MjuzNews | Vesti iz sveta muzike - Referenti u Festu i Quarteru - Koncerti, svirke i nastupi\nReferenti u Festu i Quarteru\nSKA praznik za sve buntovnike\nPOSLEDNJA VEST 3-april-2013 u 20:17\nZbog bolesti gitariste otkazuju se najavljeni koncerti u Zemunu i Novom Sadu\nJedan od najboljih i svakako najaktivnijih domaćih ska sastava, Samostalni Referenti, nastupiće u petak, 5. aprila u zemunskom klubu Fest. Radi se o, već tradicionalnom prolećnom koncertu koji svake godine okupi veliki broj fanova ovih sjajnih i hrabrih momaka.\nPosećamo vas da su u januaru ove godine Referenti proslavili punih 17 godina rada ili bolje reći konstantne borbe protiv vetrenjača i establišmenta. Oni tu borbu vode rečima, instrumentima, muzikom i srcem i to već sedamneset godina prepoznaje brojna publika koja ih razume i koja u njihovim svirkama pronalazi mnogo više od ska ritma.\nDan kasnije, u subotu, 06.04. nakon nastupa u Festu, Referenti će održati koncert u Novom Sadu, u klubu QUARTER. Ovo je njihov prvi nastup u Novom Sadu nakon duge pauze od čak 5 godina i ujedno promocija njihovog aktuelnog izdanja „The GreaTestis Hits“ pred novosadskom publikom.\nCena karte će biti skromnih 300 dinara.\nSamostalni Referenti: Buntovnici velikog srca\nKompletan prihod od koncerta ide Tijani Ognjanović\nRambo Amadeus u Festu 15.2.\nOsmi Dan svira u Festu\nOvo nije još jedan cover bend\nKAL: Romski rokenrol u petak (29.3.) u FEST-u


Proračun statički neodređenih nosača | Croatian Digital Theses Repository\nProračun statički neodređenih nosača\nZagreb: University of Zagreb, Faculty of Civil Engineering, 2019. urn:nbn:hr:237:225575\nRaguž, B. (2019). Proračun statički neodređenih nosača (Undergraduate thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:237:225575\nRaguž, Branimir. "Proračun statički neodređenih nosača." Undergraduate thesis, University of Zagreb, Faculty of Civil Engineering, 2019. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:237:225575\nRaguž, B. (2019). 'Proračun statički neodređenih nosača', Undergraduate thesis, University of Zagreb, Faculty of Civil Engineering, accessed 20 June 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:237:225575\nRaguž B. Proračun statički neodređenih nosača [Undergraduate thesis]. Zagreb: University of Zagreb, Faculty of Civil Engineering; 2019 [cited 2021 June 20] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:237:225575\nB. Raguž, "Proračun statički neodređenih nosača", Undergraduate thesis, University of Zagreb, Faculty of Civil Engineering, Zagreb, 2019. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:237:225575\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:237:225575\nTitle Proračun statički neodređenih nosača\nTitle (english) Design of statically indeterminate structures\nAuthor Branimir Raguž\nCommittee member Ivan Duvnjak (predsjednik povjerenstva)\nPredmet rada je proračun statički neodređenih nosača. Opisan je način određivanja stupnja statičke neodređenosti te postupak pri rješavanju statički neodređenih sustava na nekoliko primjera. Nadalje, izvedena je jednadžba triju momenata ili Clapeyronova jednadžba koja se koristi za rješavanje statički neodređenih kontinuiranih nosača. Ovim postupkom se kontinuirani nosač svodi na niz statički određenih nosača - prostih greda na kojima se proračunavaju reaktivni momenti. Prikazan je i postupak određivanja unutarnjih sila te ležajnih reakcija kontinuiranog nosača te utjecaj slijeganja ležajeva i promjene temperature na nosaču.\nThe subject of this thesis is the design of statically indeterminate structures. Method for determination of the degree of static indeterminacy and a procedure for solving statically indeterminate structures are described on several examples Furthermore, the three-moment equation or the Clapeyron equation that is used to solve the statically indeterminate continuous girder is explained. In this procedure the continuous girder is reduced to a series of statically determinate girders - simple girder on which the reactive moments are calculated. The procedure for determination of the internal forces and the bearing reactions of a continuous girder, as well as the influence of bearing settlement and temperature changes on the structure are also presented.\nstatički neodređeni sustav\nCreated on 2019-11-25 08:35:41


Otišao je Tom Peti, legenda radničkog rokenrola – Bosonoga\nOtišao je Tom Peti, legenda radničkog rokenrola\nRoker Tom Peti (Tom Petty) preminuo je u ponedjeljak, 2. oktobra, nakon što je hitno prevezen u losanđelesku bolnicu zbog prestanka rada srca. Imao je 66 godina.\n“Srčani zastoj dogodio se u njegovom domu u Malibuu u ranim jutarnjim časovima i prevezen je u bolnicu, ali nisu mogli da ga ožive. Preminuo je u miru, okružen porodicom, članovima benda i prijateljima”, rekao je novinarima Toni Dimitriadis (Tony Dimitriades), njegov dugogodišnji menadžer.\nSvojim nazalnim vokalom i zvučnom gitarom, Peti je sa vjernim bendom The Heartbreakers stvorio prepoznatljiv zvuk takozvanog “hartlend roka”, rokenrola američke radničke klase, zbog čega su decenijama bili radijske zvijezde. Zajedno sa bendom, Peti je 2002. godine uvršten u Kuću slavnih rokenrola.\nPeti i Heartbreakers su slavu stekli sedamdesetih, a ona se pronijela sve do danas, zahvaljujući evergrin stvarima kakve su “Free Fallin’”, “American Girl”, “Stop Draggin’ My Heart Around”, “Mary Jane’s Last Dance”… Peti je bio član i all-star sastava The Traveling Wilburys, zajedno sa Bobom Dilanom (Bob Dylan), Džordžom Herisonom (George Harrison), Džefom Linom (Jeff Lynne) i Rojem Orbisonom (Roy Orbison), sa kojima je snimio dva studijska albuma.\nPovremeno se pojavljivao i u filmskim ostvarenjima, a njegova najzapaženija uloga bila je u “Poštaru” (“The Postman”) uz Kevina Kostnera (Kevin Costner). Posvećen mu je biografski dokumentarac, 2015. godine, u kojem je govorio i o svojoj borbi sa heroinskom zavisnošću.\nTom Peti je upravo bio završio svoju ljetnu turneju sa tri vezana koncerta u čuvenom Holivud Boulu.\nNaslovna fotografija: Tom Petty official website\nPrethodni članak"majka!": o, majko, majko mila!\nSledeći članakSedam velikih umjetnika koje je Katalonija podarila svijetu


oktobar | 2013 | BLOG\nVremenska prognoza 30. oktobar – 3. novembar\nPosted on 30. октобра 2013. by Admin\nZa razliku od prethodnog perioda koji je doneo temperature 6-8 stepeni iznad prosečnih, u narednim danima nas očekuje par stepeni svežije vreme, ali i dalje sa temperaturama iznad proseka za kraj oktobra, odnosno početak novembra.\nU sredu pretežno sunčano i toplo sa temperaturom do 20 stepeni, duvaće slab severni vetar. Četvrtak donosi umereno do pretežno oblačno vreme i svežije sa temperaturom oko 16 stepeni. U petak ponovo treba računati na duže sunčane intervale i temperaturu do 19 stepeni.\nZa vikend ponovo sve više oblaka, ali bez bitnije promene temperature, s tim da u nedelju poslepodne i krajem dana treba računati i na moguću slabu kišu. Jutarnje temperature u intervalu od 8 do 10.\nVremenska prognoza 21-28. oktobar\nPosted on 21. октобра 2013. by Admin\nJoš jedna nedelja Miholjskog leta. Tokom cele nedelje suvo i stabilno vreme uz dosta sunca i topline. Maksimalne temperature će svakodnevno prelaziti 20 stepeni, a najtoplije bi trebalo biti u sredu kada možemo očekivati i 25 stepeni. Jutarnje temperature će se kretati oko 10 stepeni.\nVremenska prognoza 14-21. oktobar\nPosted on 14. октобра 2013. by Admin\nDanas delimično oblačno i prijatno vreme uz slab severoistočni vetar. Maksimalna temperatura do 22 stepena. U utorak promenljivo oblačno uz mogućnost slabe kiše tokom dana. Duvaće slab, poslepodne pojačan jugozapadni vetar, temperatura do 20 stepeni.\nSreda donosi prolazno jaču promenu vremena, obilniju kišu tokom prepodneva, a prolaskom hladnog fronta umeren do jak severozapadni vetar. Osetno svežije sa temperaturom oko 14 stepeni.\nOd četvrtka ponovo treba računati na lepše vreme i više sunca, a temperatura će biti u porastu. U dane vikenda maksimalne temperature oko 20 stepeni. U četvrtak i petak će duvati umeren severozapadni vetar. Minimalne temperature uglavnom oko 10 stepeni, niže će biti samo u četvrtak i petak.\nVremenska prognoza 08-14. oktobar\nPosted on 7. октобра 2013. by Admin\nTokom ponedeljka i utorka uglavnom pretežno sunčano i prijatno vreme sa temperaturama do 20 stepeni. Duvaće slab istočni vetar. Tokom noći utorak na sredu se očekuje naoblačenje, pa u sredu uz pretežno oblačno vreme možemo očekivati i slabu kišu, biće par stepeni svežije, maksimalna temperatura oko 16 stepeni. U četvrtak ponovo sve više sunca i porast temeprature. Prema trenutnim prognozama, za vikend bi trebalo biti pretežno sunčano i toplo sa temperaturama višim od 20 stepeni, u nedelju i do 24 stepena. Jutarnje temperature će samo u ponedeljak i utorak biti niže od 5 stepeni, a tokom ostatka nedelje od 7-10 stepeni.\nVremenska prognoza 01-07. oktobar\nPosted on 1. октобра 2013. by Admin\nDo kraja dana treba očekivati prestanak padavina. Od ovog ciklona palo je do sada 43.5mm vodenog taloga. Tokom noći treba očekivati delimično razvedravanje. Nakon prolaska ciklona sa severa se polako spušta anticiklon, pa će nam sa severoistoka dolaziti izuzetno hladan vazduh iz Rusije. Sutra jutro hladno temperatura oko 6 stepeni, tokom dana delimično oblačno i sveže sa maksimalnom temperaturom do 14 stepeni.\nOd četvrtka do subote uglavnom sunčano, ali prohladno sa maksimalnom temperaturom od 11 do 13 stepeni. Posebnu pažnju skrećemo na pojavu PRVIH JUTARNJIH MRAZEVA, posebno u petak i subotu ujutru, kada se temperatura može spustiti do -1 stepen na 2m iznad tla, a pri tlu bi se mogla spustiti i do -4 stepena. Vetar će biti slab severni i severoistočni.\nU nedelju prolazno naoblačenje, ali padavina ne bi trebalo da bude, maksimalna temperatura do 14 stepeni. Izgledi vremena za sledeću nedelju upućuju na sunčano i prijatno vreme za početak oktobra sa temperaturama od 16 do 20 stepeni. Jutarnje temperature će se kretati u intervalu od 5-8 stepeni.


Obeležen Dan sećanja na žrtve stratišta u Jajincima: Srbija vas neće zaboraviti - Sputnjik Srbija\nObeležen Dan sećanja na žrtve stratišta u Jajincima: Srbija vas neće zaboraviti\n13:05 07.10.2018 (osveženo 13:29 07.10.2018) Preuzmite kraći link\nDan sećanja na žrtve stratišta u Jajincima, gde je ubijeno skoro 80.000 Jevreja, Srba i Roma u Drugom svetskom ratu, obeležen je državnim komemorativnim okupljanjem, a ceremoniju je predvodila premijerka Srbije Ana Brnabić, koja je istakla da se Jajinci nikada ne smeju ponoviti.\nNa početku komemorativnog skupa, premijerka je odala počast stradalima polaganjem venca, nakon čega su to učinili i ministri u Vladi Srbije — ministar odbrane Aleksandar Vulin, ministarka pravde Nela Kuburović, ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Zoran Đorđević i ministar omladine i sporta Vanja Udovičić.\nVence su položili i predstavnici opštine Voždovac, SUBNOR-a Srbija, Udruženja logoraša 1941-1945, Saveza jevrejske zajednice i predstavnici Nacionalnog saveta romske nacionalne manjine, kao i predstavnici diplomatskog kora.\nPremijerka Srbije je obraćajući se prisutnima poručila da Srbija ne zaboravlja heroje i stradalnike, ali da Jajinci nisu samo mesto našeg iskazivanja pijeteta prema žrtvama okupatorovog terora i podsetnik na tragediju već su zajedno sa Banjičkim i drugim beogradskim mučilištima visoka škola našeg nacionalnog morala i indeks vrednosti slobode koja je drugo ime naše zemlje i našeg naroda.\n„Obavezni smo da lekcije iz te škole čuvamo kao okosnicu svoga identiteta i kulture da ih prenosimo generacijama koje dolaze, tako ćemo se odužiti i ovim humkama, ali i nerođenoj deci ubijenih koju su sanjali“, kazala je ona.\nBrnabićeva je navela da će dvadeseti vek ostati zapamćen kao razdoblje najvećeg stradanja našeg naroda, kada su tri puta nesrazmerno veće sile nasrnule na našu zemlju i njene građane — 1914, 1941. i 1990. godine.\nPrema njenim rečima, u ratnim sukobima koji su se odvijali u toku prošlog veka pali su milioni naših sunarodnika, vojnika, civila, žena i dece, mnogi znani, ali i mnogi neznani, nezabeleženi i neopojani, koji počivaju u grobnicama Zejtinlika, Krfa, ostrva Vido, Šumaricama i Kraljevu, u jamama Jadovna i Prebilovaca, rasuti u mulju Save oko Jasenovca i pušteni u hladne vode Dunava ispod novosadskih mostova, dok je milion ljudi nestalo u ludilu nasilnog raspada Jugoslavije.\n„U periodu od 1941. do 1944. godine, na ovom mestu zlokobnog i zastrašujućeg naziva strelište, odredi fašističkog okupatora lišili su života gotovo 80.000 ljudi“, kazala je Brnabićeva i dodala da je ovim i drugim žrtvama dvadesetog veka zajedničko to da su branili svoje pravo na život i slobodu i da za tuđim nikada nisu posegli.\n„U vremenu u kojem živimo moramo da donesemo važne odluke za svoj narod i svoju državu. Želimo da ostanemo svoji, dosledni nasleđu naših predaka i da posle mnogih istorijskih nedaća, tragedija i posrtanja, pa i sopstvenih krupnih grešaka, otvorimo kapiju sreće za nas i za naraštaje koji dolaze“, istakla je premijerka.\nIstičući da se Jajinci nikada ne smeju ponoviti, te da je mir najveća vrednost, a da ga je na Balkanu tokom istorije najviše nedostajalo, Brnabićeva je navela da Srbija danas ide tri koraka ispred svojih suseda u politici prevazilaženja nasleđenih konflikata.\n„Kroz pregovore sa zemljama u regionu, EU i najznačajnijim svetskim silama, upornošću, trpeljivošću, strpljenjem i posvećenim aktivizmom stvorili smo uvaženu i široko prihvaćenu međunarodnu poziciju naše zemlje. Stvorena su prijateljstva tamo gde ih je retko kada bilo i gde ih je malo ko očekivao, i to je možda najveći iskorak Srbije u poslednjih 30 godina. Njegovi efekti viđeni su i u rastu nacionalne ekonomije“, navela je premijerka.\nNavela je da uprkos ogromnim poteškoćama, otporima i spoticanjima, Srbija traga aktivno za najpovoljnijim rešenjem za pitanje KiM.\n„Srbija danas vodi realističnu i odgovornu politiku, politiku mira, stabilnosti, razvoja, i to je najbolja poruka koju mogu danas sa ovog mesta da pošaljem našim građanima. Rezultati te politike biće oduživanje svima koji su na različite načine stvarali slavnu i časnu istoriju naše zemlje i našeg naroda“, zaključila je premijerka Srbije.\nPrisutnima se obratio i preživeli logoraš Milinko Čekić iz Udruženja Logoraša Jasenovac Beograd, koji je pozvao državne činioce na zajedničku borbu, kako je rekao, ne samo sa pojavom fašizma, već fašističkim delovanjem u našem okruženju i krivotvorenju istorijskih činjenica o stradanju srpskog naroda, posebno u Hrvatskoj tokom Drugog svetskog rata.\nČekić je naveo da je u Jasenovcu ubijeno više od 700.000 dece, žena, Srba, Jevreja, Roma, te da se to koliko ih je ubijeno na hiljadu drugih stratišta nikada neće saznati.\n„A to je istina koju niko ne sme da ospori“, rekao je Čekić i dodao da želi da demantuje „povampirene hrvatske ustaše“, koji tvrde da je Jasenovac bio prihvatilište za decu.\nČekić je skup iskoristio da izrazi žaljenje što predstavnicima udruženja u kome još ima 368 evidentiranih preživelih logoraša niko nije odgovorio na poziv za razgovor, iako su tražili da razgovaraju o odšteti, davanju imena ulici jasenovačke žrtve i postavljanju spomen-obeležja.\nkomemorativni skup, Jajinci, Srbija


Organizaciona šema i kontakti\nPročitano 26054 puta\nUl. Radnička 20a, 21000 Novi Sad, Poštanski pregradak br. 50, 21121 Novi Sad\nv.d. direktora Pokrajinskog zavoda za zaštitu prirode:\nNataša Sarić, profesor biologije\nOdeljenje za prirodna zaštićena dobra:\nmr Nataša Pil - načelnik\nOdeljenje za stručne poslove i projektne aktivnosti:\nIlija Miljković - načelnik\nOdeljenje za ekološku mrežu i biodiverzitet:\nmr Nikola Stojnić - načelnik\nOdeljenje za zaštitu životne sredine i prostorno plansku dokumentaciju:\ndr Vesna Kicošev – načelnik\nOdeljenje za pravne, finansijske i opšte poslove:\nMr Sara Novaković – načelnik\nMarko Bulatović - službenik za javne nabavke\nOdsek za pravne i opšte poslove:\nIvana Petković – šef odseka\nLice zaduženo za kontakte sa javnošću:\ndr Oliver Fojkar\nLice zaduženo za zaštitu podataka o ličnosti:\nMirjana Mlađenović - str. saradnik za zaštitu prirode\nLice zaduženo za poslove bezbednosti i zdravlja na radu:\nJasmina Predojević - dipl. analiticar životne sredine\nKoordinator radne grupe za izradu plana integriteta u trećem ciklusu:\nIvana Petković - diplomirani pravnik\nBojana Majkić – organizator protokola\n« Upravni i nadzorni odbor\nBiblioteka Zavoda »


Pojačana Potraga za Johannes Strassmannom Nakon Što je Policija Doblia Dojave u Sloveniji | PokerNews\nPojačana Potraga za Johannes Strassmannom Nakon Što je Policija Doblia Dojave u Sloveniji\nPotraga za nemačkim poker igračem Johannesom Strassmann je intenzivirana u Ljubljani nakon što je neko kontaktirao policiju i rekao da su čili glas "mladog čoveka koji govori Engleski sa nemačkim akcentom" dolazeći iz šume u blizini glavnog grada Slovenije.\nOsoba je navodno zvala u pomoć, govoreći: "Ja sam ovde, gladan sam." Medjutim, kada su ljudi pokušali da se približe području odakle je dolazio glas, nisu bili u stanju da pronadju nikoga.\nPrateći epizodu, slovenačka policija je povećala napore za pretragu u oblasti blizu Ljubljanskog sportskog univerziteta, počevši operaciju koja je još u toku. Pretraga te oblasti se sprovodi uz pomoć helikoptera, agenata i specijalno treniranih policijskih pasa.\nPrema lokalnim izvorima, medjutim, policijska operacija može biti usporena surovim uslovima područja, koji je jedva dostupan, zbog jakog nevremena koje se dogodilo ranije u 2013.\nRazgovarajući sa PokerNews-om, slovenački policajac Vinko Stojnsek je potvrdio da su policijske operacije još u toku, i dodajte takodje da je potraga za Strassmannom pojačana na celu zemlju. "Još ga nismo pronašli, i još uvek smo u potrazi za njim," rekao je Stojnsek.\n"Nakon uvida u slučaj koji smo imali, konačno smo kontaktirani od strane nekoga za koga mislimo da bi mogao dati korisne informacije za naš rad," nastavio je Stojnsek.\nOn je takodje objasnio da prema nekim izvorima koje bi voleo da zadrži anonimnim, neko je prijavio da je video osobu koja izgleda kao Strassmann u Novoj Gorici, gradu u blizini granice zemlje sa Italijom.\n"Mi smo bili kontaktirani od strane nekih ljudi i dobili smo nešto što bi moglo da nam budu korisne informacije. Neko je prijavio da su ga zapravo videli u Novoj Gogrici, tako da smo pojačali našu potragu i tamo."\nKada je upitan za više informacija o slučaju. Stojnsek takodje odbacuje predpostavke o epizodi kidnapovanja."Nema dokaza koji nas navode da ovaj slučaj smatramo kidnapovanjem. Niko nas nije kontaktirao u tom smislu, dakle nemamo ništa što bi nas navelo da razmišljamo u tom pravcu."\nStrassmann je nestao iz starog grada Ljubljane, Slovenija, u Subotu, 21. Juna dok je bio u poseti nekim lokalnim poker igračima.\nTags: Poker Players, Nestao Poker Pro u Ljubljani, Johaness Strassmann nestao u Ljubljani, Nestao Poker Igrač u Sloveniji\npre 19 h. 34 min.


Staro zdanje – aranđelovačka lepotica garavog lica\nPočetna »\tMagazin » Staro zdanje – aranđelovačka arhitektonska lepotica garavog lica\nStaro zdanje – aranđelovačka arhitektonska lepotica garavog lica\nDa nije bilo ljubavi kneza Miloša prema blagotvornoj mineralnoj vodi, Srbija bi banje dobila verovatno tek krajem XIX veka. A da nije bilo banja, varošice možda još dugo ne bi dobile svoje neobične arhitektonske ukrase.\nJer, kao što se Banja Koviljača diči zdanjem Kur-salona, tako i Bukovička banja usred Aranđelovca krije pravo remek-delo romantičarske arhiteture – Staro zdanje.\nRemek-delo Koste Šreplovića\nKnez Miloš bio je istovremeno i preki tradicionalista i čovek daleko ispred svog vremena. Pored vlasti i moći, voleo je lagodan život i uživao je u svakom njegovom trenutku. Posebna pasija bili su mu amani i banje sa toplom vodom, te je zahvaljujući njemu širom Srbije zaživeo banjski turizam. Ostalo je zabeleženo da je lekovita voda i izvora podno Bukulje u buradima dopremana u knežev dvora kako bi se njome lečio stomačne boljke izazvane raznim đakonijama.\nIpak, biće potrebno jedno progonstvo i dve smene vlasti da Bukovička banja i Aranđelovac, tada još znan kao Vrbica, dospeju u žižu javnosti.\nNaime, desilo se to 1859. kada je već ostareli knez odlučio da u ovoj varošici izgradi Zdanje narodne skupštine. Za projekat je bio zadužen Kosta Šreplović, možda najuticajniji srpski arhitekta tog doba. Posle školovanja u Minhenu, zanat je učio prvo u Budimpešti, a potom i u Beogradu gde je pri ministarstvu građevine. Pre zdanja u Aranđelovcu njegovi najvažniji projekti bili su dvor za prestolonaslednika Mihaila u Beogradu i Sresko načelstvo u Gornjem Milanovcu, koje danas nije sačuvano. Najveća preporuka, pak, bilo je njegovo mesto asistenta čuvenom češkom arhitekti Janu Nevoli, koji mu je i poverio završetak radova na velepnom Kapetan Mišinom zdanju u Beogradu. Uticaj Jana Nevole primetan je i u arhitekturi aranđelovačke zgrade koja je građena u čisto romantičarskom stilu.\nPosle smrti kneza Miloša 1860. godine, zadatak izdanja prelazi na kneza Mihaila, koji se istog posla prihvata 1867. godine. Nažalost, završeno izdanje ni ovaj Obrenović neće videti. Ubijen je u atentatu u Košutnjaku 10. Juna 1868. godine.\nIpak, radovi su nastavljeni, ali dodatno izmenjeni zbog toga što je u nedostatku kneževe finansijske potpore nije bilo moguće izvesti prvobitni projekat.\nZanimljivo je i to da pored dvojice kneževa, ni arhitekta Šreplović nije doživeo da vidi završeno svoje remek-delo. Naime, samo par nedelja pre završetka gradnje, popeo se na skelu kako bi proverio kvalitet završnih radova i nesrećnim slučajemo pao. Sahranjen je na obližnjem groblju u krugu Bukovičke banje. Bilo je to 1872. godine.\nKako je u to vreme Beograd već uveliko bio prestonica Srbije, nije postojala potreba da se u Aranđelovcu nalazi zdanje Narodne skupštine, te dvor postaje letnja rezidencija Obrenovića. Dolazak mlade i lepe Natalije Obrenović označiće i početak najsjajnijeg perioda ovog zdanja.\nLepuškasta, koketna, vesela (bar u tim prvim godinama braka), obožavala je zabave i balove, te nije propuštala priliku da i u Aranđelovcu priređuje nadaleko čuvene balove. Pod kristalnim luserima koji su nekada krasili Salu kneževa, svečanu salu ovog zdanja, vrele su se parovi uz taktove bečkih valcera, dok se kroz vitraže postavljene na prozorima prelamala mesečina. Legenda kaže da je na jednom od tih balova, tada još mladi oficir Živojin Mišić upoznao svoju suprugu Lujzu, ćerku majstora koji je radio na izgradnji zdanja.\nGodine su prolazile, brak Milana i Natalije Obrenović bio je sve zategnutiji, a vladavina njihovog naslednika Aleksandra više ispunjena političkim spletkama nego zvucima muzike.\nSumrak zdanja počinje sa gašenjem dinastije Obrenović u Majskom prevratu 1903. godine, ali novi život započinje tri godine kasnije kada je izgrađena pruga između Beograda i Aranđelovca i kada nekadašnja kneževska rezidencija postaje hotel.\nHotel “Staro zdanje” imao je svoje bolje i lošije dane. Između dva svetska rata bio je jedan od dva stalno otvorena hotela. Drugi je, simoblično, nosio ime “Novo zdanje”. Bio je poznat po luksuzu, čuvenim kulinarskim specijalitetima i dobroj muzici. Tu su priređivanje i prve kinematografske predstave u Aranđelovcu i okolini, a sa terase se pružao umirujući pogled na velelpni banjski park, koji je kao i sama zgrada bio delo arhitekte Šreplovića.\nIzgradnjom puta Beograd-Mladenovac, Bukovička banja postala je jedno od omiljenih izletišta Beograđana koji su uživali u toploj kiseloj vodi i neometanom miru banjskog lečilišta.\nPosle Drugog svetskog rata, hotel je prešao u državno vlasništvo, ali je i u narednim decenijama zadržao prestižan nivo. Tek sa teškim godinama koje su nastupile u poslednjim decenijama prošlog veka, i Zdanje polako gubi svoj sjaj. Prepušten sam sebi, postao je dom za golubove čiji je lepet krila kroz puste hodnike zamenio šuštanje balskih toaleta. Deo nameštaja i umetnina sačuvan je u obližnjem gradskom muzeju, dok je većina slika od neprocenjive verednosti završila u privatnim kolekcijama posle jedne od licitacija.\nPriču se, ipak, ovde ne završava. Posle neuspešne privatizacije, Staro zdanje je još jednom vraćeno pod državnu upravu. Postoje planovi da mu se ponovo vrati stari sjaj i iskoristi ovaj zaista neiskorišćeni kulturni i turistički potencijal.\nA kada će to biti… ostaje nam da vidimo.


Hocu.ba Švicarska – Hocu.ba\nPredstavljamo novi Program saradnje Švicarske u Bosni i Hercegovini za period 2021-24. godina\nLedena špilja koja se prirodno formira na visinskom ledenjaku u švicarskim Alpama otvorena je na oduševljenje svih posjetitelja koji su se začudili ogromnom plavom svodu ‘ledene katedrale’ Špilja ima zaobljeni strop izrađen od gustog leda, visok oko 5 metara i dugačak oko 20 metara. Do mjesta se može doći pješice za 15 minuta od žičare […]\nSerija eksplozija u blizini Mitholca, duboko u švajcarskim Alpima južno od Berna, započela je nešto prije ponoći 19. decembra 1947. godine, navodi Rojters. Devetoro ljudi je umrlo dok su udarni talasi potresali dolinu, a ostaci su padali po kućama, uništavajući centar grada i njegovu željezničku stanicu. Mada je Mitholc brzo obnovljen, oko 3.500 tona […]\nKonkurišite za stipendiju švajcarske vlade za umjetnike i istraživače\nPostani član “Youth Advisory Board-a“ pri Ambasadi Švicarske u BiH\nRok prijave 10.12.2020


Chameleon Commit Details - 1696 - Chameleon open source boot loader project.\nChameleon Commit Details\n2011-11-11 23:41:07 (9 years 2 months ago)\n- Update Arabic ("Complete") thx Mohamed Khairy. - Update Serbian (Complete) thx mlstudio.\n
Chameleon je kombinacija različitih komponenata bootloadera. On se zasniva na David Elliottovoj lažnoj EFI implementaciji dodanoj u Apple boot-132 projekt.
␊\n
Chameleon je kombinacija različitih komponenti bootloadera. On je zasnovan na David Elliottovoj lažnoj EFI implementaciji dodanoj u Apple boot-132 projekat.
␊\n
Nove funkcije u Chameleon 2.0
␊\n
- Potpuno prilagođen grafički korisinički interfejs donosi vizuelna poboljšanja u Darwin Bootloaderu.
␊\n
- Start sa retail DVD-om direktno učitava ramdisk slike bez pomoći dodatnih programa.
␊\n
- Hibernacija. Uživajte u nastavaku rada vašeg Mac OS X-a sa pregledom slike.
␊\n
- SMBIOS zamijena tvorničkih za modificiranu SMBIOS vrijednost.
␊\n
- DSDT zamijena za korištenje modificiranog, ispravljenog DSDT-a koji može riješiti nekoliko problema.
␊\n
- SMBIOS zamena tvorničkih za modifikovanu SMBIOS vrednost.
␊\n
- DSDT zamena za korišćenje modifikovanog, ispravljenog DSDT-a koji može rešiti nekoliko problema.
␊\n
- Implementacija svojstva uređaja putem svojstva niza.
␊\n
- hibridni boot0 / boot1h za MBR i GPT particijske diskove.
␊\n
- automatsko FSB kodno otkrivanje čak i za posljednje AMD procesore.
␊\n
- automatsko FSB kodno otkrivanje čak i za poslednje AMD procesore.
␊\n
- Apple softver RAID podrška.
␊\n
- Nvidia & ATI/AMD Grafički Aktivator.
␊\n
- Modul podrška
␊\n
Kod je objavljen pod verzijom 2 GNU javna licenca.
␊\n
http://forge.voodooprojects.org/p/chameleon
␊\n
Za detaljne informacije posjetite: http://forum.voodooprojects.org/index.php/topic,754.0.html
␊\n
Za detaljne informacije posetite: http://forum.voodooprojects.org/index.php/topic,754.0.html
␊\n\_fs28 \_cf2 Instalacija nije prilago\_uc0\_u273 ena za Apple Macintosh kompjutere\_␊\n\_fs28 \_cf2 Instalacija nije prilago\_uc0\_u273 ena za Apple Macintosh ra\_u269 unare\_␊\n\_fs26 \_cf0 \_␊\n\_f0\_b\_fs28 \_cf0 \_␊\nSkripte su zavr\_'9aile i datoteka pod\_␊\nSkripte su zavr\_'9aene i mapa pod\_␊\nnazivom \_cf2 Chameleon_Installer_Log.txt\_cf3 je snimljena\_␊\nna root particije diska koje ste odabrali.\_␊\nu koren particije diska koje ste odabrali.\_␊\n\_cf0 Molimo \_cf4 pro\_uc0\_u269 itajte ga\_cf0 kako biste saznali da li je instalacija bila\_␊\nuspije\_'9ana i \_uc0\_u269 uvajte ga radi evidencije o tome \_'9ata je u\_u269 injeno\_␊\n\_cf0 Molimo \_cf4 pro\_uc0\_u269 itajte\_cf0 kako biste saznali da li je instalacija bila\_␊\nuspe\_'9ana i \_uc0\_u269 uvajte log radi evidencije o tome \_'9ata je u\_u269 injeno\_␊


Cijene hrane u svijetu rastu najbržim tempom u poslednjih 40 godina - Volim Podgoricu\nPočetna/Najčitanije/Cijene hrane u svijetu rastu najbržim tempom u poslednjih 40 godina\nCijene hrane na svjetskom nivou nastavile su značajno da rastu ove godine, pri čemu je indeks cijena porastao za 27 odsto, prema informativno-analitičkoj agenciji INFOline.\n“Ovo je jedno od najdinamičnijih poskupljenja od 70-ih. Tada je nivo cijena bio otprilike isti, ali je tada bio povezan sa globalnim finansijskim promjenama. Već 40 godina nije došlo do takvog poskupljenja koje sada posmatramo – rekao je za URA.RU izvršni direktor INFOline Ivan Fedjakov.\nAnalitičar je ukazao na činjenicu da su cijene različitih dobara povezane.\nSVIJETU PRIJETI ENERGETSKA KRIZA: Trka među državama koje nagomilavaju zalihe fosilnih goriva\nAMERIKA PRED ISTORIJSKIM BANKROTOM: Novim zaduživanjem “kupili vrijeme” do početka decembra\nGORIVO NA ISTORIJSKOM MAKSIMUMU: Eurosuper 1,46 eura, dizel 1,30 eura nakon 13. poskupljenja ove godine\n“Cijene rastu ne samo za voće i povrće ili mlijeko, već i za stočnu hranu i đubrivo. Ovo pokreće spiralu cijena, cijene rastu i nastaviće da rastu, ali drugo je pitanje da kupovna moć nije neograničena”, smatra Fedjakov.\nEvropska statistička agencija Eurostat izvijestila je ranije da je stopa inflacije u zemljama evrozone porasla je u septembru na 3,4 odsto na godišnjem nivou zbog skoka cijene energenata. Stopa inflacije zabilježena u septembru u 19 zemalja evrozone je najviša od septembra 2008. godine kada je bila 3,6 odsto, rekao je za Frans pres portparol Eurostata.\nU Velikoj Britaniji, najveći proizvođači, uključujući i proizvođače čelika, stakla, keramike i papira, upozorili su vladu da bi mogli biti prisiljeni da obustave proizvodnju ako se nešto ne preduzme u vezi sa visokim cijenama gasa.\nAlbanski premijer Edi Rama izjavio je prije dva dana da je ta zemlja u vanrednom stanju zbog snabdevanja električnom energijom.\nSvjetske cijene prehrambenih proizvoda rastu i zbog pogoršanja izvoznih mogućnosti i velike potražnje za proizvodima kao što su pšenica i palmino ulje, između ostalog i zbog pandemije izazvane virusom korona.\nnamirnice poslupljenja trgovina


TotalCar.rs » Genesis GV80 pokazao svoje lice pre zvanične premijere\nGenesis, novo, teaser\nDugo iščekivani Genesis GV80 je danas pokazao svoje lice, i to pre zvanične premijere koja je zakazana za 15. januar.\nNaime, južnokorejski proizvođač automobila je na svom YouTube kanalu objavio dva tizer video snimka. U opisu jednog videa je postavljeno pitanje: “Kada se poslednji put nešto probali po prvi put?”. Na drugom video snimku se vidi detalji modela Genesis GV80, a u njegovom opisu stoji: “Prvi SUV kompanije Genesis”.\nIako nijedan od ova dva snimka ne otkriva pun pogled na ovaj SUV, video sa kanala 3D Nori upravo to čini. Na njemu vidimo 3D model Genesis GV80, baziran na nedavno “procurelim” fotografijama. Vidimo da su nazanimljiviji delovi na spoljašnjem dizajnu ovog modela odvojeni farovi i zadnje svetlosne grupe. One su se prvi put našle na konceptu GV80 2017. godine. Isti dizajn svetlosnih jedinica se našao i na osveženom G80 sedan modelu kompanije Genesis.\nFotografije enterijera nam otkrivaju da će kabina modela Genesis GV80 biti znatno luksuznija i modernija nego kod modela G80 i G90. Ističe se i infotejnment sa veoma širokim ekranom na komandnoj tabli. Tu je i digitalna instrument tabla i dvokraki volan.\nGenesis GV80 će biti postavljen na platformu zbog koje će pogon na zadnjim točkovima biti standard, dok će pogon na svim točkovima biti dostupan kao opcija. U Južnoj Koreji, gde će se ovaj model u početku prodavati, očekuje se da ima trolitarski V6 turbo agregat. On će razvijati 274 KS i 589 Nm obrtnog momenta. Povezan je sa osmostepenom automatskom transmisijom.\nNakon toga, očekuje se i 2.5-litarski četvorocilindraš koji će razvijati 300 KS i 422 Nm obrtnog momenta. Oba agregata će se prodavati i na drugim tržištima.


Najava sastanaka sa predstavnicima politickih partija u RS-u\nNakon održanih sastanaka sa predstavnicima HDZ-a BiH (detaljnije) i Narodnom strankom Radom za boljitak (detaljnije), danas će u Banja Luci biti obavljeni razgovori sa predstavnicima Partije demokratskog progresa, Socijalističke partije RS-a i Srpske demokratske stranke sa delegacijom Unije za za održivi povratak i integracije u BiH koju predvodi predsjednica Mirhunisa Zukić.\nNa zakazanim sastancima bit će rijeći o problematici, izbjeglica, raseljenih lica i povratnika u BiH, sa posebniom naglaskom na istraživački projekat koji je uradila ova organizacija, a odnosi se na poražavajuće rezultate izvještaja analize ankete o ostvarenju rezultata Platforme izbjeglica, raseljenih lica i povratnika 2006-2010.\nKao prioritetan zadatak budućim izabranim vlastima bit će predložena izgradnja postojećeg sistema, harmonizacija propisa u skladu sa Revidiranom Strategijom implementacije Anexa VII DMS-a, što podrazumjeva projektni pristup koji će se razraditi na nivou lokalnih zajednica, a finansijska sredstva treba da osigura Država i entiteti.\nUnija za održivi povratak i integracije u BiH još jednom želi naglasiti da je osnovni zadatak u Državi potpuna provedba Anexa VII DMS-a kroz Revidiranu Strategiju i njen okvirni program za period 2010-2014, kao i iznalaženje načina na koji bi se finansirao cjelokupni proces povratka.\nRazgovori sa ostalim političkim partijama u BiH čiji će predstavnici biti nosioci izvršne i zakonodavne vlasti bit će nastavljeni u narednom periodu.


Novi Bečej korisnici zainteresovani za seks dejt, Upoznavanje Seks\nNovi Bečej Korisnici Zainteresovani Za Seks Dejt\nTražite li partnera? Pretražite nove članove u nastavku i možda nađete svog savršenog saputnika. Flertujte s njima i dogovorite sastanak još večeras. Naša zajednica ima više od hiljadu registrovanih korisnika koji ne mogu da dočekaju da se ćaskaju sa osobom kao Vi! Registrujte svoj 100% besplatan nalog sad\nPretraga Korisnika U Novi Bečej\nNovi Bečej muškarci\nNovi Bečej seks dejt\nZrenjanin seks dejt


Počeo Vaskršnji post – Radio Koprijan\nhome Društvo, Vesti Počeo Vaskršnji post\nZa pravoslavne vernike danas počinje višenedeljni veliki Vaskršnji ili Časni post, koji se završava praznikom Vaskrsenja Isusa Hrista – Vaskrsom. Prva nedelja posta zove se Čista, dok se do Vaskrsa, uz posebna pravila, smenjuju – Prečista, Krstopoklona, Sredoposna, Gluva, Cvetna i Strasna ili Stradalna nedelja. Prema pravoslavnom učenju, Veliki post nas uči pokajanju, praštanju i pravoj molitvi, a cilj je da se u miru i tišini dočeka najveći hrišćanski praznik Vaskrs, jer je vera u Vaskrsenje osnov hrišćanstva.\nTraje sedam nedelja, odnosno 48 dana, i smatra se najstrožim u hrišćanstvu.\nVaskršnji post počinje 11. marta i traje do 28. aprila, naziva se još i Veliki post zbog posebne važnosti, ali i dužine trajanja. Na kraj ovog posta, nadovezuje se post Strasne sedmice, tako da je ukupno vreme trajanja posnog perioda 48 dana – najduži u toku godine, i završava se praznikom vaskrsenja.


Dragana Mirković na odmoru: Monte Karlo je jedna od omiljenih destinacija moje porodice – Plus Radio\nHome / Jetset / Dragana Mirković na odmoru: Monte Karlo je jedna od omiljenih destinacija moje porodice\nBy Plus Radio on 12/08/2018 Vrijeme: 10:14\nPo povratku s krstarenja jedna od naših najpopularnijih pevačica je sa suprugomTonijem Bijelićem (48), sinom Markom (18) i ćerkom Manuelom (16) ponovo posetila Monte Karlo gde su ostali još pet dana.\n– S druge strane, Manuela još ima vremena da odluči kojim profesionalnim putem će poći, ali meni se sve više čini da će izabrati da se bavi nekom vrstom umetnosti. To će svakako biti njena odluka, u koju se Toni ja nećemo mešati –kaže folk zvezda koju smo za kraj pitali da podeli s nama utiske sa nedavnog 16. rođendana njene ćerke:\n← Previous Story Ceca progovorila o odnosu sa Sašom Vidićem\nNext Story → Ronaldo u bolnici zbog upale pluća


Đurđević: Smijenjeni funkcioneri uzurpiraju radna mjesta @ InfoBijeljina \n"Gradonačelnik svjesno čini krivično djelo i tome mora da se stane u kraj", rekao je Đurđević na konferenciji za novinare.\nOn je istakao da Mićić nastavlja da vrši kriminalne radnje i da se bahato ponaša, navodeći kao primjer i imenovanje smijenjenog načelnika za finansije za savjetnika na povremenim poslovima, što je prema zakonu nedopustivo.\nĐurđević očekuje da će upravni inspektori uskoro utvrditi sve nezakonitosti pri zapošljavanju u gradskoj administraciji Bijeljine, te očekuje da reaguju i svi nadležni u Republici Srpskoj da se spriječi kršenje zakona i uzurpacija radnih mjesta u gradskoj vlasti.\nPrema njegovim riječima, smijenjeni načelnici četiri gradska odjeljenja su zvanično na odmoru, ali svaki dan dolaze na radna mjesta, kao i zamjenik gradonačelnika koji je penzionisan i koristi godišnji odmor prema Zakonu o radu.\nĐurđević je rekao da je smijenjenima 4. juna prestao radni odnos i da oni, uz podršku gradonačelnika, bespravno borave u Gradskoj upravi.\nTime se, ocjenjuje Đurđević, onemogućavaju novoizabrani načelnici da stupe na posao i preuzmu odgovornost za rad odjeljenja.\nNa konferenciji za novinare, četvorica novoimenivanih načelnika gradskih odjeljenja u Bijeljini pozvali su građane da im se obrate za sve svoje potrebe.\nOni su najavili i mogućnost da radne stolove narednih dana iznesu ispred zgrade Gradske uprave, ističući da posao nije kancelarija, nego čovjek i njegova odgovornost prema radu.\nNovi načelnici odjeljenja zaduženi su za društvene djelatnosti, boračku i invalidsku zaštitu, privredu i poljoprivredu i za stambeno-komunalne poslove.


Početak/Zdravlje/U SUSRET MEĐUNARODNOM DANU FIZIOTERAPEUTA: Javni čas vežbanja u Niškoj Banji\nFizioterapeuti Instituta “Niška Banja” organizuju javni čas vežbanja u petak 06. septembra u 10.00 časova, na terasi četvrtog sprata stacionara “Radon” pod sloganom “Pokreni se, oseti život”.\nMeđunarodni dan fizioterapeuta se u čitavom svetu obeležava od 1951. godine. Cilj ove manifestacije da se istakne značaj i uloga fizioterapeuta, kao jedne od veoma važnih karika u lancu svih rehabilitacionih timova za prevenciju, lečenje i rehabilitaciju, oboljenja iz svih oblasti medicine.\n„Želimo da istaknemo značaj redovne fizičke aktivnosti kod dece i zdravih osoba, ali i ciljane i pravilno dozirane fizičke aktivnosti kod bolesnih i povređenih“, ističu fizioterapeuti ovog Instituta.\nTog dana biće prezentovane vežbe za pravilno držanje tela, koordinaciju pokreta, spretnosti i ravnoteže, ravne tabane, ukazaće na značaj redovne fizičke aktivnosti u lečenju kardiovaskularnih i reumatskih bolesti, prevencije gojaznosti i šećerne bolesti, poboljšanju fizičke kondicije i ublažavanju psihičke napetosti i jačanju otpornosti na stres bilo koje vrste.\nOsim fizioterapeuta i svih zaposlenih u ovom Institutu, aktivni učesnici ovog događaja biće i mališani iz vrtića “Biser” i učenici osnovne škole “Ivan Goran Kovačić” iz Niške Banje, učenici srednje medicinske škole “Dr Milenko Hadžić” i škole “Mode i lepote” iz Niša i svi oni koji vole sebe i ulažu u svoje zdravlje.\nAko dođete i Vi i budite aktivni učesnik ovog događaja, uverićete se da se u Institutu “Niška Banja” brišu granice između lečenja i uživanja i kolika je uloga fizioterapeuta u tome.\nInstitut Niška Banja Međunarodni dan fizioterapeuta vežbe\nTrenirajte kod kuće zajedno sa svojom decom


Torn From Earth | Balkanrock.com\nTag:Torn From Earth\nFestival Mount of Artan stiže u Beograd, a sa njima i mađarski Torn From Earth\nFestival Mount of Artan koji se već godinama tradicionalno održava u podnožju planine Rtanj, u petak 10. septembra gostovaće i u Beogradu u klubu AKAB Okretnica, koji se nalazi ispod Pančevačkog mosta. Hedlajner večeri je madjarski s...\nMestašce u podnožju Rtnja, sa izuzetno zanimljivom, ali burnom istorijom gotovo je postalo napušteno kao mali Pripjat u godinama opštenarodne deklinacije, ali razvoj seoskog turizma, hajkinga i, naravno, postojanje Mount of Artan festivala ...\n14. okupljanje bendova na Rtnju\nČetrnaesti po redu Mount Of Artan (nekada Stonerizer Puljp) festivalu biće održan 1. i 2. jula. Festival se tradicionalno održava u naselju Rtanj, podnožju planine Rtanj. Nastupiće sledećih deset bendova: Torn From Earth (sludge / b...\nTorn From Earth - Loss Izdavač: Tribal Rajber Label ( 6.6.2015.) Producenti: Péter Sohajda Trajanje: 24:16 Žanr: Post-metal, Sludge Ocena: 7 Uvek je otkrivanje neafirmisanih, underground, čak i “obskurnih” bendova i muzi...


SOS - save our souls ili sve o Srbima : Dušan Miklja\nKnjga SOS (Save Our Souls ili Sve o Srbima)je jedinstven mozaik,sačinjen od stotinak samostalnih teksova ,brižljivo izbrušenih minijatura,koje ovako sklopljene u jedinstvenu i dobro strukturisanu celinu, predstavljaju odgovor mislećeg čoveka na novonastale probleme i teškoće svog pokretačkog vremena.\nSvi Mikljini mini-eseji imaju svoju strogu,dobro pormišljenu logičnu i složenu kompoziciju.\nOni započinju nekim vešto odabranim detaljem,neobičnim,duhovitim poređenjem ili kakvom zanimljivom pričicom,sa uvek istim ciljem:da se zagolicaju radoznalost čitaoca i njegovu pažnju prikuju za dalji tekst.\nU srdeišnjem d\nelu ogleda razgovetno i jasno se iznosi osnovna teza ,postavka,stav,a onda se ,koncizno i precizno racionalnim i iskustvenim argumentima potkrepljuje izneto mišljenje.\nNajzad,u završnom delu,sledi efektan kraj,poenta u vidu duhovitog ironičnog zaključka ili dobro sročene poruke.\n2010; Broširani povez; ćirilica; 21 cm; 190 str.; 978-86-447-0491-1;\nIzdavač: Plato; 2010; Broširani povez; ćirilica; 21 cm; 190 str.; 978-86-447-0491-1;\nOgledi o društvenim zabludama\nKnjiga Dušana Miklje: „Save our Souls ili Sve o Srbima“\nSvedočanstva o ljudskim naravima i društvenim pojavama u formi kratkih eseja aforističke gustine sadržaj su najnovije knjige Dušana Miklje pod nazivom „Save our Souls ili Sve o Srbima“, koja je nedavno predstavljena u Beogradu.\nTekstovi koji raščlanjuju fenomene istorije, tradicije, totalitarizma, mafije, terorizma i medija objavljivani su u „Blicu nedelje“. Promocija ove nesvakidašnje i vredne zbirke eseja poklopila se s otvaranjem prostora „Plato ilegala“ depandansa knjižare „Plato buka“ na Akademskom platou u sklopu Filozofskog fakulteta u Beogradu.\n– Drago mi je da knjiga sadrži tekstove koji ne beleže događaje i pojave hronološki, već tumače naše društvene zablude i zadate kvazikanone na fenomenološki način – poručuje autor knjige Dušan Miklja\nNa promociji najnovije knjige Dušana Miklje u novom prostoru za debate i razmenu stavova „Plato ilegala“ prisustvovali su glavni i odgovorni urednik „Blica“ Veselin Simonović i psiholog Žarko Trebješanin.\n– Mikljini mini-ogledi po vešto odabranim temama, odabranim zapažanjima, jasnim polaznim stavovima i pronicljivim zaključcima predstavljaju uzorne tekstove analitičke publicistike, a po lepoti i zanimljivosti kazivanja prave književne medaljone – rekao je Žarko Trebješanin, koji je autor predgovora u knjizi „Save our Souls ili Sve o Srbima“ Dušana Miklje.


Hoteli Kasandra Leto 2021 Grčka - Evro Turs Turistička Agencija Beograd\nOvaj fantastičan hotel izgradjen 2005. godine u obliku atriuma, nalazi se iznad 350 metara duge peščane plaže, dva kilometra pre Nea Mudanje\nTheophano Imperial Palace je deo kompleksa (sa hotelima Athos Palace i Pallini Beach) koji se nalazi na obali, dva kilometra od letovališta Kalitea, u parku, okružen borovom šumom.\nHotel Athos Palace sa hotelom Pallini Beach deo je velikog kompleksa koji se nalazi na obali, dva kilometra od gradića Kalitea, u parku, okružen borovom šumom.\nHotel Pallini Beach deo je velikog kompleksa (sa hotelom Athos Palace) koji se nalazi na obali, dva kilometra od gradića Kalitea, u parku okružen borovom šumom.\nMacedonian Sun Hotel je još jedan u nizu G-hotela, nalazi se na uzvišenju povrh kompleksa Athos Palace i Pallini Beach. Gosti hotela Macedonian Sun koriste sve usluge ovog kompleksa uključujući i plažu koja je od hotela udaljena oko 300 metara.\nPaliouri - Hotel Chrousso Village 3,5*\nFIRST MINUTE POPUST 25% do 30.04.2022\nNalazi se na oko sedam kilometara od Pefkohorija i oko dva kilometra pre Paljurija, okružen borovom šumom i maslinjacima, na oko četristo metara od najlepše plaže poluostrava, plaže Xenia.\nKalitea - Hotel Ammon Zeus ****\nHotel se nalazi na samoj plaži odmah pored ostataka antičkog svetilišta Ammon Zeus, a udaljen je oko 500 m od centra mesta Kalitea.\nHotelski kompleks, renoviran 2012. godine, smešten je na površini od oko sedam hektara, u predivnom vrtu, okružen borovima i maslinama.\nFirst minute popust 10% do 31.03.2022\nNalazi se na oko osamsto metara od plaže, u savršeno tihom ambijentu, okružen zelenilom i borovom šumom, smešten je izmedju Kalitee i Kriopigia.\nOvaj porodični hotel se nalazi u živopisnom mestu Afitos na poluostrvu Kasandra, oko 85 km udaljenog od Soluna. Hotel je udaljen oko 800 metara od plaže u Afitosu.\nHanioti - Renaissance Hanioti Resort & Spa****\nHotel Renaissance Hanioti Resort & Spa 4* se nalazi u Haniotiju, nekoliko koraka od centra grada i na oko 150m udaljenosti od plaže.\nHanioti - Sousouras Hotel & 3,5*\nHotel Sousouras nalazi se na obali, stotinak metara od centralnog trga u Haniotiju.\nHanioti - Hotel Lesse ****\nLuksuzni hotel Lesse 4* nalazi se u Haniotiju na 150 metara od plaže u opuštajućem okruženju vrtova, borove šume i maslina.\nHanioti - Hotel Calypso 2,5*\nFirst minute popust 10% do 30.04.2022\nHotel Calypso smešten je u mestu Hanioti, u predivnom zalivu na poluostrvu Kasandra, udaljenom oko 95 km od Soluna.\nFirst minute popust 25% do 31.03.2022\nHotel sa najboljom lokacijom u letovalištu, nalazi se u centru, na samoj plaži, pored gradskog parka.\nHotel Daphne Holiday Club se nalazi u blizini Haniotija, na poluostrvu Kasandra. Iz hotelskog kompleksa pruža se predivan pogled na Toroneos, jedan od najlepših zaliva poluostrva.\nHotel se nalazi iznad mesta Pefkohori 500m od centra i 800m od plaže (klimatizovan minibus vozi goste hotela do centra) na poluostrvu Kasandra.


Odlukom Visokog sudskog i tužilačkog saveta BiH odbijena je žalba sudije Osnovnog suda u Banjaluci Atka Huseinbašića na odluku Drugostepene disciplinske komisije za sudije od 22. januara, što znači da je potvrđena discplinska mera razrešenja sudije.\nKako je saopšteno iz VSTS, navedena disciplinska mera je izrečena zbog počinjenih disciplinskih prekršaja iz Zakona o VSTS: nemar ili nepažnja u obavljanju službenih dužnosti, donošenje odluka kojim se očigledno krši zakon ili uporno i neopravdano kršenje pravila postupka, neopravdano kašnjenje u izradi odluka ili u drugim radnjama u vezi sa obavljanjem dužnosti sudije, propuštanje, iz neopravdanih razloga, da postupi u skladu s odlukama, naredbama ili zahtevima Veća, kao i za povrede nekoliko članova Kodeksa sudijske etike.\n-Tuženom Atku Huseinbašiću, sudiji Osnovnog suda u Banjaluci prestao je mandat sudije navedenog suda sa danom donošenja odluke, odnosno, 7. marta 2019. U skladu sa Poslovnikom VSTS BiH, odluka je konačna – saopštio je VSTS.\n"ZA SVE JEDAN ZAKON, ZA TEGELTIJU DRUGI" Sudija Okružnog suda u Banjaluci podneo disciplinsku prijavu protiv predsednika VSTS\nKOKAINSKE ŽURKE U STANU BANJALUČKOG SUDIJE Otkrivamo detalje akcije "Eskort 2"


AUTO GAS SRBIJA | PTT imenik Srbije\nAUTO GAS Srbija. Pogledajte kompletnu ponudu firmi iz ove delatnosti, prezentacije, lokacije, mape, adrese, telefone, e-mail, web site, katalog i cene proizvoda i usluga.\nAUTO GAS SERVIS MILIĆ\nAUTO GAS SERVIS MILIĆ, Jovanke Radaković 23 Mirijevo BEOGRAD nalazi se u delatnosti AUTO GAS BEOGRAD i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, Auto servis Milić je osnovan 1992. godine. Od početka se bavimo kompletnom popravkom vozila, dakle uključene su sve vrste radova (mehaničarski,električarski, limarski itd).\nDINOGAS, KNEZA VIŠESLAVA 63 BEOGRAD nalazi se u delatnosti AUTO GAS BEOGRAD i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, DINOGAS DOO BEOGRAD, UREĐAJI MARINI AUTOGAS BRC LOVATO SERVIS UGRADNJA KREDIT ODRŽAVANJE ATEST ULJA TOTAL , Kljucne reci: DINOGAS, DOO, BEOGRAD, UREĐAJI MARINI AUTOGAS BRC LOVATO SERVIS UGRADNJA KREDIT ODRŽAVANJE ATEST ULJA TOTAL, auto gas, auto gas Srbija, auto gas u Srbiji, auto gas Beograd, auto gas cene, auto gas cena, autoga\nFLORIDA INTERNACIONAL COMPANY\nFLORIDA INTERNACIONAL COMPANY, PATRIJARHA DIMITRIJA 24 BEOGRAD nalazi se u delatnosti AUTO GAS BEOGRAD i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, PRODAJA ZASTAVINIH AUTOMOBILA I UGRADNJA PLINA SA ATESTOM, Kljucne reci: PRODAJA ZASTAVINIH AUTOMOBILA I UGRADNJA PLINA SA ATESTOM\nMobilni telefon: 064/1174 662, 064/1174 736, 064/8828 150\nTel/Fax: 3511 102\nTekuci racun: 145-7045-83\nAUTO GAS KNJAŽEVAC\nAL GAS, KNJAZA MILOŠA 147 KNJAŽEVAC nalazi se u delatnosti AUTO GAS KNJAŽEVAC i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, AL GAS SZTR KNJAŽEVAC\nAUTO GAS KRAGUJEVAC\nMERNIS AUTO, MIODRAGA VLAJIĆA ŠUKE KRAGUJEVAC nalazi se u delatnosti AUTO GAS KRAGUJEVAC i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, Mernis Auto Kragujevac, prodaja vozila, ugradnja autogasa, duple komande, alarma, centralne brave, svetlosne grupe za ambulante, vozila na kredit.\nAUTO GAS ARTAL\nAUTO GAS LAPOVO\nAUTO GAS ARTAL, RATNIKA SOLUNSKOG FRONTA 7 LAPOVO nalazi se u delatnosti AUTO GAS LAPOVO i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, Artal Lapovo vrsi ugradnju auto gas uredjaja renomiranih svetskih proizvodjaca u svom opremljenom servisu. U sklopu firme Artal uspesno posluju strucno osposobljeni serviseri obuceni u Italiji sa sertifikatom proizvodjaca.\nAuto gas auto klime VITANOVA\nAuto gas auto klime VITANOVA, DONJA VREŽINA NIŠ nalazi se u delatnosti AUTO GAS NIŠ i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, VITANOVA RADNJA NIŠ\nSERVIS ZA UGRADNJU AUTOGASA I AUTO KLIME; USLUGA ODRŽAVANJA I PUNJENJA AUTO KLIMA\nPALJINAC AUTO GAS\nPALJINAC AUTO GAS, ORAŠAČKA 4 NIŠ nalazi se u delatnosti AUTO GAS NIŠ i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, SERVIS I UGRADNJA AUTO-GAS SISTEMA, UGRADNJA ALARMI, PODIZAČI STAKALA, PARKING SENZORI, AUTO DIJAGNOSTIKA, VIDEO NADZOR, Kljucne reci: SERVIS I UGRADNJA AUTO-GAS SISTEMA, UGRADNJA ALARMI, PODIZAČI STAKALA, PARKING SENZORI, AUTO DIJAGNOSTIKA, VIDEO NADZOR\nMobilni telefon: 069/2922 218\nAUTO-GAS SERVIS RADIĆ\nAUTO-GAS SERVIS RADIĆ, NOVOSADSKI PUT 19 Veternička rampa NOVI SAD nalazi se u delatnosti AUTO GAS NOVI SAD i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, Sertifikovani i ovlašćeni smo servis za ugradnju i servisiranje auto-gas opreme nekoliko renomiranih proizvođača autogas opreme kao što su TOMASETTO, AC, LOVATO, LANDI, BRC i ZAVOLI., Kljucne reci: Autogas Radić, Auto gas Radić, Auto gas, Ugradnja auto gasa, Atestiranje autogasa, Atest autogasa,\nAUTO GAS, AUTO SERVISI\nD&N PLUS AUTO SERVIS\nAUTO GAS SMEDEREVO, AUTO SERVISI SMEDEREVO\nD&N PLUS AUTO SERVIS, VASE PELAGIĆA 12 SMEDEREVO nalazi se u delatnosti AUTO GAS SMEDEREVO i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, ZAMENA I REPARACIJA AUTO STAKALA, UGRADNJA I POPRAVKA AUTO-GAS SISTEMA, Kljucne reci: auto stakla smederevo, ugradnja auto gas smederevo, auto servisi smederevo, zamena auto stakla smederevo, reparacija auto stakla smederevo, popravka auto gas smederevo\nMobilni telefon: 060/7171 350\nOMVL AUTO GAS DOO\nAUTO GAS SMEDEREVO\nOMVL AUTO GAS DOO, GORANSKA SMEDEREVO nalazi se u delatnosti AUTO GAS SMEDEREVO i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, Kljucne reci:\nCentrala: 670 336\nAUTO GAS PUMPA BRANIX\nAUTO GAS UGRINOVCI\nAUTO GAS PUMPA BRANIX, ZEMUNSKA 148 UGRINOVCI nalazi se u delatnosti AUTO GAS UGRINOVCI i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, BRANIX UGRINOVCI DOO delatnost: TNG PUMPA - PRODAJA BUTAN GASA, UGRADNJA GASNIH UREĐAJA, PRODAJA DELOVA; TEHNIČKI PREGLED ZA SVE VRSTE VOZILA, PRODAJA VOZILA I OSIGURANJE, Kljucne reci: BRANIX UGRINOVCI TEHNIČKI PREGLED GAS\nTelefon: 011 3774 613\nTekuci racun: 260-136010002045-76\nAUTO GAS SERVIS LOVATO\nAUTO GAS ARANĐELOVAC\nAUTO GAS SERVIS LOVATO, Kosmajska ARANĐELOVAC nalazi se u delatnosti AUTO GAS ARANĐELOVAC i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, LOVATO Auto gas servis Arandjelovac, izdavanje atesta, ugradnja plina i gasa u vozila u Arandjelovcu, Kljucne reci: LOVATO, Auto gas servis Arandjelovac, izdavanje atesta, ugradnja plina Aranđelovac, ugradnja gasa u vozila u Arandjelovcu\nAUTOSERVIS SPASOJEVIĆ, Kosmajska ARANĐELOVAC nalazi se u delatnosti AUTO GAS ARANĐELOVAC i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, SPASOJEVIĆ AUTO SERVIS Aranđelovac, auto gas, auto servisi u Aranđelovcu, Kljucne reci: SPASOJEVIĆ AUTO SERVIS Aranđelovac, auto gas, auto servisi u Aranđelovcu\nMobilni telefon: 063/812 9054\nAUTO CENTAR RAŠIĆ, VIŠNJIČKA 126A BEOGRAD nalazi se u delatnosti AUTO GAS BEOGRAD i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, Auto Centar Rašić - ugradnja autogasa (plina) (LPG/TNG) i uredjaja renomiranih svetskih proizvodjaca, Lovato, Landirenzo, Tomasetto, AC Stag u motorna vozila., Kljucne reci: autogas, ugradnja sekvent auto gasa, AutoGas - Auto Gas Servis, AutoGas ugradnja , ugradnja plina, auto plin, ugradnja auto gasa, lpg servis,AC Rasi\nAUTO GAS BEOGAS\nAUTO GAS BEOGAS, HUSOVA 2 Dušanovac BEOGRAD nalazi se u delatnosti AUTO GAS BEOGRAD i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, Kljucne reci:\nTelefon: 011 3979 091\nAUTO SERVIS BABIĆ, JOVANKE RADAKOVIĆ 27V BEOGRAD nalazi se u delatnosti AUTO GAS BEOGRAD i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, Ugradnja i servis AC Stag auto gas uredjaja - AC Babic Beograd, Srbija. Lovato., Kljucne reci: auto gas, plin, lpg, tng, beograd, babic, lovato, stag, ac stag, ugradnja, servis, cena, odrzavanje\nMobilni telefon: 060/3444 141\nAUTO GAS DONJI TAVANKUT\nIMGRUND, MARKA OREŠKOVIĆA 96 DONJI TAVANKUT nalazi se u delatnosti AUTO GAS DONJI TAVANKUT i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, Kljucne reci: IMGRUND, auto gas Donji Tavankut, ugradnja auto gasa\nTelefon: 024 4767 136\nAutogas Goran, Gotovac 43b KRALJEVO nalazi se u delatnosti AUTO GAS KRALJEVO i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, Kljucne reci:\nTelefon: 036 064/1198 346\nAUTOGAS - NJUFA\nAUTOGAS - NJUFA, MARIBORSKA NIŠ nalazi se u delatnosti AUTO GAS NIŠ i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, AUTOGAS - NJUFA NIŠ, UGRADNJA AUTO GASA - PLINA U MOTORNA VOZILA, Kljucne reci: AUTOGAS - NJUFA NIŠ, Ugradnja auto gasa - auto gas plin u Nišu\nMobilni telefon: 063/488 205\nAUTO CENTAR RAŠIĆ, VIŠNJIČKA 126A BEOGRAD nalazi se u delatnosti AUTO GAS BEOGRAD i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, Auto Centar Rašić - ugradnja autogasa (plina) (LP\nAUTOSERVIS SPASOJEVIĆ, Kosmajska ARANĐELOVAC nalazi se u delatnosti AUTO GAS ARANĐELOVAC i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, SPASOJEVIĆ AUTO SERVIS Aranđelovac\nAUTO GAS PUMPA BRANIX, ZEMUNSKA 148 UGRINOVCI nalazi se u delatnosti AUTO GAS UGRINOVCI i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, BRANIX UGRINOVCI DOO delatnost: TNG PUMPA -\nPALJINAC AUTO GAS, ORAŠAČKA 4 NIŠ nalazi se u delatnosti AUTO GAS NIŠ i u kategoriji AUTO GAS SRBIJA, SERVIS I UGRADNJA AUTO-GAS SISTEMA, UGRADNJA ALARMI, PODIZAČI STAKA


Vučić je u Vašingtonu odigrao potez karijere | Portal 072info\n07/09/2020 07/09/2020 u 16:00\nSporazum koji su u Ovalnom uredu Bijele kuće potpisali lideri Srbije i Kosova bit će, bez sumnje, predmetom detaljnih analiza, kritika, opservacija i, vjerovatno, dezinformacija, najmanje cijelu jesen. Svi aspekti ovog velikog političkog sporazuma, vjerovatno, najosjetljivijeg još od Dejtona naovamo, će biti pomno pretreseni.\nTražit će se gubitnici i dobitnici, a kada prođe prvobitna fasciniranost simpatičnim detaljima ovog neuobičajenog susreta, bit će prostora da se objelodani pravi značaj parafa koji su stavili Vučić i Hoti u prisustvu predsjednika Trampa.\nOno što je apsolutno jasno jeste da je srbijanski predsjednik Vučić bio daleko najviše izložen riziku kada je i pristao da uđe u Trampov vagon koji vodi ka normalizaciji odnosa Srbije i Kosova.\nSada, kada su pregovori završeni, i kada je potpisan dokument koji tretira ekonomske odnose dva subjekta koja se međusobno ne priznaju, mora se priznati da je iz svega Vučić izašao kao apsolutni pobjednik.\nBijeloj kući, cijelom Zapadu i regiji, pokazao se kao odgovoran, konstruktivan i zreo lider spreman na kompromise, a domaćoj javnosti kao beskompromisan borac protiv međunarodnog priznanja Kosova. Rizici i štete koje je, eventualno, mogao imati svedeni su na nulu, a prostor za njegov politički rast, nakon što je skinuo veliki teret, apsolutno je otvoren.\nVučić je u Vašingtonu prodao ono što je davno izgubljeno, a zauzvrat je, kada se naravno apostrofiraju botovske budalaštine na internetu, u najmanju ruku dobio legitimaciju kakvu nijedan lider niti država u regiji nisu imali posljednjih tridesetak godina.\nVučić je bio dovoljno hrabar da okrene leđa Moskvi i u Trampovoj avliji pristane na ono na šta nijedan raniji srbijanski lider nije smio ni pomisliti.\nI ne samo to. Relevantni izvori iz Vašingtona potvrđuju da će sporazum iz Ovalnog ureda pratiti i značajno povećanje američke finansijske pomoći Srbiji i Kosovu, i to u više aspekata. Bivši šef diplomatije Kosova Petrit Selimi je spominjao cifru od oko 13 milijardi američkih dolara koji će biti ubrizgani kako bi se oživjela ekonomska saradnja i tako olakšala normalizacija odnosa.\nNa izvjestan način, Vučić je u Vašingtonu napravio potez svoje političke karijere. Nema nikakvog razloga ni da Sarajevo to ne prizna. Tim prije što nijednog trenutka Vučić nije upao u trice i kučine koje su mu servirali iz Banje Luke. Možda iz ovoga treba izvući poruku i u Vučiću sada iskreno potražiti sagovornika za rješavanje i drugih regionalnih i međususjedskih otvorenih pitanja.\nZaharova se izvinila\nVučić se nakon Vašingtonskog samita našao i na udaru moskovskog portparola Marije Zaharove, visokopozicioniranog ruskog zvaničnika, koja je s podsmijehom podijelila na internetu sliku Vučića iz Ovalnog ureda. No, vrlo brzo je reagirao Sergej Lavrov, a potom i Zaharova, koja se izvinila zbog pogrešnog tumačenja njene objave. To potvrđuje da Moskva ne gleda pretjerano blagonaklono prema Vučićevom potpisu u SAD, ali da ga ipak poštuje i ne želi ga potpuno gurnuti od sebe prema Zapadu. Cinični podsmijeh internet-ratnika je, očito, najjača kritika koju će Vučić bez problema preživjeti.


Auto osiguranje - Kakvu poruku šalje papa vožnjom u FIAT-u 500L?\nPapa Franja u utorak je stigao u prvu posetu SAD, a za mnoge je predstavljalo iznenađenje to što je po izlasku iz aviona seo u, za američke uslove skromni, FIAT 500L koji se proizvodi u Kragujevcu.\nAktuelni papa razlikuje se od svojih prethodnika i po tome što insistira da se vozi u relativno skromnim automobilima, čime želi da pokaže da nije pristalica potrošačkog načina života.\nZato je 2013. izjavio da ga žalosti kada vidi sveštenike kako voze skupe automobile poručivši im da izaberu nešto primerenije.\n"Boli me kada vidim sveštenika ili opaticu u najnovijem modelu automobila, to ne možete da radite", rekao je papa.\nDa nisu u pitanju samo prazne reči pokazao je na ličnom primeru. Za prevoz po Vatikanu i okolini koristio je najobičniji Ford Focus prethodne generacije.\nSvoj negativan stav o skupocenim automobilima demonstrirao je više puta u javnosti.\nU avgustu 2014. godine, prilikom posete Južnoj Koreji, pravo iz aviona seo u malenu Kiju Soul.\nKada nije na nekom od putovanja po svetu, papa najčešće koristi modifikovani SUV Hyundai Tucson, koji spada među jeftinije modele u svojoj klasi.\nUprkos svemu tome, javnost je bila iznenađena kada je videla papu Franju kako na aerodromu ulazi u crni FIAT 500L.\nOni koji detaljnije prate automobilsku industriju zapaziće da je reč o verziji za američko tržište koja se vizuelno neznatno razlikuje od modela koji se vozi u Evropi.\nStručnjaci za bezbednost primetiće zaštitne dodatke iza otvorenog prozora, iako samo vozilo verovatno nije blindirano poput serijskih modela koji su namenjeni isključivo štićenim VIP ličnostima.\nSajt Automotive News piše da je jedan od razloga zašto je odabran upravo FIAT 500L, njegova ekonomičnost i niska emisija štetnih gasova.\nPapa je ranije apelovao da se spreče klimatske promene uzrokovane emisijom gasova koji izazivaju efekat staklene bašte i globalno zagrevanje.\nFIAT 500L za američko tržište opremljen je 1.4 litarskim MultiAir turbo-benzinskim motorom sa 160 ks.\nAutomotive News navodi da automobil troši ispod 9 l/100 km, što za američke standarde nije velika potrošnja.\nIpak, za javnost u Srbiji svakako je najinteresantnije to što se papa vozio u automobilu koji sa proizvodi u Kragujevcu.\nS obzirom na medijsku pažnju koju privlači poseta pape Sjedinjenim Državama, FIAT 500L dobio je besplatnu reklamu, a da li će to pogurati prodaju ovog modela u SAD, pokazaće vreme.


1. DECEMBAR-svetski dan borbe protiv SIDE - Stranica 3 - Zdravlje - Otvoreni Forum - Novi Pazar\nNije sve u rizičnim grupama, izložene su i najnormalnije porodice. Putevi širenja infekcije su raznovrsniji i ne svode se na iglu i seks.\nTulumba odavno pokrenu pitanje, ostade bez odgovora. Ljudi, meni su ovi naši zubari baš kritični jer ne primenjuju nikakvu preventivu . Ovaj podatak je baziran na nešto ličnog, a više tuđeg iskustva. Najjezivije je da se čovek zarazi na neki od ''sporednih'' načina. Baš bih voleo da se ovi naši novinari na trenutak manu politike. Prođeš malo sa kamerom i mikrofonom po ordinacijama, pa da vidiš čuda. Jedino je za utehu to što ovi koji ''zalaze po Ruskinjama'' retko zalaze po zubarima. Ipak, ne bih se u ovom slučaju oslanjao na statistiku, ako me razumete.\nMeni je ona crvena tračica OK. Što reko Lane, ''ne može da škodi'' osim, možda, u Pazaru gde bi ti se odmah čulo: ''Poglje sidaša!''...\nOriginalno od Al Bazari\nNo to nije jedina stvar koja je cudna. Mnogo "cudnije" (kako se, je li, uzme) je to da se cijela kampanja svodi na promovisanje koriscenja kondoma pri upraznjavanju seksualnog odnosa. Postavlja se pitanje:\nDa li se stiti covjekovo zdravlje ili hedonisticka "kultura" promiskuiteta?\nPa verovatno nece zasnivati kampanju na pranju prljavih ruku, ukoliko se zna da se virus prenosi jedino seksualnim kontaktom i to direktnim kontaktom krvavim putem, ako izuzmemo taj vertikalni transmisioni put sa majke na dete...\nPa cak ne stoji ni ova tvoja poslednja konstatacija u vezi promiskuitetnosti, jer se na svim predavanjima uvek savetuje i govori, protiv te pojave... Neznam kako po tebi postaje isto upotreba prezervativa i promiskuitet ( pa upotreba kondoma nema samo svoju ulogu u zastiti protiv HIV infekcije, vec i nezeljene trudnoce )...\nBas bi me zanimalo tvoje strucno miseljenje o preventivnim merama...\nDjordje, u pravu si kada govoris o pojavi da se u privatnim, mada mislim da je isti takav slucaj i u drzavnim stomatoloskim ordinacijama malo koriste zastitne rukavice kao sredstvo prevencije prvo dobijanja virusa, a kasnije normalno i eventualnog prenosenja virusa na pacijente...\nMislim da koren ove pojave lezi u olakom shvatanju HIV infekcije i u onom tradicionalnom stavu, MA NEMA TOGA TAKO CESTO KOD NAS, ali na zalost to je neispravan stav i sam sam nekoliko puta sa kolegama razgovarao o tome...\nSta je pravi razlog stvarno ne znam, dali je nemar, poverenje u pacijente, nemogucnost da se pomirimo sa cinjenicom da verovatno Side, odnosno HIV pozitivnih ima i u nasem gradu, ili nesto sasvim trece nemam pojma...\nMislim da jedina prava stvar koja moze da opravda ovakve slucajeve jeste nedostatak edukacije i stalne, kontinuirane informacije o ovoj pojavi, jer se evo imamo primer ( Bazarijevo vidjenje stvari, vec sam o tome pricao ranije ), da se pojavav minimizira...\nInteresantno je da svetski strucnjaci priznaju da mozda nikada nece biti pronadjena vakcina protiv HIV-a, vec eventualno protektivna terapija koja ce samo spreciti preprano umiranje od ove opake bolesti...\nPorazmislimo svi o ovoj bolesti, jer kako rece Djordje ovi sporedno, da kazem na oko bezazleni putevi prenosenja cine ovu bolest jos blizu nasem okruzenju...\nIako se mnogo toga učinilo, neki podaci govore u prilog tome da veliki izazovi i dalje ostaju.\nStopa smrtnosti novorođenčadi i dalje je neprihvatljivo visoka u zemljama u razvoju – ali, spašavanje majki može pomoći u spašavanju dece.\nSvakog minuta u svetu:\n• 380 žena ostaje u drugom stanju\n• 190 žena se suočava sa neplaniranom ili neželjenom trudnoćom\n• 110 žena doživljava komplikacije koje su u direktnoj vezi sa trudnoćom\n• 40 žena ima nebezbedan abortus\n• 1 žena umire\nTamo gde su majkama dostupni adekvatni higijenski uslovi, bolja ishrana i zdravstvena nega koja uključuje planiranje porodice i brigu o majkama, novorođena deca takođe dobijaju zdravi start.\nNažalost, preko potrebna nega i dalje nije široko dostupna u zemljama u razvoju ni za majke ni za njihove bebe. U mnogim od ovih zemalja, smrtnost novorođene dece se čvrsto drži na neprihvatljivo visokom nivou.\nSvake godine, 4 miliona beba umre pre navršenog prvog meseca starosti, čineći tako dve trećine svih smrtnih slučajeva među novorođenčadima. Od ovih smrti novorođene dece, dve trećine se dogodi u prvoj nedelji života; od tog broja, dve trećine umre u prvih 24 sata od rođenja. Ova šokantna istina se naziva “dvotrećinsko pravilo”.\nSvi napori da se ovakve cifre smanje počinju sa očuvanjem života žena i poboljšavanjem njihovog zdravlja i to u 4 stupnja\nDeo teksta koji si citirao je otrgnut iz konteksta protokola jedne od Medjunarodnih konferencija o populaciji i razvoju - ICPD - koja samo posredno ima veze sa problemom o kome govorimo ( HIV i SIDA )...\nAli nema potrebe da ovo sklanjam, mada bi mozda zasluzivalo neku drugu temu, na primer o reproduktivnom zdravlju ili tome slicno, jer ukoliko bi sada otpoceli nekakvu debatu na ovaj tvoj post onda nebi mogli a da ne pomenemo cuveni SINDROM IZNENADNE SMRTI ODOJCETA ( SUDDEN INFANT DEATH SINDROME ) - SIDS, koji u periodu od 0 do 6 meseci zivota odojceta prestavlja vodeci uzrok smrti, i jedan od najvecih pikova u dobnoj analizi u vezi sa SUDDEN CARDIAC DEATH ( SCD ) u opste...\nNo to nije tema i mislim da to ostavimo za neko drugo mesto...\nOvde je rec o HIV infekciji, ti si malo promasio temu , ali ne mari...\nMislim da ti odlicno razumijes o cemu pricam.\nDovoljno je pogledati izgled vulgarnog postera zvanicne kampanje JAZASa. Tebi za informaciju, radi se o organizaciji koja dobija najvise sredstava za svoje projekte. Adresa je: www.jazas.org.yu\nMislim da je i slijepcu jasno da se radi o promociji jednog sistema (bez)vrijednosti, a ne o promociji zastite covjekova zdravlja.\nNema potrebe da ti dajem svoje misljenje jer je iskustvo covjecanstva vise nego veliko, a samo se glup uci na svojim greskama. Ta iskustva su sabrana i u islamskoj tradiciji, a u kojoj izmedju ostalog mozes naci i sljedece:\n[SIZE=4]'Kada se pojavi blud i razvrat u jednom narodu i on mu se javno oda, ljudi ce bit iskušani epidemijama i bolestima koje nisu bile poznate prijašnjim narodima;...' [/SIZE]\nNa donjoj slici takodje mozes vidjeti o kojim se prevencijskim koracima najvise prica (njih 5). To je sve lijepo i krasno, ali to nije cijela istina kada je prevencija u pitanju.\nDo prije neku godinu je bio aktualan vid prevencije pod nazivom 'Jedan partner' kao najuspjesniji, no on se vise i ne spominje.\nDa se radi o dvije suprotstavljene koncepcije i filozofije moglo se i primetiti kada su se prije nekoliko godina aktivisti URBAN INa veoma agresivno ponijeli prema posterima koji su se takodjer pojavili 1. decembra i to uz one njihove. Nisu uspjeli da se suzdrze a da ne iscijepaju materijal na kojem se nalazi gore navedeni hadis.\nDakle, da zakljucimo, ne radi se o mojoj marginalizaciji problema i pokusaju da se problem predstavi manjim nego sto jeste. Naprotiv, radi se islamskom pristupu problemu na koji se gleda krajnje zabrinuto, ali dakako i sa ozbiljnijim i iskrenijim namjerama da se isti sasjece u korijenu (tj. lijecenjem uzroka a ne lijecenjem posljedica).\nDonekle te razumem i podrzavam tvoj stav, samo zelim da te pitam imas li ti ideju kako da problem sasecemo u korenu? Znas, ne moramo se uopste pozivati na jazas i kopirati njihove pomalo vulgarne postere i natpise, ali svakako moramo i mi, mozda i vise nego oni razmisljati o problemu SIDE.\nPravi vernik sigurno ima mnogo manju verovatnocu da se zarazi HIVom, ali taj procenat se odnosi samo na seksualni put, a cesto se zaboravljaju ostali putevi prenosa ovog opakog virusa. Mislim da vernik mora misliti i stalno se edukaovati o onome sto mu vreba iz okoline. SIDA je realnost, to nije samo prica, pa tako eto ne bi bilo lose da se i neka hudba posveti ovoj temi, ali ne samo kao seksualno prenosivoj bolesti, nego kao bolesti koju mozete dobiti u stomatoloskoj ambulanti, pri transfuziji...\nAko se vratim svom rodnom kraju, ja cu sigurno nesto uciniti po ovom pitanju.\nAko je prevencija lecenje posledica, onda su svi svetski strucnjaci ozbiljno na krivom putu, moj Albazari...Prevencijom se ne lece posledice, one se prevencijom sprecavaju u korenu... Prevencija je skup mera kojima se zeli spreciti sirenje infekcije, sto je za sada jedini oblik pravog i definitivnog lecenja ove epidemije, ukoliko se moze reci da je mogucno leciti ovu bolest. Prevencijom se zeli saseci u korenu ova bolest kao sto ti kazes, ali ocito to ne shvatas pa mislis da Jazas-ova omladina i neke druge institucije pogresno obavljaju svoj posao... Dakle kako ti rece islamski pristup ovom problemu se u stvari svodi na prevenciju, sto i ovi drugi rade samo na jedan drugi nacin, mozda blizi nekim drugim populacijama u odnosu na islamski svijet.. Sto se tice islamskog pristupa ovom problemu svestan sam da je to pravi pristup, ali mnogima je nedostupan iz poznatih razloga, to nije sporno. A za tvoju informaciju, nema potrebe meni da citiras nista, poznajem tu materiju, ako nisi znao...\nNije uzrok AIDS-a homoseksualac, iv narkoman, prostitutka, niti njihov nacin zivota. Oni samo prestavljaju karike u lancu prenosenja ove opake bolesti i njenog izazivaca a to smo razjasnili jos na pocetku teme ( HIV virus ).\nOcito ti nije bliska ova materija, nego onako kao i po svom dobrom starom obicaju pises ovde svakakve stvari, pa neznas da je ovo jedna od manjeg broja bolesti pred kojom je nauka poklekla i nije u stanju da nadje uzrocnik, vec se dugi niz godina dok se vakcina ne pronadje, bori sa prevencijom ( u cemu je sve jasno ) i sa pronalazenjem mnogobrojnih imunoprotektivnih sredstava koja ce bar pomoci obolelima da skoncaju na laksi nacin...\nA Bog zna dali ce ikada biti nauka u stanju da pronadje i sintetise vakciju, jer je virus veoma promenjljiv...\nJa sam bio jasan u svom pozivu da mi se, posto nisam u pazaru prezentuju, ako ste u mogucnosti, ( pri cemu mislim ako ih je uopste bilo ) aktivnosti, kojima je obelezen dan ove opake bolesti...\nPri tome sam tebe pozvao da nam prestavis svoje vidjenje ovog problema i izneses mozda stanoviste ili neki protokol prema kome treba da se covek ponasa kako bi izbegao dobijanje HIV-a, jer ti ocito ne odgovara nista ono sto ti nisi inicirao, pa reko da vidimo to tvoje, ako ga uopste ima...\nJESUS MEET THE WOMEN ...\n(Traditional, Arr. The Alabama Singers)\nTu je i Morrisson:\nYOU'R THET YOU KNOW WHAT TO DO !\nMeni je ona crvena tracica OK. Što reko Lane, ''ne može da škodi'' osim, možda, u Pazaru gde bi ti se odmah culo: ''Poglje sidaša!''...\nJesi primetio da nikad ne kaze zbog cega ne skodi? To je samo fraza koju je smislio da opravda svoje ne znam ni sta su. Niti kako da mu nazoem one price. Dobro su uradile one tetke, kad su ga isprebijale na pijaci. Imaju dostojanstva zene, za razliku od..."ne znam sto sam vam ovo ispricao..."\nPravi vernik sigurno ima mnogo manju verovatnocu da se zarazi HIVom, ali taj procenat se odnosi samo na seksualni put, a cesto se zaboravljaju ostali putevi prenosa ovog opakog virusa.\nEvo, posto je Kiki postavila maltene isto pitanje (ali, za razliku od nekih, to umije da uradi na normalan nacin), pokusacu da odgovorim njoj. (Iako sam vise volio da mi kaze u cemu se na slaze sa mnom.)\nAko znamo da su osnovne poteskoce, kada je ova bolijest u pitanju, u nacinu njena prenosenja, tada je jasno da se greska (po meni jedina) cini zanemarivanjem glavnih pojava koje uzrokuju neke bitne karike lanca. Te pojave su: PROSTITUCIJA, HOMOSEKSUALIZAM, NARKOMANIJA.\n1. Kako te pojave predstavljaju oblike moralne degradacije, ocigledno je da bi osnovni vid prevencije trebali biti ponovno promicanje moralnih vrijednosti i suzbijanje gore spomenutih degradacija kao masovnih drustvenih pojava. Dakle, moral, a ne kondom, je osnovna, glavna i jedina prava zastita pojedinca i kao takav bi trebao da se nadje na prvom mjestu.\n2. Tako je rijesen ogroman dio problema. Ostatak rizika (stomatologija, transfuzija krvi,...) ne moze se svrstavati u licnu odgovornost, a rjesava se apelovanjem na savijest i svijest zdravstvenih ustanova i radnika koji rade u tim institucijama o odgovornosti prema pacijentu.\n3. Bitno je istaci i to da bez dubokog ubjedjenja cjelokupnog drustva i drzave o pravim uzrocima problema (ovdje su bitna iskustva iz perioda nekih epidemija koje su harale u proslim vremenima) ne vrijedi puno raspravljati o svemu ovome jer su pojedinci i nevladine organizacije nemocne u rjesavanju ovakvih problema.\n4. Tek sada trebaju nastupiti oblici prevencije na kojima se trenutno najvise potencira.\n5. Na naucnicima ostaje da uporedo sa prevencijom ustraju i ne izgube nadu u trazenju lijeka, jer za svaku bolijest Bog daje i lijek.\n...40 miliona ljudi sirom sveta je inficirano HIV- virusom. 65 % od tog broja zivi u Africi...\nMeni najzalije neduznu decu koja su na svet dosla inficirana ovim virusom.\ndanas je 1. Decembar - Dan borbe protiv SIDE\nP.S. O stanju u NP se ne usudjujem cak ni da pitam.\nNeka 1. decembar ne bude i jedini dan kada se treba boriti protiv ove bolesti.\nSa AIDS-om se zivi!!!\nEvo kad nas se pre neki dan rodilo jedno Melajce koje na zalost HIV-pozitivno.I sta je to jadno detence krivo za necije LUDE NOCI?\nStvarno neznam,nemam komentara!\nBolest 21.veka,a tako joj malo posvecujemo paznje.Bar sto se tice licne edukacije,nije na odmet znati nesto...\nTragicno je to sto danas silom prilika morate da primite krv,kad ono zarazena ta ista-KRV. U tom slucaju edukacija vam nije potrebna.\nTako da treba biti obazriviji prema ljudima koji su oboleli - NIJE TESKO BITI FIN, jer nikad se ne zna.\nBas je lijepo biti musliman\nPrije svega,selam alejkum (o) Imalo je dosta zanimljivih priloga i govora o aidsu kao bolesti, njenoj istoriji,prevenciji i lijecenju.Medjutim,ja bih tu bolest nazvao "sestrom" nemorala!\nNaime,dok su ljudi vodili racuna o svom seksualnom i bracnom zivotu ove bolesti nije bilo,ona se pojavila kao odgovor Boga dz.s. na izuzetan "razvoj" nemoralnog nacina zivota.Po mom misljenju jedini lijek,prevencija i nestanak ove bolesti nudi Islam-kao savrsen oblik moralnog zivota i kao istinska prevencija.\nNe mislim da je bas tako. Sida moze da se dobije na najrazlicitije nacine. Bas smo u skoli pricali o tome povodom danasnjeg dana i navodili primere. Neka medicinska sestra je dobila taj virus jer se sasvim slucajno ubola dok je vadila krv pacijentu. Pre dve godine je neki momak u gradskom prevozu ubooo neku njemu nepoznatu devojku, jer je on navodno dobio sidu od neke plavuse pa je zato frustriran na sve ostale plavuse ovog sveta. Naravno, slazem se da je ''nemoralni sloj'' drustva najrizicniji, ali moze svakom da se desi.\nHtela sam da postavim jedno pitanje:\nsaznas da neka osoba u tvom okruzenju ima AIDS (kolega, drug). hoces li nastaviti sa njom da se druzis i pored toga sasvim normalno, ili bi pocelo izbegavanje, udaljavanje?\nDefinitivno se vise ne moze ograniceno govoriti samo o " rizicnim grupama ".\nIako naravno ostaju neki najznacajniji putevi sirenja ( seksualni kontkat, transfuzije krvi, narkomanija i naravno vertikalna transmisija sa majke na dete ), sve je vise mogucnosti da se prenese HIV virus obzirom da se osobe koje pripadaju rizicnim grupama neograniceno mesaju sa zdravom populacijom...\nPrema tome mislim da se sada prica svodi na prevenciji koja podrazumeva upraznjavanje sigurnoh seksualnih kontakata, bez obzira da li se ili ne radi o osobi koja pripada rizicnoj grupi ili ne, odnosno redovne kontrole i testiranja na HIV, koje su svuda u svetu anonimne i besplatne.\nSto je najgore, mislim da AIDS izlazi iz okvira, odnosno da je davno izasla iz okvira, kako neko rece oboljenja koje se moze kontrolisati samo stilom zivota, mozda je bitisanje u skladu sa islamskim propisima sigurna zastita, ali ako pogledamo brojke i ako malo bolje propratimo epidemiolosku situaciju obe bolesti, nisam siguran da je to sasvim dovoljno...\nNiko vise nije siguran, nije iskljuceno da u nasoj najblizoj okolini nema inficiranih sa HIV-om, prema tome jesu ova dva vida zastite koja propagira svetska zdravstvena javnost relativno prosta ( zasticen seksualni kontakt i redovna testiranja na HIV ), ali imaju veliki i skoro kompletni smisao, samo ako ih malo razradite.\nPrimera radi obavezno testiranje pre stupanja u brak, ili mozda pre stupanja u seksulane kontakte, sasvim bi suzilo mogucnost prenosenja. Doduse nema jos takvih uredbi, ali nisam siguran da nisu opravdane, jer da bi se krenulo u neko agresivnije iskorenjivanje transmisija se mora saseci u korenu.\nPostoji sigurno i jos bezbroj modela, ali su tu vise instance koje moraju udetiti odredjene predloge i mere koje treba da sprovede sistem PZZ, i verujem da to treba postaviti na visi nivo...\nRealno mislim da nije dovoljno da se samo setimo ove opake bolestinje na 1. Decembar, ali sta da se radi, sta je tu je...\nPamet u glavu, obzirom da se za sada radi o 100% smrtnoj infekciji...\nOrginalno od be_unique\nOboleloj osobi treba pruziti maksimalnu moralnu podrshku, narochito ako uzmemo u obzir da seksualni kontakt nije jedini nachin da se neko zarazi HIV virusom. Ono na shta treba obratiti paznju jeste zajednichko korishcenje nekih stvari, kao shto je higijenski materijal i sl. Treba samo izbeci mogucnost prenoshenja virusa, a obzirom da se virus uobichajenim, svakodnevnim kontaktom ne moze preneti, onda nema razloga za izbegavanje zarazene osobe.\nMislim, sve je ovo samo teorijska pricha, malo je nezgodno kad/ako se to vec desi. U svakom sluchaju, podrshka ne sme izostati.\nA povodom Svetskog dana borbe protiv SIDE oglasile su se mnoge NVO. Evo kako je izgledala naslovna strana broshura koje je delilo Udruzenje zena i majki "ANNA". U broshuri su se nalazile osnovne informacije o tome shta je SIDA, ko moze oboleti, kako se (ne) prenosi, veza izmedju droge, alkohola i SIDE, itd.


KORUPCIJA NOVI BEOGRAD: Rusko Bućkalo: Meka nemoć vs. tvrda moć\nRusko Bućkalo: Meka nemoć vs. tvrda moć\nUprkos svim pričama o tome kako je trgovinski rat Rusije sa Zapadom naša velika šansa, “matuška” je prošle godine smanjila svoj uvoz iz Srbije. Sad pokušavaju da nas uhvate na isto bućkalo\nDa se iza zvanično navođenih ekonomskih razloga za prošlonedeljno osnivanje Kancelarije za saradnju sa Ruskom Federacijom u Užicu kriju zapravo politički motivi, pokazuje činjenica da je ne tako davno, u junu 2015. godine, ista takva “kancelarija” osnovana svega tridesetak kilometara dalje, u Čajetini. E, ali tamo je na vlasti Milan Stamatović, potpredsednik Srpske narodne partije, nekada član DSS-a, a u gradu pokraj Kadinjače Tihomir Petković, član Srpske napredne stranke. Zanimljivo je da su nekada i jedan i drugi bili članovi DSS-a, ali to je ipak druga tema. Naravno da za osnivanje dva predstavništva na tako malom prostoru nema ekonomskih rezona, pogotovo ako bi njihova uloga zaista bila “poboljšanje privrednih odnosa ruskih i užičkih privrednika”, odnosno da iskoriste “sankcije i mogućnosti koje nudi Krim”, kako je na upriličenoj svečanosti rekao ambasador Rusije Aleksandar Čepurin. Na političku dimenziju ruskog prodora u unutrašnjost Srbije ukazuje upravo ovo isticanje nedavno anektiranog ukrajinskog – bar ga Srbija zvanično tako doživljava – poluostrva na Crnom moru. A takođe i činjenica da ni ona prva kancelarija ni izbliza nije iskoristila – ako je ikakve koristi za privredu tog kraja i bilo – obećanja koje je pre devet meseci takođe u izobilju nudio agilni ruski veleposlanik.\nPRIMER: (Pod)zlatiborski slučaj samo je primer u malom, na lokalu, onoga što se dešava na „širokom planu“, tj. u međudržavnim odnosima Srbije i Rusije. Koji se poslednjih dana manifestuju dvostruko. Prvo kroz (predizbornu) parolu premijera Vučića: i Evropska unija i Rusija, a drugo kroz pripreme skorašnje (u martu) posete predsednika Nikolića Moskvi sa glavnom temom: „izjednačavanje ruske (humanitarne?) baze u Nišu sa NATO savezom“.\nOdnosima Srbije i Rusije bio je posvećen i jedan ovonedeljni (22. februar) skup, koji je izazvao (ne)očekivano uzbuđenje u javnosti pa i (male) demonstracije ispred mesta njegovog održavanja. Tema je bila zapravo sasvim normalna i, mada možda izazovna, nimalo izazovno formulisana: “Srbija i Rusija – ruski uticaj na stabilizaciju, demokratizaciju i evropske integracije Srbije”, a organizator Centar za evroatlantske studije.\nZaključak tog skupa mogao bi se u jednoj rečenici izraziti ovako: dok se Rusija rukovodi svojim interesima, Srbija se rukovodi svojim mitovima. Kako u političkim i kulturnim odnosima – o čemu će biti reči nekom drugom prilikom – tako i u ekonomskim, čemu je posvećena tema ovog broja NM.\nRusija je prva zemlja s kojom je Srbija, mnogo pre nego sa Evropskom unijom, potpisala sporazum o slobodnoj trgovini. Dogodilo se to zapravo još za vreme Miloševića, a formalni “izvođač radova” bila je vlada SR Jugoslavije, uoči septembarskih izbora 2000. godine. To jasno govori da je taj ekonomski dokument imao jaku političku pozadinu i smisao. Ali, nije se tu radilo samo o predizbornom marketingu. Postojalo je u srpskoj javnosti, i političkoj i najširoj, snažno uverenje da će Srbija sad kad se otresla bivših jugoslovenskih republika moći ekonomski da valorizuje svoje tradicionalno i duboko prijateljstvo sa Rusijom. Do toga, međutim, nije došlo. Kasnije je u dva navrata, 2009. i 2011. godine, lista proizvoda za koje važi sloboda trgovine proširivana, ali su efekti bili jednako skromni.\nRobna razmena je rasla, ali praktično ništa brže nego sa drugim zemljama. Od 2001. do 2015. ukupan izvoz Srbije porastao je osam puta (sa 1,7 na 13,5 milijardi dolara), isto koliko i u Rusiju (sa 90 na 725 miliona dolara). Doduše, 2015. je došlo do velikog skoka dolara, ali slika nije mnogo drugačija ni ako se kao reper uzme 2014. godina: Ukupan izvoz Srbije skočio je u tom slučaju sa 1,7 na 15 milijardi dolara (devet puta), a izvoz u Rusiju 11 puta, tj. na milijardu dolara.\nU stvari, onaj “vetar u leđa” srpsko-ruskoj trgovini, tačnije srpskom izvozu u Rusiju, doneo je trgovinski rat između Zapada, tj. EU i SAD sa jedne, i RF sa druge strane, što je dovelo do naglog porasta srpskog izvoza prehrambenih proizvoda. Međutim, ni tu zapravo rezultati nisu bili naročito spektakularni, a posle kratkotrajnog uzleta usledio je pad. Dva su razloga za to. Prvo, drugi su često konkurentniji; tj. Rusi su se snašli, odnosno snašli su se drugi i ponudili jeftinije (a možda i bolje) proizvode nego Srbija. I drugo, svakako važnije: Rusija je zapala u krizu, tj. recesiju.\nRUSKA KRIZA: Ruska kriza je posledica pre svega strmoglavog pada cena njenih najsnažnijih izvora prihoda, odnosno najvećih izvoznih aduta, nafte na petinu (jedan barel je sa blizu 150 dolara pre 6-7 godina pao na 30 dolara) i prirodnog gasa na trećinu (sa oko 500 dolara na 170 USD za 1.000 kubnih metara). To je ruske godišnje prihode smanjilo sa oko 450 milijardi dolara na svega jednu četvrtinu, tj. oko 100 milijardi dolara. Kakve to posledice ima po rusku državu vidi se, recimo, po tome što se pre neku godinu (2014) računalo da je za uravnoteženje ruskog budžeta potrebna cena nafte od 100 dolara za barel, pa 80 dolara, pa prošle godine 50 dolara za barel, a evo cena barela se obrušila na 30 dolara, sa tendencijom daljeg pada.\nSa druge strane, ruska kriza je posledica onog maločas pomenutog trgovinskog rata od kojeg se Srbija okoristila. I jedno i drugo je, naravno, da makar uzgred napomenemo, isprepletano sa politikom, pre svega ukrajinskom krizom.\nSvi osnovni makroekonomski podaci Rusije za 2015. godinu negativni su. Bruto domaći proizvod je pao za 3,7 odsto u odnosu na 2014. godinu. Međutim, kako je nedavno, upravo u Novom magazinu, pisao Vladimir Gligorov, investicije i potrošnja realno su pali za čak 10 odsto, što se “graniči sa privrednom depresijom”.\nRuski izvoz je 2015. pao za petinu (tj, sasvim precizno, za 19 odsto), a uvoz za četvrtinu, tj. celih 25 odsto. Jedini podatak sa pozitivnim matematičkim predznakom zabeležen je kod inflacije koja je prošle godine iznosila 15,5 odsto, ali bar čitaocima NM ne treba objašnjavati koliko je to u stvari loše.\nDubinu krize odražava i strmoglavi pad ruske nacionalne valute: Za poslednje dve godine ona je izgubila polovinu svoje vrednosti: početkom 2014. za jedan evro trebalo je 47, a u januaru 2016. godine 93 rublje. Sa ovim je povezan i pad ruskih deviznih rezervi koje su se za poslednje dve godine takođe gotovo prepolovile: sa oko 500 milijardi dolara 2013. spale su na 300 milijardi USD krajem 2015. godine.\nJoš više od ovoga zabrinjavaju perspektive ruske privrede. Prošle godine su, naime, direktne strane investicije u Rusiju iznosile svega milijardu i po evra. Pre nego što se zavadila sa Zapadom te sume su bile 20-30 puta veće: 2011. i 2012. godine, recimo, direktne strane investicije u Rusiju iznosile su oko 40 milijardi evra, 2013. su bile 52 milijarde, da bi već naredne 2014. godine pale za dve trećine, tj. na 17 milijardi evra.\nAko se tome doda i pad uvoza iz Sjedinjenih Država, koji je bio oko 35 odsto, i Evropske unije, koji je bio i nešto veći, slika postaje još mračnija. Uzgred, šef gorepomenutog Stamatovića Nenad Popović izjavio je nedavno kako Amerika, iako najveći zagovornik sankcija, sama povećava svoj izvoz u Rusiju. Podaci, kao što vidimo, demantuju takve informacije.\nMANJI IZVOZ: Ovaj opadajući spoljnotrgovinski trend važio je i za Srbiju. Kada je reč o izvozu, Rusija se nalazi na petom mestu – iza Italije (2,2 milijarde USD), Nemačke (1,7 milijardi), Bosne i Hercegovine (1,2) i Rumunije (745 miliona dolara). Na rang-listi zemalja iz kojih Srbija najviše uvozi Rusija se nalazi na trećem mestu: iza Nemačke (2,3 milijarde dolara) i Italije (1,9 milijardi), a ispred Kine (1,5 milijardi) i Mađarske (870 miliona USD). Opada i izvoz u Rusiju i uvoz iz Rusije. Prošle godine u odnosu na pretprošlu i izvoz i uvoz opali su za oko 30 odsto: prvi sa preko milijardu na 725 miliona USD, a drugi sa 2,3 na 1,7 milijardi USD.\nČesto se ističe da je poljoprivreda naša šansa. I agrar jeste na neki način iskoristio sankcije Zapada prema Rusiji. Izvoz hrane u Rusiju za dve godine je takoreći udvostručen: sa 165 miliona 2012. na 310 miliona dolara 2014. godine. Međutim, već sledeće, tj. prošle godine, izvoz prehrambenih proizvoda, kao i svih ostalih, pao je za gotovo 20 odsto, tj. na 265 miliona dolara. Najnoviji trendovi ipak pokazuju gde Srbija treba da traži svoju šansu. Naime, izvoz mesa je skočio sa par miliona 2010. na gotovo 70 miliona dolara 2014, da bi 2015. pao na tridesetak miliona USD. Sa voćem se to, međutim, nije desilo. Izvoz voća je porastao sa 80 miliona USD 2010. na 150 miliona 2014. godine, ali je nastavio da raste i 2015, dostigavši 170 miliona dolara.\nZavršavajući ovaj “pasaž” o spoljnoj trgovini valja napomenuti da, iako pojedinačno ulazi u red najvećih spoljnotrgovinskih partnera Srbije, učešće Rusije u našoj ukupnoj spoljnoj trgovini prilično je skromno. U ukupnom izvozu Srbije (13,4 milijardi dolara) Rusija je sa 725 miliona činila tek 5,5 odsto. U ukupnom uvozu (18,2 milijardi USD) Rusija je sa 1,7 milijardi zauzimala nešto manje od 10, tj. tačno 9,5 odsto.\nJOŠ MANJE INVESTICIJE: Kao investitor Rusija je još manjeg značaja nego kao trgovinski partner. Ukupne ruske investicije u Srbiju procenjuju se na milijardu i 100 miliona evra: 900 miliona Gaspromnjeft u NIS i 200 miliona Lukojl u Beopetrol. Ispred Rusije su Italija (dve milijarde evra), Austrija (1,95 milijardi), Norveška (1,6 milijardi), Belgija (1,5 milijardi), Nemačka i Grčka (po 1,2 milijarde), dok Rusija na toj listi, zajedno sa Slovenijom i SAD, deli 7, 8. i 9. mesto.\nKao što se vidi, praktično sve ruske investicije skoncentrisane su u energetiku; bilo je nekih pokušaja sa prehrambenom industrijom, Rusi su jedno vreme držali Karneks, ali su ga napustili. U poslednjih godinu dana Rusi najviše investiraju u medije i u jačanje svojih političkih uticaja, između i preko “kulturnih centara”, ali to je za neku drugu priču.\nZa ruske investicije u energetiku nesumnjivo važi da imaju jaku dozu politike i političkog. Kupoprodaja Naftne industrije Srbije više je politički nego ekonomski dil: “mi vama NIS, vi nama veto na priznavanje Kosova u Savetu bezbednost”. To se ne ogleda samo u relativno niskoj ceni – 400 miliona evra; preostalih 500 miliona odnosi se na investicije u Rafineriju “Pančevo” – nego i u čitavom nizu drugih komponenti ovog posla koje su Srbiju i njene interese stavili u prilično podređen položaj.\nNajpre, Rusi su u ugovor ugradili odredbu po kojoj se ne može povećavati koncesija na eksploataciju, tzv. rudna renta, tako da NIS sada državi Srbiji plaća tri odsto od cene nafte, odnosno gasa, dok u Rusiji rudna renta iznosi 22 odsto.\nDrugo, a zahvaljujući prethodnom, Rusi su krenuli u besomučno iskorišćavanje naftnih i gasnih polja u Srbiji takozvanim “raubovanjem”, što znači da se ne vodi računa o optimalnosti nego samo o brzini eksploatacije. Tako su proizvodnju podigli sa 700.000 na 1,2 miliona tona.\nI, treći primer, ugovorom o kupoprodaji NIS-a predviđeno je da kupac do 2020. godine održava proizvodnju u obe rafinerije, dakle i pančevačkoj i u novosadskoj. Ova druga, međutim, praktično uopšte ne radi. Tačnije, u njoj se odvija neka mizerna proizvodnja motornih ulja, ali sve govori da se zapravo čeka “zadata” 2020. godina, da istekne pomenuta obaveza i da se novosadska rafinerija načisto zatvori.\nMEKA MOĆ: Najbolji pokazatelj kako i koliko Rusija energetske tokove koristi za političke uticaje, jeste tzv. gasna privreda. Naime, Srbija je jedina zemlja koja prirodni gas iz Rusije uvozi preko posrednika, rusko-srpske firme nastale u doba Miloševića “Jugorosgas”, u kojoj je Srbija na početku bila polovični vlasnik, ali je kasnije, po svoj prilici zahvaljujući nekim političko-koruptivnim mahinacijama, izgubila polovinu vlasništva i sada je vlasnik samo jedne četvrtine ove kompanije. Bivša ministarka energetike Zorana Mihajlović pokušala je da ukloni tog posrednika, ali nije uspela.\nMihajlović nije uspela ni u jednom svom drugom naumu – da pod kontrolu Vlade Srbije stavi Srbijagas. Pokušala je (da ne ulazimo sad u iskrenost njenih motiva) da sprovede reorganizaciju Srbijagasa u skladu sa evropskim direktivama, pa onda i da smeni njegovog direktora Dušana Bajatovića koji se tome protivio. Došlo je praktično do otvorenog sukoba iz kojeg je Bajatović, koga su, to nije nikakva tajna, podržavali Rusi, izašao kao pobednik. Kada je 2014. pravljena nova vlada Zorana Mihajlović je izgubila mesto ministra energetike, dok je Bajatović zadržao poziciju direktora Srbijagasa.\nInferiornost Srbije, odnosno, sa druge strane, ruska želja da što snažnije i direktnije ostvaruje svoje interese u praktično svom poslednjem uporištu na Balkanu (pa i istočnoj Evropi u celini) vidi se na slučaju gasovoda “Južni tok”. Sa svim zemljama kroz koje je ovaj gasovod trebalo da prođe Rusija je zaključila paritetne, tj. ugovore o pola-pola vlasništvu. Jedino je u firmi “Južni tok Srbija” Rusija imala 51, a Srbija 49 odsto. Ne treba za to, naravno, kriviti pre svega rusku stranu: i vlasti u Srbiji htele su da politički profitiraju na toj vezi. Setimo se samo svečanog zavarivanja cevi u sremskom selu Šajkaš novembra 2013. godine, u času kada izgradnja Južnog toka nije počela ni u Rusiji. Dok je našima to bilo potrebno zarad unutrašnjopolitičke borbe sa opozicijom, Rusima je to trebalo u njenoj globalnoj tuči sa Amerikom.\nPropast “Južnog toka”, kao posledica ekonomskog i političkog posrtanja Rusije poslednjih godina, poklopio se sa zaustavljanjem ruske ekonomske ekspanzije na Srbiju. Sber banka je kupovinom austrijske Folks banke ušla na tržište Srbije, sa radom je počela i Moskovska banka, a osnovana je 2012. i osiguravajuća kuća Sogaz; 51. odsto u vlasništvu ruskog Sogaza (čiji je stopostotni vlasnik Gasprom) i 49 odsto u vlasništvu Srbijagasa. Međutim, nije primećeno da se ijedna od ovih finansijskih institucija širi na tržištu, štaviše i Moskovska banka i Sogaz drže se prilično rezervisano, bar kad je o radu sa stanovništvom reč.\nPARADIGMA FIAT: Ne treba, međutim, iz svega ovoga izvući zaključak kako bi srpska privreda trebalo da se mane Rusije. Naprotiv.\nKao zemlja 20 puta brojnija od Srbije (150 miliona stanovnika) i sa BDP-om većim 40 puta (1.200 milijardi evra), Rusija je za svakoga, pogotovo u Evropi, poželjna destinacija. Ali, baš zato treba da budemo svesni da nam Rusija neće pokloniti svoje tržište, već ga moramo osvojiti, u oštroj utakmici sa drugima. Rusi, kao što je poznato, tu nisu pokazali nikakvu bolećivost prema Srbiji: kada im je trebalo – kupovali su; kada nešto nije valjalo – vraćali su.\nOdnos Putinove Rusije prema Srbiji možda najbolje ilustruje primer sa kragujevačkom fabrikom automobila. Srbija je oduvek nastojala da na listu slobodne trgovine ubaci “fiat”, ali to nije uspevala. Naročito su, računajući na ideološku bliskost i bratske veze sa Rusijom i Putinom, velike napore u tom pogledu od 2012. ulagale socijalističko-naprednjačke vlade, i Dačićeva i Vučićeva. Ali – bez ikakvog uspeha. Rusi “fiat” nisu pustili, iako 10.000 vozila, koliko smo tražili, za njihovo ogromno tržište – na kojem je prošle godine, posle pada od 40 odsto u odnosu na 2014, prodato preko 1,5 miliona vozila – ne znači praktično ništa (manje od jedan odsto).\nNa kraju, ako bi iz svega ovoga trebalo izvući neki zaključak, on bi mogao da glasi: Rusi su se, za razliku od nas, držali naše poslovice: ljubav za ljubav, a sir za pare. Sami smo sebe stavljali u inferioran položaj jer su srpski političari naklonost Rusije kupovali parama građana Srbije. To što, pak, nismo znali da branimo svoje ekonomske interese kod Rusa, nam nije donosilo nikakve političke, niti bilo kakve druge poene. Naprotiv.\nОбјавио Unknown у 21:58