drugačije od društvenih normi komunikacije – verovatnoća da nas zbog toga zadesi nešto neprijatno je očigledno veća. To ukazuje na dublje, evolutivno poreklo onih oblika odlučivanja koji su potekli iz stereotipnih gledišta i svega onog što obično smatramo glupim načinom razmišljanja.\nInteligencija ni sama po sebi ne isključuje glupo ponašanje. Da li se pojedinac koji zarad sopstvenog dobra, preživljavanja, veće zarade, lagodnijeg i dužeg života i veće šanse da svoj genetski materijal prenese potomstvu, ponaša glupo samo zato što sledi glupe postupke organizacija u kojima živi i radi? Zapravo ne – on se samo izuzetno dobro prilagođava samoj gluposti. Engleski i švedski naučnici Andre Spicer i Mats Alveson to nazivaju funkcionalnim idiotizmom.\nIstražujući ponašanje i efikasnost izuzetno inteligentnih eksperata koje angažuju kompanije i države, Spicer i Alveson u nedavno objavljenoj studiji pokazuju da se takvi genijalci zapravo prilagođavaju rigidnim pravilima igre u kućama koje ih angažuju. To raduje poslodavce, ovim genijima život čini lakšim, ali zapravo onemogućuje da se njihova kreativnost, pamet i ideje iole iskoriste. Tako ubedljivo najpametniji svetski ekonomisti, ako su dovoljno dobro plaćeni, sa lakoćom učestvuju u potezima koji su za njih same vrlo razumni, ali su spolja posmatrano sasvim glupi za kompaniju i dovode do nečega kao što je ekonomska kriza ili pad berze.\nPoslednjih godina, čitava serija radova ukazuje na još jednu okolnost – da se čovek tokom evolucije uopšte nije uvežbao da donosi logički zasnovane odluke, već one koje mu omogućuju da bude ubedljiv u komunikaciji sa drugima. A logično i ubedljivo, naravno, nije isto. Pogledajte samo bilo koju političku diskusiju od Cicerona pa sve do naših političara. Šta god mislili o njima i uopšte o porivu da se vlast uzima i neguje, sa stanovišta evolucije ljudi politike su sve, samo nisu glupi – setimo se samo toga da danas svaki četvrti muškarac u sebi nosi gene Džingis-kana, koji je svoj evolutivni zadatak očigledno obavio na najpametniji mogući način.\nTekst: Slobodan Bubnjević\nPosted in Uncategorized.\tOznačeno creativity, DNA, DNK, education, edukacija, evolucija, evolution, exercises, human, ideas, ideje, inteligencija, intelligence, istraživanja, kreativnost, logic, logika, nauka, pamet, Research, science, time, vežbe, vreme, wisdom, čovek\nMREŽE I NITI…\n10. oktobra 2017. by TAMOiOVDE\nSmatra se da je prvenstvena upotreba paučine bila za izgradnju kokona, pa tek kasnije da je počela da se koristi za pravljenje mreža. Mnogi paukovi koji se sakrivaju u pukotine stena, drveća i zemlje, svoje stanove oblažu paučinom. Neke kućice u zemlji imaju i pokretni poklopac, operkulum, napravljen od paučine, kamenčića, lišća i sličnog.\nMreže su svakako najčudesnija pojava kod paukova. Postoji više tipova lovnih mreža, najednostavnije su mreže nepravilnog oblika sa nitima razapetim na sve strane, a najsavršenije su okrugle, uspravne mreže kakve pravi pauk krstaš ili osaš. Izgled mreže se koristi u taksonomiji.\nPreuzeto i adaptirano iz Spiders (Hiliyard,1999)\nVelika elastičnost, čvrstina i otpornost su osobine koje paučinu izdvajaju kao izuzetan materijal. Postoje podaci da se paučina kida tek nakon istezanja na dužinu koja je 5 do 15 puta veća od osnovne, što zavisi od tipa paučine, a kada bi se napravila velika mreža sa nitima debljine olovke, bila bi dovoljno jaka da u letu zaustavi Boing 747. Često se u literaturi ističe da je tanja od svile, a jača od čelika.\nIzuzetno je otporna na bakterije i gljive, i ne rastvara se u vodi, tako da predstavlja savršen materijal. Može se naći podatak da je Plinije zabeležio kako su je Rimljani koristili za previjanje rana. Domoroci nekih tropskih ostrva koristili su paučinu za izradu torbi za strele.\nStanovnici Madagaskara bili su poznati po izradi zenskih čarapa i rukavica od paučine. Iskustvo u predenju tkanina od paučine imali su i Kinezi. Kineska delegacija, kada je dolazila u Evropu 1896. godine , poklonila je Kraljici Viktoriji haljinu (više kao plašt, ogrtač) napravljenu od paučine. Danas se naučnici trude da tehnikama rekombinantne DNK dobiju sintetički materijal takvih karakteristika koji bi imao široku primenu.\nSposobnost pravljenja paučine koristi paukovima i u mnogim drugim životnim situacijama. Tako na primer, pri kretanju, prave sigurnosne niti preko kojih se, u slučaju opasnosti, opuste i brzo skliznu na sigurnije mesto. Pored ovoga, ispuštanjem slobodne niti mogu da lebde u vazduhu pa tako koriste vazdušne struje za seobu (balooning).\nIma primera da su se, ovako putujući, spuštali na brodove udaljene od obale više od 360 km. Ove seobe postaju intenzivnije tokom toplih jesenjih dana kada se, uglavnom, mladi paukovi u velikom broju penju na vrhove stabljika i puštaju dugačke niti koje lelujaju na vetru. U trenutku kada nit postane dovoljno velika da izdrži pauka u vazduhu on skuplja noge i prepušta se vazdušnim strujama. U narodu se ova pojava naziva Bablje leto ili Marijine niti.\nPosted in Uncategorized.\tOznačeno biologija, biology, DNA, DNK, dress, education, edukacija, elasticity, elastičnost, fabrics, firmness, haljina, how, kako, knitting, material, materijal, mreže, nature, nauka, nets, niti, osobine, otpornost, pauk, pletenje, priroda, properties, resistance, science, spider, thread, tkanine, why, women's socks, zašto, ženske čarape, čvrstina\nČUDESNE MOĆI PAUKOVA…\n1. juna 2016. by TAMOiOVDE\nČudesne moći paukova koje bi mogle da promene tok medicine\nJoš od stare Grčke, različite kulture lečile su rane tako što su ih trljale paukovim nitima, verujući da će na taj način sprečiti gubitak krvi i infekcije.\nProfesor Fric Folrat drži paukove u luksuznom smeštaju na krovu Univerziteta Oksford. Desetine nezgrapnih zglavkara, pripadnika roda Nephila, prekrivaju tavanicu nekadašnje staklene bašte, baškare se pod tropskom vlagom i između bujnog lišća, a svojim složenim mrežama hvataju poslastice iz uvek prisutnih rojeva muva.\nPosle 40 godina rada s paukovima, nemački zoolog razvio je duboko poštovanje prema njihovim gotovo čudesnim moćima.\nPaukovi prave mrežu tako što upredaju tečni protein u svilu koja je čvršća od čelika, ali izuzetno fleksibilna.\nFolratov cilj je da iskoristi paukove moći za upotrebu u ljudskom telu i proizvodi implantate od paukove mreže koji bi mogli da unesu revoluciju u regenerativnu medicinu.\nKao student Univerziteta Oksford 60-tih godina prošlog veka, Folrat je u početku proučavao golubove, ali ga je radoznalost ubrzo odvela do paukova i njihovim mreža, oblasti koja je bila prilično zanemarena u akademskim istraživanjima.\n“Njihova mreža ima složenu, geometrijsku strukturu, a proizvode je od izuzetno prefinjenog materijala. Ne možete da se ne zapitate kako to funkcioniše i prema kojim pravilima”, kaže Folrat.\nPrvu studiju o paukovima objavio je 1976. godine, nakon čega je usledilo niz revolucionarnih istraživanja u kojima se bavio jedinstvenim karakteristikama i funkcijama njihovih mreža. Istraživanja na terenu vodila su ga na razne strane, pa je tako stigao do Paname i Papue Nove Gvineje, gde je istraživao egzotične vrste s retkim kvalitetima.\n“Mnogo vremena sam proveo samo sedeći na stolici u šumi i posmatrajući paukove šta rade kako bih razumeo njihovo ponašanje”, kaže on. “Ako otkrijete primerak sa neobičnom mrežom, možete da ga secirate kako biste videli žlezdu koja luči protein i vidite na koji način se vlakna upredaju.”\nPosledica njegovih otkrića su različite saradnje.\nBlisko je sarađivao sa arhitektama radi osmišljavanja zgrada zasnovanih na mrežama, a učestvovao je i u projektima za izradu mreža za hvatanje svemirskog otpada. Američka vojska ga je angažovala da ispita kako različite vrste droga, uključujući i LSD, utiču na paukovo pletenje mreže.\nPrimena u medicini\nPrimena u oblasti medicine možda najviše obećava. Još od stare Grčke, različite kulture lečile su rane tako što su ih trljale paukovim nitima, verujući da će na taj način sprečiti gubitak krvi i infekcije. Folrat je testirao ovu tradiciju tako što je u nizu eksperimenata sa životinjama pravio zavoje od paukove mreže. Tada je shvatio da se besprekorno stapaju sa tkivom domaćina.\n“Paukove niti su biokompatibilne tako da ih rana ne odbacuje”, kaže on. Pored toga su i biorazgradive, što znači da zavoj naprosto nestaje kako rana zarasta. Čak i kada niti nisu bile očišćene, već su samo uzete iz mreže, zatvarale su ranu i posle toga nismo morali da ih odstranimo”, dodaje Folrat.\nU sledećoj fazi, Folrat je analizirao same niti odmah nakon izlučivanja. On je otkrio jedinstveni raspored proteinskih struktura u njima, koje su, kako se ispostavilo, otporne na pritisak i deformacije. To je i razlog jedinstvene snage i elastičnosti paukove mreže.\nSaznao je da paukovi iz roda Nephila (zlatosvileni pauk tkač) proizvode sedam različitih vrsta vlakana, pri čemu svako ima različitu namenu. Najčvršća su vlakna na kojima pauk visi i poslužila su kao model za novu vrstu biomedicinskog implantata.\nProizvodnja paukove svile u većim količinama nije bila moguća, zato što se od anesteziranih paukova može dobiti samo jedna nit, a uzgajanje arahnida je nemoguća misija zato što su kanibali.\nZbog toga je Folrat pokušao da iskoristi snagu svilenih buba, čije larve, u industrijskom procesu gajenja i izlaganja vrelom vazduhu ili pari, proizvedu ukupno više od 150.000 tona svile godišnje. Ova metoda se koristi za proizvodnju luskuznih tkanina više od 5.000 godina, prvi put u Kini, u doba neolita.\nVlakna svilene bube, međutim, nisu tako čvrsta kao paukova, osim toga, sadrže otrovni lepak zbog kojeg nisu najpogodnija za primenu u hirurgiji.\nCilj naučnika: Stvoriti implantat\nFolrat je otkrio vrstu divljih svilenih buba, čije larve proizvode svilu sličnog proteinskog sastava kao kod pauka. Sekvencirao je te proteine i uporedio ih sa strukturom niti na kojoj visi pauk. Iz produkta ove vrste svilene bube uklonjen je toksični lepak, da bi zatim bio proizveden kao čvrst, čist materijal koji je Folratova kompanija Silk grup (pri Univerzitetu Oksford) nazvala Spidrex.\nNjihov napredak je podstakao komercijalno interesovanje, pa je Folrat otvorio ogranak kompanije Oxford Biomaterials, koja se bavi razvojem za primenu u oblasti medicine. Analizirao je mogućnosti korišćenja “Spidrexa” za proizvodnju veštačkih kostiju, a takođe je testirao mogućnosti korišćenja za zavoje. Na kraju su istraživanja koncentrisali na zamenu za kolena. Osnovali su novi ogranak pod nazivom Orthox, koja se bavi primenom “Spidrexa” u proizvodnji materijala koji može da se oblikuje, a koji bi mogao da zameni hrskavicu i posluži kao biokompatibilna rešetka za tkivo koje se obnavlja.\nCilj naučnika je da stvore implantat koji bi u roku od pet godina zamenila originalna hrskavica.\nTrenutno se ovi implantati klinički ispituju, a Folrat je zadovoljan rezultatima. “Zadovoljni su i pacijenti i hirurzi”, kaže Folrat i veruje da će implantati biti široko dosupni do 2018. godine.\nMnogobrojna primena paukove mreže\nSličan koncept Folrat primenjuje i u oblasti regeneracije nerava, preko još jednog ogranka kompanije, pod nazivom Neurotex. Tim se nada da će na ovaj način moći da izleči paralizu izazvanu teškim povredama kičme.\nGotovo svakodnevno se objavljuju rezultati novih istraživanja o mogućnostima primene paučine u regenerativnoj medicini. Naučni timovi širom sveta danas proizvode nove materijale koristeći niz kreativnih tehnika, kao što je ugradnja DNK pauka u koze, pa čak i korišćenje kvasaca za dobijanje svile.\nFolratov tim radi na izradi kaciga za motocikliste, avionskih instrument-tabli i vojnih uniformi, a proučava i izuzetno efikasan proces tkanja paukove mreže radi korišćenja u hajtek-proizvodnji. Paukova mreža je već poslužila kao model za senzore zagađenja, a sintetička paukova mreža je sve popularnija u proizvodnji odeće.\nPosle 40 godina rapidnog napretka, zoolog Folrat uveren je da je tek zagrebao po površini onog što bi stanari na krovu Univerziteta Oksford još mogli da pruže.\n„Paukovi postoje milionima godina”, kaže Folrat. “Imamo još mnogo toga da naučimo od njih.”\nPosted in Uncategorized.\tOznačeno a process of weaving, animals, biologija, biology, concept, DNA, DNK, how, kako, ko, koncept, medicina, medicine, miraculous, Moć, mreža, nature, nauka, network, pauk, power, priroda, proces, regeneracija, regeneration, science, silk, spider, svila, tkanje, when, why, zašto, životinje, čudesne\nHEROJI SA HIMALAJA, ŠERPASI…\n3. februara 2014. by TAMOiOVDE\nAko se na neki himalajski, odnosno na neki od najviših vrhova sveta popne Amerikanac ili Evropljanin njegovo ime će se naći na mnogim svetskim naslovnicama.\nZa Šerpase, bez čije pomoći ne bi mogle da se ostvare ni najteže himalajske ekspedicije, bi se moglo reći da su neopevani heroji planina.\nAli na ovom blogu ne bi bilo zanimljivo nabrajati imena Šerpasa, vrhove koje su popeli i koje godine…Želim da napišem mali istorijat ovog naroda kao i neke lične utiske.\nEtnička grupa Šerpasi su budističke vere i veruje se da su naselili južnu stranu Himalaja u Nepalu u ranim godinama šesnaestog veka, dolazeći iz kineske provincije Sečuan. Tada su ih Mongoli naterali na marš dug 1300 milja. Na osnovu tibetanskih dokumenata nađenih u Solu, grupa od 50 ili više Šerpasa prešla je preko Nangpa La Passa 1533. godine i došla u skriveno, nenaseljeno područje divljih šuma.\nU novom zavičaju su se smestili što je bilo moguće više, u predelu gde se teško živi i za vreme kratkog leta, a posebno po hladnoj i vetrovitoj zimi. Nazvali su ga Solu Kumbu. Ni malo ih nisu privlačile zelene i plodne doline na jugu, daleke samo dva-tri dana hoda koje se lepo vide sa njihovih siromašnih polja. Susretali su se sa ljudima iz doline i oni su ih pitali kako se zovu. Najjednostavnije je bilo odgovarati da su oni ljudi sa istoka, a na njihovom jeziku se to izgovara šer-pa.\nNeki su nastanjeni i na visinama čak do 4000 mnv. Na tako nepristupačnim terenima putevi nisu mogli da se prave, niti da se materijal dovlači do mesta gde ne mogu stići ni najjednostavnija prevozna sredstva, već sve, doslovno, mora da se donosi.\nObrada zemlje je teška i gajenje povrća (krompira, pšenice ili geršle) zahteva ogroman trud. Zbog velike visine sve raste veoma sporo. Nedostatak raznovrsne hrane i mala količina joda u vazduhu bili su uzrok avitaminoze od koje je ovaj narod oduvek patio.\nZbog života na visinama preko 2700 metara, jednolične ishrane, nošenja teškog tereta na leđima veći deo života, siromaštva i negostoljubive klime, prosečan životni vek im je oko 50 godina. Iako im je život težak, oni žive bez napetosti i stresa.\nKasnije su Englezi došli u dodir sa Šerpasima koji su bili sasvim drugačiji – Prilagođeni tokom generacija na život na visini, a od detinjstva naviknuti da nose teške terete i da se sa njima penju uz planinu, postali su glavni pomoćnici i visinski nosači na ekspedicijama, još od prvih pokušaja pohoda na Mont Everest kao i druge najviše planine sveta.\nŠerpasi nisu samo nosači i kuvari na ekspedicijama, već i vodiči. Po njihovom verovanju, na vrhu Himalaja borave bogovi i stupiti u njihovo svetilište može da izazove božanski bes, svakojake nesreće i slabu žetvu. Stoga mnogi od njih zastanu i ne prilaze samom vrhu kada dovedu svoje sahibe do njega. Šerpasi su oduvek bili i pouzadni pratioci i prijatelji svojih sahiba, zbog kojih su često stavljali i svoje živote na kocku. Ostajali su uz povređene i promrzle i na svojim leđima ih snosili u dolinu, što i dan danas čine. I oni često stradaju – po statistici, svaki drugi koji redovno godinama učestvuje u ekspedicijama ostavi svoj život na najvišim vrhovima. Nadam se da ove statistike ipak nisu precizne.\nTensing Norgaj Šerpa (Tensing Norgay Sherpa) u timu sa Novozelanđaninom Edmundom Hilarijem je 1953. godine postao prvi čovek koji se popeo na Mt. Everest. Među njima je i veliki broj onih koji su oborili rekorde po broju uspona na najviše vrhove sveta.\nBalegu jaka suše na suncu i koriste\nza ogrev u nedostatku drva\nŠerpasi se ne penju na vrhove zbog uživanja, postignuća ili adrenalina. Oni to rade iz nužde, zato što nemaju drugih mogućnosti da zarade novac sem da pomažu na ekspedicijama. Vremenom, kad uštede dovoljno novca prestaju da se bave ovim, po život vrlo rizičnim poslom. Tada, stariji Šerpasi mahom ostaju u svojim mestima, a svoju decu šalju u Katmandu na školovanje, dok se mlađi Šerpasi sele u gradove gde od svoje ušteđevine kupe stan i tamo se nasele, ostavljajući planinske vrhove.\nPoslednjih godina sve više žele da se odsele u Ameriku ili Evropu i tamo započnu novi život.\nOvaj narod ima svoje specifičnosti, na primer miroljubivost, jer reč „TUČA“ ne poznaju, i koliko sam obaveštena, nemaju je uopšte u svom rečniku. Nikada nisam čula da je neki Šerpas povisio ton ili se svađao i raspravljao sa nekim. Isti je slučaj i sa Tibetancima.\nTihi, skromni, izdržljivi, nasmejani, vredni, ljubazni i posvećeni, Šerpasi, nastanjeni u podnožju Himalaja i nevidljivi heroji najviših vrhova sveta, iz godine u godinu polako se menjaju. I ovde je stigao zapad, pa novac počinje da kvari ovaj divan narod.\nI umesto da mi težimo da postanemo slični njima, izgleda da, na žalost, oni postaju slični nama.\nP.S. Dalaj Lama je, na pitanje šta ga je najviše iznenadilo o čovečanstvu, odgovorio:\n„Čovek, jer on žrtvuje svoje zdravlje kako bi zaradio novac. Tada žrtvuje novac kako bi ozdravio, a onda je toliko zabrinut za budućnost da ne uživa u sadašnjosti, a rezultat toga je da ne živi ni u sadašnjosti ni u budućnosti, živi kao da nikada neće umreti, a potom umire kao da nikada nije stvarno živeo“.\nPosted in KULTURA, PRIRODA, PUTOPIS, TURIZAM, Uncategorized, ZDRAVLJE.\tOznačeno adrenalin, business risk, change, children, culture, Dalaj Lama, deca, DNA, DNK, ekspedicije, expeditions, gde, geografija, geography, Guide, heroes, heroji, Himalaji, Himalayas, how, kako, Kathmandu, Katmandu, ko, KULTURA, life, medicina, medicine, Mont Everest, Mount Everest, mountain, narod, novac, planine, posao, promene, records, rekordi, rizik, school, Sherpas, svet, the Dalai Lama, the money, the people, the world, Tibet, vodič, where, who, why, zašto, Šerpasi, škola, život\n26. novembra 2013. by TAMOiOVDE\nNajveći seks šou na svetu: spektakularno pupljenje Velikog koralnog grebena\nTokom nekoliko dana svake godine, veliki deo australijske istočne obale postaje mesto pupljenja korala.\nTih dana se najveći živi organizam na svetu, Veliki koralni greben, razmnožava, priređujući jedinstveni spektakl koji privlači brojne turiste, ali i naučnike.\nKao i svako živo biće i koral se razmnožava posle spoja jajašca i spermatozoida\nOvaj „podvodni vatromet“, kako kako prenosi BBC, odvija se noću, u vreme punog meseca i kada je temperatura mora iznad 26 stepeni Celzijusa.\nGrebenski korali se razmnožavaju samo jednom godišnje, kada ispuštaju ogromnu količinu jaja i sperme u more radi spoljne oplodnje.\n– To je jedinstveni događaj. Najveći seks šou na svetu – rekao je podvodni kamerman Ričard Ficpatrik koji nije krio zadovoljstvo što je uspeo da snimi pupljenje korala.\n– Ove godine su uslovi savršeni – objasnio je on, dodajući da je more mirno, toplo i bistro tako da ispuštena jaja plutaju lagano nagore.\nPupljenje Velikog koralnog grebena pratio je i tim naučnika sa Australijskog nacionalnog univerziteta koji je prikupljao uzorke u okviru studije mapiranja DNK deset vrsta korala. Dosad je mapiran DNK svega dve od oko 1.000 vrsta korala.\nEva Abal, glavni naučnik Fondacije za zaštitu Velikog koralnog grebena, rekla je za radio ABC da je veoma važno analizirati genetski sastav korala kako bi se saznalo da li oni mogu da se prilagode novim uslovima.\nNaime, ovom prirodnom svetskom čudu preti lagano izumiranje zbog klimatskih promena, ali i sve gušćeg brodskog prometa.\nVeliki koralni greben pruža se na 544.000 kvadratnih kilometara.\nVIDEO > Pupljenje Velikog koralnog grebena\nPosted in KULTURA, PRIRODA, PUTOPIS, TURIZAM, Uncategorized, VEST.\tOznačeno air, Australia, Australija, BBC, biologija, biology, coral, DNA, DNK, događaj, fireworks, greben, jedinstven, klima, korali, life, miracle, more, nature, nauka, priroda, razmnožavanje, reef, Reproduction, science, seks, sex, spectacular, spektakularno, svet, the university, unique event, univerzitet, vatromet, video, world, život, čudo\n25. avgusta 2013. by TAMOiOVDE\nPOSTOJE LI ŽIVOTINJE KOJE SU BESMRTNE?\nBesmrtnost je pojam koja je neprestano intrigirala čovečanstvo. Iako mnogi futuristi predviđaju da će ljudi u budućnosti naći tajnu besmrtnosti, sa njom će doći i novi problemi i nedoumice.\nU potrazi za besmrtnošću ljudima nesumnjivo mogu da pomognu postojeća živa bića, koja su već sada besmrtna. U pitanju su životinje koje skoro nikada ne umiru od starosti, već od eksternih uzroka kao što su grabljivice, povrede i ostalo. Naravno, naučnici još uvek nisu sasvim usaglasili mišljenja oko definicije besmrtnosti, ali se većina slaže da su neka bića “biološki besmrtna”. Nabrojaćemo neka od njih.\nTarigrade ili vodeni medvedi\nTardigrade su mala stvorenja u proseku dugačka oko 1,7 milimetara koja žive u vodi. Odlikuje ih velika otpornost na ekstremne uslove, na kojima nijedan drugi organizam ne može da opstane. One mogu da prežive na temperaturi koja se kreće od apsolutne nule do preko tačke ključanja. Takođe mogu da prežive radijaciju i nivo zračenja stotine puta veći od onog koji ubija čoveka. Bez hrane mogu da prežive i do 10 godina. Za ova biće je karakteristično to što, kada se dese nepovoljni spoljašnji uslovi, ona ulaze u stanje hibernacije (anabioze) kada metabolizam prestane da im radi.\nDokazano je da u takvom stanju mogu da žive do 120 godina, mada neki naučnici smatraju da je taj broj i veći.\nSlatkovodna hidra je jednostavna vodena životinja iz tipa žarnjaka.\nDugačka je do nekoliko centimetara. Naučnicima je interesantna zbog svoje sposobnosti regeneracije i činjenice da ne stari. One i ne umiru od starosti, već od niskih temperature zimi.\nBesmrtnost ovog bića je prvi put pomenuta 1998. u naučnim radovima, ali se tek nedavno eksperimentima zaista potvrdilo da hidrine ćelije imaju sposobnost beskonačne regeneracije.\nNaučnici sada pokušavaju da odgonetnu i bolje razumeju taj proces beskonačnog obnavljanja ćelija.\nPosebna vrsta meduze latinskog naziva “Turritopsis nutricula” se još naziva i besmrtna meduza.\nOvo stvorenje je jedino živo biće koje, nakon što dostigne seksualnu zrelost, se ponovo vraća u seksualnu nezrelost (oblik polipa). Drugim rečima, one se kad ostare umesto da umru, podmlade i sve počnu ponovo. Teoretski, ovaj proces može da se ponovi beskonačno mnogo puta i zato se ova meduza naziva besmrtnom.\nPredmet je interesovanja naučnika širom sveta.\nZa jastoge je karakteristično da sa godinama postaju više plodni i pogodni za razmnožavanje, zahvaljujući enzimu koji popravlja DNK kod.\nStručnjaci koji proučavaju jastoge smatraju da oni mogu da žive večno, i da umiru samo od povreda, bolesti i predatora.\nTrepljasti crvi su stvorenja koja žive uglavnom u morima, i manjim delom u slatkim vodama. Dostižu veličinu od par milimetara do nekoliko desetina centimetara.\nPosebni su po tome što veliki deo njihovih ćelija predstavljaju matične ćelije. Stoga, kada se organizam preseče na nekoliko delova, svaki od tih delova će se razviti u novu identičnu jedinku nakon par nedelja.\nNaučnici su čak dokazali da veoma mali deo jedinke (1/297) može da se razvije u nov organizam.\nBUBAŠVABE – NAJPRILAGODLJIVIJI ORGANIZMI\nBubašvabe su prastari organizmi koji postoje na Zemlji oko 300 miliona godina.\nPreživele su nestanak dinosaurusa, a i danas uspešno odolevaju našim pokušajima da ih istrebimo.\nKako uspevaju u tome?\nBubašvabe su pravi svaštojedi\nBubašvaba mogu da jedu najrazličitiju hranu. Zabeleženo je, čak, i da su bubašvabe jele sapun, lepak ili kožu.\nMogu dugo da opstanu bez hrane\nNe samo što mogu da jedu bilo šta, već bubašvabe mogu da prežive i do mesec dana bez trunke hrane i nedelju dana bez vode. Najbolji primer je činjenica da bubašvabe mogu da prežive i do nedelju dana bez glave.\nTelo bubašvaba je izuzetno fleksibilno, pa im omogućava da se zavuku i sakriju u najmanje rupe u zidovima, stenama ili kamenju.\nPostoji oko 4000 vrsta bubašvaba koje žive širom sveta u najneverovatnijim uslovima. Sve te vrste imaju zajedničku osobinu izuzetno brze reprodukcije. U roku od godinu dana, od jedne bubašvabe može da se stvori na stotine hiljada njih. Uglavnom se razmnožavaju polaganjem jaja. Veliki broj jedinki jedne vrste povećava verovatnoću da nekoliko jedinki preživi, ako se sredina izmeni. Tih nekoliko preživelih se ponovo razmnoži neverovatnom brzinom, pa sve u krug. Stoga ih je nemoguće istrebiti.\nBubašvabe bi preživele nuklearno razaranje\nDokazano je da bubašvabe imaju izuzetno visoku otpornost na radijaciju, dovoljnu da prežive eksploziju nuklearne bombe. To se pripisuje njihovoj ćelijskoj strukturi, koje je izuzetno jednostavna, ali se često regeneriše.\nNeverovatna sposobnost prilagođavanja\nJedan od glavnih razloga što su uspele da toliko dugo opstanu je neverovatna sposobnost prilagođavanja najtežim uslovima. Nije im problem da žive u nepovoljnom sredinama, neke vrste bubašvabe su pronađene da žive u aktivnim vulkanima. Takođe, naučnici su fascinirani njihovom sposobnošću da brzo postanu imune na otrove koje im ljudi postavljaju.\nPosted in KULTURA, PRIRODA, VEST, ZDRAVLJE.\tOznačeno adaptability, age, bear, besmrtnost, biologija, biology, bubašvabe, cell, cockroaches, DNA, DNK, food, futuristi, Futurists, hidra, hrana, immortality, interesting, jastog, jellyfish, life, lobster, meduza, medved, metabolism, nauka, opstanak, organism, organizam, predatori, predators, prilagodljivost, radiation, radijacija, science, seksualna, sex, slatko.regeneracija, starost, survival, temperature, time, voda, vreme, water, zanimljivosti, život, ćelije


tramp je covek mira vracaj se da se spasi sto moze\nU pravj je Tramp, e sad što to ne odgovara neo liberalnoj mašineriji to je nešto sasvim drugo!\nTo je istina...sada ce da se razbuktava...jedno po jedno! I znalo se...zato je tu Bajden\nBravo Doni,i ja isto tako.\n(UŽIVO) SAMIT BAJDEN-PUTIN Ženeva pod opsadom, 4.000 vojnika i policajaca patrolira ulicama: Nebo ZATVORENO, čeka se da sleti ruski lider\nPredsednici Rusije i SAD Vladimir Putin i Džo Bajden mogu da razgovaraju jedan na jedan ukoliko to žele, a vreme njihovih pregovora nije ograničeno, rekao je danas portparol Kremlja Dmitrij Peskov.\nSPEKULACIJE O POZICIJI BROJ 2 Kim je vidno smršao, a to je odmah pokrenulo pitanje o nasledniku\nOčigledan gubitak kilograma Kim Džong-una verovatnije je pokušaj poboljšanja zdravlja, a ne znak njegove bolesti, mada prostor za nove špekulacije otvara uvođenje pozicije broj 2. u hijararhiji Pjongjanga, smatraju analitičari u Južnoj Koreji.\nAmerička savezna država Njujork ukinuće poslednja ograničenja uvedena radi sprečavanja širenja korona virusa, nakon što je vakcinisano više od 70 odsto odraslih stanovnika, najavio je guverner Endrju Kuomo.\nDžo Bajden želi stabilniji i predvidljiviji odnos sa Rusijom. Vladimir Putin želi da njegova zemlja bude priznata kao ozbiljna svetska sila. To je pozadina prvog samita ruskog i američkog predsednika, koji će biti održan u Ženevi u sredu.\nIzraelski parlament izabrao je u nedelju novu vladu čime je okončana 12-godišnja vladavina premijera Benjamina Netanijahua.


Reagovanje Ministarstva zdravlja na izjavu dr Aleksandra Mugoše\nDr Aleksandar Mugoša više nije predsjednik Ljekarske komore Crne Gore. To ne tvrdi Ministartsvo zdravlja već dvije trećine članova Skupštine Ljekarske komore, koji su na sjednici Skupštine 08.02.2021.godine konstatovali prestanak mandata dr Mugoši, njegovom zamjeniku i članovima Izvršnog odbora...\nMjere u cilju suzbijanja pandemije COVID-19 za period 25.02. – 10.03.2021. (sa izmjenama od 01.03.2021.)\nDanas je u Crnu Goru stigao prvi kontingent od 5000 vakica protiv COVID-19, ruskog proizvođača Sputnjik, čime je počela isporuka ukupno 50 hiljada vakcina ovog proizvođača, koje do kraja prvog kvartala ove godine treba da stignu u našu zemlju. U ime Vlade Crne Gore na aerodromu pošiljku 5 000 vakcina primili su ministarka zdravlja dr Jelena Borovinić Bojović, Ambasador Rusije u Crnoj Gori Vladislav Maslenikov, savjetnik za vanjsku politiku predsjednika Vlade Srećko Crnogorac, savjetnica predsjednika Vlade i rukovoditeljka Službe za odnose s javnošću, Andrijana Đordan i Aleksandar Sekulić, generalni direktor Direktorata za digitalno zdravlje u Ministarstvu zdravlja...\nPodrška britanske ambasade u borbi protiv korona virusa\nVakcinacija protiv virusa Covid-19, predstavlja najbolju preventivnu mjeru, a u narednih nekoliko mjeseci planirano je da se vakciniše oko 300 hiljada građana Crne Gore, kako bi se stekao kolektivni imunitet, kazala je ministarka zdravlja dr Jelena Borovinić Bojović na sastanku sa NJ.E. britanskom ambasadorkom u Crnoj Gori Karen Medoks...\nMinistarka zdravlja primila vakcinu protiv COVID-19\nMinistarka zdravlja Jelena Borovinić Bojović primila je danas u Kliničkom centru Crne Gore vakcinu protiv koronavirusa COVID-19, čime je i zvanično počela vakcinacija zdravstvenih radnika u najvećoj zdravstvenoj ustanovi u Crnoj Gori, koji rade sa pacijentima koji su oboljeli od COVID-19 infekcije...\nMinistarka zdravlja dr Jelena Borovinić Bojović, sa saradnicima, primila je danas delegaciju Američke privredne komore, koju je predvodio predsjednik Nikola Tripković...\nDomu zdravlja Kotor, iz Montefarma, je danas isporučeno 300 vakcina Sputnjik V, kojima će biti vakcinisani štićenici i zaposleni u Domu za stare u Risnu, a dolazak vakcina u toj zdravstvenoj ustanovi vide kao najavu početka rješavanja teške epidemiološke situacije...\nAmerička ambasada donira medicinske aparate za četiri zdravstvene ustanove\nAmerička ambasada, kroz humanitarni program Komande američkih kopnenih snaga za Evropu (USEUCOM), donirala je danas medicinske aparate Opštoj bolnici Bar, a narednih dana donacije iste vrijednosti i sadržaja biće uručene i za opšte bolnice u Pljevljima, Bijelom Polju i Beranama, ukupne vrijednosti oko 80 hiljada dolara...


Vi birate novi Grand kafa jedinstveni set | CityMagazine\nVerni potrošači Grand kafe imaće ove godine prvi put priliku da sami odaberu dizajn limenki, posuda za šećer i šoljica iz kojih će piti svoju omiljenu sveže mlevenu kafu.\nGlasajte za omiljeni dizajn! Posetite grandkafa.rs već danas i izaberite jedan od dva inspirativna motiva koja biste želeli da budu u vašem domu. Konkurs za izbor novog dizajna traje do 18. marta. Dopunite svoju kolekciju autentičnim Grand kafa setom po vašem izboru.\nNakon što se glasanje završi, pobednički dizajn moći ćete da pronađete u setovima koje Grand kafa svake godine priprema za svoje verne potrošače.\nI miris i ukus i vaš izbor!\nGrand kafa novi set\nGrad koji vas neće ostaviti ravnodušnim glasanje · grand kafa · izbor · novi dizajn · poklon set


Pregovaračka ekipa Kosova usvojila je Platformu za dijalog sa Srbijom kao jedini zvaničan stav Prištine o dijalogu, a najavljeno je da će tekst tog dokumenta sutra biti predat Skupštini Kosova koja na prvoj narednoj sednici treba da ga usvoji.\nSkupština Kosova na vanrednoj sednici o slučaju seksualnog zlostavljanja devojke\nNa zahtev opozicionih Demokratskog saveza Kosova, Samoopredeljenja i Alternative u Prištini počela je vanredna sednica Skupštine Kosova na kojoj se raspravlja o slučaju jedne maloletnice iz Glogovca koju su seksualno zlostavljali profesor i...\nAhmeti: Mišljenje predsednika Srbije nema nikakvu pravnu težinu za Kosovo\nSrpska lista: Statut kosovske Skupštine o Trepči će ostati mrtvo slovo na papiru\nSrpska lista saopštila je danas da će Statut o rudarskom kombinatu Trepča koji je usvojila Skupština Kosova ostati "mrtvo slovo na papiru" sa nadležnošću do reke Ibar.\n03.02.2019 | 12:09h ► 12:32h Beograd\nĐurić: Skup u Kosovskoj Mitrovici neuspeo u političkom smislu\nDirektor Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić ocenio je danas da je građanski protest održan u Kosovskoj Mitrovici u političkom smislu neuspeo.\nDrecun: Priština hapšenjem zastrašuje Srbe, Statut o Trepči pravno nasilje\nPredsednik skupštinskog Odbora za Kosovo i Metohiju Milovan Drecun ocenio je da Priština sistematski zastrašuje Srbe hapšenjima i lažnim optužnicima i dodao da je odluka Skupštine Kosova o Statutu o rudarskog kombinata "Trepča"...


26/07/2021 | 17:45 | Autor: RTRS\nRukometni klub Borac Mtel počeo sa pripremama za novu sezonu u kojoj će glavni cilj biti afirmacija mladih igrača, a trener Mirko Mikić u odnosu na prošlu sezonu neće moći da računa na čak osam igrača.\nPripreme rukometaša BorcaFoto: RTRS\nЈedini povratnik u tim je bek Stefan Miljković, dok je sve izvjesnije da će golman Bojan Ljubišić završiti igračku karijeru i postati tim menadžer. Očekuju se i završni razgovori između uprave i iskusnog čuvara mreže okonovog angažmana.\nTrener Mirko Mikić ima jasan plan priprema do starta takmičenja 11. septembra.\n– Kompletne pripreme ćemo da obavimo u Banjaluci, a planirano je da odigramo sedam utakmica do starta takmičenja. Imamo prvi meč zakazan protiv Zagreba 4. avgusta, zatim duele protiv rivala iz BiH, pa nam 4. i 5. septembra u Gradišci sledi i finalni turnir Kupa Republike Srpske. U novu sezonu ulazimo sa podmlađenim timom i ne jurimo za pojačanjima. Ipak ako nam se ukaže šansa da dovedemo još jedno pravo pojačanje na bekovskoj poziciji to ćemo da tražimo, ali ne po svaku cijenu. Željeli smo da zadržimo Milana Dakića, ali on je dobio odličnu ponudu iz Saudijske Arabije. Vratili smo Miljkovića i možda će nam trebati još jedan igrač na bekovskoj poziciji jer se Marko Lukić neće vratiti do starta lige, tako da nam je to hendikep. Takođe vratili smo Sinišu Dragičevića iz Dervente a tu su i kadeti iz generacije 2004. koji će da dobiju šansu. Imamo mlad tim i pred njima je sezona u kojoj itekako mogu da se dokažu i nadam se da će je iskoristiti. Sledi nam kvalitetan rad u narednom periodu kako bi se što bolje spremili za start takmičenja – poručio je Mikić.


Istraživanje: Alkohol izaziva genetska oštećenja\nSvetska zdravstvena organizacija svrstava alkohol u prvu grupu karcinogena. To znači da postoje ubedljivi dokazi da može da izazove rak kod ljudi. Ali novo istraživanje pokazuje na koji način alkohol može da ošteti organizam na genetskom nivou.\nMožda ste ušli u Novu godinu uz jednu čašu više. Možda samo održavate jednu čašu vina uveče, uz večeru. Novo istraživanje nagoveštava da unošenje alkohola može da dovede do trajnog genetskog oštećenja.\n“Nepoznati deo slagalice je kako tačno alkohol izaziva oštećenje kod nas. Naše istraživanje pokazalo je da se alkohol, dok ga telo prerađuje i pretvara u energiju, kratkotrajno akumulira kao otrov koji napada DNK u suštinskom smislu i nanosi štetu genetičkim informacijama koje čine životni kod”, objašnjava Kej Džej Patel iz Saveta za medicinska istraživanja.\nOtrov se zove acetaldehid. On se stvara kada organizam prerađuje alkohol i istraživači nagoveštavaju da može da suštinski ošteti ljudske ćelije.\n“To može da se dogodi na nivou veoma važnih ćelija poznatijih kao matične ćelije i to je važno, jer matične ćelije su ćelije koje zapravo stvaraju i regenerišu različite vrste drugih ćelija u našem telu”, navodi Patel.\n“Pokazali smo da su hromozomi iz krvnih ćelija suštinski izmenjeni i to je važno jer su izmenjeni hromozomi ili izmenjena DNK, osnova toga zašto ćelije na kraju ostare ili akumuliraju promene koje ih naprave kancerogenim.”\nOrganizam poseduje enzim koji uništava acetaldehid. Da bi testirao svoju teoriju, Patel je ispitao šta alkohol čini ćelijama koje nemaju taj enzim.\nTakođe, većina osoba poseduje različite sisteme za obnovu DNK ali Patel kaže da konzumiranje alkohola u većim količinama može da preoptereti linije odbrane i izazove ozbiljnu genetičku štetu.


Blog Archives - Page 3 of 4 - Moj prenatalni test\nPatauov sindrom – uzroci, posledice i kako se otkriva u trudnoći\nPatauov sindrom je, pored Daunovog i Edvardsovog, jedna od najčešćih hromozomopatija koje se javljaju kod čoveka. Ovaj sindrom je poznat i pod nazivom trizomija 13 ili trizomija D. Kao što je to slučaj kod svih trizomija, i ova nastaje usled nepravilnog kopiranja genetičkog materijala. Naime, do greške u kopiranju materijala dolazi u vrlo ranoj trudnoći, a rezultat nepravilne deobe ćelija je nastanak dodatne kopije hromozoma 13 – što znači da plod ima tri umesto dve kopije ovog hromozoma. Nastanak ovakve numeričke aberacije hromozoma će uticati na rast i razvoj bebe u materici, a stvara i dodatne zdravstvene probleme po rođenju.\nSindrom nosi naziv po nemačkom naučniku Klausu Patau koji je, zajedno sa saradnicima, 1960. godine prvi put opisao simptome sindroma. Prema dosadašnjim istraživanjima, 1 beba od 10.000 će patiti od trizomije 13. Slično kao i kod Daunovog i Edvardsovog sindroma, rizik od nastanka ove hromozomopatije raste s godinama buduće majke. Statistika kaže da se u oko 5% slučajeva javlja mozaična trizomija 13 – što znači da se dodatna kopija hromozoma nalazi samo u pojedinim ćelijama. Kod osoba pogođenih mozaicizmom, uglavnom se javlja blaži oblik bolesti.\nKada saznaju da dete boluje od određenog sindroma, roditelji često postavljaju pitanje da li je oboljenje nasledno. Takvo pitanje je sasvim logično i racionalno, jer može uticati na dalje planiranje porodice. U većini slučajeva Patauov sindrom nije nasledan, već nastaje kao posledica nerazdvajanja ćelija tokom mejoze. Ipak, postoji mogućnost da roditelji koji su asimptomatični (usled uravnotežene translokacije), zapravo budu nosioci oboljenja. To znači da oni sami nemaju nikakve znakove bolesti, ali je povećan rizik od nastanka sindroma kod njihovog potomstva. U tom slučaju, sindrom je nasledan. Deca tada najčešće nasleđuju dve regularne kopije hromozoma 13 i delove ovog hromozoma koji mogu biti translocirani i prikačeni za neki drugi hromozom. Na ovaj način dolazi do parcijalne odnosno delimične trizomije, a dete će uglavnom imati nešto blaže simptome bolesti.\nDete obolelo od Patau sindroma ima veoma ozbiljnu kliničku sliku. Plod se intrauterino sporo razvija, a porođajna težina je uglavnom mala. Javlja se teška mentalna i fizička retardacija, te se sindrom odražava i na brojne organe, kao što su mozak, srce, bubrezi i pluća. Trizomija 13 utiče i na fizički izgled: javlja se rascep usne, vilice i nepca, polidaktilija (višak prstiju), mikrocefalija (glava manje veličine), preponska i pupčana kila, nepravilno formiran nos, malformacije očiju… Kombinacija ovih simptoma će biti jasan pokazatelj da se zaista radi o Patauovom sindromu. Sindrom, nažalost, utiče i na dužinu životnog veka.\nKao rezultat ozbiljnih komplikacija, dete u većini slučajeva ne doživi ni prvu godinu života. Ozbiljna mentalna retardacija podrazumeva da dete nije sposobno da samostalno obavlja bilo kakve aktivnosti. Dodatni zdravstveni problemi koji utiču na vitalne organe, iniciraće stalne lekarske preglede i kontrole. Za sindrom ne postoji lek. Lečenje koje se sprovodi uglavnom je simptomatsko i palijativno. Većina beba podleže oboljenju već u prvim mesecima života, a samo mali procenat (deca pogođena blažim oblikom bolesti usled mozaicizma ili delimične trizomije), doživi svoj prvi rođendan.\nMada je dokazano da trudnice starije od 35 godina spadaju u rizičnu grupu, Patauov sindrom se može pojaviti u svakoj trudnoći. Zdravstveni problemi poput dijabetesa, hipertenzije i bubrežne isuficijencije, takođe trudnicu mogu svrstati u rizičnu grupu. Međutim, i potpuno zdrava trudnica može na svet doneti dete pogođeno trizmijom 13. Jednostavno, za pojavu većine hromozomskih abnormalnosti ne postoje pravila. Kao deo prenatalne nege, svakoj trudnici (a, posebno trudnicama koje spadaju u rizičnu grupu), preporučuje se prenatalno testiranje. Reč je o potpuno sigurnoj, neinvazivnoj i pouzdanoj metodi, koja će detektovati najčešće trizomije i to u vrlo ranoj trudnoći. Već od desete nedelje trudnoće, a na osnovu analize male količine venske krvi majke, sa velikom preciznošću je moguće utvrditi prisustvo hromozompatija kod ploda.\nBudući da je rezultate prenatalnog testiranja moguće dobiti u tako ranoj trudnoći, na roditeljima je da dalje donesu važne odluke. Ako rezultati prenatalnog testiranja ukazuju na povećanu verovatnoću postojanja sindroma, slede dijagnostičke procedure. S obzirom na ozbiljnost zdravstvenog stanja ploda i potencijalni kvalitet života, lekar će na osnovu dobijenih informacija, dati savete i preporuke.\nKada govorimo o ozbiljnim oboljenjima, uglavnom prvo pomislimo da nešto “fali” ili da nečega nemamo dovoljno u organizmu. Međutim, numeričke aberacije hromozoma, kao što je slučaj sa trizomijom 13, dokazuju da i višak može izazvati i te kako ozbiljne posledice. Pošto lek za sindrom ne postoji, sledeća najbolja stvar koju možemo učiniti i za sebe i za dete, jeste rana detekcija. Blagovremene informacije o stanju ploda, dozvoliće vam da se dodatno informišete, pripremite, donesete važne odluke i prilagodite.\nPrenatalno testiranje pokloniće vam vreme – vreme da razmislite i donesete odluku.


abraxas 365 dokumentarci: Sedeljka u Jajincima\nSedeljka u Jajincima\nZvao me 2014. na sedeljku jedan nazovimo ga matorim hipsterom 50+ punim para, jer zaista nemam drugu definiciju za takve pojave, i kaže mi biće samo par ljudi, opušteno skroz, odabrana ekipa, al' kao nije hteo da mi kaže ko su gosti jer to je kao fora, i ja reko dojaja, nikad nisam bio na takvom događaju, moram da overim, i nekako se dogegam busom do Banjice taj dan i sad ovaj mi reko popni se skroz gore pored puta za Jajince pokupiće te ortak kolima, i ja šta ću uradim sve kako mi je rekao, jer prevoz zaista ne postoji, i čekam tako pa jedno pola sata, a udario neki mraz, smrzo se ko pička, al' nema veze, računam biće na sedeljci alkohola bogato pa ću da se zagrijem. I staju kola, kad unutra Bojan Dimitrijević Pikac za volanom, ja gledam ne verujem, jer znam ga od ranije, bio na promociji moje knjige u Domu Omladine, kao oduševljen bio, ja mu reko ja sam tobom oduševljen druže, permutovo si, ti si glumac a ja sam kurac, al' OK to je neki njegov trip sa dokumentarcima, voli to jbga. I vozimo se mi vozimo, ulazimo u neku uličicu kad tamo ogromna kuća na sprat, skoro pa vila. Reko auu gde smo mi došli, ulazimo unutra, to je kao prizemlje, pa soba a u sobi od zida do zida pa u tri reda samo ploče i to isključivo industrial. A gosti neki, jedna prelepa devojka, neki par i nas dvojica. I Pikac kao brate ja žurim, imam sutra probu izjutra, daj da svarimo ovaj šit što imam. Ja se ozario jer nisam pušio šit bar 2 decenije, i svarimo to, dojaja beše, pravi onaj šit, jbga čovek glumac zna gde da nabavi a ne mi indijanci. I tu me to fino digne i pitam ovog domaćina, šta ima da se pije, a on kao, uh ima mnogo dobra rakjija ili sokići. Ko šta voli. Extra, strava - što bi reko moj burazer, daj amo tu flašu rakije, i ova super cura, prelepa, bez šminke, normalna, sedne ladno pored mene jer i ona voli da potegne a inače klinka, 22-23 tako nešto, studira na likovnoj akademiji slikarstvo. I ovaj ludak se primio i krenuo da pušta industrial, kao to je ta urbana muzika, ja reko ma OK sve dok ima rakije trpeću šta god.\nI krenemo ta mala i ja da tučemo radžu, već posle 2-3 čašice krene priča i ja izvalim da čudno govori i odma prepoznam tu specifičnu tehniku govora isto kao kod Sajsi MC, da se ne bi mucalo, i naravno ja padnem u trans. Ej bre tako prelepa devojka, po mom neskromnom mišljenju jedna od najlepših u gradu i ladno muca, a ja pre toga gde god sam bio ko klinac po logopedima svuda nikad nisam video devojku da muca i to mi bilo predivno, uživao sam je slušati jer meni to ne smeta, čak naprotiv. I tako čaša za čašom pitam ja nju za to i ona se otvori i ja joj kažem pa ja brate isto mucam samo što mene boli kurac da pazim, i tako se i tu sdružimo i celo veče smo pili i došaptavali se u vezi mucanja i šta smo sve prošli ko klinci a vezano za to jer ovaj kreten pojačo muziku do daske. A rakija i više nego odlična, piješ, radi te, al' se ne ubiješ nego te drži HIGH konstantno. Na kraju smo došli do tog sradijuma da je ona bila u fazonu aj da nazdravimo, da trgnemo kao, ja reko s tobom uvek sestro mila, ti si moj brat, saborac, sve si prošla ko i ja. Al' avaj, snimim ja domaćinu dosadno,. a nameračio se na ovu lepojku, a setim se da mi je čak i pričao da ima jedna riba kao mnogo dobra koja mu se sviđa a i on tripuje da se on njoj sviđa, i ja tu skontm koja igra je u pitanju, zato je i pojačo muziku, jer niko ga nije jebo, Pikac otišo kući, nas dvoje pijemo, ovaj par za sebe a on skroz sam, ispade ja mu skino ribu. Ajme meni, ja to nisam imao na apameti a i da sam imao, pa brate ružan je ko pacov jedino što je bezobrazno bogat al' ova cura to ne jebe dakle nema nikakve šanse kod nje.\nNo dobro, pustimo ljubavne jade, ionako lik može da jebe koju oće s tolkom gajbom na sprat, I preseče nas on jer više valjda nije mogo da izdrži, kaže a sad gledamo filmove, reko OK, ladno nas sve posadi na nešto ogromno, kao kauč al' nije, mekano bre, i tu se nas petoro uvalimo, i pošto se loži na Bekvalca i Šok Koridor kao sad će on da pušta sexploitation filmove, ja reko neeee, daj bolje pusti dobar pornić sa Sashom Grey il' Stoyom, zajebi te nedobog filmove iz 70 i neke. On kao, ma samo ćuti, sad ćeš da vidiš. I pusti on ladno ceo film, neki nacisti i neke gole ribe domino BDSM, i zaista dobar film, al ne što ima radnju jer sve je na italijanskom il' nemačkom, nego što su zaista lepotice ove polu-gole i gole, naravno ima neku radnju al ko će to da prati, i tako mi sedimo sat i po vremena i gledamo to sranje a što je najjače posle tog filma pusti još jedan, ja reko idibreukurac, mogli smo da sedimo da pričamo, al' džaba, lik uporan, fanatik, izložio ga Bekvalac, i završi se i taj nekako, pojma nemam šta sam gledo, i kao već jutro, idemo kući, ja se već dogovorio s ovom curom da idemo zajedno do grada pa ona u blokove ja vamo u brda. Kad je ovaj skočio, a neee ona ne može da ide, ona je pijana, mora da odspava, ja gledam koji ti je bre kurac pa neću joj ništa vidi na šta ja tek ličim, klasičan klošar sa stomačinom, mi smo bre skroz van njene lige i to baš van van van. Al' džaba uporna baraba, postao čak i bezobrazan, ona oće da ide on joj ne da, kao pijana si moraš da odspavaš. Meni nešto ko fol odbrusio. Majke mi da me nije ugostio i sve na nivou, pa pocepo bi mu onu pacovsku facu jebala ga gajba, nasledio od roditelja i sad mi se tu kurči, kao on ima sobe gde će ona da prespava, ja reko jebitesisvimater, idem bre kući, jebem ti hispteraj, elitizam i ludilo kod matorog lika 50+. I to je bilo to, posle se čuo s ovom curom sve normalno, kaže ma nije mi palo na pamet bilo šta sa njim, šta je istripovo. Falabogu više ga nisam sreo a vala nisam svraćao ni na Šok Koridor, mislim svaka čast Bekvalcu, čovek se baš trudi, poznajemo se jako dugo čak sam i gostovo jedared kad je bio Dokumentarni šok, ali fanovi su mu dabogsačuva zaista. Pouka: Nemoj nikad da se zajebete pa da prihvatite poziv na bilo kakvu fensi sedeljku gde se kao puštaju filmovi, jer biće to ili trash filmovi ili ovi exploatation, a i brate da pusti normalan film, pa ko može da gleda u društvu takav film sa razumevanjem, stalno neko il' jede nešto il' kometariše, znači teraj to kraju, jer filmovi se gledaju solo!\nPosted by son of man at 5:50 PM\nMislim da se film zove salon kitty , jednu od glavnih uloga glumi i Bekim Fehmiu ako je taj\ndobra priča, bilo mi žao kad videh da se niste smuvali\none lige sam i to je all right\nMajica sa raspucinom je odlicna! Reci gde si je nabavio ako nije problem, hocu i ja!\nDobio na poklon iz Rusije, jbga.


Преживела абортус своје мајке - strana 3 - Kontracepcija - Bebac.com - Forum\nJa glasam za abortus. Mislim da je zakon ispravan. Taj plod jeste suvereni deo zenskog organizma i njeno je pravo da odluci da li ce od toga postati covek.\nDo desete nedelje embrion jos nijema ni sve organe.\nNisam dosada imala namerni abortus, zarko zelim da rodim decu, ali nikada necu da osudim zenu koja se odluci na taj potez.\nMogu da zamilsim koliko bi bilo tesko devojci da izdrzi trudnocu a da je niko ne mazi i ne pazi i ne tretira kao trudnicu, da non stop trpi kritiku za to sto je uradila (npr, obrukala porodicu, kao daja ona sam to uradila, gde je partner), da se njenom detetu niko ne raduje, da joj se prigovara i da se uporedjuje sa drugim, poslisnim devojkama.\nU pravu si Jana, ljudi nisu Bog, ali misle da jesu, i to ne te devojke i zene, nego svi ostali oko njih koji daju sebi za pravo da sude i presudjuju.\nNisam imala abortus, jedva i ovo jedno rodi. Tema je mnogo teška.\nMislim da ne bih namerno imala abortus, jedino iz zdrastvenih razloga\nBojana je psiholog\nMuskarci ne postuju zene i zensko telo.\nZene ne postuju sebe i svoje telo.\nDa, abrotus nije kontracepcija ali je ponekad neizbezan. Nikad nisam imala namerni abortus, ali sam posle spontanog isla na kiretazu. Kad bi mlade devojke znale koliko je to grozan i ponizavajuci postupak, pobrinule bi se da to izbegnu. Kad legnes na onaj sto, pa ti lekar stavi nekakvo svrdlo, pa malo melje sadrzaj materice, a onda sve to usisava nekom pumpom... A ako je nastupilo truljenje, onda ne sme da ti da anesteziju, pa nekakvom kutlacom grebe unutrasnji zid materice da te lepo ocisti... Sta si ti na tom stolu? Parce mesa...\nJa sam bila pod totalnom anestezijom... Mozda zato sto me je ta neka babica prepoznala (kaze da mi je rodjaka) a da je doktor koji mi je radio intervenciju takodje neki rod, mada, to ni ja ni on neznamo. Ja sam se tek posle 2 sata probudila.\ngeneralno jesam protiv abortusa iz nekih svojih ličnih uvjerenja. prvo dijete sam rodila iako sam već u prvom trimestru trudnoce ostavila svog muza (... kada trudnica ostavi muza ...) i rodila dijete u roditeljskom domu sa 20 godina. NIKADA SE NISAM POKAJALA jer sam stigla sve u zivotu i faks i posao i decko i evo druga trudnoca i DIJETE NIJE PREPREKA U ZIVOTU koliko god rano da se to desilo i ma kakva situacija da je bila izmedju roditelja!\nAli ipak nisam za to da se abortus zabrani zakonom jer bi to samo povećalo pored smrti beba u stomaku i smrt majke jer bi se svi ti abortusi radili ilegalno, pod nehigijenskim uslovima gdje bi život majke takodje bio ugrožen. Na kraju krajeva iz jedne drzave do druge ima svega 3h vožnje. Radili bi to u drugoj drzavi.\nU svakom slucaju roditi bebu je ljepse nego abortirati .... zivot ti dobije neki smisao a i na kraju krajeva, po nekom nepisanom "zakonu prirode" majka uvijek prezivi, opstane i izgura na dobro, to nam je u krvi (mamama)\nsamo meso,kao zivotinja....ti si imala posebnu situaciju,jer ti se dogodio spontani..mislim da i lekari koji to obavljaju osudjuju zene koje su dosle na njihov sto.lepo si to konstatovala,ni muskarci ni zene ne postuju zensko telo,u takvoj situaciji zena ostaje sama.\nsvaka ti cast na hrabrosti!imala si srece da si imala podrsku svojih,to mnogo znaci.nazalost mnoge nesrecnice ne mogu ni na rodjenu majku da se oslone u takvim situacijamai onda prica krene u drugom pravcu...zato i kazem da ne treba nikog osudjivati,jer ne znamo razloge i muku zbog koga se neko odlucio na to...ali ne razumem zene koje kazu,"pf, sta ima veze, ako zatrudnis, odes abortiras i gotovo." to ne odobravam.\nSad citam ovaj clanak koji je objavio bebac i mislim se,kad ovako nesto procita mlada i neupucena osoba,kakav zakljucak moze da izvuce i kakav stav moze da formira?Da li su ovakva ,,istrazivanja`` pocela da se vrse u politicke svrhe??\n08:18 27.06.2010. / Izvor: Mondo\nLjudski fetus ne može da oseti bol pre starosti od 24 nedelje, ustanovili su stručnjaic britanskog Kraljevskog koledža za akušerstvo i ginekologiju.\nIstraživanje obavljeno na zahtev vlade, predstavlja udarac protivnicima abortusa koji se zalažu za skraćenje legalnog roka za obavljanje abortusa koji u Velikoj Britaniji trenutno iznosi 24 nedelje.\nU tom stadijumu razvoja nervni završeci fetusa nisu dovoljno formirani da bi omogućili osećaj bola, ističu autori istraživanja.\nOni navode da postoje sve očigledniji dokazi da se čak i posle 24 nedelje starosti fetus nalazi u nekoj vrsti nesvesnog stanja ili produženog sna.\nSad odlazim od teme, ali mislim da se većina istraživanja sprovodi u političke ili neke slične svrhe.\nne,ne skreces sa teme,posto je mene upravo deo koji sam boldovala,najvise ,,pogodio``...takva besskrupuloznost prevazilazi svaku granicu, da ne kazem KRSI LJUDSKA PRAVA I PRINCIPE DEMOKRATIJE(kojih se oni toliko drze kao pijani plota kad su drugi u pitanju,a kod njih to,ne vazi)\nInteresuje me zasto se onda većina fetusa "bori" tj mrda i pokusava pobjeci kada ga uhvate sa onim stipaljkama ako nista ne osjeca???\nNisam sigurna u kojoj drzavi (slagacu sta god da napisem) ali uvedeno je pravo fetusa tj rade nesto slicno kao aminocintezu, ubadaju iglu u stomak majke i priblizavaju se fetusu, dodirnu ga (valjda) i ako se fetus mrdne tj odreaguje abortus se ne smije izvrsiti .... citala sam to negdje ...\nSlazem se sa tobom a video nisam odgledala do kraja jer se jezim od takvih stvari...\nIvana... Nije lako pricati o tome i govoriti kako bih ja uradila nesto, ako to nisam dozivjela.. Mogu da zamislim kako ti je bilo u tom momentu, i da si 100 puta promislila prije nego sto si to uradila.\nAli, mislim da ja ne bih smjela to uraditi... to je nesto jace od mene. I kada sam bila djevojka i razmatrala mogucnost da ostanem u drugom stanju, abortus mi nije padao na pamet!\nSvako se na razlicit nacin nosi sa problemima, pa tako i ovo- mislim da bi me abortus psihicki slomio toliko da bih tesko mogla imati normalan zivot poslije toga...\nBrojke su porazavajuce,mislim da ljudi pre svega ne razmisljaju o posledicama,pa kada se dogodi nezeljena trudnoca nevino bice strada. Ne osudjujem osobe koje to urade ako zaista imaju razloga za to,ali prekuniti zdravu trudnocu sa sest-sedam meseci mi je necovecno. Danas su nam bar dostupne mnogobrojne opcije zastite,pa ko ne zeli decu neka se stiti.\nNas zakon je po tom pitanju dobar,ali bih ja uvela obavezno savetovanje sa psihologom pre nego se intervencija obavi.\nkako nema razlike? u pocetku ne oseca nista,ne zna nista ...i nije beba jos uvek\na sto je starija trudnoca to je gore\nbeba rodjena u sedmom mesecu moze da prezivi i tesko da ubistvo iste moze da se nazove abortus\na pricala mi je jedan osoba da je u sestom morala da prekine trudnocu zbog bebe,imala je daunov sindrom\nstrasne su to stvari....mogu samo da zamislim kakav oziljak ostaje posle toga...za ceo zivot\nnisam imala abortus,pu,pu i nadam se da nikada necu,jer znam da bi mi bilo jako tesko,bez obzira sto je npr. tek u prvim nedeljama...to bi me proganjalo\na da ne pricam da je ne daj boze starija trudnoca u pitanju....\njuuu,ne daj boze!\ni ne razumem one koji urade to zato sto kao tvoja drugarica saznaju da lik ima zenu....ubila je svoju vec formiranu i zivu bebu zato sto lik ima zenu...ne razumem\nNije bas ubistvo-ubistvo,jer fetus od par nedelja je samo skup celija,a beba u 6.mesecu je vec formirano dete.I ne treba niko nikoga da osudjuje,jer svako ko je to uradio ima neke svoje razloge,koji su njemu siguno vazni.\nNe znam mozda nisam idealna osoba za ovu temu, jer ja sam stavila ceo svoj zivot na kocku, samo za sansu da ostanem trudna... Mislim da je nakon toga suvisno da kazem da sam ogroman protivnik abortusa, naravno iskljucujem iz toga abortus iz medicinskih razloga, kao i onaj u slucaju silovanja i kad su u pitanju zaista mlade devojke-gotovo devojcice(iako bi one morale da paze)...\nAli za mene ne postoji ijedan drugi opravdan razlog za tako nesto... Svako od nas snosi posledice onoga sto uradi, isto je i sa trudnocom, ako neko ne zeli da ostane u drugom stanju, onda treba da se cuva, pa bar danas postoji toliko razlicitih vrsta kontracepcije... A smatram da razocarati se u oca deteta, nije opravdaje, uvek moze da se dete gaji bez oca, ali smatram da svaka zena o tome treba da razmislja, pre nego sto sa istim napravi dete ili pre nego sto odluci da sa istim ima nezasticen odnos, jer dete nije krivo za nase promasaje i greske...\nPokusajte da shvatite moj stav koji ima veze sa onim sto sam prosla, a ne sa religijom, ja sam uradila sve, pa i ono za sta su dr govorili da je nemoguce da bih dobila dete,imam visokorizicnu trudnocu, rizikujem svoj zivot, koji sam jedva dobila nazad, jer rak moze da se vrati nakon trudnoce, shodno svemu tome moj stav ne moze da bude drugaciji... Moj dr mi je rekao da je to vrlo neracionalna odluka i da ja ne smem da imam decu, zbog rizika po zivot majke i da on na mom mestu ne bi nikad to uradio... Ali zaboravio je jednu stvar, NIJE na mom mestu...\nJa ne osudjujem zene koje su to uradile, svako je gospodar svog tela i ja nisam bila na vasem mestu niti je to odluka koju iko moze da donese umesto vas samih, ja sam samo iznela stav, bez zelje da ikog osudim iz ovih ili onih razloga...


U čast njegovog rođendana, ovdje je 10 razloga zbog kojih nas teško otežava na kolenima | RS.polkadotsinthecountry.com\nU čast njegovog rođendana, ovdje je 10 razloga zbog kojih nas teško otežava na kolenima\nTri reči - otac, pas ljubavnik, feministički\nO Tome Hardi, kako da te obožavaju? Hajde da brojimo načine...\nOzbiljno, od njegove ljubavi čovekovog najboljeg prijatelja (svojom odom njegovog pokojnog psa, Voodi, nas je plakati) i njegova nezgodnu sposobnost da obore sekists, došlo je mnogo vreme koje nam je g Hardi zahvatila s naše noge.\nIroničan stranu, on je istinski lepo, briga momak, koji je pomogao prikupe sredstva za žrtve Grenfell tornja vatre ranije ove godine.\nU čast njegovog rođendana, idemo ponovo neke od naših omiljenih osobina o jednom od suavest ljudi u ovom poslu.\n"Imam fetiš za ženske štikle. Otišao sam u Cartier polo ove godine. Bilo je ludo. Puna luksuznim žena u štiklama i olovke suknjama plešu na "Goldigger." Nisam imao pojma šta da radim. "\nOn je dodao: "Uvek pazim na ženske cipele. Kupuju moj agent cipele. "\nMožemo ići na...\nTo vreme je primetio sa telefon slučae Tom Hardi\nIma li išta više inspirativni nego imati telefona slučaj sebe?\nSvaki put kada govori o svojoj ljubavi prema psima\nTom Hardi GIF - Find & Share on GIPHI\nOtkrijte & Share this Tom Hardi GIF sa svima koje poznajete. GIPHI je kako se traži, udeo, otkriti, i stvoriti GIF.\n"Postoji nešto o psu koji je puna srca", rekao je jednom prilikom. "To je odan, i znaš, bez obzira šta radite na tome, uvek će te."\nTom spasao psa Voodi, onda zalutali štene na ulicama, dok je snimao Lavless. Nažalost, Vudi preminuo početkom ove godine, nakon čega Tome objavio slama srce otvoreno pismo u čast.\nOn je takođe rekao da je njegov prvi pas Maks je njegov sistem podrške kada je bio bori glumac: "Ja ne bih išao u razred, osim Maks je dozvoljeno, rekao je moj stari glume," Sećam se kada si morao da hoda u klasi sa. Vaš pas u jednoj ruci i konzervu koka-kole u drugoj. "\n"Imao sam ličnu i veće samopoštovanje, jer Maks oslanjali na mene i voleo me stalno."\nNemojmo zaboraviti njegove CBeebies priče pred spavanje\nMislim, šta je bolji način da se zanosi u san nego sa svojim dulcet tona u ušima? Svi smo bili devastirani, kada Tom Hardi prošle ikada CBeebies spavanje storiesaired ranije ove godine - plus on koristi da se Voodi u emisiji sa njim * grca nekontrolisano *.\nKada on pokazuje svima koliko je dobar otac liči\nTom ima sina, sedam-godišnjeg Luisa iz prethodne veze, i u 2018. Pozdravili novu bebu sa suprugom Charlotte Rilei. Par je su uspeli da zadrže bebu iz pažnje, kao svoje ime i pol još uvek nije poznat dve godine kasnije.\nGlumac je bio vrlo otvoren o tome kako ga je očinstvo promenilo kao osobu. On je rekao Daili Mailin 2016: "To je promenio moj život. To je bilo kada je peni pala da nije bilo više vremena za mene da razmišljam o sebi više - jer postoji neko sada na planeti koji zaista treba da dobijem akt zajedno, i fokusira se na nešto što je važnije od mene. '\nOn je samo svestranu nesebičan čovek\nTom Hardi je javno govorio o svojim borbama sa alkoholom i zavisnošću. On je sada ambasador za princa fonda i obavlja važan posao u njihovo ime, susreta i mentorstvo mladim ljudima, osiguravajući da nikad ne odustaju od svojih snova.\nOno što apsolutno srce.\nVinona rider na stranim stvarima: možda sam otišao predaleko\nU krevetu sa Marilin Monroe\nDoktor pomaže sezonu 2 epizoda 1: Simon je totalno kopile\nHole se reformiše, vraćajući našu fascinaciju ljubavi sudbine\nReese anderson and her a-list friends are teaming up to fight sekualli harassment\nDve nove knjige Harri Pottera će biti puštene


Prorektor Bokonjić prisustvovao lјetnoj školi kulture tolerancije u Milanu |\nStart / Sva Obavještenja / Prorektor Bokonjić prisustvovao lјetnoj školi kulture tolerancije u Milanu\nProrektor Bokonjić prisustvovao lјetnoj školi kulture tolerancije u Milanu\nProrektor za međunarodnu saradnju i osiguranje kvaliteta Univerziteta u Istočnom Sarajevu prof. dr Dejan Bokonjić prisustvovao je 18. i 19. septembra u Milanu lјetnoj školi kulture tolerancije, koju peti put zajednički organizuju Univerzitet u Istočnom Sarajevu, Univerzitet u Sarajevu i Univerzitet Milano Bikoka (Milano Bicocca).\nNaziv ovogodišnje škole, organizovane od 17. do 23. septembra pod pokrovitelјstvom Univerziteta Milano Bikoka i Ambasade Italije u Sarajevu, je “Rethinking the culture of tolerance, groups, conflicts and reconciliation”.\nPo prvi put su suorganizatori ove škole bili Univerzitet Džemal Bijedić iz Mostara i Sveučilište u Mostaru.\nPolaznici škole su 35 studenata iz 10 zemalјa (BiH, Srbija, Crna Gora, Albanija, Makedonija, Italija, SAD, Kanada i dr.).\nDirektori ove edicije škole su prof. dr Tatjana Sekulić – Milano Bikoka, prof. dr Jasna Bakšić-Muftić – Univerzitet u Sarajevu i prof. dr Dejan Bokonjić – Univerzitet u Istočnom Sarajevu.\nSkup je otvorila rektor Univerziteta u Milano-Bikoka prof. dr Kristina Mesa (Cristina Messa), a predavanja su održali profesori sa univerziteta u Milano Bikoki, Trstu, King koledža u Londonu, Lozani, Instituta za bliskoistočne studije iz Kanade, Sarajeva, Istočnog Sarajeva, Mostara i dr.\nPrethodna Odluka o izboru najpovolјnijeg ponuđača za javnu nabavku: „Nabavka reagenasa za određivanje koncentracije citokina i rad sa ćelijskim kulturama“ za potrebe Medicinskog fakulteta Foča\nSljedeća Izvještaj o ocjeni urađene doktorske disertacije kandidata dr Bilјane Milinković, Medicinski fakultet Foča


Svet Autor:Beta20. avg. 202120:53\nVlada Severne Makedonije saopštila je danas da je do ovog trenutka preuzela obavezu da prihvati oko 650 građana Avganistana, koji tu zemlju napuštaju nakon što su vlast osvojili talibani.\nSeverna Makedonija dogovorila preuzimanje 186 Avganistanaca\nU Avganistanu ostali državljani Severne Makedonije, BiH i i Hrvatske\nTo je saopšteno posle sastanka premijera Severne Makedonije Zorana Zaeva sa svim institucijama uključenim u međunarodnu humanitarnu misiju spašavanja avganistanskog civilnog stanovništva.\nZaev je rekao da su poslednji prihvaćeni zahtevi Međunarodne federacije novinara (IFJ) i Samostalnog sindikata novinara i medijskih radnika Severne Makedonije za prihvatanje 15 novinara i medijskih radnika iz Avganistana i članova njihovih porodica.\n„Time će ukupan broj medijskih radnika i njihovih porodica zbrinutih u našoj zermlji dostići preko 80“, rekao je premijer Severne Makedonije Zoran Zaev.\nPrethodno se u utorak, 17. avgusta, Vlada u Skoplju obavezala da će prihvatiti 450 građana Avganistana. Radi se o zaposlenima i ženama i deci radnika humanitarnih misija, aktivista organizacija za ljudska prava, novinarima, prevodiocima, studentima, stipendistima i drugim građanima koji su prethodnih 20 godina radili za Nato.\nVlada u Skoplju će sve građane Avganistana koji dolaze osloboditi plaćanja viza, a troškove za njihov smeštaj u nekom od hotela i motela u Severnoj Makedoniji u potpunosti će pokriti međunarodne organizacije i SAD, do odlaska u Ameriku ili neku treću zemlju.


Poliuretanska odijela zabranjena od 1. januara - Klix.ba\nPoliuretanska odijela zabranjena od 1. januara\n31.7.2009. u 18:39\nOd prvog dana sljedeće godine plivači više neće moći nastupati u poliuretanskim odijelima koja su dovela do poplave svjetskih rekorda u Rimu, priopćili su u petak iz Međunarodne organizacije vodenih sportova (FINA).\nDatum je zapravo potvrđen nakon što su u FINA-i ostavili mogućnost da se to dogodi tek u maju.\nSlučajno ili ne, sve se pogodilo s najavom Boba Bowmana, trenera Michaela Phelpsa, koji je izjavio da bi se njegov pulen mogao povući iz plivanja ne zabrane li se sintetična superbrza odijela što prije.\nU FINA-i su se definitivno odlučili na prvog januara nakon što su konzultirali proizvođače plivačkih odijela.\n- Oni su spremni. Sada bez ikakvih dvojbi možemo kazati da će se nova pravila o odijelima primjenjivati od januara 2010. godine - izjavio je izvršni direktor FINA-e Cornel Marculescu.\nNovi će “dress-code” tačno propisivati hemijski sastav novih, tekstilnih odijela. Marculescu je izjavio da će rekordi dotad postignuti u poliuretanskim odijelima vrlo vjerojatno ostati važiti bez obzira na to koliko nedostižni bili plivačima u nesintetičnim odijelima.\nObafemi Martins potpisao za Wolfsburg\n31.07.2009. u 19:05\nSchumacher će testirati Ferrarijev bolid\n31.07.2009. u 18:28\nDžumhur: Nadam se da smo Mirza i ja učinili BiH ponosnom\nMirza Teletovic all about


Najluđe fobije - strahovi od najneverovatnijih stvari — Wannabe Man\nFobije su iracionalni strahovi koji spadaju u anksiozne poremećaje i dele se na tri kategorije – agorafobija (strah od javnih mesta) , socijalna fobija (strah od socijalnih situacija) i specifične fobije, za koje se smatra da su posledica traumatskih iskustava, jer se razvijaju uglavnom još u detinjstvu.\nSvima su nam poznate specifične fobije, kao što su strah od visine, životinja, javnog nastupa, ali postoje mnoge specifične fobije koje su sasvim neverovatne i za koje možda nikada niste ni čuli. Zamislite, ovi strahovi nekim ljudima istinski zagorčavaju život, ograničavaju ih i sputavaju. Ovo je spisak od 50 najčudnijih fobija:\n1. Peladophobia – strah od ćelavih ljudi – verovatno ne remeti mnogo kvalitet života, osim ako osoba koja pati od ovog straha ne počne da ćelavi.\n2. Pogonophobia – strah od brade – nije problem, brada može da se obrije, a popovi mogu da se zaobilaze u širokom luku.\n3. Defecaloesiophobia – Strah od velike nužde – ovo je dnevni horor.\n4. Alliumphobia – strah od belog luka – uz koji idu glupe šale tipa, za koje svako misli da su krajnje originalne: “A da ti nisi možda vampir, hahaha!”\n5. Anablephobia – strah od gledanja prema gore – sigurno može da prođe ceo dan, a da se uopšte ne pojavi potreba da se gleda gore i da se ne doživi napad straha.\n6. Eisoptrophobia – strah od ogledala ili gledanja u ogledala -ovaj strah bi damama uštedeo novac za kozmetiku i traumiranje zbog viška kilograma. Ali i zadovoljstvo koje pruža mala dnevna doza narcisoidnosti.\n7. Chrometophobia – strah od novca – da li ovu fobiju može da razvije neko ko nema para? A i keš ne mora da se koristi uopšte, ako su novčanice te koje izazivaju fobiju, a ne ideja o tome da imaš pare na računu.\n8. Pentheraphobia – Strah od svekrve – javlja se češće nego što možeš da zamisliš.\n9. Arithmophobia – strah od brojeva – Prilično često imamo potrebu da nešto izračunamo, ali ne moramo, učiniće to neko umesto nas. Međutim, ako se radi o tome da je dovoljno da vidimo neke brojeve, pa da se uznemirimo, onda smo u neprijatnoj situaciji vrlo često.\n10. Phronemophobia – strah od razmišljanja – možda se čini da se može pozavideti osobama, koje strah sprečava da razmišljaju. Ali to je neprekidan strah, jer nas misli neprekidno opsedaju. Možda oni silom prilika nauče da urone u nirvanu, da bi ispraznili um i odagnali sve misli.\n11. Cacophobia – strah od ružnoće – ovo verovatno znači da je osoba koja pati od ove čudne fobije neprestano isprepadana, jer mnogo ružnoće iskače iza svakog ćoška i napada nam mozak, pa ako ne umemo da se branimo i da vidimo lepotu u svemu, to jako utiče na građenje pozitivnog stava u životu.\n12. Pteronophobia – strah od golicanja perjem – verujemo da najveći broj ljudi proživi ceo život, a da ih niko ne zagolica perom (kao u crtaću) . 13. Ergophobia – strah od posla – odličan izgovor da nikad ništa ne radiš i smatraš sebe neshvaćenom žrtvom celog života. Kao da mnogo ljudi pati od ove fobije.\n14. Anuptaphobia – strah od toga da budete singl – neki od onih koje nikada niste videli same, koji uvek nekog drže za ruku i imaju isti izraz lica, dok se lica kojima pripada ruka koju drže s vremena na vreme menjaju , to su ti fobičari.\n15. Cyberphobia – strah od računara


Vučić: Dogovoren srpsko-turski forum - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Vijesti Vučić: Dogovoren srpsko-turski forum\nVučić: Dogovoren srpsko-turski forum\nBeograd – Premijer Aleksandar Vučić je najavio da će Srbija i Turska osnovati Savet na najvišem nivou, koji će voditi dvojica premijera, a koji bi trebalo da pomogne još intenzuivnijoj saradnji dveju zemalja i pozvao turske investitore da ulažu u Srbiju obećavši im uvek za nijansu bolje uslove od onih koje ponude druge zemlje.\nPrethodni tekstDavutoglu: Idemo sutra u Sandžak, pozivam Vučića da dođe u Tursku, Ja volim Beograd kao Istanbul!\nSledeći tekstDavutoglu: Vučić odlaskom u Srebrenicu pokazao ispravan stav


Kalendar trudnoće: Tata u 31. nedelji - Ringeraja.rs\nTata u 31. nedelji\nU ovom periodu ne preostaje vam ništa drugo nego da stalno budete na raspolaganju budućoj majci. Odluku o porodilištu u kojem će svetlo dana ugledati vaša beba verovatno ste već doneli, a na vama je da se što pre upoznate sa najkraćim putem do porodilišta i o mogućim zaobilaznicama, ako se na glavnom putu slučajno desi nešto nepredvidljivo. Verujte, kada dođe vreme za odlazak u porodilište, vaše će misli biti usmerene na druge stvari, a i verovatno će vam se žuriti. Tada na pomoć buduće mame nećete moći računati. Ona će se po svoj prilici baviti svojim trudovima. Dakle, bolje da se za plan puta pobrinete pre nego kasnije!\n>> Mama u 31. nedelji\n>> Plod u 31. nedelji\nMama u 31. nedelji\nPlod u 31. nedelji\nProšla nedelja: 30. nedelja\nSledeća nedelja: 32. nedelja


Istanbul 14.02.2020.(Hotel Galata M 5* )-filiptravel.rs-Istanbul\nPutovanja Istanbul 14.02.2020.(Hotel Galata M 5* )\nIstanbul 14.02.2020.(Hotel Galata M 5* )\nIzuzetno povoljan položaj Istanbula, koji leži na dva kontinenta i Bosforskom moreuzu – od davnina prometnom međunarodnom plovnom putu – čini ga jedinstvenim na planeti i teško uporedivim sa bilo kojom svetskom metropolom. Istanbul se ubraja u red najznačajnijih antičkih gradova na evropskom tlu a uz to, i u one retke koji su podignuti na sedam brda, kojima se pripisuje večnost kao Rimu, Jerusalimu, Lisabonu…\nŠesnaest vekova u kontinuitetu od 330. do 1923, bio je prestonica tri carstva i pozornica krupnih političkih i društvenih zbivanja, u kome su nastala veličanstvena zdanja i spomenici – simboli moći Vizantijskog i Otomanskog carstva. Uz Aja Sofiju, Topkapi i Plavu džamiju, svakako najčuvenije među njima, i mnoge druge građevine u istorijskom jezgru grada – bedemi, džamije, crkve, trgovi, medrese i hamami – proglašeni su delom svetske kulturne baštine, pod zaštitom UNESCO-a.\n1.dan BEOGRAD – ISTANBUL Dolazak na aerodrom Nikola Tesla dva sata pre poletanja, let za Istanbul avio kompanije Pegasus Airlines u 12:05 h (let PC 372). Dolazak u Istanbul u 15:50 h. Po sletanju, organizovan transfer do hotela. Smeštaj u hotel. Noćenje.\nDan 2 Istanbul\n2.dan ISTANBUL Doručak. Slobodno vreme za individualne aktivnosti. Noćenje.\nDan 3 Istanbul\n3.dan ISTANBUL Doručak. Slobodno vreme za individualne aktivnosti. Noćenje.\nDan 4 Beograd\n4.dan ISTANBUL – BEOGRAD Doručak. Slobodno vreme za individualne aktivnosti do transfera na aerodrom. Poletanje za Beograd u 11:40h (let PC371). Dolazak u Beograd u 11:25h.\nPrema programu Istanbul Turska/Istanbul\nHotel The Glata M Gallery By Sofitel 5*\nHotel se nalazi na udaljenosti od oko 10 minuta od trga Taksim I na oko 15 minuta hoda od Topkapi palate I Plave Džamije. Sobe sadrže kupatilo, TV I mini bar.\nVAŽNE NAPOMENE ZA PUTOVANJE „ISTANBUL“\n●Uz blagovremeni upit u poslovnicama organizatora putovanja, postoji mogućnost smeštaja u jednokrevetnim I trokrevetnim sobama uz doplatu.\n●U skladu sa poslovnom politikom i opštim uslovima putovanja avio kompanije Pegasus Airlines vremena leta su podložna promeni. Ukoliko dođe do promene satnice, otkaza Ili odlaganja letova od strane avio kompanije Pegasus Airlines, putnici će biti blagovremeno obavešteni.\n● Za državljane R.Srbije viza nije potrebna za boravak u R.Turskoj do 90 dana u periodu od 6 meseci računajući od prvog dana prvog ulaska. Državljani R.Srbije koji ulaze u R.Tursku potrebno je da poseduju pasoš čiji je rok važenja najmanje 60 dana duži od dana isteka vize ili dozvole boravka, odnosno dozvoljenog boravka bez vize (bezvizni boravak za naše građane je 90 dana u periodu od 6 meseci), što znači da rok važenja putne isprave mora biti najmanje 150 dana, tj 6meseci od dana ulaska u R.Tursku\n● Cena je rađena na osnovu bazične tarife avio prevoznika, ukoliko nema mesta, moguće je putovati uz doplatu za sledeću raspoloživu tarifu.\n● Po potvrdi rezervacije i uplati akontacije, izdaje se avio karta. Kada se jednom avio karta izda, NE POSTOJI MOGUĆNOST REFUNDACIJE, a prema pravilima avio prevoznika! Molimo Vas da to imate u vidu prilikom rezervacije aranžmana.\n● Putnici koji nisu državljani Republike Srbije su u obavezi da se sami upoznaju sa viznim režimom zemlje u koju putuju i kroz koje putuju.\n● Cena putovanja iskazana je u evrima, a plaćanje je u dinarskoj protivvrednosti, po prodajnom kursu za efektivu banke INTESA, na\n● Plaćanje može biti:1) Avansno: a) gotovinom, b) čekovima, c) uplatom na račun Filip Travela ili d) platnim karticama (Visa, Master,\nAmerican Express, Maestro i Dina).2) Uplatom na rate bez kamate - akontacija 40%, a ostatak:a) čekovima do pet jednakih mesečnih\nrata (sa datumima 10. ili 20. u mesecu); čekovi moraju biti deponovani u agenciji najkasnije 10 dana od datuma rezervacije;b)\nplatnim karticama (Visa, Master, American Express Banca Intesa-e i Komercijalne banke) na maksimalno šest mesečnih rata; kartica\nmora biti provučena kroz POS terminal u agenciji najkasnije 10 dana od datuma rezervacije;c) putem administrativne zabrane sa\nfirmama sa kojima Filip Travel ima potpisan ugovor.3) Uplatom celokupnog iznosa platnim karticama (Visa, Master, American\nExpress Banca Intesa-e i Komercijalne banke) na maksimalno šest mesečnih rata.\n● Organizator putovanja preporučuje putnicima da pre polaska na putovanje pribave polisu međunarodnog putnog zdravstvenog osiguranja. U poslovnicama organizatora putovanja moguće je uz fotokopiju prve strane pasoša pribaviti polisu osiguravača Generali Osiguranje Srbija koja pokriva u slučaju potrebe, za sve vreme putovanja, troškove lečenja i bolničke troškove. Cena polise je približno jedan evro po danu provedenom na putovanju.\n● Organizator putovanja zadržava pravo da, u slučaju izmene cene prevoza, izmene deviznog kursa, nedovoljnog broja prijavljenih putnika i\nslično, izmeni cenu putovanja za odgovarajudi iznos ili otkaže putovanje najkasnije pet dana pre polaska na putovanje. ● U okviru\nrazgledanja gradova ili lokaliteta navedenih u programima putovanja Filip Travela, nisu predviđene posete ni obilasci enterijera\njavnih građevina, institucija i spomenika kulture, osim kada je to posebno naznačeno. ● Organizator putovanja ima licencu OTP 196/2010 izdatu 10. februara 2010. godine od strane Min. turizma Republike Srbije. Organizator putovanja ima garanciju putovanja u visini 300.000.- EUR kojom se za slučaj insolventnosti organizatora putovanja obezbeđuju troškovi nužnog smeštaja, ishrane i povratka putnika sa putovanja u mesto polaska u zemlji i inostranstvu, kao i sva nastala potraživanja putnika i za slučaj naknade štete obezbeđuje naknada štete koja se prouzrokuje putniku neispunjenjem, delimičnim ispunjenjem ili neurednim ispunjenjem obaveza organizatora putovanja, koje su određene opštim uslovima i programom putovanja po Ugovoru o garanciji putovanja broj 0094/2019 od 24.01.2019. godine, zaključenog sa ugovaračem osiguranja Nacionalnom asocijacijom turističkih agencija PU “YUTA”, Beograd, ul. Kondina br. 14, koja se aktivira kod Nacionalne asocijacije turističkih agencija PU “YUTA”, 011 3228 686, 011 3228 687, prijavom na adresu YUTA, Beograd, ul. Kondina br. 14 ili na mail: garancijaputovanja@yuta.rs, polisa broj 300059989 od 24.01.2019. godine Akcionarskog društva za osiguranje „DDOR Novi sad”. ●Garancija putovanja ne obuhvata fakultativne usluge.\n● Avionski prevoz na relaciji Beograd – Istanbul – Beograd (prevoznik Pegasus Airlines)\n● Aerodromske takse (oko 45 evra na dan objavljivanja programa, čiji je iznos podložan promeni i koje se plaćaju u dinarima u poslovnicama Filip Travela ili poslovnicama ovlašćenih subagenata)\n● Transfer na relaciji aerodrom Sabiha Gokcen – hotel – aerodrom Sabiha Gokcen\n● Smeštaj u hotelu kategorije pet zvezdica u dvokrevetnim sobama (3 noćenja sa doručkom)\n● Troškovi organizacije aranžmana


Dekarbonizacija BMW X1 (E84) 20i 184ks\nDekarbonizacija BMW X1 (E84) 20i 184ks benzin sa originalnim delovima za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan tretman dekarbonizacije motora za BMW X1 (E84) 20i godina proizvodnje 2009-2015 sa 184ks i pogonom na benzin.\nDekarbonizacija BMW X1 (E84) 20i 184ks Servis\nDekarbonizacija BMW X1 (E84) 20i 184ks benzin sa originalnim delovima po povoljnoj ceni za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan tretman dekarbonizacije motora po povoljnoj ceni za BMW X1 (E84) 20i godina proizvodnje 2009-2015 sa 184ks i pogonom na benzin.\nDekarbonizacija BMW X1 (E84) 20i 184ks Cena


Toronto: Dimitrov na Andersona u četvrtfinalu | Radio Televizija BN\nToronto: Dimitrov na Andersona u četvrtfinalu\nTenis 10.08.2018 | 10:15\nDrugi set je rutinski pripao Amerikancu, a odličan momentum iz njega preneo je i u odlučujuću deonicu. Poveo je odmah na startu brejkom i došao do 2:0, ali je bugarski teniser to odmah "okrenuo" i poveo sa 3:2.\nAnderson je pobedio Belorusa Ilju Ivašku sa 7:5, 6:3, u meču koji je bio mnogo teži nego što to rezultat govori.\nNajpre je Ivaška propustio četiri brejk prilike, od čega tri vezane, na samom startu duela, da bi u devetom gemu došao do brejka i servisa za set. Neiskusni Ivaška se tada potpuno "presekao" i tri naredna gema, od kojih je u dva servirao, prepustio protivniku.


PRIMED BIO Apoteka / Melemi i kreme / ARNIBOL ARNIKA GEL 100ml\nNaneti gel nekoliko puta dnevno na bolno mesto i kružnim pokretima utrljati proizvod do potpunog upijanja.\nSamo za spoljašnju upotrebu. Izbegavati kontakt sa očima, sluzokožom i oštećenom kožom. Ukoliko dođe do kontakta, odmah isprati vodom. Ne preporučuje se upotreba kod osoba preosetljivih na neki od sastojaka. Deca mlađa od 12 godina, trudnice i dojilje mogu koristiti proizvod nakon konsultacije sa lekarom ili farmaceutom.\nNačin čuvanja: Čuvati na temperaturi do 25°C, van domašaja dece.\nPakovanje: Tuba sa 100ml gela.\nhematomi protiv bolova arnika modrice\nKod proizvoda - SKU: 799\nNE ČEKAJTE, POBEDITE SIMPTOME PROŠIRENIH VENA ODMAH! VENEKS Gel za...