Zavičajni muzej Visoko: Čestitka za Dan Armije RBiH – Visoko.ba\n15. Aprila 2020. 15. Aprila 2020. Sajo\tVisoko\nKolektiv Zavičajnog muzeja čestita 15.april – Dan Armije Repubilke Bosne i Hercegovine\nOsnovana je 15. aprila 1992. godine od jedinica Teritorijalne odbrane BiH i organiziranih dobrovoljaca. Vrhovni zapovjednik bio je predsjednik Republike. Za načelnika Glavnog štaba (GŠ) Armije RBiH je izabran general Sefer Halilović, koji će tu funkciju obavljati do 1993. godine. Za njegove zamjenike imenovani su Jovan Divjak i Stjepan Šiber. Za prvog komadanta, nakon uspostavljanja te funkcije izabran je Rasim Delić. Sjedište GŠ Armije R BiH je bilo u Sarajevu i predstavljao je najviši organ u komandnom lancu. Sastojao se od nekoliko uprava kao što su: Uprava za kadrove, Uprava za operacije i obuku, Uprava za logistiku, Uprava za moral, informativno-propagandnu djelatnost i vjerska pitanja, Obavještajna uprava i dr.\nNakon Dejtonskog sporazuma, ARBiH je zajedno sa HVO-om formirala Vojsku Federacije BiH, a nakon reforme odbrane transformisana je u Bosanske rendžere, jednu od tri brigade u sastavu Oružanih snaga Bosne i Hercegovine.\nSimbol ARBiH bio je ljiljan, a grb je, grb RBiH uz dodatak zlatnih mačeva i vojnih natpisa.\n← Čestitka premijera Ganića i predsjedavajućeg Huskića za Dan Armije RBiH\nUz godišnjicu Armije RBiH: Gdje je koja vojska bila 9. maja 1995.? →\nAffan Bukva, četrnaestogodišnji hafiz iz Visokog\nIzložba “Pogled unazad” – 13. Dani Zaima Muzaferije


EU ODOBRILA POMOĆ PORTUGALU, POLJSKOJ I GRČKOJ | Hayat.ba\nEU ODOBRILA POMOĆ PORTUGALU, POLJSKOJ I GRČKOJ\nEvropska komisija odobrila je Grčkoj, Poljskoj i Portugalu niz paketa finansijske moći vrijednosti od više milijardi dolara s ciljem ublažavanja ekonomskih posljedica epidemije virusa korona kroz grantove i garancije za zajmove.\nOdobreni su programi pomoći od 13 milijardi evra za privredu Portugalije, 22 milijarde državnih garancija za Poljsku i dvije milijarde evra Grčkoj.\nOva šema pomoći će poljskim preduzećima, koja su pogođena trenutnom krizom zbog virusa korona, da pokriju neposredne obrtne resurse i potrebe za investiranjem – rekla je potpredsjednik Evropske komisije Margret Vestager.\nŠto se tiče Portugala, ona je navela da će 13 milijardi eura pomoći ovoj zemlji da obezbjedi direktne grantove i javne garancije za zajmove kako bi se pomoglo malim i srednjim preduzećima, ali i velikim firmama, da pokriju potrebe za ulaganjima i obrtnim kapitalom.


Veritas predviđa ogromno zagađenje u atmosferi koje nastaje zbog "tamnih podataka"\nNapisao misha, 2020-05-18 01:21:13 u Novosti\nFil Brejs, direktor za održivost i izvršni potpredsednik za uređaje i softverski definisana skladišta podataka u kompaniji Veritas Technologies pojasnio je rečima: “Širom sveta, pojedinci i kompanije rade na smanjenju svojih CO2 otisaka, ali tamni podaci često nisu na spisku aktivnosti. Međutim, tamni podaci proizvode više ugljen-dioksida nego svaka od 80 zemalja sveta, tako da je jasno da je reč o stvari koju bi svako trebalo ozbiljno shvatiti. Filtriranje tamnih podataka i brisanje informacija koje nisu potrebne, trebalo bi da postanu moralni imperativ za preduzeća svuda u svetu. IT industrija mora da se izbori s izazovom, s obzirom na to da su obimi podataka sve veći iz godine u godinu. Predviđamo ogroman rast u količini podataka koje kreiraju IoT uređaji, a to je ono što će po rečima analitičara činiti lavovski deo od 175 ZB podataka koje očekujemo do 2025.\nPreduzeća moraju da razumeju ovaj tip podataka i politike za skladištenje takvih podataka, tako da ne doživimo da se emisije CO2 otrgnu kontroli. Međutim, svi mi možemo da individualno odigramo ulogu. Skoro svako od nas skladišti podatke kojima više nikada neće pristupati, jednostavno zato što je skladište u informatičkom oblaku tako jeftino i dostupno nama – govorimo o hiljadama video snimaka i fotografija kojima se nikada nećemo vratiti da ih pogledamo, ili e-poruke koje nikada nećemo čitati – a više stotina miliona ljudi to radi. Kompanije i potrošači svuda moraju da nauče kako da upravljaju svojim podacima zarad planete.”\n- Identifikovanje svih skladišta podataka i sticanje uvida: mapiranje podataka i otkrivanje podataka su prvi koraci u razumevanju toka informacija u organizaciji. Vidljivost podataka i sticanje uvida u to gde se čuvaju podaci i osetljive informacije, ko ima pristup njima i koliko dugo se zadržavaju, predstavlja kritičan prvi korak u potrazi za tamnim podacima i ključni temelj od kojeg treba krenuti.\n- Osvetljavanje tamnih podataka: Proactive Data Management omogućava organizacijama da sagledaju infrastrukturu za podatke, skladišta i rezervne kopije, da preuzmu kontrolu nad rizicima u vezi s podacima i da donose informisane odluke o tome koje podatke mogu da izbrišu bez sumnje.\n- Automatizovanje otkrivanje i rutine za sticanje uvida u podatke: držeći korak s eksplozijom podataka, kompanije bi trebalo da automatizuju analitiku, praćenje i izveštaje, neophodno za pružanje organizacione odgovornosti za tamne podatke, korišćenje i bezbednost datoteka. Kompanije će možda morati da rade s petabajtima podataka i milijardama datoteka, tako da njihov pristup rešavanju pitanja “uvida u podatke” bi trebalo integriše rešenja za arhiviranje, bekapovanje i sigurnost podataka, kako bi se sprečio gubitak podataka i obezbedilo zadržavanja podataka zasnovano na politikama.\n- Umanjivanje i postavljanje kontrole oko podataka: minimalizacija podataka i ograničavanje namene obezbeđuju da organizacije smanje količinu podataka koji se skladište i da se pobrinu da ono što se zadržava bude direktno povezano s namenom za koju je prikupljano. Klasifikacija, fleksibilno zadržavanje i sistemi za upravljanje politikama usaglašenosti omogućavaju samouvereno brisanje nerelevantnih informacija, što je kamen temeljac svakog projekta tamnih podataka i kompanijske usaglašenosti.\n- Nadgledanje da biste osigurali kontinuirano pridržavanje pravila za usaglašenost sa standardima: pravila usaglašenosti kao što je GDPR uvode dužnost svih organizacija da prijavljuju određene vrste curenja podataka relevantnom nadzornom organu, a u nekim slučajevima i pojedincima. Organizacije moraju da procene svoju sposobnost da nadgledaju aktivnosti kršenja i da brzo aktiviraju procedure izveštavanja kako bi osigurale usaglašenost.


AMUS iz Fonda za kulturne i socijalne namjene osigurao pomoć autorima\nNakon što je 18.04.2020. godine na elektronskoj Skupštini, potvrđen izbor organa upravljanja izglasanih u oktobru 2019. godine, članovi Upravnog odbora AMUS-a su danas održali prvu sjednicu Upravnog odbora na kojoj su razmatrani svi zahtjevi autora za socijalnu i zdravstvenu pomoć.\nSvima koji su ispunjavali uslove utvrđene Pravilnikom o fondu za kulturne i socijalne namjene je odobren zahtjev. Autori, muzički stvaraoci ozbiljno su pogođeni aktuelnom krizom uzrokovanom epidemijom koronavirusa, sistem kolektivne zaštite autorskih muzičkih prava do daljnjeg je jedini siguran izvor prihoda za autore. Otkazivanje koncertnih događanja i zatvaranje ugostiteljskih objekata ima itekako negativne efekte na funkcionisanje ovog sistema koji trenutno posluje u otežanim uvjetima.\nOvo su hitne i kratkoročne mjere koje za cilj imaju pomoć članovima koji su već sada u velikim problemima.\nPosebno ističemo dva zahtjeva koja su odobrena:\nMuamer Bjelak, član AMUS-a, poznat je široj javnosti u Bosni i Hercegovini čiju je naklonost stekao kroz nekoliko bosanskohercegovačkih i regionalnih muzičkih programa. O zdravstveno izazovnom periodu njegovog života ste često mogli čitati i u medijima, upoznavajući se sa samo malim dijelom onoga što je naš Muamer prošao i što dalje prolazi.\nUpravni odbor je na današnjoj sjednici, kao što je već pomenuto, razmatrao zahtjeve za korištenje sredstava iz Fonda za kulturne i socijalne namjene te smo nakon što je Upravni odbor donio odluku, bili oduševljeni što Muameru možemo saopštiti da će ostatak duga za troškove operacije klinici u Beču uplatiti AMUS.\nZejnil Halilović autor, član AMUS-a od 2014. godine je povratnik u Višegradu koji se našao u izuzetno teškom stanju i potrebna mu je pomoć. 10 mjeseci sa svojom porodicom živi bez krova, vode i struje u svojoj kući. Ovo su neophodni troškovi za opstanak svakog ljudskog bića i stoga je Upravni odbor odlučio da se iz Fonda za kulturne i socijalne namjene finansira izgradnja krova. Pozivamo autore, članove AMUS-a koji imaju višak građevinskih materijala ili se i sami bave nekim od zanatskih poslova koji bi mogli doprinijeti poboljšanju stanja u kući Halilovića da se odazovu ovoj humanitarnoj akciji. U skladu sa svojim mogućnostima zajedno sa AMUS-om doprinesite akciji izgradnje Zejnilove kuće.\nSolidarnost je jedna od najviših ljudskih vrijednosti koju trebamo njegovati svakodnevno.


Velika igra berzi: Londonski Siti je ključ pregovora Britanije i EU o „bregzitu“ - Sputnjik Srbija\n19:17 07 Maj 2021\nUživo: Vesti: Ko bi mogao da zaradi od odricanja od zaštite vlasništva za patente vakcina /video/\nVelika igra berzi: Londonski Siti je ključ pregovora Britanije i EU o „bregzitu“\n20:16 09.09.2020 (osveženo 17:36 10.09.2020) Preuzmite kraći link\nFinansijske usluge londonskog Sitija, finansijske prestonice sveta, nešto su za šta je vlada u Londonu spremna mnogo toga da žrtvuje. U toku je velika igra berzi i zato je londonski Siti ključ pregovora Britanije i EU o „bregzitu“.\nOvako dopisnica RTS-a iz Londona Ivana Miloradović komentariše osmu, po mnogim ocenama i ključnu rundu pregovora Londona i Brisela o novom sporazumu o trgovini, bezbednosti i drugim pitanjima, a koji dve strane pokušavaju da postignu otkako je Britanija napustila Uniju 31. januara.\nLondonski Siti je ključ pregovora\nKako objašnjava, izlaskom iz EU, bez obzira na to da li će se sa Briselom postići dogovor ili ne, London ima potpunu kontrolu nad londonskim Sitijem, koji će onda biti slobodan da trguje, pre svega, sa azijskim tržištem, na način na koji to želi. Londonski Siti je, podseća, uspeo da održi poziciju finansijske prestonice sveta, uprkos rivalstvu sa Njujorkom i uz neverovatni rast kineske privrede i izazove koji dolaze sa Šangajske berze.\n„Dakle, uveliko se priprema teren za izlazak bez sporazuma, upravo zato što sporazum nije toliko bitan ovoj vladi, već oslobođenje od evropskih regulativa. Naime, ovi pregovori se odvijaju u neobičnim uslovima, jer je pandemija kovida 19 poremetila sve svetske ekonomije. U ovom trenutku prosečni Britanac razmišlja da li će živ da stigne na posao kroz razne barijere i razna socijalna distanciranja. Milioni su ostali bez posla ili im preti da ostanu bez posla, pa se fokus prosečnog čoveka potpuno pomerio. Za njega se ’bregzit‘ već desio, pa pitanje koje je pre godinu dana bilo izuzetno važno, a to je da li će sporazuma biti ili ne i kakav će on biti, za prosečnog Britanca sada uopšte nije važno“, objašnjava Miloradovićeva.\nBritanska vlada, dodaje, koristi taj trenutak da sprovede ono što želi i Boris Džonson nije u poziciji da pravi prevelike kompromise.\n„Mišel Barnije, kao evropski pregovarač, od početka je bio izuzetno tvrd, ali sada je on u poziciji ne da ima više da izgubi, već da bilo šta što ima da ’izvuče iz rukava‘, pada praktično na ’gluve uši‘. Tako da je u ovom trenutku pozicija Londona mnogo jača“, ocenjuje naša sagovornica.\nDžonson ne blefira\nPostoji, kaže, još jedan razlog iz kog Džonsonu odgovara da se sve završi do polovine oktobra.\n„Početkom novembra su izbori u SAD, a ishod tih izbora bi možda mogao da oslabi poziciju ove vlade u Londonu. Dakle, dok je Donald Tramp u Beloj kući, pozicija aktuelne britanske vlade je izuzetno čvrsta kada je reč o svetskoj sceni. Tako da ovo jeste oportun momenat za ovu vladu da finišira pregovore, sa ili bez sporazuma. Neko bi rekao da Boris Džonson svojim tvrdim stavovima zapravo blefira, ali meni se čini da to nije slučaj, jer prilikom izbora između sporazuma sa EU i potpune slobode londonskog Sitija od evropske regulative, ovo drugo će prevagnuti u svakom slučaju“, uverena je dopisnica RTS-a iz Londona.\nKvote za ribarenje — glavni kamen spoticanja u pregovorima\nPrema njenim rečima, glavni kamen spoticanja u ovim pregovorima su kvote za ribarenje koje su se do sada, u okviru EU, tradicionalno pregovarale svakog decembra. To su uvek bili najteži pregovori, jer su britanski ribari još od ulaska Britanije u Uniju katastrofalno nezadovoljni svojim kvotama kada je reč o ribarenju u britanskim vodama.\n„Naime, britanske teritorijalne vode, koje su prepune ribe, prostiru se na 200 nautičkih milja u radijusu od britanske obale. To je ogromna količina ribe, a za Britance je odavno jako važna krilatica da britanske ribarske vode, pre svega, pripadaju britanskim brodovima. Međutim, to već jako dugo nije slučaj, jer u ovom trenutku 60 odsto ribe koja se ulovi u tim vodama ne pripada Britancima. Glavne flote u EU su pre svega španska, a zatim i francuska flota i te dve flote u ovim pregovorima imaju prilično da izgube kada je reč o prihodima, mnogo više od Britanaca, za koje je zaštita ribara više istorijsko pitanje nego ekonomsko“, napominje Ivana Miloradović i podseća da je uništenjem španske flote u engleskim teritorijalnim vodama tokom anglo-španskog pomorskog rata Španija bankrotirala i prestala da bude prva pomorska sila sveta, a primat je preuzela Britanija i držala ga nekoliko vekova.\nUpravo zato, dodaje ona, iako britanski prihodi od ribarenja nisu veliki, insistiranjem na preuređenju kvota Velika Britanija, na neki način, podseća Evropsku uniju na značaj svojih teritorijalnih voda. Postizanje dogovora oko ovog pitanja, primećuje naša sagovornica, dodatno otežava i činjenica da je britanskom premijeru Borisu Džonsonu, pored istorijskog konteksta, jako važno da održi obećanje koje je dao ribarskim zajednicama širom Ujedinjenog Kraljevstva, od Škotske na severu do Kornvola na jugozapadu.\n„Sve te zajednice su od početka bile veliki pobornici ’bregzita‘, upravo zato što smatraju da su ribarske kvote, koje se baziraju na statistikama iz sedamdesetih godina, potpuno nefer. To čak priznaje i Mišel Barnije, ali za Borisa Džonsona ovo je kako pitanje suvereniteta Velike Britanije, tako i pitanje toga da pobornicima ’bregzita‘ pokaže da je on uz njih kao što su oni bili uz njega“, ukazuje Miloradovićeva.\nPrema njenim rečima, iako u ovom trenutku ima malo razloga za optimizam povodom ishoda pregovora o „bregzitu“, preokreti su, naravno, mogući.\nAko dve strane ne postignu sporazum, od 1. januara će biti uvedene carine i druge prepreke. Britanske kompanije su prošle nedelje upozorile da bi u tom slučaju moglo da dođe do zastoja saobraćaja u lukama i do „ozbiljnih poremećaja“ u snabdevanju najvažnijom robom.\nBoris Džonson, pregovori, Bregzit\n07/05 19:14 Severna Koreja: Leci iz Južne Koreje mogli bi da sadrže virus korone\n07/05 19:00 Vesti: Ko bi mogao da zaradi od odricanja od zaštite vlasništva za patente vakcina /video/\n07/05 19:00 Zvezda, Evroliga, Jokić... – sada se lome obruči i osvajaju titule\n07/05 18:50 Najmoderniji ruski lovci i helikopteri na moskovskom nebu 9. maja\n07/05 18:42 Pola čovek, pola Liga Evrope – Emeri!


Puhalac: Dostići nivo Srbije u realizaciji „Južnog toka“ | ENERGETIKArs.com\nNalazite se na Home » Gas » Puhalac: Dostići nivo Srbije u realizaciji „Južnog toka“\nPuhalac: Dostići nivo Srbije u realizaciji „Južnog toka“\nObjavljeno: 15:41, 12. марта 2013.\nBANJALUKA, Cilj Republike Srpske je da što prije dostigne nivo realizacije projekta „Južni tok“ na kojem je trenutno Srbija, rekao je danas vršilac dužnosti direktora privrednog društva „Gas res“ Slobodan Puhalac.\nPuhalac je danas u Banjaluci upoznao ambasadora Rusije u BiH Aleksandra Bocan-Harčenka o dosadašnjim aktivnostima Vlade Srpske i ovog preduzeća na realizaciji projekta priključenja Srpske na gasovod „Južni tok“, kao i saradnji koja je uspostavljena sa preduzećem „Srbijagas“ iz Novog Sada.\nOn je napomenuo da je preduzeće „Srbijagas“ spremno da u potpunosti pruži podršku i prenese iskustva kako bi Republika Srpska uspješno došla do svog cilja, saopšteno je iz „Gas Resa“.\nBocan-Harčenko je naglasio da je izgradnja gasovoda „Južni tok“ i njegovih priključaka strateško pitanje za Rusiju, te da je zadatak diplomatskih misija da prate aktivnosti na njegovoj realizaciji.\n„Naše opredjeljenje je jasno i Ruska Federacija će, kao i do sada, dati punu podršku realizaciji ovog projekta koji je od posebnog značaja za Republiku Srpsku i BiH“, istakao je ruski ambasador, dodajući da je dosadašnja ekonomska saradnja sa Republikom Srpskom veoma uspješna.\nU prostorijama „Srbijagasa“ u Novom Sadu sutra oko 12.00 časova biće održan sastanak predstavnika „Gas resa“ i „Srbijagasa“, na kojem će biti razmotreno više ključnih tehničkih pitanja, kao i imenovanje članova radnih grupa radi nastavka aktivnosti na realizaciji projekta „Južni tok“. Srna


Roman catholic prelates, politicians, and scientists on the position of the Roman Catholic Church in the Kingdom of Serbs, Croats and Slovenes\nРимокатолички прелати, политичари и научници о положају Римокатоличке цркве у Краљевини СХС\nThis paper presents an analysis of the principal views of the Roman prelates on the position of the Roman Catholic Church in the Kingdom of Serbs, Croats and Slovenes, revealed in two surveys organized by the Ministry of Religions and the review Nova Evropa, and in the reactions by politicians and legal experts to these views. The views of the Roman prelates were openly contrary to the articles of the State Constitution, and this indicates a tendency of the Roman Catholic Church to regulate its relationships with the Kingdom of Serbs, Croats and Slovenes on the basis of canon law.\nOdmah po osnivanju Kraljevine SHS otvorilo se pitanje regulisanja položaja Rimokatoličke crkve u državi. Rad se bavi analizom načelnih stavova rimokatoličkih prelata povodom položaja crkve u državi izloženih u dve ankete koje su organizovali Ministarstvo vera i časopis 'Nova Evropa', kao i reagovanjima političara i stručnjaka na ova gledišta Rimokatoličke crkve. Stavovi rimskih prelata koji su suprotni odredbama Vidovdanskog ustava ukazuju na nameru Rimokatoličke crkve da se odnosi između nje i države regulišu na principima kanonskog prava, odnosno da državni zakoni koji regulišu položaj crkve budu u saglasnosti sa crkvenim kanonima.\nBalcanica, 1996, 27, 315-331\nAU  - Petrović, Mirko\nUR  - https://dais.sanu.ac.rs/123456789/4398\nAB  - This paper presents an analysis of the principal views of the Roman prelates on the position of the Roman Catholic Church in the Kingdom of Serbs, Croats and Slovenes, revealed in two surveys organized by the Ministry of Religions and the review Nova Evropa, and in the reactions by politicians and legal experts to these views. The views of the Roman prelates were openly contrary to the articles of the State Constitution, and this indicates a tendency of the Roman Catholic Church to regulate its relationships with the Kingdom of Serbs, Croats and Slovenes on the basis of canon law.\nAB  - Odmah po osnivanju Kraljevine SHS otvorilo se pitanje regulisanja položaja Rimokatoličke crkve u državi. Rad se bavi analizom načelnih stavova rimokatoličkih prelata povodom položaja crkve u državi izloženih u dve ankete koje su organizovali Ministarstvo vera i časopis 'Nova Evropa', kao i reagovanjima političara i stručnjaka na ova gledišta Rimokatoličke crkve. Stavovi rimskih prelata koji su suprotni odredbama Vidovdanskog ustava ukazuju na nameru Rimokatoličke crkve da se odnosi između nje i države regulišu na principima kanonskog prava, odnosno da državni zakoni koji regulišu položaj crkve budu u saglasnosti sa crkvenim kanonima.\nT1  - Roman catholic prelates, politicians, and scientists on the position of the Roman Catholic Church in the Kingdom of Serbs, Croats and Slovenes\nT1  - Римокатолички прелати, политичари и научници о положају Римокатоличке цркве у Краљевини СХС\nUR  - https://hdl.handle.net/21.15107/rcub_dais_4398\nauthor = "Petrović, Mirko",\nabstract = "This paper presents an analysis of the principal views of the Roman prelates on the position of the Roman Catholic Church in the Kingdom of Serbs, Croats and Slovenes, revealed in two surveys organized by the Ministry of Religions and the review Nova Evropa, and in the reactions by politicians and legal experts to these views. The views of the Roman prelates were openly contrary to the articles of the State Constitution, and this indicates a tendency of the Roman Catholic Church to regulate its relationships with the Kingdom of Serbs, Croats and Slovenes on the basis of canon law., Odmah po osnivanju Kraljevine SHS otvorilo se pitanje regulisanja položaja Rimokatoličke crkve u državi. Rad se bavi analizom načelnih stavova rimokatoličkih prelata povodom položaja crkve u državi izloženih u dve ankete koje su organizovali Ministarstvo vera i časopis 'Nova Evropa', kao i reagovanjima političara i stručnjaka na ova gledišta Rimokatoličke crkve. Stavovi rimskih prelata koji su suprotni odredbama Vidovdanskog ustava ukazuju na nameru Rimokatoličke crkve da se odnosi između nje i države regulišu na principima kanonskog prava, odnosno da državni zakoni koji regulišu položaj crkve budu u saglasnosti sa crkvenim kanonima.",\ntitle = "Roman catholic prelates, politicians, and scientists on the position of the Roman Catholic Church in the Kingdom of Serbs, Croats and Slovenes, Римокатолички прелати, политичари и научници о положају Римокатоличке цркве у Краљевини СХС",\npages = "315-331",\nurl = "https://hdl.handle.net/21.15107/rcub_dais_4398"\nPetrović, M.. (1996). Roman catholic prelates, politicians, and scientists on the position of the Roman Catholic Church in the Kingdom of Serbs, Croats and Slovenes. in Balcanica(27), 315-331.\nPetrović M. Roman catholic prelates, politicians, and scientists on the position of the Roman Catholic Church in the Kingdom of Serbs, Croats and Slovenes. in Balcanica. 1996;(27):315-331.\nPetrović, Mirko, "Roman catholic prelates, politicians, and scientists on the position of the Roman Catholic Church in the Kingdom of Serbs, Croats and Slovenes" in Balcanica, no. 27 (1996):315-331,


Ultramaratonoci trčali za korisnice "Kolevke" | (Vesti - 26.06.2016) Subotica\nKomentara: 1 | Pregleda: 7915\nUltramaratonoci trčali za korisnice "Kolevke"\n26.06.2016 u 15:45h\nZahvaljujući učesnicima 10. Državnog prvenstva u ultramaratonu koji je imao humanitarni karakter, dve korisnice Doma za decu sa smetnjama „Kolevka“ će sa svojim pratiocima prvi put otići na letovanje.\nU prostorijama „Pannon“ televizije Tanji Kiš i Gordani Lukač, korisnicama dva dnevna boravka pri Domu za decu „Kolevka“, juče su uručeni vaučeri za desetodnevni aranžman u Grčkoj.\nZbog prirode bolesti, cerebralne paralize i kretanja u invalidskim kolicima one su o odlasku na more do sada mogle samo da sanjaju. Dvadeset sedam takmičara desetog, jubilarnog Državnog prvenstva u ultramaratonu, koje je održano 21. juna na Paliću, se potrudilo da im tu želju pretoči u realnost. Vođeni jakim motivom, takmičari su pod nogama zajedno ostavili 240 pređenih kilometara, a sredstvima od kotizacije omogućili su Tanji i Gordani da sa drugarima u septembru krenu na toliko željeni odmor.\nNajboljim učesnicima trke predsednica Ultramaratonskog kluba „Paligo palus“, Elvira Janoši juče je i zvanično uručila medalje, dok su im kao odgovor na humani gest dve korisnice predale zahvalnice Doma „Kolevka“ i prigodne poklone.\nsloba958 [pre 1379 dana i 4 časa] Odgovori\n#202153 (0) (0)


Partner-predavač - FinMedia Investments\nFinMedia Investments je otvorena za sve vrste predavača iz oblasti investicionog savetovanja, finansijskih usluga, konsaltinga i drugih srodnih profesija.\nUkoliko ste ekspert, mladi analitičar ili finansijski stručnjak sa iskustvom, FinMedia Investments je pravo mesto za Vas. Partnerstvom sa našom kućom možete da proširite svoj krug klijenata, obezbedite dodatni uticaj na tržištima u Evropi i postanete licencirani predavač naše kuće.\nKako postati partner-predavač\nO partnerstvu kao predavač


Beogradske priče: Zabrežje - mesto za careve i kraljeve | Beograd | Novosti.rs\nBeogradske priče: Zabrežje - mesto za careve i kraljeve\nZoran Nikolić | 03. mart 2016. 11:35 | Komentara: 3\nMesto Zabrežje kod Obrenovca imalo burnu istoriju. Ovde su boravili car Josif Drugi i kralj Aleksandar, sačinjeno prvo diplomatsko pismo, kapetan Miša imao veliki mlin, odigrana prva noćna fudbalska utakmica...\nMESTO Zabrežje nalazi se na granici Beograda, nekada je bilo na granici Srbije, a sada je na granici sećanja.\nUšuškano pored desne savske obale, odmah pored Obrenovca, uz ruševine starih zdanja pamti doba kada su ga posećivali kraljevi, najlepše lađe i najveći junaci.\nObilazimo priobalje ovog mesta, nekadašnji Zabreški grad, zdanje doma kulture gde su se smenjivali hoteli kada Obrenovac nije ni sanjao da će imati takva zdanja, prva carinarnica koja je delila Srbiju od Austrije još 1843. godine, veliki magacin rečnog kapetana Miše...\n- DA kapetan Miša Anastasijević danas ustane iz groba i vidi šta smo od njegovog nasleđa uradili, odmah bi se u isti grob vratio - kaže naš domaćin i vodič kroz ovo mesto Momčilo Srećković Moci. - U Zabrežju je bio ogroman mlin u koji je dovožena so u grumenovima, a zatim bi je mleo pod ovim velikim kamenom.\nSve što nam pokazuje Srećković nalazi se u ruševini od nekoliko hiljada kvadrata. Uz njega vodič nam je i Aleksandar Živković Ruja.\nIznad naših glava su nakrivljeni drveni direci koji drže crvotočnu krovnu konstrukciju, mesto gde je boravio kapetan Miša kada bi dolazio ovde...\n- Precizno, naše mesto istorija prvi put pominje 1429. godine, još iz doba despota Stefana. S obzirom na to da je Kolumbo otkrio Ameriku 1492. godine, jasno je da smo "stariji" od nje 63 godine. U Zabrežju je napisano prvo srpsko diplomatsko pismo marta 1804. godine, u kući na kojoj, doduše, stoji uredna spomen-ploča, ali zdanje samo što se nije srušilo.\nOpet jedna tipično naša nelogičnost: na zidu ovog zdanja stoji ime ulice nazvane po Aleksandru Aci Simoviću. On je bio vlasnik elektrane iz koje je potekla struja još 1923. godine, ali kako je posle rata proglašen narodnim neprijateljem imovina mu je konfiskovana. Tako stanovnici ovog mesta glavnu ulicu, kako u šali kažu, danas zovu po "neprijateljevom" imenu.\nUz zdanje stare Carinarnice stoje ostaci kuće Kostasa Salidisa, Cincarina koji je bio trgovac solju i veoma ugledan čovek onog doba.\nNa savskoj obali stoji i zdanje nekadašnje lučke kapetanije, koja odavno broda nije videla. Pored nje, ništa manje zapuštena nalazi se zgrada nekadašnje železničke stanice. Ovde su prolazili vozovi uskog koloseka koji bi prevozili robu prebacivanu železnicom. Nekada je, pamte naši sagovornici, ovde bilo i sedam koloseka, nanizanih jedan do drugog.\n- Naše selo nekada je bilo neobično važno železničko čvorište - dodaje Srećković. - Zbog potreba transporta robe koja je ovde stizala rekom, početka stanica mnogih kompozicija bila je na ovom mestu, a poslednja u Zeleniki kod Herceg Novog. Danas neobično zvuči, ali Beč i Budimpešta su preko Zabrežja izlazili na Jadransko more.\nDVA hotela koja su krasila ovo naselje zvali su se "Srbija" i "Bosna". U to vreme ovde je bila luka koja je spadala među najveće u Srbiji. U sali hotela "Bosna" još 1927. godine postavljen je prvi muzički aparat, na kojem je puštana klasična muzika. Posetilac bi ubacio dinar i slušao Mocarta, Šuberta ili Štrausa.\n- Hotel "Srbija" pamtio je ugledne goste kakvi su bili Branislav Nušić i Čiča Ilija Stanojević. Na proputovanju od Beograda do Šapca lađa "Beli galeb" pristajala bi ovde i pravila pauzu, dok bi čiča Ilija pričao dosetke o svom gvozdenom zdravlju, pa su mu stoga, navodno, lekari preporučili da ne pije vodu, da ne zarđa. To je, valjda, bio razlog što se okrenuo pivu.\nU istom hotelu odigrana je prva pozorišna predstava u ovom mestu, još 1897, kada je putujuća pozorišna grupa davala predstavu "Zvonar Bogorodičine crkve", a hroničari su zabeležili kako su "glumci igrali toliko dobro da su izmamili pljesak prisutnih", dok je putujući bioskop imao projekciju još 1910. godine.\n- Kralj Aleksandar dolazio je u Zabrežje čak tri puta - nastavlja Srećković. - Prvi put je to bilo 1924. godine, kada je priređeno obeležavanje 120 godina od Prvog srpskog ustanka, drugi put 1930, u vreme vršidbe žita, a treći put nepun mesec dana pre atentata u Marselju 1934. godine, kada je ovde održan aeromiting. Tada su tri vojna aviona izvodila akrobacije.\nJEDINE seoske novine u našoj zemlji zovu se "Zabreške", jer ih piše i uređuje, o svom trošku, naš sagovornik Momčilo Srećković. Ili je možda preciznije reći "bile su" budući da nam je nagovestio kraj postojanja ovog lista.\n- Od 1936. učitelj Čeda Mihailović je vodio ovaj list i smenjivali su se mnogi, da bih ja sa prijateljima nastavio taj posao 2006. Novine smo delili besplatno, polovinu žiteljima našeg sela, a ostatak našim Zabrežanima koji žive u drugim mestima. Čak 52 primerka odlazilo je u strane ambasade u Beogradu.\nRedakcija ovog lista nalazi se u dvorištu Srećkovićeve kuće, odmah uz štalu.\nIako je, kako kaže, jedan od osnivača Studija B i nekadašnji dopisnik "Borbe" i "Večernjih novosti", u penziji se bavi poljoprivredom. Svako dete u ovom mestu tokom prvih godinu dana dobija besplatno mleko od našeg sagovornika. A njemu je kratak dan da prikupi sve što zna o svom Zabrežju.\nMnogo je vode proteklo Savom od kada je ovo mesto nastalo, kažu bilo je ovde i po 150 mališana koji bi istovremeno pohađali seosku školu, a danas ih je samo šest. Muke današnjih vremena odrazile su se i na ovu varošicu koju danas zakriljuju samo sećanja na neko svetlije, prohujalo doba.\nAustrijski car Josif Drugi u ovom mestu bio je 1788. godine, kada je u Zabrežje stigao veliki broj srpskih dobrovoljaca - frajkora, koji su vojevali na strani Austrije protiv Turaka.\nTada su iskopali dugačak rov koji je prvo nosio ime Laudonov šanac, po austrijskom vojskovođi, da bi kasnije nazvan Karađorđevim.\nKada su se, kasnije, Austrijanci povlačili, dabome, srpske saveznike su ostavili na nemilost, odnosno "Turcima su ih pod sablju predali".\nNa zabreškom pristaništu kapetan Miša krajem 19. veka gradi "Veliku solaru", sa skladištem kamene soli i pogonom za meljavu na površini od 5.000 kvadrata.\n- Ovde je radilo oko 350 radnika, oko 200 "obalaša" dnevno su na drvenim samarima iznosili iz brodova so u pogone za preradu, a mlin je mogao da samelje oko dve tone soli dnevno - kaže Srećković. - Zgrada "Solare" danas je prepuštena zubu vremena, uništen je stari mlin za meljavu, kriminalci su odneli sve što su mogli, samo je ostalo staro mlinsko kamenje, da seća na ono što je nekada ovde bilo.\nNa mestu gde je danas urasla livada na kojoj postoji poneka kuća, odigrana je prva fudbalska utakmica pod svetlom reflektora u novoj Jugoslaviji, 1948. godine.\nTada je FK Drvodeljac dočekao beogradski Partizan i bio je poražen sa 7:1. Crno-bele predvodio je tada mladi Stjepan Bobek koji je postigao čak četiri gola.\n- Iskusni beogradski električar Stevo Bunčić napravio je reflektore, tako što je limeni levak nosio po dve svetiljke od po 500 vati, podignute na skele nosače visoke šest metara. Utakmica je okupila 2.000 posmatrača, a ostalo je zabeleženo da osvetljenje "nije baš bilo idealno", pa je Stanimir Ranković Pikula pribegao triku: kad god bi lopta izašla van terena, on bi je brzo uvaljao u kofu punu kreča u prahu, pa bi se bolje videla i onda kada zađe u mračniji deo terena.


Zbog Dead Man’s Hand Warriora promenjena HCT pravila - IT magazin\nZbog Dead Man’s Hand Warriora promenjena HCT pravila\nJedan od zanimljivijih i težih špilova za igranje koji se pojavio nakon izlaska Knights of the Frozen Throne ekspanzije jeste nova varijanta Fatigue Warriora, koja se bazira na novoj Warrior karti Dead Mans Hand, a koji koji je osmislio i popularisao poznati Hearthstone strimer i igrač Dog.\nU osnovi, špil je pun removal karata i teške kontrole, a sama pobeda špila se zasniva na tome da iscripte sva sredstva protivniku i da zatim doveka mešate svoju ruku iznova i iznova nazad u špil i tako nikada ne izgubite Fatigue trku. Špil je dizajniran tako da pobeđuje neke od sporijih špilova u trenutnoj meti, i uz odgovarajuće tech karte, ima sasvim solidne rezultate protiv popularnih meta špilova kao što su Razakus Priest, Jade Druid i Quest Exodia Mage.\nŠpil je veoma zabavan, ali i veoma težak i izazovan za igranje, jer ima zaista veoma čudan win condition i stalno morate da balansirate i razmišljate koja je idealna ruka koju želite da pomšetate nazad u špil.\nPopularnost špila dovela je do toga da je on od jednog običnog eksperimentalnog decka postao sasvim ozbiljan takmičarski špil, pa je počeo da se pojavljuje i na turnirima iz zvanične Blizzardove serije Hearthstone Championship Tour (HCT), u okviru koje se ovih dana igraju plej-of turniri za letnje regionalne šampionate.\nZbog veoma komplikovanih situacija do kojih ovaj špil dovodi, Blizzard je specifično promenio i dodao pravila kako bi se izbegle neke nejasnoće. Naime, špil može često da dovede do toga da partija ne može da se završi, odnosno da uđe u beskonačni “loop”, i u tom slučaju novo pravilo kaže da je pobednik onaj igrač koji nakon što prođu 90 krugova, kada Hearthstone automatski prekida partiju i bude nerešeno, je onaj igrač koji je na kraju imao zbirno više armora i Healtha. Ovo je prvi put da Blizzard menja pravila po pitanju “nerešeno” mehanike, jer je ranije partija ponavljana ukoliko dođe do toga da se iz nekog razloga završi nerešeno.\nOvo pravilo je uvedeno kako bi se prosto izbeglo da partije koje traju po sat vremena i 90 krugova se završe tako što niko ne dobije, jer bi stvorile noćnu moru orgnizatorima po pitanju rasporeda mečeva, a ionako već vidimo probleme sa tajmingom i rasporedom, pogotovo ukoliko ovaj špil dobije još veću popularnost.\nDa li ste vi probali Dead Mans Hand Warriora? Jel volite generalno Fatigue špilove ili vas takvi mečevi ubijaju u pojam?


Udruženje „Super žene“ iz Tešice: dve godine uspešnog rada | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nPočetna | Društvo | Super žene\nNiš Miodrag Tasić košarka pozorište Komunalne usluge JP Dušan Ostojić Napredak KK Dveri škole Crveni krst izbori festival Aleksinac.Net Ivan Dimić SNS predsednik opštine Nenad Stanković Žitkovac intervju opština saobraćaj budžet Aleksandar Vučić NATO DS Beograd fudbal Centar za kulturu i umetnost Radio Aleksinac Aleksinački Rudnik\n28.03.2016. Tekst i foto: Tomislav Brzaković\nProšle godine 21. novembra 2015. bile su gošće na RTS-u, u emisiji „Žikina šarenica“. Predstavljale su ne samo Tešicu, nego aleksinačko Pomoravlje.\nNjihove radove iz domaće radinosti i pripremanje zaboravljenih jela, mogli su da vide svi gledaoci na Planeti.\nUdruženje „Super žene“ iz Tešice, jednog od najvećih naselja u aleksinačkom Pomoravlju, u subotu 19. marta 2016. godine, na skroman način su obeležile dvogodišnjicu svog rada od osnivanja. Među zvanicama, bili su predstavnici Opštine, Centra za Socijalni rad, Doma za ometene u razvoju u Kulini, Udruženja žena iz Aleksinca, Kormana kao i predstavnika Mesne zajednice. Među njima bio je i pisac ovih redova.\nPredsednica Udruženja „Super žene“, Mira Bogdanović, izrazila je zadovoljstvo, što su se svi odazvali njihovom pozivu, da svojim prisustvom, uveličaju ovaj trenutak, obele-žavanja godišnjice njihovog rada od osnivanja pre dve godine. Zatim se u kratkim crtama osvrnula na neke od značajnijih aktivnosti, koje su imali u protekloj godini. To su kako je naglasila, pre svega druženje i dobra saradnja sa Etno udruženjem Korman - 2 iz Kormana, Društvom za razvoj kreativnosti iz Aleksinca, koje im je svojevremeno dalo podršku prilikom osnivanja. Zatim sa Gerontološkim centrom „Jelenac“, odelenje u Tešici, Domom u Kulini, Opštinom, Centrom za socijalni rad i drugim.\nProšle godine su organizovale jednu uspešnu humanitarnu akciju. Posetile su decu ometenu u razvoju u Kulini i poklonili im odeću, obuću, igračke i slatkiše. Sa njima su proveli u druženju čitavo pre podne. Učestvovale su i na svim Manifestacijama u okruženju, sa svojim rukotvorinama iz domaće radinosti. Trajni „pečat“ za „pamćenje“ ostavilo je njihovo učešće 21. novembra 2015. Godine, kada su na RTS-u bile gošće u „Žikinoj šarenici“. Nisu predstavljale samo Mesne zajednice Tešice i Grejača, već našu Opštinu sa svih 72 naselja. Njihove radove iz domaće radinosti i prpremljena davno zaboravljena jela, mogli su da vide svi gledaoci na Planeti.\nU ime SO Aleksinac, oglasio se Dragan Jovanović, načelnik za finansije, koji je pohvalio rad Udruženja „Super žene“, istakavši da oni veoma cene to što rade i da ih podržavaju u svojim aktivnostima, određenim finansijskim sredstvima. U ime Društva za razvoj kreativnosti iz Aleksinca, govorio je Dragan Ristić. On je istakao da je saradnja ovih Udruženja u Opštini, veoma dobra, a da će u narednom periodu biti još plodonosnija, jer se uvode novine u njihovom radu. Ali o tome nešto više drugi put.\n# Dragan Ristić Tešica Tomislav Brzaković udruženja građana Korman Dragan Jovanović SO Aleksinac Super žena Tešica Mira Bogdanović Super žene\nOčekuju dobar uspeh\nOsvojile dve druge nagrade


Sprečen šverc cigareta sa Kosova i Metohije (FOTO)\nPočetak/Hronika/Sprečen šverc cigareta sa Kosova i Metohije (FOTO)\nNiške Vesti25. aprila 2017.\nTom prilikom, uhapsili su D.I. (1984) iz Prokuplja, zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivična dela nedozvoljena trgovina i nedozvoljeni promet akciznih proizvoda po Zakonu o poreskom postupku i poreskoj administraciji.\nSumnja se da je D.I, najverovatnije na teritoriji AP Kosovo i Metohija nabavio veću količinu cigareta bez akcizne markice, koje je svojim kamionom marke „daf“, sa prikolicom pokušao da preveze radi dalje prodaje, ali je sprečen brzom i efikasnom akcijom policije na magistralnom putu Niš-Zaječar, u blizini Svrljiga.\nTom prilikom, policija je u prikolici kamiona pronašla 31.000 paklica cigareta marke „ashima“ bez akcizne markice, koje su bile prekrivene stiroporom.\nakcizna roba Kosovo i Metohija PU Niš Svrljig zaplena cigareta


BRNABIĆEVA: Idemo po pobedu u prvom krugu - Naša Borba\nBRNABIĆEVA: Idemo po pobedu u prvom krugu\n„Kao stranka, pričali smo i nismo se dvoumili ko treba da bude naš kandidat. Dela su izabrala kandidata i ona najbolje govore, govore sve”, naglasila je Brnabićeva. Najavila je da će kampanja početi već danas u Leskovcu u 18 sati i da će biti „fokusirana na viziju Srbije u narednih pet godina”. Na predizbornom skupu govoriće Aleksandar Vučić, naveo je Tanjug.\nSkupljanje potpisa za Vučićevu kandidaturu počelo je juče u podne. Potpise podrške prvi su dali Brnabićeva i lideri SPS-a i Saveza vojvođanskih Mađara Ivica Dačić i Ištvan Pastor. Dačić i Pastor sastali su se juče nakon sednice predsedništva sa Aleksandrom Vučićem u prostorijama SNS-a.\n„Prikupljanje potpisa je trebalo da počne u 11 sati, ali se malo kasni zbog obaveza i razgovora koje je Vučić imao sa ambasadorima i državnicima. To govori i o tome kakva će biti kampanja”, ukazala je predsednica vlade i napomenula da će Vučiću obaveze prema Srbiji biti na prvom mestu, a na drugom stranka, koalicija i kampanja.\nKandidaturu Aleksandra Vučića juče su među prvima podržali Aleksandar Šapić, koji je prvi na listi SNS-a za izbore u Beogradu, i Nikola Selaković, ministar spoljnih poslova Srbije, ministarka i članica predsedništva stranke Zorana Mihajlović i predsednik Pokreta socijalista Aleksandar Vulin, preneo je Tanjug.\nSednica Predsedništva SNS-a počela je juče posle 10 časova. Održana je iza zatvorenih vrata. Predsednik Aleksandar Vučić je u sedište stranke na Novom Beogradu stigao nešto posle 10 časova. Među prvima su došli i Vladimir Đukanović, Miroslav Čučković, Jorgovanka Tabaković, Branislav Nedimović, Vladimir Orlić, Marija Zdravković, a zatim su stigli i Mirsad Đerlek, Siniša Mali, Goran Vesić, Maja Gojković, Miloš Vučević i Zlatibor Lončar. Nakon njih stigli su i Goran Knežević, Jadranka Joksimović, Nebojša Stefanović, Igor Mirović, Nikola Selaković, Marija Obradović, Ana Brnabić, Aleksandar Šapić, Tomislav Momirović…\nVučić je u subotu veče, gostujući na televiziji Kurir, na pitanje o kandidaturi za predsednika Srbije odgovorio da mu je Srbija važnija od izbora. Rekao je da aktuelnih ministara nema na listi jer neki više neće biti ministri, kao i da neki neće biti u izvršnoj vlasti. Napomenuo je i da on neće biti na čelu stranke.\n„Morate da pravite promene, da dovodite novu krv, svi pričamo o mladima. Ima četiri ili pet kandidata koji bi mogli da me naslede. Predložiću predsednika i zamenika i verujem da će to biti dobar izbor. Biću običan član SNS-a, ne mislim da bežim iz stranke”, kazao je preksinoć predsednik Srbije. Antrfile\nZa samo sat vremena prikupljena 54.474 potpisa podrške\nU opštini Savski venac juče se okupio veliki broj građana kako bi dali potpis podrške kandidaturi Aleksandra Vučića za predsedničke izbore, 3. aprila, pa se ispred Opštinskog odbora SNS-a formirao red onih koji su po hladnom vremenu i snegu čekali da daju potpis, preneo je juče Tanjug.\nZa samo sat vremena, od podneva do 13 časova, prikupljena su 54.474 potpisa podrške za predsedničku kandidaturu Aleksandra Vučića, saznao je Tanjug u SNS-u.\nMeđu okupljenima su bili ministri Siniša Mali, Zorana Mihajlović, Nebojša Stefanović, Irena Vujović, Zlatibor Lončar, Maja Gojković… Ministarka Mihajlović je rekla da je kandidat SNS-a Aleksandar Vučić ostao isti kao i pre pet godina jer je mnogo urađeno u međuvremenu.\n„Naš slogan nije reda radi ’Dela govore’. Toliko toga je urađeno, a ono što je najvažnije su stabilnost, mir, ekonomski razvoj, to je nešto čime Srbija danas može da se ponosi u ovim teškim vremenima” rekla je Mihajlovićeva. Ona je pozvala građane da glasaju za Aleksandra Vučića i istakla da glasanjem za SNS zaista glasaju za mir, stabilnost i ekonomski razvoj, kao i da je to upravo ono što će nastaviti da daju građanima Srbije.\nNa Savskom vencu Vučićevu kandidaturu su podržale i javne ličnosti, glumac Lazar Ristovski, voditelj Žika Nikolić, bivši košarkaš Marko Kešelj, glumica Iva Štrljić i drugi.\nPrethodni tekstMIŠA VACIĆ: Boriću se za vraćanje obaveznog služenja vojnog roka\nSledeći tekstRumunija od sutra ukida sve mere ograničenja protiv kovida


Snižavanje kamata na kredite građana od 1. siječnja 2017.\nOvo je sedmo snižavanje kamatnih stopa na kredite HPB-a građanima u posljednje tri godine.\nOd 1. siječnja 2017. HPB snižava kamatne stope na sve kredite građana s promjenjivom kamatom u skladu s padom nacionalnih referentnih stopa\nHrvatska poštanska banka od 1. siječnja 2017. snizit će kamatne stope na sve kredite građana s promjenjivom kamatom. U skladu s padom nacionalnih referentnih stopa za eure i kune, HPB će kamatne stope na kredite uz valutnu klauzulu sniziti za 0,34, a na kredite u kunama za 0,22 postotna poena u odnosu na uvjete koji vrijede do kraja ove godine.\nOvo je sedmo snižavanje kamatnih stopa na kredite HPB-a građanima u posljednje tri godine, a kamate su u tom razdoblju snižene od 1,32 postotna poena do 1,74 pp, ovisno o ugovorenoj vrsti, odnosno valuti kredita.\nHPB nastavlja povećavati kreditnu aktivnost i, nasuprot stagnaciji tržišta, s 3,6 milijardi kuna novoodobrenih plasmana u prvih 9 mjeseci ostvarila je rast bruto kreditnog portfelja od 8,8 posto. Krediti stanovništvu porasli su 601 milijun kuna, odnosno 13 posto i to sa stambenim kreditima na prvom mjestu uz rast od 473 milijuna kuna što predstavlja skok od gotovo 50 posto.


ZELENO SVETLO ZA KONCESIJU AERODROMA: Skupština Srbije usvojila Zakon o upravljanju aerodromima | Vesti | Kurir\nLakše do sredstava za razvoj i efikasnije komercijalno korišćenje\nZELENO SVETLO ZA KONCESIJU AERODROMA: Skupština Srbije usvojila Zakon o upravljanju aerodromima\nBiznis 22.12.2016. 12:23h 27.04.2017. 23:38h\nBEOGRAD - Skupština Srbije usvojila je danas Zakon o upravljanju aerodromima, kojim se omogućava davanje aerodroma u koncesiju kako bi se obezbedila sredstva za njegov razvoj i efikasnije komercijalno korišćenje.\nSKUPŠTINA: Završena sednica, po podne počinje nova\nOvim zakonom stvara se pravni osnov za definisanje delatnosti upravljanja aerodromima kao delatnosti od opšteg interesa. Aerodromima će moći da upravljaju javna preduzeća, društva kapitala i preduzetnici, a predviđeno je da predmet koncesije budu sve ili pojedine aktivnosti.\nZakon o upravljanju aerodromima, između ostalog, propisuje prava i obaveze davaoca koncesije i koncesionara, kao i uslove za eksproprijaciju.Zakonom je uvedena kategorija aerodromskog kompleksa, koja obuhvata područje aerodroma i zemljišta potrebnog za njegov dalji razvoj.\nAutor: Fonet, Foto: Dragan Kadić\nkoncesijaVLADA SRBIJEaerodromnikola teslaupravljanjeSkupština Srbije


SUTRA U NOVOM SADU PROTEST PROTIV PETARDI - Magločistač\nPočetna Aktuelno SUTRA U NOVOM SADU PROTEST PROTIV PETARDI\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 02.01.2016 Kategorija: AktuelnoNema komentara\nNovosadska Grupa građana „Dva minuta tišine“ organizovaće sutra protest protiv petardi na centralnom gradskom trgu, a kampanja „Stop petardama“ trajaće do 15. januara.\nUz opasku da će, pošto „nisu bili dovoljno dosadni sa protestom i porukama“, nastaviti proteste zbog bezbednosti dece, kućnih ljubimaca i prirode uopšte.\n„Kako su sa eksplozivom oni počeli, tako mi počinjemo protestom“, piše u najavi akcije koja je zakazana za 14.45 sati.\nA Nova godina počela je užasno za jednog beogradskog psa, koji je na monstruozan način mučen i uginuo u teškim mukama, piše „Blic“.\n„Blic“ piše da su nadležne ekipe pokušale da pruže pomoć nesrećnoj životinji, a da je policija izvršila uviđaj i da traga za počiniocem.


Evropska komisija predložila je Evropskom savetu da se za očuvanje radnih mesta u 15 zemalja Evropske unije odobri ukupno 81,4 milijarde evra povoljnih zajmova.\nKomisija je u Evropskom savetu na odobrenje uputila predloge za 15 zemalja EU koje su podnele službene zahteve za isplatom kredita u sklopu programa SURE za potrebe zaštite radnih mesta i radnika od posledica koronakrize.\nDaleko najveći iznos u sklopu toga programa dobila bi Italija – 27,4 milijardi evra, a sledi Španija sa 21,3 milijarde.\nInstrument SURE dogovoren je za vreme hrvatskog predsedavanja EU, u sklopu nastojanja da se u uslovima koronakrize podupru privrede zemalja članica i zauzda skok nezaposlenosti.\nZajmovi će pomoći članicama EU da pokriju naglo povećanje državnih rashoda radi očuvanja radnih mesta i direktne troškove finansiranja programa skraćenog radnog vremena i sličnih mera uvedenih zbog pandemije koronavirusa.\nU grupi zemalja EU koje su do sada zatražile više milijardi evra kredita za očuvanje radnih mesta nalaze se i Poljska, sa zatraženih 11,2 milijarde, Belgija sa 7,8 milijardi i Rumunija s četiri milijarde evra.\nHrvatskoj bi prema predlogu EK trebalo biti odobreno ukupno milijardu evra kredita, a Slovenija 1,1 milijardu. Najmanje bi od tih 15 zemalja EU trebala dobiti Litvanija – 192 miliona evra.\nEU program očuvanja radnih mesta SURE može omogućiti finansijsku potporu svim članicama EU u ukupnom iznosu do 100 milijardi evra, navodi EK u saopštenju.\nPodseća i da sve članice koje još nisu podnele zvanične zahteve to još uvek mogu učiniti.\nPredsednica EK Ursula fon der Lajen istaknula je da je program “jasan signal solidarnosti u krizi bez presedana”.\nZbog pandemije COVID-19 bruto domaći proizvod (BDP) EU u drugom kvartalu je pao 11,7 posto u odnosu na prethodni, prema procenama Eurostata objavljenim sredinom meseca.


Pirotska policija uhapsila osobu zbog lažne dojave o bombi u Tigru | Novinska agencija Beta\nHRONIKA | 20.05.2019 14:05 > 20.05 18:48\nPovodom anonimne dojave o navodno podmetnutoj bombi u fabrici "Tigar Tajers" u Pirotu policija je pregledala sve proizvodne pogone i krug fabrike i potvrdila da se u krugu fabrike ne nalazi bilo kakva eksplozivna naprava, saopšteno je danas iz Službe za komunikacije "Tigar Tajersa".\nU saopštenju se dodaje da se ponovo pokreće proizvodnja i da je planirano da puna proizvodna aktivnost bude postignuta sutra u prvoj smeni.\n"Isporuke prema kupcima su nastavljene u 18 sati", navodi se u saopštenju.\nRanije danas iz kompanije je saopšteno da su jutros u sedam sati primili anonimnu dojavu o navodno postavljenoj bombi u fabrici i da su poštujući proceduru, odmah obavestili Policijsku upravu Pirot i organizovana je evakuacija zaposlenih.\nPodsećamo da je vlasnik kompanije "Tigar Tajers" francuski "Mišelin".\nPripadnici Ministarstva unutrašnjih poslova u Pirotu uhapsili su N.V. (28) iz Pirota, zbog postojanja osnova sumnje da je počinio krivično delo izazivanje panike i nereda, saopštila je Policijska uprava Pirot.\nU saopštenju se navodi da se N.V. sumnjiči da je jutros poslao sms poruku šefu obezbeđenja kompanije „Tigar Tajers“ u Pirotu u kojoj navodi da su u fabrici postavljene dve bombe koje će eksplodirati u narednih 96 sati.\nPolicija je izvršila pregled lica mesta i tom prilikom nisu pronađene eksplozivne naprave, kaže se u saopštenjuu Policijske uprave Pirot.


Državni udar u Turskoj 1960. - Wikipedia\nPuč 27. maja (turski: 27 Mayıs Darbesi) je državni udar koji je 27. maja 1960. u Turskoj grupa visokih vojnih oficira sa vlasti svrgnula vladu premijera Adnana Menderesa i uspostavila vojnu diktaturu koja će potrajati nekoliko godina. Puč 27. maja je bio prvi državni udar u historiji moderne Turske i prvi državni udar u zemlji-članici NATO pakta.\nDo puča je došlo u vrijeme političke i ekonomske krize koja je pogodila u Turskoj, nedugo nakon što su SAD, sa kojima je Turska kao članica NATO-a i Zapadnog bloka bila u savezu, počele obustavljati financijsku pomoć preko Marshallovog plana. Menderes je na vlast došao deset godina ranije, nakon što je njegova liberalno-populistička Demokratska stranka (DP) na izborima smijenila kemalističku Republikansku narodnu stranku (CHP) koja je bila vladala Turskom od uspostavljanja Republike. Iako je Menderes uveo Tursku u NATO 1952. godine i ispočetka uživao široku podršku u narodu, njegova ekonomska politika je imala loše rezultate, a sa čega je Menderesova vlada nastojala skrenuti pažnju inzistiranjem na sigurnosnim problemima i međunarodnim odnosima, prije svega kroz spor sa Grčkom (također članicom NATO) oko Cipra.\nDo samog puča je došlo nedugo nakon što je Menderes najavio posjet SSSR-u, a što se tumači pokušajem reapprochementa sa sjevernim susjedom i komunističkim predvodnikom Istočnog bloka, odnosno nastojanjem da se od hladnoratovskog suparnika zauzvrat ishode ekonomske povlastice. Istovremeno su se počeli bilježiti nasilni incidenti između pristaša DP i CHP, a 27. aprila 1960. je turski parlament, u kome je DP imala većinu, osnovao posebni istražni komitet sa pravom da hapsi i proganja članove opozicije.\nDo puča je došlo 27. maja prema planu koga je bio izradio pukovnik Alparslan Türkeş, poznat po svojim radikalno desnim stavovima, ali i izuzetnoj bliskosti sa američkom vladom i CIA-om, koja ga je bila obučila za antisovjetske stay-behind operacija u okviru programa koji će kasnije postati poznat kao Kontrgerila. Vojska je puč izvela brzo i bez nasilja, a promjena vlasti je objavljena preko proglasa koji je pukovnik Türkeş bio pročitao preko radija. U njemu je vlastodršce optužio za korupciju i veleizdaju, ali čvrsto ponovio da Turska ostaje članica NATO-pakta. General Cemal Gürsel, koji je zapovijedao kopnenom vojskom, ispočetka nije sudjelovao u puču, ali mu se brzo pridružio, te je imenovan predsjednikom Komiteta nacionalnog jedinstva koga su činili najistaknutiji vojni oficiri i koji je preuzeo vlast kao privremena vlada, odnosno vojna hunta.\nPučisti su potom proveli masovnu čistku u redovima vojske, državne uprave, ali i obrazovnih institucija, tako da je smijenjeno ili u prijevremenu penziju natjerano 235 generala i 3000 oficira, odnosno 500 sudaca i javnih tužitelja, te 1400 univerzitetskih profesora. Svrgnuti predsjednik Celal Bayar, Menderes i niz najviših državnih funkcionara su uhapšeni; u pritvoru je bivši ministar unutrašnjih poslova Namik Gedik izvršio samoubistvo. Potom su uhapšeni dovedeni pred specijalni vojni sud na otoku Yassıada koji ih je osudio zbog veleizdaje i korupcije. 15. septembra 1961. su Menderes, ministar vanjskih poslova Fatin Rüştü Zorlu i ministar financija Hasan Polatkan pogubljeni.\nUbrzo je počelo razilaženje među pučistima, prije svega vezano oko toga koliko dugo bi trebali držati vlast. Türkeş, koji je inzistirao na tome da Komitet ostane duže vrijeme i svojim autoritetom nameće ekonomske i političke reforme, je 13. septembra iz njega izbačen, nakon što je prevagu odnio Gürsel, koji se zalagao za što brži povratak civilne demokratske vlasti. 15. oktobra su održani parlamentarni izbori te je izabran parlament u kome su zajedno sjedili članovi CHP te novoosnovane Stranke pravde pod vodstvom Sulejmana Demirela koju su vodili. Gürsel je izabran za novog predsjednika. Civilna vlast se održala u Turskoj do 1980. godine, kada je izveden još jedan državni udar.\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 11:38, 19 februar 2018.


Burek :: Forumi :: > Tehnicki deo foruma > Pc Klinika ~ Doktori za vas kompjuter Tema: Windows 7 (Moderatori: enaB, okno, Belgrade, chelavi1, Lightsoft)Trenutno vreme je: 09. Dec 2013, 05:34:11\n1 ... 229 230 231 232 233 ... 253 Tema opcije\nTema: Windows 7 (Pročitano 171987 puta)\n12. Maj 2012, 21:04:58\nZasto nije dobro imati dva antivirusa?Jel ce da rade ako jedan inst. na C a drugi na D?A za ovi sitni progrmcici sto ciste oni mogu vise da se intstaliraju?Msm meni rade savrseno 4 zajedno IP sačuvana\n12. Maj 2012, 22:06:38\nCitat: dikirbd 12. Maj 2012, 21:04:58Zasto nije dobro imati dva antivirusa?Jel ce da rade ako jedan inst. na C a drugi na D?A za ovi sitni progrmcici sto ciste oni mogu vise da se intstaliraju?Msm meni rade savrseno 4 zajedno Plasim se da pitam, ali koja cetiri?A zasto nije dobro dva antivirus programa...pa ajd ovako, da probam slikovito...Da li je pozeljno na jednom automobilu imati dva volana? Nije, ali moze da bude.Es sad, ako jedan vozac upravlja, to je ok, ima kontrolu nad svim, a sta se desava kada i drugi vozac uzme volan u ruke, pa bi jedan levo, drugi desno. Jedan koci, drugi daje gas...Isto ti je i sa dva antivirusa.Jedan je ok. Moze ti imati i dva, sto nije pozeljno, ali ako su oba aktivna, ni jedan ni drugi ne rade kako treba, zaglupljuju sistem, prave probleme i sa drajverima i aplikacijama...Sistem na zna na koju ce stranu, jedan mu kaze levo, drugi mu kaze desno...Reci sta koristis, pa da vidimo da li ti sve to treba i koje da uklonis i kako...\n12. Maj 2012, 22:21:28\nGlary Utilities,CCleaner,Malwarebytes Anti-Malware i Spybot,a za antiviruse znam da jedan drugog koce nego reko ajde da pitam...koristim Avg 2012 jos koji dan pa trazim novi...\n« Poslednja izmena: 12. Maj 2012, 22:22:48 od dikirbd »\n24. Maj 2012, 23:35:21\nDa ne otvaram novu temu, molim za pomoc ovde. Imam win7, lg monitor ips236 i graficku kartu nvidia GeForce 9400 gtMaksimalna rezolucija mi je 1920x1080 a hteo bih povecati jos gore, tj da smanjim sve kako bi mibilo sve sitnije. Da li je za to potrebna bolja graficka kartica? ili postoji neko drugo resenje. Hvala unapred na savetu. IP sačuvana\n25. Maj 2012, 00:49:17\nCitatPlasim se da pitam, ali koja cetiri? @slobaslobiskaOna koju monitor moze da podrzi.\n25. Maj 2012, 21:53:56\nKako da stavim da mi taskbar bude providan?\nFabrique Belgique Edit by Ziledin: Maksimalna dozvoljena velicina slika u potpisu je visina: 60pix, sirina: 468pix i velicina 20KB\n25. Maj 2012, 22:06:04\nCitat: Bojan Krkic 25. Maj 2012, 21:53:56Kako da stavim da mi taskbar bude providan?Sa ovom konfiguracijom i grafikom verovatno nikako.Minimum Hardware Requirements for running Windows 7 Aero:# 1 GHz 32-bit (x86) or 64-bit (x64) processor# 1 GB of RAM# 128 MB graphics card\n31. Maj 2012, 15:44:32\nCitat: slobaslobiska 24. Maj 2012, 23:35:21Da ne otvaram novu temu, molim za pomoc ovde. Imam win7, lg monitor ips236 i graficku kartu nvidia GeForce 9400 gtMaksimalna rezolucija mi je 1920x1080 a hteo bih povecati jos gore, tj da smanjim sve kako bi mibilo sve sitnije. Da li je za to potrebna bolja graficka kartica? ili postoji neko drugo resenje. Hvala unapred na savetu. Drzi pritisnuto Ctrl,zatim pritisni tockic na misu i vrti tockic napred-nazad!\n17. Jun 2012, 19:56:13\nIntel celereon CPU 2.93 GHz2 GB ramGrafička 512mbDa li je dovoljno za Win 7 i da radi PES 2012?\n17. Jun 2012, 22:32:21\nMozilla Firefox 16.0a1\nZa Win je dovoljno. E sad za Pes ne znam. Koja tacno graficka?\n1 ... 229 230 231 232 233 ... 253 Burek :: Forumi :: > Tehnicki deo foruma > Pc Klinika ~ Doktori za vas kompjuter Tema: Windows 7 (Moderatori: enaB, okno, Belgrade, chelavi1, Lightsoft)Trenutno vreme je: 09. Dec 2013, 05:34:11 Prebaci se na:\nOznake: racunar kompatibilna plus samsun podgorica obori igre win7 ponovo otvorene pro-e memorije 41018144 1750 usporeno zgu dv9000 now 6600 nema


UNS :: UNS vesti :: UNS sa Fondom PIO pokreće akciju- Novinari i medijski radnici, koliko radnog staža imate?\nNaslovna | Aktuelno | UNS vesti | UNS sa Fondom PIO pokreće akciju- Novinari i medijski radnici, koliko radnog staža imate?\nU ovoj akciji UNS želi da pokrene novinare i medijske radnike da već sada utvrde da li ima u radnom stažu i kod njih takvih propusta i „rupa“, bez obzira na način angažovanja - stalno zaposlenje ili honorarni posao.


HPDD L/D Konzerva 370g (hrana za pse sa poremećenom funkcijom jetre) – PVCB | Klinika Pet-Vet Care | Novi Beograd\nHPDD L/D Konzerva 370g (hrana za pse sa poremećenom funkcijom jetre)\nPočetna / Psi / Vlažna hrana za pse / HPDD L/D Konzerva 370g (hrana za pse sa poremećenom funkcijom jetre)\nPrescription Diet™ l/d™ Canine je potpuna dijetetska hrana za odrasle pse, potpora radu funkcija jetre u slučaju hronične insuficijencije i/ili smanjenju količine bakra u jetri. Sadrži nisku optimalnu količinu belančevina visokog kvaliteta, visok udeo esencijalnih masnih kiselina i vrlo razgradljivih ugljenohidrata kao i nizak udeo bakra.\nHPDD L/D Konzerva 370g (hrana za pse sa poremećenom funkcijom jetre) količina\nNastavite sa kupovinom Šifra proizvoda: 41 Kategorije: Psi, Vlažna hrana za pse\nUPUTSTVO ZA HRANJENJE: Hraniti samo ovom hranom. Preporučuje se mišljenje veterinara pre početka i/ili produžetka korišćenja. Hraniti preporučenom dnevnom količinom, vidi pakovanje.\nPreporučeno trajanje hranjenja: inicijalno do 6 meseci. Sveža voda uvek mora biti dostupna.\nSASTOJCI: žitarice,ulja i masti, derivati biljnog porekla , jaja i derivati jaja, ekstrakti biljnog porekla, meso i derivati životinjskog porekla, minerali .Izvor belančevina: brašno soje, dehidrirana jaja, brašno kukuruznog glutena. Izvori visoko razgradljivih ugljenohidrata: Pirinač, kukuruzni skrob.\nANALITIČKI SASTAV: Sirovi proteini 6,2%,Sirove masti 8,3%,Esencijalne masne kiseline: 2,82% Sirovi pepeo 1,2 %, vlaga 66,3%, Kalcijum 0,29%, Fosfor 0,21%, Natrijum 0,08%, Kalijum 0,32%, Magnezijum 0,02%. pop kg: ukupan bakar 1,5mg *\nBudite prvi koji će napisati recenziju za „HPDD L/D Konzerva 370g (hrana za pse sa poremećenom funkcijom jetre)“ Odustani od odgovora


Huawei Srbiji i regionu: Tu samo za vas, odaberite nas | Mondo Portal\nHuawei Srbija Huawei prodaja u Srbiji Da li da kupim Huawei telefon Huawei mobilni sta se promeni\n11. avgust, 03:27\nHuawei Srbiji i regionu: Tu samo za vas, odaberite nas 20 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n16.06.2019. / 18:04 18:21\nIzvor Tanjug 16.06.2019. / 18:04 18:21\nPročitajte i ovo: Huawei i Rusi rade na novom OS-u za telefone - Aurora\n18.06.2019. / 17:48\nСад се купује хуавеи кад цена пада и кад су им муда у процепу\nNe bih vas izabrao da ste jedini proizvođač telefona.\n17.06.2019. / 09:47\nVolim Huawei, koristim ga, i ne bi menjao, ali mislim da im je Samsung sa trenutnom A serijom ozbiljan konkurent po pitanju odnosa cene i kvaliteta.


Oznaka: Ferrari | Magazin | Auti.hr\nAuti.hr > Magazin > Oznaka: Ferrari\nFerrari objavio fotografije cabrio verzije svog modela LaFerrari\nFerrarijev N-Largo S u samo 11 primjeraka\nDaleko od toga da Ferrari F12berlinetta samom svojoj pojavom nije dovoljan razlog za divljenje, ono što je od talijanskog ponosa nastalo kada je svoj potpis dao Novitec Rosso, u Njemačkoj smješteni ‘tuner’ Ferrarijevih vozila, naprosto oduzima dah.\nOživljavanje Ferrarijeve legende\nIz specijalnog Ferrarijevog odjela dolazi nam još jedna legenda.\nFerrari u pustinjskom okruženju\nFerrari predstavlja specijalnu Deserto Rosso izvedbu netom obnovljenog modela California T.\nIdeja da snage međusobno odmjeri pet Ferrarijevih supersportaša odlično zvuči, posebno ako je na raspolaganju privatno trkalište.\nFERRARI F12 Berlinetta Tour de France postiže 780 KS\nOznaka tdf označava Tour de France, a izradit će se tek 799 primjerka.\n10 najskupljih automobila 2015.\nNovac ne može kupiti ljubav ali može kupiti brzinu


SNEG NA VASKRS 1996. GODINE\nOnoliko koliko je Gospod veći od Svetog Save, toliko je upozorenje na Vaskrs 1996. godine veće od upozorenja na Savindan 1995. godine; jer je Sveti Sava, najdivniji Srbin ikada rođen, ipak samo sluga Božji i usvojeno čedo Oca Nebeskoga; Vaskrsli Hristos je Bog Koji je postao čovek, sa Ocem i Duhom Svetim Tvorac neba i zemlje, jedan od Svete Trojice. Da nije Hrista, ne bi bilo ni Svetog Save; da nije Vaskrsa, koji slavimo kao dan pobede Života nad smrću i Svetlosti nad tamom i Istine nad lažju, ne bi bilo ni Savindana, ni Vidovdana, ni Nikoljdana, ni Đurđevdana, ni Aranđelovdana – niti jednog drugog praznika. Zato je srce moralo da boli svakog pravoslavnog Srbina sa ove strane Drine kad je video kako u njegovim zemljama pada sneg za najradosnije crveno slovo u kalendaru – dane Hristovog Vaskrsenja. A padao je 1996, i to mnogo, vejavički, zimski. Viđeno je pravo nevreme kome su prethodili lepi i topli dani Strasne sedmice. Nedelja, Ponedeljak i Utorak Vaskrsa – bili su pod snegom. Na Cetinju je besnela snežna oluja, sa munjama i gromovima.\nCrkva Božja Vaskrs opeva kao „Praznik nad praznicima i Slavlje nad slavljima“; veli: „Sada se sve ispuni svetlošću, nebo i zemlja i preispodnja, da praznuje sva tvar ustajanje Hristovo, u kome se utvrđuje“ (dobija konačni cilj, konačnu potvrdu smisla svog postojanja.) A srbski Vaskrs 1996. bio je tama i vejavica: kao da je Hristos odvratio Svoje Lice od nas ne želeći da gleda bezakonja ljudi krštenih, a nedokrštenih, koji Ga svakodnevno vređaju bestidnim mislima, rečima i delima. I kad su tri dana Vaskrsenja prošla, kad je vaskršnje crveno slovo otišlo iz kalendara – opet je prolepšalo, kao da se ništa nije desilo.\nA jeste. Čini se da su i ptice i leptirovi i gora i voda više osetile vaskršnju opomenu nego ljudi kojima je ona bila poslata da ih urazumi.\nŠta možemo očekivati u budućnosti? Šta osim nesreće?\nNeka svako sam razmisli neka se svako sam upita: „Zbog kojih grehova mojih i moje porodice bi vejavica za Praznik nad praznicima? Šta da učinim da bih se popravio, da bih umilostivio Gospoda? Šta da učinim da ne propadnemo konačno i bespovratno?“\nA kad shvati, neka se pokaje, ispovedi, duhovno otrezni i počne pobožno da živi, spreman da od Oca Nebeskoga dobije i šibe za svoje nevaljalstvo; jer, koga Bog voli, onoga i kara, i bije svakog sina koga prima, veli se u Svetom Pismu.


Humanitarna pomoc za Ukrajinu! | Forum Krstarice\nDa li ste donirali za Ukrajinu ?\nPrvo moram da doniram za Srbiju\nSkupljam sebi za kartu\n09.04.2022. u 07:05 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\nMislim da pored svih destruktivnih ideja i tema ima mesta i za jednu gde svi mogu da se sloze i nastupe konstruktivno.\nSvako moze da izabere kome misli da je pomoc najpotrebnija i u kojim delovima Ukrajine, bilo da su Rusi ili Ukrajinci.\nObratite se lokalnom Crvenom Krstu/Krizu i donirate X za ImeGrada, Ukrajina.\nBilo bi fino da ljudi sa Balkana posalju humanitarni konvoj pomoci narodima Ukrajine, bez obzira na stranu.\nBalkan treba da salje samo robu humanitarnog sadrzaja.\nReactions: fortes, Scott Isle, RIA77 i još 6 drugih\n09.04.2022. u 07:07 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\nMoze i tu neko oruzje da se uglavi ,nije to prvi put ,da se uzme masna prrovizija …neki su i glavu gubili zbog toga.\n09.04.2022. u 07:13 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\nKolega, ti doniraj preko Crvenog Krsta, trazi uplatnicu/priznanicu i da ti jave na email kad bude dostavljeno.\nNe zanima nas oruzje i nikakve “kombinacije” … tema humanitarna.\nZa pomoc narodima u Ukrajini od naroda Balkana koji razumeju njihovu muku.\nReactions: Stojkov Menidjer i DarkMoon\n09.04.2022. u 07:14 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\nNe zanima nas oruzje i nikakve “kombinacije” … tema humanitarna\nNe zanima ni mene ,ali to se tako radi .\n09.04.2022. u 07:17 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\nNeka rade ti sto rade kako hoce, mi ce mo ovako.\n09.04.2022. u 07:42 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\nTreba pomoći ljudima u nevolji, uvek sam za to.\nReactions: C0NSIGLIERI i Black_star\n09.04.2022. u 09:24 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\nStvarno, jel ima neka organizacija trenutno u Srbiji koja salje Ukrajni ispomoc...Od prokletog Vucica nista drugo se ne cuje, ovo je boles`.\n09.04.2022. u 09:40 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\nСа обзиром да је по много чему украјинска драма пресликана прича ропца бивше Југе 1990их и драме која је задесила бившу БиХ, простор данашње Српске и фед.БиХ, имајући у виду све то искуство и сву ту помоћ и "помоћ" коју су са разних страна слали онима који су стали против Срба и гдје су се Срби у Српској морали ослонити само на помоћ дивних људи и локалних заједница из Србије која би често ишла споредним каналима заобилазећи (српско-српске) санкције, помоћи свакако треба.\nИ то више онима који су стигматизовани у тој украјинској драми и чија мука је потиснута, јер ови други ће добити и тако доста те хуманитарне и "хуманитарне" помоћи за западних адреса. Зато свакако ваља помоћи прије свега људима Донбаса, Доњечке и Лугањске Републике који кроз агонију пролазе већ 8 година, колико ко већ може наравно.\nReactions: sumnjivo lice i Берекин\n09.04.2022. u 09:43 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\nЈедина хуманитарна помоћ која је њима тамо неопходна је спознаја Украјинаца да је рат са Русијом идиотизам, и да морају да скупе храброст и оборе квислиншку клику из Кијева и престану да гину и страдају за интересе САД.\nТек кад то видим- размислићу о некој другој помоћи.\n09.04.2022. u 09:53 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\n09.04.2022. u 09:56 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\nDa, vidis, u pitanju je savet nacionalne manjine.. A nigde domace inicijative za ovako nesto.\n09.04.2022. u 10:08 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\nUkrajinskom narodu treba pomoci koliko se moze znamo mi kako je to kad ti nato srusi kucu ostanes bez svega sto si kucio celi zivot.\n09.04.2022. u 15:57 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\nCrveni Krst Srbija.\nReactions: mario80 i Black_star\n09.04.2022. u 16:09 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\nSve takve donacije se opasno zloupotrebljavaju.\nAko hoćeš da pomogneš, primi izbeglicu/e kod sebe, sačekaj kraj rata pa daj za obnovu, ostalo je vrlo upitno.\nSve i krv da daš, ne znaš da li će biti prodata plastičnim hirurzima u Majamiju, a za pare plaćeni NLAW i Stingeri...\nReactions: mario80, sumnjivo lice i Antigon@\n10.04.2022. u 04:04 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\nU kraju skupite robu, sve sto kuci ne koristite a nekom moze da zameni sto je izgubio u ratu. Ne mora to da bude samo krv preko Crvenog Krsta.\nDas ono sto mislis da ne moze biti zloupotrebljeno ako hoces, a ako neces onda ces naci 101 razlog.\n10.04.2022. u 04:14 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\nMislim da njima doniraju danas mnogo, oruzja.\n10.04.2022. u 05:06 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\nma ne dam nista\nvi koji saljete pomoc samo produzavate agoniju rata, nego neka se puste civili da izbegnu\nsacuvajte tu vasu pomoc, pa kada nastupi glad da pomognemo africi\n10.04.2022. u 05:10 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\nu ratu se obicno rusi, a ne zida se, takva je priroda rata\nvi koji pomazete, pomazete da rat sto duze traje, a ja ne dam nista, pa nisam lud\ngde su pregovori da rat stane? ja da saljem pomoc da se ratuje sto duze?\n10.04.2022. u 05:17 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\nma ovi sto bi da doniraju oprostili se od pameti\nej, nema pregovora, hvale se pobedama, a mi da pomazemo to?\nda hranimo vojsku? zbogom pameti.\n10.04.2022. u 05:19 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\nsada, kada USA i sateliti daju stotine i milijarde nema smisla...\n10.04.2022. u 05:24 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\npa, nema; kad pomenu amere, ne znam koliko izbeglica bi primili, ali ako nema pregovora, krajnje je licemerno i pokvareno da se bilo sta salje umesto da se traze civili da se puste\nkao evo vam oruzja pobijte se, a ''humani'' licemeri ce vam doturitii hranu preko crvenog krsta da ne umrete gladni - milijarde su ukucane u ukrajinu, i sada fali humanitarna pomoc? koga vi lazete? - tu si ti u pravu bmax\nalo bre ljudi, sankcije, pa pregovori, zasto pomazete ratovanje? da prvo stane rat, pa da saljemo pomoc\nako pomoc moze da udje, pa zasto civili ne mogu da izadju, neka idu u izbeglistvo, nema zidanja kuca, i obnove dok rat traje\n10.04.2022. u 05:37 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\n''daju'', jer je to kriminalna sema, da uzmu svoj %: The Biden family made millions of dollars in the Ukraine as well as other politicians and so we don’t really trust them.\nte pare sto se hanter i deca kerijevo i peljoskino i cije jos - zaradili u ukrajini su u stvari americke, uzete odavde, a oni su samo inkasirali svoj %\npa bajden je pretio da ce blokirati bese milijardu ako firma njegovog sina gde je bio u uo ne bude skinuta sa istrage, ako tuzliac ne odustane od gonjenja iste - pa sta je to? koliko je od te miljarde otislo hanteru? samo plata u uo burizme?\n“Americans Don’t Want War and We Don’t Trust Biden in the Ukraine”\n10.04.2022. u 05:55 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\nkonstruktivno znaci da podrzavas nastavak rata, zapravo se zalazes za dalju destrukciju ako te ne zanima da li ce uopste biti pregovora, kada ce kraj rata\nneka se rodja soros istrese za pomoc: Globalist George Soros acknowledged in an interview with CNN that he actively contributed to the overthrow of former Ukrainian President Viktor Yanukovych in 2014 and the installment of its puppet leader, a former comedic actor Volodymyr Zelenskyy\n10.04.2022. u 06:19 - Humanitarna pomoc za Ukrajinu!\nNe postoji humanitarna pomoc u ratnim uslovima. To su demokratske budalastine. To je vojna ili ratna pomoc, i ti kad saljes ti zauzimas stranu i ucestvujes u ratu.\nHumanitarna pomoc je za prirodne nedace.


NSinfo: Padaju cene jagodama i trešnjama\nPadaju cene jagodama i trešnjama\nOvih dana na gradskim pijacama izuzetno je bogata ponuda sezonskog voća i povrća\nKako trgovci ističu, prodaja ide dobro, čemu su doprinele i pristupačnije cene, dok bolji promet očekuju početkom juna. Jedna trgovkinja je rekla za Dnevnik da se ovih dana ljudi najčešće opredeljuju da kupe jagode i trešnje, čije se najniže cene kreće od 100 do 120 dinara kilogram.\n„Jagode koje prodajem su domaće, iz Rakovca, i baš mnogo ljudi ih kupuje“, kaže Mladena za Dnevnik. „Pre nekoliko dana koštale su 150 dinara kilogram, dok se sada mogu naći i za 100. Trešnje su nešto skuplje, od 120 do 200 dinara kilogram“.\nBanane se mogu kupiti po 150 dinara kilogram, a kilogram narandži se kreće od 120 do 130 dinara. Lubenica na kriške se prodaje po 150 dinara. U ponudi se mogu naći i kajsije i nektarine, po 300 do 350 dinara kilogram. Breskve su isto skuplje od ostalog voća i kreću od 300 do 350 dinara kilogram.\n... jagode, lubenica, narandže, Novi Sad, pijaca, trešnje, voće i povrće


Naslovna Ostalo Borilački sportovi Sjutra počinje Regionalna boks liga u Skoplju\nRukavice za boks / Twitter\nBokserska Regionalna liga startuje sjutra u Skoplju, takmičenje koje okuplja osam klubova iz nekadašnje Jugoslavije, a prenos je obezbedila televizija Arena sport.\nRegionalnu boksersku ligu čini osam klubova iz šest republika bivše Jugoslavije, danas samostalnih država: Crvena zvezda Beograd (Srbija), Podgorica (Crna Gora), Maribor (Slovenija), Vitezovi Zagreb (Hrvatska), Radnik Bijeljina (BiH), Željezničar Sarajevo (BiH), Vardar Skoplje (Sjeverna Makedonija).\nVardar Skoplje – Loznica (27. maja)\nŽeljezničar Sarajevo – Podgorica (28. maja).\nVitezovi Zagreb – Radnik Bijeljina (5. juna)\nCrvena zvezda Beograd – Maribor (29. maja).\nN.M. - 1/11/20 20:52 0


TRKALI SE 150 NA SAT Sa drugaricama i drugom se vozila kroz grad, a onda je on dodao gas. Nekoliko minuta kasnije čuo se STRAHOVIT UDARAC (FOTO) | DNEVNE\nTRKALI SE 150 NA SAT Sa drugaricama i drugom se vozila kroz grad, a onda je on dodao gas. Nekoliko minuta kasnije čuo se STRAHOVIT UDARAC (FOTO)\nŠesnaestogodišnja Kraljevčanka Kristina M. preminula je od posledica povreda zadobijenih nakon ulične jurnjave automobilima u ovom gradu, ali je njena tragična smrt spasla čak 3 života.\nHumani roditelji ove devojke, iako su izgubili ćerku, odlučili su da doniranju njene organe.\nTinejdžerka je teško povređena u saobraćajnom udesu koji se dogodio 29. avgusta u Dositejevoj ulici, iz smera Kraljeva ka Kragujevcu. Nesreća se desila tri dana pre nego što je Kristina trebalo da krene u drugi razred srednje Ekonomske škole u Kraljevu.\nU tom udesu povrđene su četiri njene drugarice koje su se sa njom vozile u “opel astri”, kao i vozač drugog automobila. Prema poslednjim informacijama iz bolnica, stanje dvoje najteže povređenih sada je stabilno.\nZALETEO “MAZDOM” IZ SVADBENE KOLONE, PA DOŽIVEO HOROR: Srpskim lekarima pune ruke posla! (INFO)\nZa sada nije poznato gde su Kristina M. i drugarice bile kobne večeri i zašto su se nagurale u “opel astru”. Istraga će utvrditi i da li je devojka zadobila smrtonosne povrede u nekoj vrsti ulične trke ili su dvojica vozača nezavisno jedan od drugog vozila paralelno i to munjevitom brzinom. Prema saznanjima “Blica”, nikakva trka navodno nije bila zvanično ugovorena.\n– Nemamo takva saznanja. Čak se vozači i ne poznaju. Verovano je spontano došlo do jurnjave. I na kraju pravca tog puta, vozila su imala kontakt pri velikoj brzini – kaže za “Blic” izvor iz policije.\nOno što je za sada poznato jeste da se “opel” kraljevačkih tablica, kojim je upravljao 20-godišnji Nikola G. uporedo kretao sa “pežoom” niške registracije, za čijim volanom je bio Marko D. (23). U “opel astri” su pored vozača Nikole G. bile i maloletnice Kristina M., Aleksandra Č. (15), Katarina R. (16), Anastasija O. (17) i 18-godišnja Ena C. Automobili su se sudarili, a koliko je udarac bio silovit potvrđuje to što su se i “opel” i “pežo” prevrnuli, a da su Kristina i još jedna njena drugarica proletele kroz staklo automobila.\n– Radili smo noćnu smenu, kada se začuo jak prasak. Izleteli smo na ulicu i videli dva auta u udesu, povređene, krv… Neverovatno brzo su vozili – rekao je jedan radnik sa obližnje pumpe.\nNakon sudara svi povređeni su prevezeni u Opštu bolnicu “Studenica” u Kraljevu, da bi kasnije dve najteže povređene devojke, među kojima je i Kristina M., bile prebačene u Kragujevac. Nažalost, Kristina je uprkos naporima lekara preminula. Njeni roditelji odlučili su da doniraju njene organe, a zahvaljujući njihovoj humanoj odluci, organe ove učenice dobilo je troje pacijenata.\nJedan bubreg je presađen malom pacijentu u Univerzitetskoj dečjoj klinici u Tiršovoj, a drugi bolesniku u Kliničkom centru Srbije. U KC Srbije obavljena je i transplantacija jetre, čime je spasen život još jednom pacijentu. Roditelji su hteli da doniraju i Kristinino srce, ali ono nije bilo podobno za transplantaciju.\nPosle ove saobraćajne nesreće pojedini mediji preneli su izjave očevidaca koji su naveli da se skala koja pokazuje brzinu u “pežou” zaustavila na 140 km/h, dok je na “opel astri” ostala na 150 km/h. Posle sudara urađen je i alko-test obojici vozača i utvrđeno je da je Nikola G., koji je prevozio pet devojaka u automobilu, imao 0,2 promila alkohola u krvi. Drugi vozač, Marko D., bio je potpuno trezan.\nPOSLEDNJI DETALJI TRAGEDIJE NA ZVEZDARI: Operska pevačica ostavila oproštajno pismo, pa skočila sa 15. sprata zgrade! (INFO)\n(Dnevne.rs /Izvor: Nenad Božović , Ana A. Adžić, Blic)


Holandija preuzima predsjedavanje EU - Vijesti.me\nCILJ EKONOMSKI RAST I POVEĆANJE ZAPOSLENOSTI\nHolandija danas preuzima predsjedavanje Evropskom unijom (EU), a šef holandske diplomatije Bert Kenders je rekao da će se se ta država posvetiti suštinskim pitanjima Unije, ekonomskom rastu i povećanju zaposlenosti\nKenders je kazao da će težište biti i na većem povezivanju građana i civilnog društva sa Briselom.\n"Holandija preuzima predsjedavanje u trenutku kada javnost više ne izražava bezrezervnu podršku odlukama Unije. Nakon napada u Francuskoj i sa prilivom izbjeglica i migranta, EU se našla na ozbiljnom testu", rekao je Kenders.\nHolandija će, kako je naveo, imati važan zadatak da pomogne da EU pronađe zajednička rješenja za brojna pitanja.\nNa vrhu briselske agende u prvoj polovini 2016. svakako će se naći i pitanje "Breksita" koje se tiče redefinisanja odnosa Velike Britanije i EU, ali i pitanje klimatskih promjena i energetske politike, očuvanja zdravih javnih finansija Evrozone, jačanja uloge EU u svijetu, prenose agencije.\nOčekuje se da će dominantna tema biti izbjeglička kriza, prije svega dogovor o preraspodjeli izbjeglica unutar Evrope i borba protiv terorizma.\nVeć krajem januara trebalo bi da se održi prvi od šest sastanaka ministara pravde i unutrašnjih poslova, a sredinom februara slijedi samit o migraciji na najvišem nivou.\n"EU je zasnovana na osnovnim vrijednostima slobode, demokratije, vladavine prava, jednakosti i solidarnosti. Holandija obećava da će posvetiti veću pažnju sveobuhvatnom pristupu problema migracija i međunarodne bezbjednosti", naveo je Kenders.\nMigraciona kriza je, kako je ocijenio, razotkrila različite nedostatke u evropskoj oblasti slobode, bezbjednosti i pravde i potreban je zajednički pristup koji uključuje rješavanje političkih i ekonomskih uzroka migracije, poboljšanje granične kontrole, uslova prihvata izbjeglica.\nHolandija će 1. jula predati predsjedavanje Slovačkoj.


Ovu su neke od najživopisnijih životinja koje su nastanjivale ili još uvek nastanjuju našu planetu. Potrudimo se da nam one koje su preživele potraju još dugo.\nPoznate su po velikim i oštrim očnjacima i naseljavale su veći deo planete. Veruje se da su izumrle pre oko 300.000 godina na tlu Evrope.\nSvakako jedan od najpoznatijih i najpopularnijih dinosaurusa za koga se veruje da je izumro pre više od 60 miliona godina.\nNajpoznatiji izumrli stanovnik Mauricijusa. Pretpostavlja se da je izumrla sredinom 17. veka.\nNajveći primat koji je ikada hodao planetom Zemljom. Veruje se da je izumro pre 100.000 godina. Mnogi ga smatraju "pravim King Kongom".\nVeć više od 30 godina ova životinja nije primećena u divljini. Otkrivena je 1932. godine.\nPočasni stanovnik Konga, najbliži živi rođak žirafe koji postoji.\nPredstavlja izezetno veliku pticu koja može da naraste čak metar i po u visinu, sa rasponom krila koji iznosi neverovatnih 2.5 metara. Ova ptica je bila poznata još u vreme drevnog Egipta.\nProšle godine misteriozno je uginulo 120.000 ovih antilopa u Kazahstanu. Prepoznatljive su po izduženoj njušci nalik na surlu. Nastnjivale su predele Rumunije i Moldavije, dok nisu masovno lovljene i istrebljene na tim područjima.\nOve ajkule odlikuje meka, rozikasto-siva koža, sa svetlim nijansama na stomaku. Gornji zubi su joj za nijansu duži od donjih zbog lakšeg lovljenja ribe.\nNaseljava velike dubine i vrlo je redak stanovnik mora. Dugačka je oko 40 centimetara.\nOva vrsta je otkrivena u Čileu 1938. godine. Prirodno stanište im je pesak, a samo ženske jedinke imaju rilicu.\nPre 32 godine dve žene su otete na RAZLIČITIM krajevima sveta, a sada su istovremeno stigle NOVE VESTI o obe (FOTO)


U Beču danas počinje 13. međunarodni festival harmonike |\nU Beču danas počinje 13. međunarodni festival harmonike\n2012-02-25 | Filed underKultura | Posted by admin\nU Beču će u subotu početi 13. međunarodni festival harmonike “Akkordeonfestival”.\nOvaj muzički festival uvršten je u najznačajnije muzičke festivale u Beču.\nDrugog dana festivala u nedjelju, 26. februara, bit će održan koncert velikih talijanskih harmonikaša.\nU “Baumgarten Casino” nastupaju Riccardo Tesi & “Banditaliana” i Renato Borghetti, čime će biti ozvaničen početak programa “Bella Italia”.\nHarmonika u talijanskoj umjetnosti je programski fokus ovogodišnjeg “Akkordeonfestivala”.\nIz Italije nastupaju i “Nuevo tango Ensemble”, “Simone Zanchini Duo”, i Daniele Di Bonaventura. Na festivalu će nastupiti i poznati muzičari iz Njemačke (Lüül & Band), Belgije i Francuske ( Sophie Cavez & Baltazar Montanaro), Finske (Lepistö & Lehti) i SAD-a (Rosi Ledet & The Zydeco Playboys).\nMeđu izvođačima su i muzičari iz Ukrajine, Poljske, Slovenije, Srbije, Makedonije, ali i Australije, Argentine i Velike Britanije, što je za bečku publiku jedinstvena mogućnost da upoznaju svu ljepotu i različitosti ovog instrumenta.\nPrema mnogim izvorima, prva moderna harmonika napravljena je u Beču 1863. godine, tako da su i domaćini iz Beča i Austrije, kao Otto Lechner, “Das Ziehharmonische Orchester Wien”, “Vienna Balkan Groove”, “Sterzinger Experience”, Ernst Molden & Band i Walther Soyka bili dužni uvježbati velike svirke za Festival harmonike, saopćeno je iz Compressa Sarajevo.\nPosted by admin on 2012-02-25. Filed under Kultura. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


Piksi: Samo lud ne može sa mnom! Batalite instagram i budalaštine, a verujte mi – borićemo se za prvo mesto – Navijaci Srbija\nHome > Fudbal > Piksi: Samo lud ne može sa mnom! Batalite instagram i budalaštine, a verujte mi – borićemo se za prvo mesto\nKako zbog igre i rezultata državnog tima u kvalifikacijama za Mundijal, tako i zbog sugestivnosti. Moći da o čas posla ubedi sagovornika – bilo da je igrač, navijač ili novinar – da mu veruje. Nije se nametnuo floskulama, već harizmom, karakterom, primetnim i iz svake reči izgovorene u velikom intervjuu Sportskom žurnalu, iz kojeg prenosimo najzanimljivije delove.\n„Nisam diktator, niti ću ikad biti, čak ni u fudbalskom smislu. Ima toga, postoje treneri koji su baš diktatori, maltretiranjem dolaze do nečega. Igrači trpe, ćute… Nisam takav tip, prihvatljiv sam za saradnju. Sa mnom ne može da radi samo neko ko je lud, ko nije normalan. Svaki normalan čovek će sa mnom naći zajednički jezik bez problema. Pogotovo sad kad smo na zajedničkom putu i kad trenerskim znanjem, iskustvom i vizijom mogu da objasnim momcima šta je dobro, šta nije“, ističe Piksi u razgovoru za Žurnal.\n„Da li je moja poslednja? Možemo da kažemo da jeste. Ne bi valjalo da igrač odlučuje i da preko moje reči poklopi to. Nije lepo. Moraš da pokažeš autoritet, a on se stiče pre svega znanjem, rečima koje imaju značenje“.\nMožda najupečatljiviji utisak za skoro mesec i po dana selektorovanja jeste Stojkovićeva sigurnost u ono što govori i radi. Optimizam koji osvaja. Logično je zapitati se odakle potiče, ako se zna koliko su kvalifikacije za Katar komplikovane, da samo pobednik grupe ide direktno na završni turnir, a drugoplasiranom sleduje baraž u kome mora da pobedi dvaput da bi stigao do Bliskog istoka.\n„Zato što smatram da ćemo se sa Portugalijom boriti za prvo mesto, verujem da do njega možemo da stignemo. Takav sam. Začudim se kad mi neko kaže: „Pazi, previše si optimista“. Gledam i pitam se šta bi trebalo da radim kao trener. Da budem pesimista? Da kažem: „Ljudi, ako izgubimo 0:2 nemojte da zamerite, jer oni su mnogo jaki!?“ Čoveče Božiji, to ne mogu da razumem! Ne razumem tu retoriku. Gubitničku. Kakve veze ima. Francuska u Parizu, Portugalija u Lisabonu, šta – nepobedivi su?“\n„Ne želim da kalkulišem ili prognoziram, kad kažu imamo sedam bodova, ne zanimaju me bodovi, već prezentacija naše ekipe, borbenost, da li igrači rade ono što sam im rekao. Da li mogu da sprovedu stil fudbala kakav tražim. Povoljan rezultat će doći kao plod dobre igre, poraz kao epilog loše. Optimizam ne može niko da nam oduzme. Kako da kažem momcima: „Idemo danas, pa šta bude“. Kako? Zašto si onda trener? Pecaljka, na reku, pa onda pecaš ribu. I niko te ne dira, niti te ko pita šta. Da, optimista sam i ne vidim nikakav problem. Smatram da ćemo sa Portugalijom igrati za prvo mesto“.\n„Mali Pavlović je mlad i pred njim je lepa perspektiva. Videćemo kako će se razvijati, ali ne vidim razlog da zastane negde, da poleti. Ako poleti, iščupaću mu uši, jer to ne sme da radi. Vidim da je ozbijan momak. Milenković je, takođe, lepo godište, igra u velikoj i teškoj ligi. Naravno, trebalo bi i on još dosta da uči, ima sitnica na kojima ćemo morati da poradimo, ali je strahovit potencijal. Mitrović ima 32 godine, trebalo bi videti kakva je situacija sa Nastasićem, Veljkovićem, Spajić je tu, Svetozar Marković je vrlo interesantan momak, Milunović je iskusan, mali Pankov pokazuje. Gledao sam protiv Milana, ne našu ligu. Trebalo bi da se dokazuju, da ne prave gluposti. Da zaborave instagrame i ostale budalaštine, jer im to u karijerama nije bitno“.\n„Pojma nemam, tako mi došlo u glavi. Rekao sam Tadiću: „Bićeš kapiten, nosiš broj deset, daću ti odgovornost“. A drugi kapiten je Stefan Mitrović. Zbog godina. Tu se priča završila posle deset sekundi. Daleko od toga da Aleksandar ne može da nosi traku, taman posla“.\n„A, što, je i neko čudo? Ništa nije ispušteno. Možda umesto Aleksandra Mitrovića!? Vlahovića ili Jovića? Ne znam gde ga vidite. Nemojte da pravimo od muve magarca. Niti smo ga izgubili, niti je on nas izgubio. Dobar je igrač, ali ne vidim to kao nešto što je izgubljeno“, dodao je Dragan Stojković Piksi u intervjuu za Sportski žurnal.\nNEMAMO IGRAČA KAO ŠTO JE BIO PIKSI\n„Ne vidim takvog“, uzvraća selektor.\n„Imamo Tadića koji je dobar tehničar, Lukić je dobar tehničar. Đuričić, Sergej s obzirom na nezgrapnost koju ima u visini. Moja tehnika je bila nešto drugačija“.\n„Zasad nisam to video, ali ima vremena“.\nTagged Dragan Stojković Dragan Stojković Piksi FSS Fudbalski savez Srbije Kvalifikacije za SP 2022. Kvalifikacije za Svetsko prvenstvo\nDEČKO, TI NISI S OVOG SVETA! Luka Dončić najneverovatnijom trojkom uz zvuk sirene rešio meč, cela NBA liga „odlepila“! /VIDEO/\nPepe: Čelsi je tim od 700.000.000 evra, ali cifre ne igraju fudbal


Predsedavajući OEBS-u Ivica Dačić govorio na Konferenciji o upravljanju i reformi sektora bezbednosti u Beogradu\nGovor predsedavajućeg OEBS-u, prvog potpredsednika Vlade i ministra spoljnih poslova Republike Srbije Ivice Dačića na Konferenciji o upravljanju i reformi sektora bezbednosti, u Beogradu 21. aprila 2015. godine:\nČast mi je i veliko zadovoljstvo da, u svojstvu predsedavajućeg OEBS-u, ovde u Beogradu, u mojoj zemlji, otvorim Konferenciju o upravljanju i reformi sektora bezbednosti.\nCilj reformi sektora bezbednosti unutar svake zemlje je uspostavljanje i razvoj bezbednosnog sistema koji omogućava mir, stabilnost, razvoj i prosperitet države i njenih građana i garantuje poštovanje ljudskih prava i vladavinu prava. Dobro uređen sektor bezbednosti je jedan od najvažnijih elemenata za dobro upravljanje državom u celini.\nReforma sektora bezbednosti je kontinuiran i zahtevan proces, koji uključuje širok spektar aktera jedne države. Taj proces podrazumeva zajedničko i sveobuhvatno delovanje vlasti, usmereno ka jedinstvenom cilju – uspostavljanju i razvoju demokratskih i održivih struktura, sposobnih da se efikasno suoče sa aktuelnim bezbednosnim izazovima na nacionalnom, regionalnom i međunarodnom planu.\nNa nacionalnom nivou, proces bezbednosnih reformi ne obuhvata samo vladine administrativne, civilne ili vojne organe, već podrazumeva i angažman tela koji kontrolišu rad bezbednosnih organa, poput parlamenata i njegovih odbora. Značajan doprinos reformama daju organizacije civilnog društva i predstavnici akademske zajednice, specijalizovani za temu bezbednosti, koji svojom stručnim znanjem potpomažu proces promena. Uloga medija je od posebnog značaja u transformaciji jednog društva.\nNa međunarodnom planu, veliki broj globalnih i regionalnih organizacija daje ekspertsku podršku zainteresovanim državama u procesu reformi njihovog sektora bezbednosti. Podrška međunarodnih organizacija se ogleda u pružanju pomoći procesima razrade nacionalnih strategija i politika, izrade zakonodavstva, jačanja kontrole rada bezbednosnih struktura, poboljšanju koordinacije rada različitih organa, obrazovanja i obuka kadrova i nadgledanja ostvarenih rezultata.\nU Zajedničkom radnom planu Švajcarske i Srbije za predsedavanje OEBS-u 2014-2015, tema upravljanja i reforme sektora bezbednosti je određena kao jedan od zajedničkih prioriteta. Stoga smo snažno zainteresovani za promociju ove teme u Organizaciji, kao i za angažovanje OEBS-a u ovoj oblasti. Podstičemo sadašnje debate i aktivnosti koje se sprovode unutar OEBS-a, sa ciljem razvoja sveobuhvatnog i koherentnog prilaza ovom pitanju.\nKao što vam je poznato, Srbija podržava vanbudzetski projekat OEBS-a za izradu smernica za rad misija OEBS-a u oblasti upravljanja i reformi sektora bezbednosti, započet prošle godine, sa ciljem da se unapredi njihov rad i koordinacija na terenu. U Beogradu će sutra, 22. aprila, biti održan sastanak kontakt osoba za reformu sektora bezbednosti, čija mreža je uspostavljena 2014. godine na skupu u Slovačkoj, a koji će razmatrati nacrte pomenutih smernica.\nDozvolite mi da iskoristim priliku da se zahvalim prethodnom predsedavajućem Švajcarskoj na nesebičnom trudu u ovoj oblasti, posebno na izradi Studije o ulozi OEBS-a u upravljanju i reformi sektora bezbednosti, koju je sačinio Ženevski centar za demokratsku kontrolu oružanih snaga (DKAF), sa opštim i specifičnim preporukama za dalje delovanje. Takođe, zahvaljujem Slovačkoj na liderskoj ulozi koju je ispoljila u okviru neformalne Grupe prijatelja za upravljanje i reformu sektora bezbednosti, čiji je jedan od osnivača bila i Srbija.\nVerujem da OEBS svojim sveobuhvatnim i multidimenzijalnim pristupom može dati važan doprinos pitanju upravljanja i reforme sektora bezbednosti.\nDanašnja Konferencija u Beogradu pruža priliku državama učesnicama i partnerima, ali i strukturama OEBS-a, UN-a, EU, specijalizovanim institutima i predstavnicima akademske zajednice, da razmene mišljenja, iskustva i naučene lekcije u procesu reformi ovog sektora.\nSrbija je tokom proteklih 15 godina postigla značajne rezultate na planu bezbednosnih reformi, o čemu će vam detaljnije govoriti drugi učesnici Konferencije, a koje su veoma važne u procesu demokratizacije društva.\nU regionalnom kontekstu, države Jugoistočne Evrope su posvećene bliskoj regionalnoj saradnji u borbi protiv uobičajenih, ali i novih bezbednosnih pretnji. Strukture, institucije i misije OEBS-a na terenu, sa svoje strane, igraju važnu ulogu u oblikovanju dugoročno održivog bezbednosnog sektora u mnogim zemljama OEBS-a. Današnja Konferencija će im svakako biti od koristi prilikom izrade internih smernica za osoblje OEBS-a.\nRačunam na vašu podršku nastavku procesa upravljanja i reforme sektora bezbednosti u okviru OEBS-a.\nŽelim vam uspešan rad.“


UNHCR poziva evropske vlade da prime 500 migranata koji su na pučini na Sredozemnom moru\nPOKS: Uvesti besplatan javni prevoz, obustaviti građevinske radove da bi se smanjilo zagađenje |\nPoslanici započeli raspravu o 282 amandmana za zakone o infrastrukturi |\nZelenović: Nalogodavac napada na N1 je Aleksandar Vučić |\nVašington post na udaru kritika zbog suspenzije novinarke posle tvita o Kobiju Brajantu |\n► UNHCR poziva evropske vlade da prime 500 migranata koji su na pučini na\nAgencija za izbeglice UN (UNHCR) je danas pozvala evropske vlade da što pre dozvole iskrcavanje 500 migranata koji su spaseni na Sredozemnom moru a nalaze se na pučini jer države ne mogu da se dogovore ko će ih preuzeti.\nSpecijalni izaslanik UNHCR-a Vinsent Koketel rekao je da je "ovo trka sa vremenom" i dodao da "dolaze oluje i uslovi će se pogoršavati".\nMigranti se trenutno nalaze na dva humanitarna broda, a itanijanska antimigrantska vlada odbija da im dozvoli da uplove u luku.\nUNHCR je saopštio da je oko 600 ljudi ove godine umrlo ili nestalo u moru između Libije i Italije.\nEvropska komisija je saopštila da je pozvala države članice da ponude pomoć, ali da ne može sama da interveniše.\nDirektor Centra za pomoć tražiocima azila Radoš Đurović danas je povodom incidentnog pokušaja prelaska migranata u Mađarsku probijanjem ograde, izjavio da to "nije nešto novo, već da...


Zaboravljeni Berbatov rekao "kraj" i završio karijeru! - Telegraf.rs\n19/09/19 | 18:45 ≫ 18:59\nKraj za "Berbu"\nBugarski fudbaler Dimitar Berbatov i zvanično se oprostio od aktivnog bavljenja fudbalom, mada je većina ljubitelja ovog sporta već bila ubeđena da je to učinio odavno.\nBerbatov već neko vreme nigde nije bio na "radaru", pa je nekako prirodno delovalo da se povukao. Stvarnost je bila nešto drugačija: probao je da nađe klub i nije uspeo.\n- Na današnji dan, ako ne znate zbog čega proverite, odlučio sam da ovo podelim sa vama. Spremao sam se da objavim već neko vreme, ali nisam... Ne znam zašto nisam... Znam da su neki od vas mislili da sam već u penziji i sad možda pomišljate kao "šta kog đavola Berba, znamo da ne igraš", ali ne, pokušao sam da pronađem klub prošle godine. Nisam uspeo. Dakle, neko mi rekao da moram nešto da vam kažem. A video sam i sam da me ljudi pitaju, posebno kod kuće - počeo je svoju oproštajnu poruku 38-godišnji Bugarin.\nNjegov poslednji klub je bio Kerala Blasters i u sezoni 2017/2018 je igrao za njih u Indiji.\n- Poslednji put bio sam na terenu pre godinu dana, tako da mislim da je sada pravo vreme da se zaustavim. Odavno je trebalo to da uradim. Mada, kada razmišljam o tome, kraj zapravo ne postoji, na ovaj ili onaj način ostaću u fudbalu, ipak, došlo je vreme da posle skoro 2o godina kažem zbogom profesionalnom igranju fudbala - nastavlja Berbatov koji kaže da će mu nedostajati osećaj kad daje gol, saigrači, treninzi, sve.\n- To što potičem iz male zemlje čini me još posebnijim. Imao sam vrhunac, i naravno, nekoliko padova u karijeri. Osvajao sam trofeje, postigao neke golove, usput... Igrao sam onako kako sam želeo i postigao sam golove koje sam želeo da postignem.\nNa kraju se zahvalio svima sa kojima je igra, konstatovao da je postao igrač kakav je želeo da postane i rekao kako je siguran da će nedostajati navijačima. On je za zvanični oproštaj birao dan kada je pre devet godina Liverpulu dao het-trik u pobedi Mančester junajteda 3:2.\nDa podsetimo, tokom bogate karijere Berbatov je igrao za CSKA iz Sofije, Bajer Leverkuzen, Totenhem, Mančester junajted, Fulam, Monako, PAOK i na kraju spomenuti Kerala Blasters.\nBerbatov se vraća u Junajted!\nSuze Berbatova sve govore (VIDEO)\nBerbatov dobio crveni prvi put u karijeri, i to kakav: Laktom udario protivnika bez lopte (VIDEO)\nBERBATOV VEĆ ZAPALIO SOLUN: Boriću se za moju braću iz PAOK-a! (VIDEO)\nEVRINA SPRDNJA: Rogovi za Berbatova (VIDEO)\n20. septembar 2019 | 04:29\nLegendaran napadac! Pamtice se het trik protiv Liverpula. Hvala za sve Berba i uzivaj!\n19. septembar 2019 | 18:54\nOdličan fudbaler sa odličnom karijerom !


NAJBOLJE IZ SRBIJE | Mona Fashion - Online prodavnica\nModna kuća Mona ponela je titulu „NAJBOLJE IZ SRBIJE“ za 2009. godinu, u akciji koju organizuju ministarstvo trgovine i usluga, Privredna komora Srbije i dnevni ekonomski list „Privredni pregled“.\nU prisustvu brojnih visokih zvanica plaketu za Najbolji korporativni brend preduzeću Mona uručio je predsednik Privredne komore Srbije gospodin Miloš Bugarin.\nU godini u kojoj MONA obeležava dvadeset godina uspešnog poslovanja ovo je još jedno priznanje liderskoj ulozi MONE u privrednom, modnom i kulturnom životu Srbije.\nGodinu jubileja Mona je obeležila velikim privrednim poduhvatom, širenjem tržišta i otvaranjem novih prodajnih objekata u Belorusiji, Rumuniji, Hrvatskoj, Crnoj Gori .\nIzaberi... 7 2 6 8 9 10 4 3 1 5


Počinje rad na novoj predstavi "Junak u tregerima" - Dječije pozorište Republike Srpske\nPočinje rad na novoj predstavi „Junak u tregerima“\nPosted at 11:58h in Vijesti, Nekategorizovano by dpadmin\nProtekli vikend u Dječijem pozorištu Republike Srpske bio je i više nego radan. Uz predstave „Koboldi“ i „Bajka o psiću“, koje su bile na repertoaru, umjetnički ansambl dočekao je i kolege iz Srbije i Hrvatske sa kojima počinju rad na novoj predstavi.\nNaime, Dubravko Torjanac, reditelj iz Hrvatske i Irina Somborac, scenograf iz Srbije, doputovali su u Banja Luku kako bi definisali autorski koncept lutkarske predstave „Junak u tregerima“, čija premijera se očekuje krajem marta.\nPredstava „Junak u tregerima“ nastaje po istoimenoj knjizi Jove Čulića, jednog od najnagrađivanijih i najčitanijih pisaca za djecu Republike Srpske. Dramatizaciju potpisuje Vesna Kusec Torjanac, a muziku Petar Eldan.\nDo prve čitaće probe, polovinom februara, tehnički sektor Dječijeg pozorišta izradiće scenografiju, kako bi umjetnički ansambl brže i funkcionalnije realizovao svoju prvu premijeru u 2022. godini.\nIrina Somborac bila je autor lutaka, kostima i scenografije za predstavu „Ivica i Marica“, koju je Dragoslav Šilja Todorović režirao u Dječijem pozorištu Republike Srpske aprila 2017. godine, dok je reditelju Dubravku Torjancu ovo prvi angažman u Banja Luci.\nPokrovitelj predstave je Ministarstvo prosvjete i kulture.


Venera u Škorpiji – “Ne znaš šta je patnja, ako nisi bio između kamena i pakla…” » Astro portal\nDatum objave: 4. rujna 2018.\nPiše: Tereza Dimitrijević 1\nOznake:od 9. septembra do januara 2019.Venera u Škorpiji\nKoga bolje opisuje ovaj stih nego Veneru u Škorpiji. Ah, ta patnja… To kidanje zbog ljubavi, to cepanje usled toliko davanja…\nTereza Dimitrijević je diplomirani filolog. Živi i radi u Beogradu. Večiti je zaljubljenik u astrologiju, kao i u sve ono što tek treba da se otkrije... Neizvesnost je drži budnom. Pisanje je, kako kaže, njen lek, a svoje misli izliva iz najtananijeg dela svoje duše.\nTereza Dimitrijević ima 1 objavljenih tekstova na Astro portalu.