Uveliko teku poslovi na rekonstrukciji glavne saobraćajnice\n3429 pregleda\t1 komentar(a)\nRadovi na putu u Župi, Foto: Luka Zeković\nIako su skoro svi poslovi stali, u nikšićkoj Župi uveliko teku radovi na rekonstrukciji glavne saobraćajnice.\nNakon što su završena prva dva kilometra, nastavljeni su radovi na još četiri kilometra, do brane na Liverovićkom jezeru. Vrijednost radova svih šest kilometara je oko 1,5 miliona eura, a sredstva je obezbijedila Opština Nikšić.\n“Vjerujem da ova situacija sa koronavirusom neće omesti realizaciju ovog i nekoliko drugih veoma bitnih projekata za koja su obezbijeđena sredstva i čekaju svoju realizaciju, kao što je izgradnja multifunkcionalnog sportskog terena, rekonstrukcija škole, asfaltiranje oko šest kilometara seoskih puteva, izgradnja poligona u selu Zagrad, rekonstrukcija kule Voltica…”, kazao je “Vijestima” predsjednik Mjesne zajednice (MZ) Župa Dragoljub Radulović.\nPodsjetio je da im je predsjednik Vlade Duško Marković, prilikom radne posjete Nikšiću i Župi, obećao sredstva za rekonstrukciju dionice od brane do sela Morakovo.\n“Na taj način, mještani Župe imaće sigurnu saobraćajnicu koja im je jedina veza sa opštinom Nikšić. Raduje me da se jednim upornim djelovanjem došlo do toga da sve državne institucije prepoznaju potrebe mještana Župe i da se utvrdi dinamika za realizaciju projekata koji će doprinijeti da njeni mještani imaju bolje uslove za život. Župa postepeno postaje mjesto koje će biti primjer jedne uređene ruralne zajednice”, uvjeren je predsjednik MZ.\nSvjestan je, kako je kazao, da će na tom putu biti potrebno još dosta aktivnosti i valjanih projekata, ali smatra da im sadašnji odnos Vlade, lokalne uprave i firme “Uniprom metali” daje za pravo da vjeruju da će uspjeti da predviđene aktivnosti na adekvatan način realizuju.\n“Vrijeme pred nama će dati odgovore da li će to zaista tako i biti. Mi u Župi ćemo sigurno biti istrajni na tom putu, jer Župa to zaslužuje”, poručio je Radulović.\nOpština NikšićMZ Župa nikšićkaDragoljub RadulovićCOVID-19NikšićŽupa nikšićkaŽupaKoronavirus


Danas oblačno, ujutru kiša, do 26 stepeni\n► Danas oblačno, ujutru kiša, do 26 stepeni\nI u Beogradu će danas biti umereno do potpuno oblačno, samo ujutru sa slabom kišom. Od sredine dana se očekuje razvedravanje. Vetar će biti slab i umeren, severozapadni. Jutarnja temperatura oko 14, a najviša dnevna oko 23 stepena.


Da li je Tom Cruise upravo snimio svoj najbolji film u poslednjih 10 godina? - ESQUIRE.RS\nDa li je Tom Cruise upravo snimio svoj najbolji film u poslednjih 10 godina?\nAmerican Made u prvom trejleru izgleda kao mešavina Narcosa i Wolf of Wall Street!\nStigao nam je prvi trejler za film Toma Cruisea u kome tumači pilota koji je švercovao kokain za Pabla Escobara i oružje za CIA. Trejler izgleda suludo, a najzabavnije od svega je što je reč o pravom liku.\nFilm reditelja Douga Limana (THe Bourne Identity, Mr. and Mrs. Smith) predstavlja suludu kombinaciju serije Narcos i Wolf of Wall Street. Tom je očigledno voli da radi sa Limanom, pre ovog filma snimili su zajedno sjajni SF Edge of Tommorow.\nTom Cruise ume da napravi dobar film, kad hoće. U poslednje vreme je imao pola pola učinak (prvi Jack Reacher je odličan, drugi je sranje), Nemoguće misije su ok zabava, a Mumiju ćemo tek da gledamo sledeće nedelje.\nČini se da će American Made biti pun pogodak, Tom očigledno uživa u filmu, a Doug Liman ume da napravi sjajan film. Pogledajte prvi trejler i recite nam da niste upravo postali nestrpljivi:\nDeluje ozbiljno smešno zar ne? Film se očekuje krajem septembra u bioskopima, a do tada svoju dozu Toma Cruisea unesite gledanjem blokbastera Mumija koji stiže 8. juna.\ntom cruise american made film komedija doug liman bioskop holivud trejler


ANB pojačao nadzor vehabija u Crnoj Gori | Mondo.Me Prod\nANB pojacao nadzor vehabija u Crnoj Gori\n13. July, 04:20\nANB pojačao nadzor vehabija u Crnoj Gori 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n17.08.2014. / 10:46\nAutor mondo.me 17.08.2014. / 10:46


Zdrava ishrana za dojenjeCurrently selected\nIshrana za majke koje doje\nUkoliko dojite, Vaša beba sve hranljive sastojke dobija od Vas, i zbog toga je veoma važno da zadržite zdrave navike u ishrani koje ste stekli u trudnoći. Majčinstvo može biti dosta zahtevno, naročito u prvim danima, pa Vam odgovarajuća hrana može pružiti energiju i sve hranljive sastojke koji su Vam preko potrebni.\nNajbolje namirnice za dojenje\nOdvojite vreme da jedete zdrave obroke koji će Vam pružiti energiju i hranljive sastojke, kako biste se osećali dobro dok brinete o Vašoj bebi. Ugljeni hidrati, kao što su integralni hleb, žitarice, pasta i krompir obezbediće Vam energiju. Sa voćem i povrćem unosite neophodne vitamine, minerale i vlakna. Zdrave proteine možete uneti jedući meso, jestivo semenje, ribu i jaja, ali držite se umerenih količina i birajte meso koje nije puno masno. Takođe su ključne i namirnice koje su bogate kalcijumom, kao što su poluobrano mleko, sir i jogurt.\nHrana koja sadrži puno masti ili šećera je dosta kalorična, ali često ima veoma malu hranljivu vrednost, tako da je najbolje da je izbegavate ili da se njome počastite samo s vremena na vreme. Ukoliko ste stalno u pokretu ili nemate vremena za kuvanje, šaka suncokretovih ili bundevinih semenki, sendvič od integralnog hleba i nemasnog mesa, tunjevina, sir ili salata, ili činija žitarica sa mlekom, jogurtom ili voćem predstavljaju zdravu užinu koju je jednostavno spremiti.\nZdrava ishrana tokom dojenja\nUkoliko dojite, sva energija koja je potrebna Vašoj bebi dolazi od Vas, što znači da će Vam biti potrebno nešto više kalorija nego obično. Dojenjem se sagoreva oko 500 kalorija dnevno. Najbolji savet vezan za dodatne kalorije jeste da jedete onda kada osetite glad i da se pridržavate zdrave užine ako ste gladni između obroka.\nDok dojite, važno je da pijete puno vode. Vašem organizmu treba oko 2 litra vode dnevno, jer je voda neophodna kako bi Vaše grudi proizvodile dovoljno mleka. Mnoge mame smatraju da je zgodno da uvek pri sebi imaju veliku flašu vode. Znaćete da ne unosite dovoljno tečnosti ako je Vaš urin tamne boje ili ima jači miris nego normalno. Ne zaboravite, mleko i sokovi bez dodatka šećera takođe predstavljaju dobro rešenje da budete hidrirani.\nAlkohol tokom dojenja i hrana koju treba izbegavati\nPreporučljivo je da izbegavate alkohol dok dojite, jer on putem krvi može dospeti u Vaše mleko. Ukoliko želite da pijete alkohol, izmuzite mleko i stavite ga u flašicu, tako da Vaša beba može da ga popije. Potrebno je oko 3 sata da izbacite jednu čašu alkohola iz organizma. Iako i dalje možete uživati u čaju ili kafi, pazite na unos kofeina, jer on može doprineti nervozi i lošem snu Vaše bebe. Neke žene kažu i da unošenje jako začinjene hrane uzrokuje uznemirenost njihovih beba. Ukoliko uočite da određena vrsta hrane koju pojedete uznemirava Vašu bebu, trudite se da je izbegavate; ako ste posebno zabrinuti zbog neke hrane, obratite se Vašem lekaru.\nZa više informacija, pročitajte naš članak o hrani koju treba da izbegavate dok dojite.\nZnačaj polinezasićenih masnih kiselina (LCP)\nIstraživanja su pokazala da su dve vrste LCP − AA (omega 6) i DHA (omega 3), koje se prirodno nalaze u majčinom mleku – važne za razvoj bebinog mozga, očiju i nervnog sistema. Unošenjem više hrane koja je bogata ovim masnim kiselinama dok dojite doprinosi razvoju mozga, boljem vidu i motorici Vaše bebe. LCP se nalaze u ribi i mesu. Riba, a naročito masna riba kao što je skuša, sardina, tuna i losos, predstavlja dobar izvor kako AA, tako i DHA masnih kiselina, dok crveno meso sadrži AA masne kiseline.


1500 Eura premije za njegovatelje upitno? "Sramota za ministra zdravlja Jensa Spahn-a" - IN FOCUS\n1500 Eura premije za njegovatelje upitno? „Sramota za ministra zdravlja Jensa Spahn-a“\n23. April 2020 edhodzic Njemačka\nMinistar zdravstva Jens Spahn obećao je njegovateljima dodatnu premiju u iznosu od 1.500 eura zbog koronarne pandemije. Ali sada se financiranje dovodi u pitanje.\nARCHIV – 11.03.2020, Berlin: Jens Spahn (CDU), Bundesminister für Gesundheit, nimmt an einer Pressekonferenz zur Entwicklung beim Coronavirus teil. Spahn (39) wird wegen der Corona-Krise seinen runden Geburtstag in diesem Jahr nicht wie geplant feiern. Foto: Michael Kappeler/dpa +++ dpa-Bildfunk +++\nFrankfurt a.M./Dortmund.Planirani specijalni bonus za koronu u iznosu od 1500 eura za njegovatelje prijeti da će propasti zbog neraspoređenog finansiranja.Prema izvještaju magazina „Frankfurter Allgemeine Zeitung“, u zdravstvenim osiguravajućim društvima se razvio ogroman otpor protiv ranije očekivanog finansiranja putem osiguranja njege (Pflegeversicherung) financiranog doprinosom.„Ne može biti da sami doprinositelji to moraju platiti“, rekla je Ulrike Elsner, predsjednica odbora zamjenskog novčanog udruženja VDEK.\nPremija Korone košta ukupno oko milijardu eura\nDo sada su predstavnici staračkih domova očekivali da će administracija domova odmah moći pokrenuti plaćanje korona premija svom osoblju preko fondova osiguranja za njegu (Pflegekasse).\nUkupne troškove premije u iznosu od 1.500 eura po negovatelju zdravstvena osiguravajuća društva procenjuju na oko milijardu eura. Bez vlastite regulacije financiranja, premije bi najvjerojatnije morale biti isplaćene potrebitim novčanim doplatama.\nOdbor njemačke Fondacije za zaštitu pacijenata Eugen Brysch nazvao je razvoj događaja „sramotom za Jensa Spahna“. Prije samo nekoliko sedmica savezni ministar zdravstva obećao je bonus. Ali sada oni kojima je potrebna skrb trebali bi premiju plaćati u potpunosti iz svog džepa (Pflegekasse). „. Sada je od savezne vlade potrebno da preuzme nestalu milijardu, rečeno je u zaštiti pacijenata. „Treba doći do razumnog bonusa. Zato su potrebna porezna sredstva.“\nVorheriger Beitrag:Ulm: Baden-Württemberg i Bavarska zajedno protiv Korone? Söder i Kretschmann danas u Ulmu\nNächster Beitrag:Angela Merkel upozorila: Pandemija je tek na početku, na tankom smo ledu


DETALJNA PROGNOZA ZA ZIMU Evo kada nas očekuje prvi OZBILJAN SNEG, a koji mesec će biti NAJTOPLIJI | EpicentarPress\nDatum: 05.10.2018. 10:21\nDecembarska srednja minimalna temperatura vazduha biće od 1.6 stepeni, dok će srednja maksimalna temperatura vazduha, takođe, biti iznad višegodišnjeg proseka, odnosno viša za oko 1.8 stepeni.\nVrednost januarske srednje minimalne temperature vazduha biće od -1.4 stepena, dok će srednja maksimalna temperatura vazduha biti u granicama višegodišnjeg proseka, s vrednostima višim za oko 0.2 stepena, u odnosu na prosek.\nU februaru vrednost srednje minimalne temperature vazduha kretaće se od 2.2 stepena. Srednja maksimalna temperatura vazduha biće iznad višegodišnjeg proseka, sa vrednostima u proseku višim za oko 1.4 stepena.\nU RHMZ u martu "vide" da će srednja minimalna temperatura vazduha imati vrednosti iznad višegodišnjeg proseka, odnosno biće viša za oko 0.7 stepeni. Srednja minimalna temepratura biće od 4.9 stepeni, dok će srednja maksimalna temperatura vazduha u martu biti u granicama višegodišnjeg proseka, s vrednostima nižim za oko 0.3 stepena.\nMeteorolog Đorđe Đurić potvrđuje za "Blic" da će nam zima biti "malo manje hladna, ali vlažna" i dodaje da bismo ozbiljniji sneg mogli da očekujemo već za oko dva meseca, odnosno u decembru.\n"Prava zima nam stiže u drugoj polovini januara. Tada nas očekuju hladni periodi, s povremenim snegom. Sve u svemu, imaćemo uobičajeni kraj jeseni i zimu. Ne očekuju se drastične temepraturne oscilacije, što praktično znači da nećemo imati "leto u novembru", niti neke silne ledene talase.\nGeneralno su sada zime blaže nego u vreme naših baka. Povremeno se javi neka ekstremno hladna, koja nas podseti na taj period. Ono što je uočljivo su nagle promene vremena" - zaključio je Đurić.


Da bi obradovali dragu osobu poklon ne mora biti skup, potrebno je malo mašte i naravno puno ljubavi.\nProdavnica Maestro pre petnaest godina nastala je upravo sa ciljem da u ljudima probudi volju da budu kreativni i da poklanjaju pažnju i lepo upakovane poklone.\nU ovoj prodavnici osećaćete se kao u bajci, u njoj možete pronaći originalne čestitke za sve prilike , priveske, plišane igračke, ukrase, šolje, ukrasne kutije, ukrasne kese, balone, balone punjene helijuomom, ukrase od balona, ukrasne figurnice, ukrasne čokoladice, zanimljivi magneti, knjige sa posvetom i mnogo toga još lepog.\nKako se u februaru proslavlja Dan zaljubljenih, u ovoj prodavnici sve je u znaku ljubavi.\nORMAI: Ekskluzivan nakit Lotus kao originalan poklon\nPriredbom “Čarolija u belom” deca iz vrtića ”Crvenkapa” dozvala Deda Mraza\nUnikatne mirišljave sveće koje izgledaju kao poslastice (FOTO)\nOSMISLITE SAMI ILI UZ POMOĆ PROFESIONALACA\nČesto ljudi dolaze sa idejom kako bi voleli da izgleda poklon a mi im sa radošću pomognemo da to bude zanimljivo i lepo. Ovo je poseban mesec za nas jer je sve u znaku ljubavi i ljudi su puni emocija i želje da obraduju drage osobe, poručuju iz prodavnice Maestro.\nU maestru možete pronaći zanimljive i originane poklončiće ali i upakovati već kupljeni. Budite sigurni da niko neće ostati ravnodušan kada ugleda prelep balon i ukrašenu kutiju ili predivnu mašnu sa buketom od čokolada ili nešto drugo originalno.\nUkoliko nemate ideju ovde će vašu maštu pretvoriti u stvarnost, ali stvarno…\nProdavnica se nalazi u ulici Miroslava Tirše 1 svakog radnog dana od 9 do 20 časova, subotom do 15 časova.\nNeretko nakon toga kada je potrebno ulepšavaju balonima svadbe, rođendane, koroporativne proslave i kako kažu nije im teško da ulepšaju sve bitne momente.\nUkoliko želite da vam Ksenija i Jelena pomognu oko planiranja ukrašavanja poklona ili proslave a niste u prilici da svratite do Maestra, možete ih pozvati na broj 023566630, 0603085577 i 0600247642\nZAVIRITE U PRODAVNICU MAESTRO\nKako izgledaju njhovi pokloni i dekoracije možete pogledati na Instagram profilu ili Facebook stranici\nTagovi poklonpoklon dan zaljubljenih\nVenčani parovi u Zrenjaninu (5.2.2019.)\nORMAI: Swarovski nakit-poklon koji budi emocije


Fauna Zemuna - Zemunske Novine\nNaslovna Fauna Zemuna\nOtkud lav i jelen na grbu Zemuna\nLav je na desnoj strani grba Zemuna, ispod krošnjastog drveta, drži sablju krivošiju, a preko puta, na levoj strani leži jelen. Lavovi nikada nisu živeli u Zemunu, pa otkuda ideja autoru da na grb stavi životinju koja prevashodno živi u Africi, i to je danas možemo naći isključivo južno od Sahare. U holu opštine Zemun nalazi se grb koji je bio postavljen na ogradi balkona, na prvom spratu opštinske zgrade ali je oštećen u Drugom svetskom ratu prilikom savezničkog bombardovanja.\nGrb porodice Šenborn\nPosle proterivanja Turaka, Zemunom vlada porodica Šenborn, čiji grb ima lava sa dvostrukim repom koji je takozvani „češki“ lav i koji drži sablju krivošiju.\nGrbom Sremskog vojvodstva dominira jelen, a spajanjem ova dva grba nastao je grb koji je u osnovi sličan današnjem.\nNajozbiljnije objašnjenje daju heraldička pravila. Pre hiljadu godina, tačnije krajem jedanaestog veka sa zapada Evrope, krenule su velike vojske krstaških vitezova na put prema svetom gradu Jerusalimu. Štit je bio sastavni deo opreme jednog vojnika, pešadinca ili konjanika. Oružje koje su vitezovi nosili često je ukrašavano raznim rezbarijama ili ukrasima.\nŠtit kao odbrambeno oružje ujedno je bio deo na kome je bilo zgodno pisati, crtati ili stavljati simbole i znake vojvodstava, kneževina iz kojih bi vitezovi dolazili. Grb Zemuna je četvrorouglasti (francuski), a u podnožju grba je trobreg. Kasnijim razvojem društvenog sistema razvijaju se obeležja i simboli, tako da se stvaraju određena pravila o izradi i upotrebi grbova. Izvori vizuelnog i simboličkog dela današnjeg grba Zemuna, datiraju iz tog perioda, a konkretan crtež, vizuelno rešenje vezuje se za početak osamnaestog veka i dolaska porodice Šenborn na čelo Zemuna.\nElementi na štitu kao što su drvo, lav i jelen zadržavaju se do današnjeg dana. Izveštaj gradskog poglavarstva iz 1888. godine je sa svim ovim elemenetima imao na vrhu carsku krunu, dok je u Statutu grada Zemuna iz 1897. godine postavljen pirg-kruništevrh tvrđavekorona muralis. Oblik štita je tokom vremena više puta menjan. Skupština opštine Zemun je na sednici 17.juna 2005.godine donela odluku da se pored grba stave čuvari grba. „Čuvari grba su dva oklopljena ratnika koji jednom rukom drže grb, a u drugoj crveni štit sa belim (srebrnim) krstom i četiri bela (srebrna) ocila; grb počiva na lenti plave boje na kojoj je zlatnim ćiriličnim slovima ispisano: Zemun“ Heraldička pravila i sama heraldika su danas deo istorije, jer je već devetnaesti vek doneo nešto novo u umetnosti i shvatanje i uloga heraldike se znatno menja. Impresionizam, ekspresionizam, kubizam, pop kultura i niz drugih saveremenih pravaca u kreiranju simbola i grbova uticala su na to da se danas početkom dvadeset prvog veka teško može reći da je simbolika lava ili jelena isto što i pre hiljadu godina.\nLav je u to vreme bio najomiljenija životinja kod vitezova. Vitez bi sa svog štita slao poruku neprijatelju da je strašan kao lav. Vojvodstva bi potencijalnim neprijateljima stavljala do znanja da će ih u slučaju napada dočekati „strašni lavovi“.\nNa ulazima u gradove stavljane su kamene figure lava kao čuvara grada. Teško je objašnjavati i porediti značenje lava od pre hiljadu godina i danas na početku 21. veka.\nDanas se lav može sresti u zoološkom vrtu ili u cirkusu kao životinja koja zabavlja decu i veoma je teško dati joj ono značenje i simboliku koju je imao pre hiljadu godinu i koja se daje u objašnjenjima otkud lav na grbu Zemuna .\nŽivi širom Evrope, a najčešći je stanovnik velikih šumskih predela raširenih pored velikih vodotokova i plavnih područja kao što je priobalje Dunava. Samim tim, jelen se može smatrati jednom od životinja koje se i danas mogu sresti u okruženju Zemuna. Pamtimo proleće 2006. godine kada je vodostaj Dunava bio natprosečno veliki i kada je proglašena elementarna opasnost od poplava.\nRatno ostrvo je bilo poplavljeno i zahvaljujući tome saznali smo da su ove plemenite životinje živele na ostrvu. Na žalost ne zna se koliko je jelena i njegovih srodnika tom prilikom stradalo, ali je nekoliko uspelo da prepliva na drugo obalu i uz pomoć ljubitelja prirode bude spašeno od utapanja. Jedan od svetskih primera je grb jednog grada u Holandiji, koji na svom štitu ima samo jednu stvar i to GLISTU. Šta reći o ovoj simbolici, značaju, ugledu ili nekoj drugoj osobini koju nosi ovaj grb?\nRatno ostrvo je veoma zanimljivo kao prirodna sredina, kao netaknuti park prirode, takoreći u centru grada. Zemun grad ima privilegiju da je najbliži ovom prirodnom rezervatu flore i faune. Od perioda 2001. godine do perioda 2004. godine bilo je više pokušaja da se ostrvo ili bar jedan njegov deo urbanizuje, odnosno da se organizuje muzički program na Lidu.\nVeliki broj ljubitelja ptica otvoreno se izjasnio protiv ovog pokušaja i svaki koncert koji je održan na Lidu bio je praćen negodovanjem ljubitelja ptica.\nOd ptica koje se najčešće spominju su bela i siva čaplja, kormorani, gakovi, senice, puzavac, kos, bela pliska, divlja patka, galebovi itd. Kao prirodne retkosti spominju se: žalar slepić, čigra, srebrnasti galeb, kukumavka i slavuj.\nNa Ratnom ostrvu je uhvaćen primerak slepog miša koji je težak svega četiri grama i spadu u posebnu vrstu patuljastih slepih miševa, a to je ujedno najmanji sisar koji je otkriven na teritoriji Evrope i naravno Zemuna. Tokom, 2008-2009. godine je u Zemunu je na zimovanju ostalo nekoliko labudova i jedna roda, a inače svakodnevno se sreću galebovi, patke, ptice gnjurci, a na Zemunskom keju i u samom Zemunu uvek ima golubova i vrabaca. Leti, kad je nebo vedro, mogu se videti jata gačaka-vrana kako preleću preko Gornjeg grada Zemuna. U jutarnjim časovima, iz velikih gradskih parkova i sa Košutnjaka, gde je najveći broj gnezda, lete ka sremskim oranicama gde ih očekuju veliki izbor hrane.\nPosle podne, predveče, vraćaju se sa vojvođanskih polja ka svojim gnezdima širom Beograda. Širom zemunskog atara mogu se videti brojne porodice glodara, a je- dan od najneprijatnijih za vlasnike bašta i travnatih površina je tako- zvano “slepo kuče“ koje pravi visoke kupole zemlje i hrani se korenom povrća. Ovaj glodar je zaštićena vrsta i za njega se u zemunskim poljoprivrednim apotekama ne može naći efikasno sred- stvo odbrane.\nUkoliko u večernjim satima idete autom kroz zemunsku periferiju, nemojte se iznenaditi ukoliko vam put prelazi jež, jer on je domaćin zemunske periferije. Širom zemunskog atara mogu se videti brojne porodice glodara, a jedan od najneprijatnijih za vlasnike bašta i travnatih površina je takozvano “slepo kuče“ koje pravi visoke kupole zemlje i hrani se korenom povrća. Ovaj glodar je zaštićena vrsta i za njega se u zemunskim poljoprivrednim apotekama ne može naći efikasno sred- stvo odbrane. Ukoliko u večernjim satima idete autom kroz zemunsku periferiju, nemojte se iznenaditi ukoliko vam put prelazi jež, jer on je domaćin zemunske periferije.\nZemun ima privilegiju da se nalazi na obali Dunava koja u od- ređenom periodu godine može biti preplavljena školjkama i puževima. To se može videti na delu koji nije urbanizovan i betonom opasan kao što je potez Široke staze. Najbliži deo priobalja urbanom Zemunu takozvana „Široka staza-poslednja oaza“ je mesto gde se mogu videti i zmije koje su veoma plašljive i pri samoj pojavi ljudi odmah pobegnu. Nije poznat nijedan slučaj da je neko u Zemunu otrovan zmijskim ujedom. Postoje samo neotrovne vrste, poput, belouške i ribarice. Smuk je zmija koja se hrani glodarima.Može se videti na periferiji Zemuna. Zastrašujući utisak ostavlja svojom dužinom koja može dostići više od dva metra. Belouška je mala siva zmija koja može biti i u drugim bojama.\nMože se prepoznati po istaknutim belim tačkama na glavi zbog kojih se i zove belouška. Ribarica je najčešće viđeni domaćin vodenih tokova Zemuna. Zmija ribarica je provereni ribolovac čija boja se kreće u šarama od sive do tamno braon i može da naraste do metra. U toku 2008 godine skoro sva sredstva javnog informisanja su objavila dve nezavisne informacije vezane za susrete sa zmijama. Jedna porodica je u svom stanu zatekla zmiju, dok je drugi slučaj bio pojava dva velika smuka u blizini benzinske pumpe “Zmaj.” Paukovi koji se javljaju u našem okruženju nisu otrovni, mada se često može čuti da je neko povezao crvenu tačku na koži sa ujedom pauka ili mrava koji je takođe bezazlen.\nPlavni deo je u proleće pretvoren u porodilište za gotovo sve vrste vodenih životinja u pratnji vodenih glodara, puno ptica selica i naravno rojeva ljutih komaraca. Bogomoljka je često viđen insekt u našem okruženju. Strašnog izgleda, ali veoma bezopasna i deci uvek zanimljivi insekt koji se vešto maskira i prilagođava okolini. Buba zlatica je čest i neugodan gost svih zemunskih bašta, međutim ne predstavlja opasnost po zdravlje ljudi, a njena rođaka bubamara je najpopularniji insekt za svu decu sveta.\nU našem okruženju, najopasniji insekti su: krpelj, osica, pčela i stršljen. Ovih se insekata treba kloniti jer oni su prisutni od proleća do kasne jeseni. Naravno bez žaba se ne može i često se mogu čuti večernji koncerti hora ovih vodozemaca. Zelena žaba je jedna od najbezopasnijih životinja i ne treba se plašiti da će bilo ko dobiti kraste ili neku infekciju ukoliko dodiruje ovu životinju. Vodotok\nDunava je veoma brz i retki su sta- novnici ovog akvatorijuma koji vole brzak, odnosno kada je ova velika reka u pitanju, retke su životinje koje se nastanjuju na samom plovnom putu gde brodovi prolaze. Kornjača je jedna od životinja koja se sreće u plavnom delu gde je vodotok sporiji i gde Dunav stvara bare i kanale. Ne treba preskočiti da je slatkovodni rak od ove godine zaštićen trajnom zabranom lova, tako da se nadamo da će biti češći gost zemunskog vodotoka Dunava.\nZemun je podunavski grad i ako se traže neke karakteristike možemo ih naći pre svega u vodi i ambijentu vodenog okruženja. Zato stanovnike Dunava posebno predstavljamo.


Computex 2014: Toshiba Encore 7 - jeftin 7 " tablet na Windowsu 8.1 |\nHome » HARDWARE » Computex 2014: Toshiba Encore 7 – jeftin 7″ tablet na Windowsu 8.1\nToshiba je najavila tokom izložbe Computex 2014 u Taipeju jeftini tablet Toshiba Encore 7 sa operativnim sistemom Windows 8.1. Setite se da je prošlog meseca Toshiba proširila asortiman uređaja na Windowsu 8.1 sa 10 i 8-inčnim tabletima Encore 2 sa osnovnim karakteristikama i cenom od 198 dolara.\nToshiba Encore 7 tablet ima 7-inčni ekran sa rezolucijom od 1024×600 piksela. Uređaj je baziran na Quad-Core Intel Atom Z3735 procesoru sa frekvencijom od 1,3 GHz. Tablet ima 1 GB RAM-a, 16 GB interne memorije i slot za microSD memorijske kartice. Takođe se navodi i prednja kamera (rezolucije nije poznata) i 3.5mm audio priključak za slušalice.\nRanije najavljeni Encore 2 tablet radi pod najnovijom verzijom Windowsa 8.1 sa Bing-om. Moguće je da će Toshiba Encore 7 takođe koristi ovu jeftinu verziju operativnog sistema Windows 8.1.\nToshiba Encore 7 ide u prodaju u narednom mesecu. Cena tableta je još uvek nepoznata. Moguće je da cena novog tableta će početi od 150 dolara.\nPrevious post 5-inčni smartfon Xolo Q1200 košta oko 170 €\nNext post Prikazan Samsungov prototip 4K tableta


INZKO EKSKLUZIVNO OTKRIO: “Iznenadit će te se koliko će novca dobiti Bosna i…\nTeočaci danas obilježavaju 22. godišnjicu od pogibije Hajrudina Mešića, komandanta kojeg tamošnje stanovništvo slavi kao heroja koji je tokom napada Jugoslovenske narodne armije 1992. godine na Bosnu i Hercegovinu, uspio organizirati odbranu Teočaka i okolnih mjesta, piše bh. novinska agencija Patria (NAP).\nMešić je među vojnicima u Teočaku bio poznat kao kapetan Hajro, a pamte ga i po tome što je u prve odbrambeno-oslobodilačke akcije po šumama na relaciji od Ugljevika prema Teočaku sa njegovom jedinicom išla i njegova supruga Radenka te njihovo dvoje maloljetne djece – sin Zlatan i kćerka Lejla.\nPrema internet forumima koji su posvećeni poginulim bocima i komandantima Armije RBiH, supruga i djeca Hajrudina Mešića prvih dana sukoba na teritoriji BiH nalazili su se u u Subotici u Srbiji.\nČuli su se telefonom i on je rekao da idu za Njemačku. Rada nije htjela ni da čuje za to i poručila mu je da dolazi njemu, da je nije strah ni barikada ni četnika: „Ja hoću tebi“ – ispričao je Mešićev sin Zlatko.\nDžavad Avdičević Babak, koji će kasnije biti i Mešićev zamjenik, rekao je da je to što je komandant sa njihovom jedinicom poveo suprugu i djecu, dovoljno govorilo koliko je bio odlučan da se bori za Bosnu i Hercegovinu.\nAko je žrtvovao ženu i djecu koju smo mi na smjene nosili, bilo nam je jasno kolika je njegova odlučnost da se bori. To nam je davalo dozu hrabrosti da eliminišemo strah…\nMešić je rođen u Srednjoj Trnovi kod Ugljevika. Po završetku osnovne škole pohađao je i završio podoficirsku školu JNA u Sarajevu. Tokom službe u JNA, završio je vojnu akademiju JNA u Beogradu i dobio čin kapetana. Prve sukobe na prostoru bivše Jugoslavije dočekao je u Karlovcu u Hrvatskoj, nakon čega je došao na mjesto komandira CJB Ugljevik.\nNo, ubrzo nakon što su vojnici iz Srbije okupirali Bijeljinu i Zvornik, organizovao je Teritorijalnu odbranu, a bio je prvi komandant 1. teočanske brigade.\nPrema knjizi „Zvornik od izbora do Dejtona“ Teočak je dugo vremena bio u okruženju, ali se srpski vojnici nisu žurili sa napadima računajući da je to svakako već njihova teritorija.\nKada je bošnjačkom narodu teočanskog kraja zaprijetilo masovno odvođenje u konc-logore i druga stradanja, kamandant Mašić se sa vojskom probio od Ugljevika do Teočaka i organizirao odbranu ovog mjesta, prekinuvši time srpskim vojnicima važnu komunikaciju Bijeljina – Priboj.\nBorci Teočaka, odolijevali su najelitnijim jedinicama iz SAO Semberije i Majevice, pomognutim jedinicama iz Srbije i Crne Gore. Uviđajući snagu ustaničko-odbrambenog pokreta koji je izazvao nemir i nesigurnost u srcu srpske teritorije, Hajri se s uvažavanjem počinju obraćati srpske vođe Dubajić, Mauzer i ostali – stalno nudeći pregovore i primirja.\nU tome periodu obezbijeđena je i komunikacija Teočak – Goduš. Za oko 15.000 civila u teočanskom kraju to je postao put nade i spasa.\nDa nije bilo kapetana Hajre i njegovih momaka konc-logori bi bili dopunjeni sa novih 15.000 ljudi, od kojih mnogi ne bi ostali živi – smatraju Teočaci.\nHajrudin Mešić poginuo je 30. oktobra 1992. godine na prvoj borbenoj liniji u selu Nezuk, u pokušaju uspostave koridora ka Srebrenici. Posthumno je odlikovan Ordenom narodnog heroja oslobodilačkog rata Armije RBiH, prenosi NAP.\nAmar H\t apr 1, 2020 0\nINZKO EKSKLUZIVNO OTKRIO: “Iznenadit će te se koliko će novca…


''HM Promet'' Maglaj: Istina je da su svi radnici HM-a na prinudnom godišnjem odmoru | ZOS d.o.o.\n''HM Promet'' Maglaj: Istina je da su svi radnici HM-a na prinudnom godišnjem odmoru\nPoštovane sugrađanke i sugrađani, drage radnice i radnici HM-a,\nObraćam vam se nakon raznih spekulacija i nagađanja oko situacije u kojoj smo se zatekli usred pandemije korona virusa na prostoru naše Općine.\nPrije svega, moram iskazati svoje razumijevanje svima vama koji se bojite za svoje i zdravlje vaših najbližih.\nKorona virus nažalost nije zaobišao ni naš grad iako smo duboko vjerovali da ćemo u tome uspjeti i da ćemo proći bez zaraženih. Ipak, sada ne treba gledati nazad, nego biti od pomoći svima vama da bi sve ovo što lakše prebrodili.\nUpirati prstom u svoje radnike ne želim niti ću to ikada uraditi, prije svega jer smatram da virus ne bira i samim tim bilo ko da je mogao izbjeći da se zarazi to bi sigurno uradio. Isto tako nikada nikog od svojih radnika neću optuživati da su isti prenijeli bez ikakve savjesti. To neću dozvoliti nikome. Niko od radnika ne bi želio situaciju kakva je sada. Prije bih volio da je sve počelo i završilo na meni.\nNakon saznanja da imamo prvog zaraženog mi smo preduzeli sve mjere koje su se od nas i očekivale. S obzirom da uposlenici HM Prometa nisu mogli dobiti bolovanje a samim tim i rješenje o izolaciji isti trenutak smo donijeli odluku da zaustavljamo dalju proizvodnju. Napominjem da smo do tog dana sve uposlenike, njih 28, ostavili kod kuće jer su imali kontakt s osobama koje su dolazile iz inostranstva, ne 14 već 21 dan.\nNaime, istina je da su svi radnici HM-a na prinudnom godišnjem odmoru. Uz moje lične napore, prije svega kao suprug i otac, kao građanin ovog grada, pa tek onda kao nadređeni zamolio sam sve da budu odgovorni, da se bespotrebno ne kreću i da vode računa o svom zdravlju. Da svaku promjenu svog fizičkog stanja prate, te da svakako vode računa i s kim su u kontaktu.\nS druge strane, zajedno sa njemačkim partnerom iako je zabrinut za nastavka poslovanja, nismo razmišljali o profitu i načinu kako radnike prebaciti na teret Države.\nOprostite mi ako sam u tom trenutku vodio računa o mojim radnicima i njihovim porodicama. Oprostite mi što sam želio da se osjećaju sigurno od strane svog poslodavca i da znaju da smo na taj način uz njih.\nOvim putem želim da svim zaraženim na području našeg grada, posebno radnicama i radnicima HM-a i njihovim porodicama uputim iskrene želje za brz oporavak, nadajući se da ćemo sve ovo brzo ostaviti iza sebe, nastaviti raditi i stvarati i da cijeli naš kolektiv bude na okupu.\nSvima nama želim strpljenja, bez da upiremo prstom jedni na druge i iskorištavamo situaciju u prikupljanju bilo kakvih poena. Ovo je vrijeme kada treba da se držimo zajedno, lokalnoj zajednici davajući najbolje od sebe. Oni koji koriste ovakvu situaciju javno objavljujući laži i namjerno šireći paniku se trebaju zapitati da li je njihova mržnja važnija od straha kojeg namjerno šire.\nBudite odgovorni, vodite računa o sebi, svojim najmilijim, svojim komšijama i prijateljima. Smanjimo kretanje na minimum, da bi naš Maglaj bio opet onakav kakvog ga znamo, gdje svako malo sretneš svoju, nasmijanu raju.\nHM PROMET-Muhamed Hrnjić


"ZAMRZAVANJE" malih biznisa u Srbiji\nBeogradski list navodi da su 502 paušalca u Agenciji za privredne registre tražili da zamrznu status kako ne bi morali da plaćaju obaveze.\nPaušalci imaju mogućnost da na određeno ili neodređeno vreme prekinu obavljanje delatnosti kako ne bi gomilali troškove prema državi ako ne rade, ali pitanje je kako će ljudi bez mesečnih prihoda pregurati krizu izazvanu pandemijom koronavirusa.\nPredsednik države Aleksandar Vučić, kao i premijerka Ana Brnabić, zamolili su privrednike da se suzdrže u naredna dva meseca i da ne otpuštaju radnike, a predsednik je obećao da će država pomoći preduzećima koja dokažu da je njihovo poslovanje ugroženo virusom korona, tako što će nadomestiti deo plata za zaposlene.


Srpski zet juče pružio podršku Orlovima: „Srbijo, puno sreće“\n13. oktobra, 2021 Vesti iz Sveta Napišite komentar\nPoznato je da je srpski zet nekadašnji nemački fudbalski reprezentativac i suprug bivše srpske teniserke Ane Ivanović Bastijan Švajnštajger pružio je podršku najboljim srpskim fudbalerima pred duel sa Azerbejdžanom u kvalifikacijama za SP 2022. Napisao je da se njegova zemlja kvalifikovala, ali da sada pruža podržu zemlji odakle potiče njegova žena.\nMy country got qualified 🇩🇪 💪🏻\nLet’s watch another important match for my family 🇷🇸 Fingers are crossed – good luck (puno sreće) !!!! Ajde @FSSrbije #SRBAZE #WorldCup #WCQ pic.twitter.com/71cSCPJc5A\n— Bastian Schweinsteiger (@BSchweinsteiger) October 12, 2021\nŠvajnštajger se fotografisao pored televizora sa podignutom pesnicom i pružio punu podršku srpskim teniserima. „Moja zemlja se već kvalifikovala (Nemačka)! Ajmo da pogledamo još jedan važan meč za moju porodicu (Srbija). Držimo palčeve – puno sreće. Ajde!“, napisao je Bastijan Švajnštajger na svom Tviter profilu.\nTagovi: Bastijan Švajnštajger - fubaler - nemac - pružio podršku - srpskim orlovima


kozmetika na prirodnoj bazi - Savjetnica\nPrirodna kozmetika je korisna i sve je više onih koji se usmjeravaju prema prirodnom načinu njegovanja svog tijela. U zadnje vrijeme se podrazumijeva da se pojedine kreme i maske rade kod kuće s potpisom kućna radinost. Ljudi nekako sve … [Read more...] about Prirodna kozmetika je korisna\nUmijeće stvaranja brzih pripravaka i kozmetike kod kuće pruža vam sigurnost. Naime, bit ćete potpuno sigurni da koristite zdrave, prirodne preparate bez umjetnih bojila i štetnih konzervansa. Domaći proizvodi za njegu imaju cijenjenu … [Read more...] about Napravite kozmetičke proizvode kod kuće\nLijepe, njegovane i privlačne ruke. Njima radimo, uvijek su vidljive i trebali bismo im posvećivati mnogo pažnje. Kozmetički preparati za njegu ruku skupi su i najčešće puni nezdravnih, štetnih sastojaka i kemikalija. Stoga, nije nimalo … [Read more...] about Domaća krema za ruke


Bošnjačko nacionalno vijeće: RTS negirao postojanje bošnjačkog naroda - Snews\nBy SNews 2. Jula 2019. 254\nBošnjačko nacionalno vijeće (BNV) se obratilo predstavnicima Evropske unije i drugim međunardonarodnim institucijama i organizacijama sa zahtjevom da zaštite Ustavom, zakonom i međunarodnim dokumentima garantovana prava bošnjačkog naroda u Sandžaku i Srbiji.\nBNV-e je dana reagiralo povodom odbacivanja zahtjeva da Javni medijski servis Srbije, Radio-televizija Srbije (RTS), osnuje redakciju na bosanskom jeziku.\n“Kao razlog za odbijanje zahtjeva Bošnjačkog nacionalnog vijeća, RTS u pisanoj formi, eksplicitno negira postojanje bosanskog jezika, a time i postojanje bošnjačkog naroda. Ovakav stav je dokaz da srpski državni organi i institucije aktivno sprovode diskriminatrosku politiku prema bošnjačkom narodu u Sandžaku”, navedeno je danas iz predstavničkog tijela Bošnjaka u Srbiji.\nBošnjačko nacionalno vijeće pozvalo je Evropsku uniju (EU) i druge međunarodne institucije da, kako je navedeno, preduzmu određene mjere u cilju zaštite osnovnih prava bošnjačkog naroda u Sandžaku, kao i da se, bez odlaganja, pristupi rješavanju statusa Bošnjaka i statusa regije Sandžak.\nU pismu koji je ispred BNV-a potpisala novoizabrana predsjednica Vijeća Jasmina Curić piše da je posebno zabrinjavajuće što Programski savjet RTS-e sa Odborom za standardizaciju srpskog jezika, Odjeljenjem za srpski jezik i književnost Srpske akademije nauka i umetnosti, Maticom srpskom i Katedrom za srpski jezik i južnoslovenske jezike Filološkog fakulteta, Srpske književne zadruge i Vukove zadužbine, iznosi stav “…da ne postoje razlozi da se lokalni govor Bošnjaka smatra zasebnim jezikom…”, čime se negira postojanje bosanskog jezika kao maternjeg jezika bošnjačkog naroda.\n“Osporavaje bošnjačkog nacionalnog identiteta i posebnosti, te osporavanje Bošnjaka kao posebnog nacionalnog korpusa uključujući osporavanje materijalnog jezika i pisma pripadnika bošnjačkog naroda, predstavlja zvanični stav državnih organa Srbije i njenih javnih institucija. Ovim činom Srbija se svrstala u rijedak broj zemalja koje svoju politiku prema brojčano manjim narodima zasnivaju na rasizmu i diskriminaciji”, navela je Jasmina Curić ocjenivši da kada je opredjeljenje prema EU Srbija samo na deklarativnom inovu jer država koja pretenduje na članstvo u EU mora imati nultu toleranciju prema diskriminaciji i svoju politiku ne može graditi na mržnji i neprijateljstvu.\nKako je podvukla uspostavljanje pravednog i demokratskog društva u kome su Bošnjaci ravnopravno, u svim sferama javnog života, predstavlja ideal koji je moguće ostvariti isključivo kroz rješavanje statusa bošnjačkog naroda i statusa regije Sandžak.\n“Očekujem od Vas da preduzmete neophodne korake u cilju zaštite bošnjačkog naroda u Sandžaku, kao i da zhtjevate od Vlade Srbije neodložno rješavanje statusa bošnjačkog naroda i statusa regije Sandžak”, poručil je predsjednica Vijeća predočevajući ove zahtjeve na temelju zakonom propisanih ovlašćenja Bošnjačkog nacionalnog vijeća.\nU Zaključku koji je Programski savjet RTS-a donio 21. juna ove godine piše da, “uz puno uvažavanje legitimnosti zahtjeva Bošnjaka u Raškoj oblasti koji do sada nisu imali primjedbe na razumljivost jezika kojim im se obraćaju novinari RTS-a, u ovom slučaju nisu ispunjeni lingvistički, kulturni i pravni uslovi da se lokalni govor Bošnjaka u Raškoj oblasti smatra zasebnim jezikom, različitim od zvaničnog srpskog jezika”.\nCjelokupna nastava na bosanskom jeziku u školama na području srbijanskog djela regije Sandžak počela je da se implementira 2013. godine dok je predmet Bosanski jezik sa elementima nacionalne kulture počeo da se izučava 2004. godine. Većina nastavnih programa i udžbenika za učenike osnovnih i srednjih škola koji pohađaju nastavu na bosanskom jeziku odobrena je od nadležnih državih institucija Republike Srbije.\nTagovi: Bošanjačko nacionalno vijeće (BNV) Jasmina Curić Radio-televizija Srbije (RTS) redakcija na bosanskom jeziku\nBy SNews 4. Maja 2019.\nBy SNews 30. Jula 2019.


Povodom predstojećeg najvećeg dečijeg muzičkog takmičenja „Srbija u ritmu Evrope“ koje se ove godine održava 25. juna 2017. godine u Somboru, predsednik Opštine Bački Petrovac Srđan Simić sa svojim saradnicima dana 23. juna 2017. godine primio je decu iz naše opštine koja su učesnici ovogodišnje manifestacije. Takmičarima je poželeo mnogo sreće i uspeha na nastupu uz obećanje da će ih podržati glasanjem a takođe i svojim ličnim prisustvom sa delegacijom ispred opštine. Simbolično je podelio poklone za njihove navijače u vidu majica, zastavica i sl.\nNaime deca iz naše opštine koja se takmiče na ovoj manifestaciji predstaviće nas jednom pesmom i plesom na jeziku Kraljevine Švedske koja je ujedno i ktitor naše opštine. Učesnici takmičenju „Srbija u ritmu Evrope“ su: Jana Jovankovič, Irena Struhar i Luka Lučić.\nRadi podsećanja, najveće i najmasovnije dečije muzičko takmičenje „Srbija u ritmu Evrope“ ostvaruje se u saradnji sa ambasadama Evropske unije i svim predsednicima i gradonačelnicima Republike Srbije. Cilj manifestacije je podržavanje, razvijanje i upoznavanje mladih talenata u Srbiji, promocija interkulturalnosti, tolerancije, rodne ravnopravnosti, saradnje i edukacije.\nFinalno takmičenje „Srbija u ritmu Evrope“ održaće se 25. juna 2017. godine sa početkom u 11:00 časova uz direktan prenos na TV PRVA. Deca iz Bačkog Petrovca će se predstaviti pod rednim brojem 12. Glasajmo i podržimo našu decu putem SMS poruke:\nPESMA (razmak)12, na broj 1557.


MERKELOVA PRE PUTA U VAŠINGTON ZVALA VUČIĆA! EVO ŠTA MU JE REKLA... - VIDEO | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tMERKELOVA PRE PUTA U VAŠINGTON ZVALA VUČIĆA! EVO ŠTA MU JE REKLA… – VIDEO\n-To što smo mogli da vidimo je drugačiji odnos prema Srbiji – ocenio je Vučić, dodajući da je Orban pričao da je veoma važno da Srbija bude primljena u EU.\n-Bilo je vrlo zanimljivih stvari, očigledno je da se rađaju nova viđenja u Evropi, pažnjivo sam slušao i učio, ali i ukazao na dvostruke aršine – dodao je predsednik.\n-Veoma poštujem što Lajčak govori o normalizaciji odnosa. Ta normalizacija odnosa je i pravno i politički drugačija od onoga što govori Priština i neki drugi-rekao je Vučić.\n„SVAKI POLITIČKI RAZGOVOR SVEDE SE NA EKONOMIJU“\n-Svi poštuju Srbiju i mene jer kažem u lice sve što treba – rekao je predsednik Vučić komentarišući Pajtićeve opaske i dodao da je sam razgovarao sa više lidera pet puta više nego svi oni zajedno za 12 godina.\n„ČUO SAM NOVE IDEJE ZA REGION“\nDodao je da će Srbija morati sve više da se oslanja i na Poljsku kada je reč o evropskom putu, koja, kako kaže, postaje sve moćnija sa Višegradskom četvorkom i postaje „druga Nemačka“.\n-Prvi put sam slušao druge ideje koje se tiču regiona, ne samo odnosa Beograd-Priština, već i BIH.\nOčigledno mnoge zemlje ljudi smatraju da je vreme za različite vrste promena u Evropi, da je pandemija kovid 19 ubrzala promene, a mi moramo da gledamo kako da se u svemu tome pronađemo-rekao je Vučić.\nAleksandar VučićAngela MerkelPredsednik


Svi na golf! - Portal Novosti\nDa je svaka kriza, a posebno ona katastrofalnih razmjera, ustvari sjajna poslovna prilika, to znamo već odavno. Rezon je sasvim jednostavan: dok pada vrijednost gotovo svemu, najkrupniji lovatori rado vrebaju na jeftino zgrtanje još većeg bogatstva. Ali ne prije negoli im ususret istrče benevolentne vlasti koje upravljaju javnim dobrima. U tom smislu za ovu prigodu izdvajamo vijest o jednom natječaju Ministarstva državne imovine, raspisanom 1. travnja.\nPosrijedi je obvezujući tender za kupoprodaju 54 hektara državnog zemljišta i ugovaranje koncesije za daljnjih 150, sve uz obalu Prukljana kraj Skradina. Namjena projekta – golferski teren s 18 rupa, hotel s 1500 ležajeva i hrpa turističkih vila, plus pomorsko dobro za jahtašku luku i dvije plaže. Naravno, kao i uvijek kad je golf u pitanju, u Hrvatskoj i svijetu, sportski aspekt predstavlja samo kulisu za nekretninsko-mešetarski biznis. I to u pravilu grandioznih razmjera, bivajući ekskluzivnom šansom za prigrabljivanje golemog prostora do kojeg se ne može doći drugim načinima. Najviše smo u takvom kontekstu pisali o dubrovačkom slučaju nasrtaja na javni prostor, infrastrukturu i prirodu. Naravno, to nipošto nije jedini takav primjer, niti je ovaj skradinski tek drugi, nego je bezmalo kompletno naše priobalje na udaru sličnih ideja u zamahu. Val golferskih projekata, kojima su prilagođivani i zakoni, bio je usporen tek recesijom koja je prije deset godina pogodila i građevinski sektor. Ali uočimo jedinstvenu perspektivu koja se za čitavu ovu priču otvara specijalno u sadašnjem dobu.\nGlobalna pandemija nije samo omogućila vlastima i njihovim omiljenim investitorima da prestravljenom narodu neometano maznu ponešto krupno ispred nosa. Golf je idealan sport baš za uvjete kakve zahtijeva korona, s obzirom na to da se nužna socijalna distanca tamo najizrazitije realizira. Strogo između različitih klasa, naime, pa ostaje tek da se nosači palica odgovorno pridržavaju mjera zaštite, i elita da svakako ostane u rukavicama.


Mediji da izvještavaju bez političkih utjecaja i osiguraju javnosti precizne informacije - Klix.ba\nMediji da izvještavaju bez političkih utjecaja i osiguraju javnosti precizne informacije\n17.2.2015. u 12:52\nPredstavnici medija, tijela za regulaciju medija, političkih partija i državnih institucija te nevladinih organizacija okupili su se danas na konferenciji koja je usmjerena na poboljšanje standarda u medijskom izvještavanju o narednim izborima.\nDirektor Media plan instituta Radenko Udovičić kaže da je taj institut izradio opsežni monitoring o izvještavanju medija u predizbornom i postizbornom periodu, a razultati su bili baza za današnji skup.\n"Napravljene su preporuke za medije i političke subjekte koje se odnose na to kako se profesionalnije ponašati u predizbornoj kampanji. Preporuke se šire i na Regulatornu agenciju za komunikacije jer smatramo da ima ogromnu odgovornost, posebno kad su elektronski mediji u pitanju", kaže on.\nRegulatorna agencija za komunikacije mora, pojašnjava Udovičić, pojačati aktivnosti i zajedno s Centralnom izbornom komisijom izmijeniti kruta pravila za javne elektronske medije.\n"Programski sadržaji se moraju prilagoditi gledaocu. To znači da moraju biti zanimljivi, gledljivi i slušljivi. Ako pravimo debate ili predstavljanje stranaka što niko ne gleda, ništa nismo postigli. Ispunili smo formu, a glasači ništa od toga neće imati", ističe.\nPisani mediji se, kaže, moraju držati pravila iz Kodeksa za štampu BiH koji nalaže profesionalnost, "a kako, to zavisi od medija. Njima je u interesu da budu što zanimljiviji, ali to, nažalost, često vuče za sobom senzacionalizam.“\nUdovičić je kazao da su mediji za posljednje izbore radili slično kao i prije četiri godine.\n"To je možda bolja situacija nego je bila 1996. i 1998., u smislu pristranosti i profesionalizma. Ipak, tendencije su da je gotovo svaki medij vukao na svoju stranu", kazao je.\nDirektor Misije USAID-a BiH David Barth u izjavi novinarima podsjetio je da su u demokraciji od ključnog značaja slobodni mediji da bi građani imali precizne informacije. To, kako je kazao, znači da mediji treba da izvještavaju bez političkih i utjecaja novca te osiguraju precizne informacije javnosti.\n"U BiH je priča prilično pomiješana. Imate talentiranih novinara koji su vrsni u svom zanatu, ali su mediji često pod utjecajem političkih partija, njihovih organa ili biznismena tako da to ima značajnog utjecaja na njihovo izvještavanje. Nastavit ćemo podržavati otvorene medije, a to uključuje i socijalne medije", kaže on.\nPredsjedavajući Komisije za saobraćaj i komunikacije PSBiH Momčilo Novaković okarakterizirao je medije kao sponu između politike, države i građana te konstatirao da su mediji i najutjecajniji posrednik između političara i javnosti.\n"Ako se ta javnost izborima izjašnjava o uspješnosti svojih političara onda iz toga slijedi velika odgovornost medija za kreiranje javnosti i stvaranje objektivne slike u javnosti uoči samih izbora. Naravno, ta objektivnost medija je pod snažnom lupom, prije svega, političara koji nastoje da izvrše utjecaj posredstvom kadrova koji se nalaze posebno u javnim servisima da bismo imali veće šanse u odnosu na svoje političke suparnike u kampanjama", kazao je na skupu.\nIzrazio je nadu da će na današnjem skupu biti jasnije definirani i pojmovi informacije od javnog značaja koje su "itekako zloupotrijebljeni u prethodnom periodu".\nKonferencija je imala za cilj da zainteresirane strane vezane za odnos između politike i medija, odnosno izbora i medija (nevladine organizacije, državne institucije, razne profesionalne agencije i mediji) razmijene mišljenja o tome šta treba poboljšati za naredne izbore koji nas čekaju za manje od dvije godine, a opći za oko četiri godine.\nmediji Media plan\n10.01.2019. u 14:09\n17.12.2018. u 13:39\nBjelica: SDS je pred kolapsom, vrijeme je da se Govedarica povuče\nBrojne teme na repertoaru današnje sjednice Predsjedništva HDZ-a\nKolinda Grabar-Kitarović više puta bila na infuziji u bolnici


Bogosluženje pred praznim oltarom - XXZ Portal\n14.12.2017. - 14:51\nBilo bi s moje strane suptilnije kad ne bih narušavao jedno od malobrojnih bogosluženja što su nam još ostala. Ma koliko da smo posumnjali gotovo u sve, još i danas negujemo kult Poezije i Pesnika, i to je valjda jedino Božanstvo koje se ne stidimo da obožavamo s velikom pompom, sa dubokim klanjanjem, visokoparnim glasom... Ah, ah, Šeli! Ah, ah, Slovacki! Ah, Pesnikova reč, Pesnikova misija i Pesnikova duša! A ipak treba da se bacim na te molitve i da po meri svojih mogućnosti pokvarim taj ritual u ime... prosto u ime elementarnog besa kakav u nama budi svaka greška stila, svaka laž, svako bekstvo od stvarnosti. A pošto se spremam za borbu protiv oblasti posebno uzdignute, gotovo do neba, moram da se čuvam da i sam ne uzletim kao balon i da ne izgubim čvrsto tle pod nogama.\nTeza ovog ogleda: da gotovo niko ne voli pesme i da je svet stihovane poezije fiktivan i krivotvoren učiniće se, pretpostavljam, isto tako smela koliko i neozbiljna. A ipak ja evo ustajem pred vama i izjavljujem da se meni pesme uopšte ne dopadaju i da me čak gnjave. Reći ćete možda da sam bedni ignorant? Ali ja radim u umetnosti odavno i njen jezik mi nije tako potpuno tuđ. I uz to ne možete protiv mene upotrebiti vaš omiljeni dokaz tvrdeći da nemam pesničke osetljivosti, jer je ja baš imam i to u velikoj meri — a kad mi se poezija ne otkriva u pesmama, nego pomešana ca drugim prozaičnim elementima, na primer u Šekspirovim dramama, u prozi Dostojevskog i Paskala, ili prosto prilikom običnog sunčevog zalaska, ja treperim kao i drugi smrtnici. Pa zašto me onda gnjavi i muči taj farmaceutski ekstrakt zvani „čista poezija", a naročito kad se pojavljuje u stihovanoj formi? Zašto ne mogu da podnesem taj monotoni pev, neprekidno uzvišen, zašto me uspavljuju ritam i rima, zašto mi se jezik pesnika čini najnezanimljiviji od svih mogućih jezika, zašto je ta Lepota tako malo privlačna i zašto ne znam ništa gore, ništa smešnije no što je način na koji Pesnici govore o sebi i svojoj Poeziji?\nSmelije sam počeo da tražim odgovor na to mučno pitanje: zbog čega mi ne prija čista poezija? Zbog čega? Pa zar nije zbog istih razloga zbog kojih mi ne prija šećer u čistom stanju? Šećer je pogodan za slađenje kafe, ali ne i da ga čovek jede kašikom iz tanjira, kao kašu\nAli bio bih možda sklon da priznam neku svoju specijalnu defektnost u tom pogledu... da nije jednog ogleda... jednog naučnog ogleda... Prokleti, u umetnosti, Bekon! Savetujem vam da se nikad ne trudite da vršite oglede na terenu umetnosti, jer ta oblast to ne podnosi — a sve deklamacije sa temom umetnosti mogu da ostanu samo pod uslovom da niko ne bude toliko indiskretan pa da zagleda koliko se one poklapaju ca stvarnošću. Lepih stvari bismo, na primer, saznali kad bismo počeli da ispitujemo koliko lice koje se ushićuje Bahom može uopšte da se ushićuje Bahom, to jest ukoliko je uopšte sposobno da uhvati nešto od muzike i Baha. Zar mi se nije dogodilo (pored toga što nisam kadar da odsviram na klaviru čak ni „skoči mačak na banak") da priredim ne bez uspeha dva koncerta — koncerta koji su počivali na tome što sam počeo da bubnjam po instrumentu bez glave i repa, obezbedivši pre toga aplauz od nekoliko znalaca, kojima sam poverio intrigu i najavivši da ću svirati modernu muziku? Kakva šteta što se oni koji o umetnosti raspravljaju nadahnutim Valerijevim načinom ne spuštaju do takvih konfrontacija. Onaj ko s te strane prilazi našoj estetičkoj misli s lakoćom može otkriti da je ovo carstvo prividne zrelosti zapravo najnedozrelije dvorište čovečanstva gde vlada blef, mistifikacija, snobizam, laž i glupost. I biće dobra gimnastika za naše kruto mišljenje ako s vremena na vreme zamislimo samog Pola Valerija kao sveštenika Nezrelosti, kao bosog popa u kratkim gaćama.\nSproveo sam i sledeće oglede: kombinujući pojedine rečenice ili delove rečenica iz pesama datog pesnika, gradio sam apsurdnu pesmu i čitao je u grupi poštovalaca kao novo delo velikog pesnika — na opšti ushit ovih ljubitelja; ili bih počeo da ih propitujem, veoma svestrano, o jednoj ili drugoj pesmi, i utvrđivao da je „ljubitelji" nisu čak ni pročitali do kraja. Pa kako onda? Toliko se oduševljavati, a čak i ne pročitati do kraja? Do te mere uživati u „matematičkom savršenstvu" pesničke reči, a ne zapaziti radikalno pokarabasivanje preciznosti? Tako se nadmudrivati, toliko deklamovati o tim stvarima, naslađivati se nekakvim suptilnostima, nijansama, i istovremeno činiti tako teške, tako elementarne grehe? Naravno, posle svakog od tih ogleda nastajali su veliki protesti i vređanja, a ljubitelji su se kleli svime što im je sveto da nije tako ... da u stvari... ali taj se greh odbijao od čvrste stene Ogleda.\nNašao sam se dakle pred licem sledeće dileme: hiljade ljudi pišu pesme; stotine hiljada obožavaju tu poeziju; slavni geniji iskazivali su svoje misli u stihovima; od pamtiveka Pesniku ukazuju poštovanje — i naspram te planine od slave dolazim ja sa svojom sumnjom da se pesnička misa obavlja u potpunoj praznini. Oh, kad ne bih umeo da se zbog te situacije zabavljam, sigurno bih bio još više uplašen.\nNo i pored toga ipak moji ogledi su me potkrepili u duhu i već sam smelije počeo da tražim odgovor na to mučno pitanje: zbog čega mi ne prija čista poezija? Zbog čega? Pa zar nije zbog istih razloga zbog kojih mi ne prija šećer u čistom stanju? Šećer je pogodan za slađenje kafe, ali ne i da ga čovek jede kašikom iz tanjira, kao kašu. U čistoj stihovanoj poeziji zamara prekomernost: prekomernost poezije, prekomernost poetskih reči, prekomernost metafora, prekomernost sublimacije, najzad kondenzacije i očišćenosti od svih antipoetskih elemenata, što pesme čini sličnim hemijskom proizvodu.\nPev je veoma svečan oblik iskaza... Ali evo, tokom vekova, množe se pevači — koji su, pevajući, primorani da zauzimaju držanje pevača — a to držanje s vremenom postaje sve ukočenije. I jedan pevač podstiče drugoga, jedan drugoga učvršćuje u sve nepopustljivijem samozaboravljanju u pevanju, i evo, oni već ne pevaju za gomilu, već pevaju jedan za drugog; i među njima se, na putu neprestanog rivalstva, stalnog usavršavanja u pevanju, stvara piramida čiji vrh seže do neba i kojoj se mi divimo odozdo, sa zemlje, dižući nosove. Ono što je trebalo da bude trenutni polet proze, postalo je program, sistem, profesija — i danas se biva Pesnik isto kao što se biva inženjer ili lekar. Pesma nam se razrasla do nakaznih razmera i već ne vladamo mi njome, nego ona vlada nama. Pesnici su postali robovi — i mogli bismo pesnika odrediti kao biće koje već ne može da iskazuje sebe jer mora da iskazuje Pesmu.\nU pesnicima smeta ne samo ta njihova ničim nekompenzirana pobožnost, to njihovo potpuno predavanje Poeziji, nego i njihova nojevska politika u odnosu prema stvarnosti: jer oni se od stvarnosti brane, neće da je vide ni da je priznaju, namerno se navikavaju na stanje ošamućenosti, koje nije njihova snaga, već njihova slabost\nA u umetnosti ne može valjda da bude važnijeg zadatka no što je baš taj: iskazivati sebe. Nikad ne treba da gubimo iz vida istinu da se svaki stil, svaki određeni stav formira kroz eliminaciju i da je, u suštini, osiromašenje. Stoga nikad ne treba da dozvolimo da bilo koji stav previše redukuje naše mogućnosti, da nam postane brnjica na ustima — a ako je reč o stavu tako veštačkom, gotovo pretencioznom, kakav je stav „pevača", trebalo bi tim više da budemo na oprezu. No mi, još i danas, ako je reč o umetnosti, mnogo više vremena i napora posvećujemo usavršavanju u ovakvom ili onakvom stilu, nego nastojanju da u odnosu prema njima zadržimo unutrašnju suverenost i slobodu, da izgradimo pravi odnos između nas i našeg stava. Činilo bi se da je Forma za nas vrednost sama po sebi, nezavisno od toga koliko nas ona obogaćuje ili osiromašuje. Do samozaborava usavršavamo umetnost, ali se ne uzbuđujemo mnogo pitanjem - do koje mere je ona još sačuvala neku vezu s nama. Negujemo Poeziju, bez obzira što ono što je lepo ne mora no svaku cenu da bude „uglađeno". Ako, dakle, hoćemo da kultura ne izgubi svaku vezu s ljudskom ličnošću, moramo s vremena na vreme prekinuti naše vredno stvaralaštvo i proveriti da li ono što stvaramo izražava nas same.\nPostoje dve međusobno suprotne vrste humanizma: jedan koji bismo mogli nazvati religijskim, trudi se da čoveka baci na kolena pred delom ljudske kulture, prisiljava nas da obožavamo i poštujemo na primer, Muziku, ili Poeziju, ili Državu, ili Božanstvo; ali druga, drskija struja našeg duha trudi se upravo da čoveku vrati njegovu suverenost i nezavisnost u odnosu prema tim Bogovima i Muzama koji su, najzad, njegova, čovekova tvorevina. U ovom poslednjem slučaju, reč „umetnost" piše se malim slovom i nesumnjivo je da stil koji je kadar da obuhvati obe te tendencije jeste puniji, autentičniji, i da preciznije održava antinomičnost naše prirode nego stil koji sa slepom krajnošću izražava samo jedan od tih dvaju polova našeg osećanja. No među svim umetnicima pesnici su valjda oni koji najusrdnije padaju na kolena — najviše se mole — oni su sveštenici par excellence i ex professo, a Poezija, u tom zahvatu, postaje naprosto bogosluženje. Upravo ta isključivost čini da su stil i stav pesnika tako drastično nedovoljni, tako ničim nedopunjeni.\nPorazgovarajmo još malo o stilu. Rekli smo da umetnik mora da iskazuje sebe. Ali, iskazujući sebe, on mora mnogo voditi računa i o tome da njegov način govora bude u skladu s njegovom suštinskom situacijom u svetu, on mora dati ne samo svoj odnos prema svetu, nego i odnos sveta prema sebi. Ako ja, mada sam kukavica, uzimam herojski ton, onda činim greške stila. Ali ako se izražavam tako kao da me svi poštuju i vole, dok me u stvari ljudi ne cene niti me vole, ja takođe činim grešku stila. A ako pak hoćemo da budemo načisto s našom suštinskom situacijom u svetu, ne možemo izbegavati konfrontaciju sa stvarnostima drugačijim od naše. Čovek koji se formirao samo u dodiru s ljudima sličnim sebi, koji je proizvod isključivo svoje sredine, imaće tešnji, gori stil od čoveka koji je upoznao razne sredine i ljude. I evo, u pesnicima smeta ne samo ta njihova ničim nekompenzirana pobožnost, to njihovo potpuno predavanje Poeziji, nego i njihova nojevska politika u odnosu prema stvarnosti: jer oni se od stvarnosti brane, neće da je vide ni da je priznaju, namerno se navikavaju na stanje ošamućenosti, koje nije njihova snaga, već njihova slabost.\nZar pesnici ne stvaraju za pesnike? Zar ne traže jedino pristalice, to jest ljude iste kao što su i oni sami? Zar te pesme nisu isključivo proizvod jedne tesne grupe? Zar one nisu hermetične? Naravno, ne prebacujem im što su „teški" — ne zahtevam da pišu „na način svima razumljiv" niti da stupe pod strehe. To bi bilo jednako zahtevu da se dobrovoljno odreknu najbitnijih vrednosti, kao što su svest, razum, veća osetljivost i dublje znanje o životu i svetu radi spuštanja do prosečnog nivoa — o, ne; nikad se s tim neće pomiriti nijedna umetnost koja sebe poštuje! Onaj ko je razuman, suptilan, uzvišen, i dubok, mora govoriti razumno i suptilno i duboko, a ko je rafinovan mora govoriti rafinovano — jer nadmoćnost postoji i postoji ne zato da bi se poštovala. Prema tome, nije zlo što savremene pesme nisu dostupne bilo kome, već je zlo što su rođene iz jednostranog, tesnog međusobnog kontakta identičnih svetova, identičnih ljudi. Ta i ja sam autor koji uporno brani svoj nivo — ali istovremeno (spominjem to da mi se ne bi prebacivalo kako negujem onu vrstu pisanja protiv koje se borim), moja dela ni za trenutak ne zaboravljaju da van moga tesnog sveta postoje i drugi svetovi. I ako ne pišem za narod, ipak pišem kao neko ko je od naroda ugrožen, ili od naroda zavisan, ili od naroda stvaran. Takođe mi nikad nije palo na pamet da uzimam pozu „umetnika", pozu zrelog „pisca", priznatog stvaraoca, nego istupam baš u ulozi kandidata za umetnika, ja sam onaj koji samo želi da bude zreo — nalazim se u neprestanom i žestokom sukobu sa svim što me koči u razvoju. I moja umetnost formirala se ne u dodiru sa grupom ljudi meni srodnih, nego baš suočena s neprijateljem i u dodiru s neprijateljem.\nU onom trenutku kad su pesnici izgubili iz vida konkretno ljudsko biće i kad su pogled uperili u apstraktnu Poeziju, ništa više ih nije moglo zadržati na kosini koja vodi u provaliju apsurda\nA pesnici, međutim? Zar pesma jednog pesnika može da preživi ako upadne u ruke ne prijatelja-pesnika, nego u ruke neprijatelja, u ruke nepesnika? Kao svaki drugi iskaz, pesma bi morala da bude tako začeta i tako ostvarena da ne nanese sramotu svom stvaraocu, čak ni onda kad svakome ne bi trebalo da se dopadne. Čak i više, treba da pesme ne sramote tvorca čak ni u slučaju da se samome njemu — tvorcu — ne dopadaju. Jer nijedan pesnik nije isključivo pesnik, i u svakom pesniku živi ne-pesnik koji ne peva i ne voli pevanje ... a čovek je nešto šire od pesnika. Ali stil rođen među priznavaocima jedne iste religije umire u dodiru sa gomilom nevernika; nesposoban je da se brani i da se bori; nesposoban je za pravi život; to je stil tesan.\nDozvolite da vam ukažem na sledeću scenu... Zamislimo da u grupi od dvadesetak osoba neko ustane i počne da peva. To pevanje dosađuje većini slušalaca: ali pevač neće toga da bude svestan; ne, on se ponaša kao da ih sve ushićuje; zahteva da svi padnu na kolena pred ovom Lepotom, zahteva apsolutno priznanje za svoju ulogu Poete-proroka; i mada niko njegovom pevanju ne pridaje veću vrednost, on pravi lice kao da njegova reč ima značenje odlučujuće za svet, pun vere u svoju Pesničku Misiju on sipa gromove, on buči, grmi, luduje u praznom; ali, štaviše, on neće da prizna pred ljudima niti pred samim sobom da to pevanje čak i njega samoga gnjavi, muči, razdire — jer se on ne izražava slobodno i prirodno, ni neposredno, nego u formi nasleđenoj od drugih pesnika, u formi koja je odavno izgubila dodir s neposrednim ljudskim osećanjima; i tako on ne samo što objavljuje Poeziju, nego se i oduševljava Poezijom; pošto je Poet, on veliča veličinu i važnost Pesnika; ne samo što zahteva da svi drugi padaju pred njim na kolena, nego i sam pred sobom pada na kolena. Zar se ne bi o takvom čoveku moglo reći da je uzeo preveliki teret na svoja pleća? Jer on ne samo što veruje u moć poezije, nego i samoga sebe prisiljava na tu veru, ne samo što žrtvuje sebe drugama, nego i njih prisiljava da taj božanski dar primaju kao pričest. I kako u takvom hermetičnom stanju duha može da nastane nekakva pukotina kroz koju bi prodro život spolja? A nije reč o nekom trećerazrednom pevaču, ne, to se odnosi i na najslavnije, najbolje pesnike.\nKada bi pesnik umeo prema svom pevanju da se odnosi kao prema maniji, ili kao prema obredu, kad bi pevao kao oni koji moraju da pevaju, mada znaju da pevaju u praznom. Kada bi umesto oholog ja Pesnik bio sposoban da izgovori te reči sa stidom, ili sa strahom ... ili čak s prezirom... Ali ne! Pesnik mora da obožava Pesnika!\nOva bespomoćnost prema stvarnosti karakteriše, dakle, na razoran način i pesnikov stil, i pesnikov stav. Ali čovek koji beži od stvarnosti ne nalazi više ni u čem oslonca... postaje igračka stihijskih sila. U onom trenutku kad su pesnici izgubili iz vida konkretno ljudsko biće i kad su pogled uperili u apstraktnu Poeziju, ništa više ih nije moglo zadržati na kosini koja vodi u provaliju apsurda. Sve je počelo da im raste samo po sebi. Metafora, lišena svake uzde, zaintačila se, razbesnela se do te mere da u stihovima danas i nema ničeg drugog sem metafora. Jezik je postao ritualan — one „ruže", oni „sumraci", „čežnje" ili „boli" koji su nekad imali nekakvu svežinu, postali su zbog zloupotrebe prazan zvuk — a to se odnosi i najmodernije „semafore" ili kojekakve „spirale". Sužavanje jezika prati sužavanje stila, koje je dovelo dotle da danas pesme nisu ništa drugo do desetak odobrenih „doživljaja" datih u nametljivim kombinacijama oskudnog jezika. Postepeno, kako je Sužavanje postajalo sve Uže, ničim obuzdavana Lepota postajala je sve Lepša, Dubina sve Dublja, Plemenitost sve Plemenitija, Čistota sve Čistija. Dok se, s jedne strane, pesma lišena kočnice razrasla do granica gigantske poeme (nalik na one prašume, istinski poznate samo nekolicini eksploatatora), s druge strane, počela je da se kondenzuje do već sintetičkih i homeopatskih razmera. Već je počelo prepuštanje nekim pronalascima i eksperimentima, uz grimase strašnog posvećenja u tajnu — i tu dosadnu orgiju, ponavljam, ništa nije u stanju da obuzda. Jer tu više nije reč o stvaranju čoveka za čoveka, već samo o obredu koji se obavlja pred oltarom. A na deset pesama najmanje jedna će biti posvećena veličanju Moći Pesničke Reči ili glorifikovanju Pesnikovog poziva.\nSložimo se da ova bolesna stanja nisu svojstvena samo pesnicima. U prozi je taj religiozni stav takođe činio velika pustošenja, i ako uzmemo dela kao što su, na primer, Brohova Vergilijeva smrt, ili Ulis, ili neka Kafkina dela, doživećemo isti taj utisak — da se „izuzetnost", „veličina" tih dela ostvaruje u praznini, da ona spadaju u red knjiga za koje svi znaju da su velike... no koje su nam na neki način ipak daleke, nepristupačne i hladne... jer su napisane na kolenima, s mišlju ne o čitaocu, nego o Umetnosti ili o drugoj nekoj apstrakciji. Ta se proza rodila iz istog onog duha koji nadahnjuje pesnike.\nAko se, ostavljajući dela, pozabavimo ličnostima pesnika i malog sveta koji te ličnosti čine zajedno sa svojim poštovaocima i privrženicima, još više će nam postati tesno i zagušljivo. Pesnici ne samo što pišu za pesnike, nego se još uzajamno hvale i uzajamno odaju jedni drugima čast. Taj svet, ili tačnije, taj svetić se ne razlikuje mnogo od drugih hermetičnih, tesnih i specijalizovanih svetova: šahisti smatraju šah za vrhunac ljudskog stvaralaštva, imaju svoju hijerarhiju, govore o Kapablanki sa istom pobožnošću kao pesnici o Malarmeu, i jedan drugoga učvršćuju u osećanju sopstvene važnosti. Ali šahisti nemaju težnje za tako univerzalnom ulogom, i ono što se od bede može oprostiti šahistima, kod pesnika postaje neoprostivo. Usled takvog izdvajanja sve se tu nadima, pa se čak i prosečni pesnici na apokaliptični način naduvavaju, a pusti problemi dobijaju ošamućujuću važnost. Prisetimo se samo makar onih užasnih polemika s temom asonanci, tona kojim se raspravljalo o tom pitanju — činilo se tada da sudbina čovečanstva zavisi od toga da li se može rimovati „mogu" i „klonuv". Eto šta se dešava kad kolektivni duh dobija prevagu nad univerzalnim duhom.\nZar mislite, kad nas u školi ne bi prisiljavali da se oduševljavamo umetnošću, da bismo u kasnijim godinama imali već toliko spremnog oduševljenja? Zar mislite, kad nam cela naša kulturna organizacija ne bi nametala umetnost — da bismo se za nju toliko zanimali?\nDruga, ne manje kompromitujuća činjenica jeste broj pesnika. Pored već spomenutih prekomernosti dolazi još i prekobrojnost pesnika-proroka. Te ultra-demokratske brojke raspinju iznutra aristokratsku i oholu državu — i odista je dosta zabavno kad ih čovek vidi sve zajedno na nekom kongresu: kakva gomila izuzetnih bića! Ali zar umetnost što svetli u praznom nije idealan teren upravo za one koji su ništa, čija se prazna ličnost sa oduševljenjem iživljava u tim usitnjenim formama? A već odista su smešne sve te kritike, ti člančići, aforizmi, eseji što se pojavljuju u štampi o temi poezije. To vam je pretakanje iz šupljeg u prazno — ali istovremeno to je pretakanje bombastično i već do te mere naivno, do te mere detinjasto, da čovek prosto ne može da veruje kako ljudi koji se bave perom ne osećaju svu smešnost te publicistike. Još ni danas nisu shvatili, ti stilisti, da se o poeziji ne sme pisati u poetskom tonu i da se njihovi listići raspinju od poetizujućih elukubracija. Takođe je velika smejurija koja prati te recitale, konkurse i manifeste, ali valjda se nad tim ne vredi rasplinjavati.\nMislim da sam manje-više objasnio zbog čega me stihovana poezija ne uzbuđuje. I zašto su se Pesnici koji su se potpuno posvetili Poeziji — i koji su toj instituciji bez ostatka podredili svoja bića zaboravljajući na postojanje konkretnog čoveka i zatvarajući oči pred stvarnošću — našli (već vekovima) u katastrofalnoj situaciji. Uprkos prividnom trijumfu. Uprkos svim pompama i tom ceremonijalu.\nAli moram još da odbijem jedan prigovor. Samo dobrovoljnom zaslepljenošću može se objasniti nečuveni simplicizam kojim se pesnici (ljudi inače ne glupi niti naivni) brane kad čovek dirne u njihovu umetnost. Mnogi od njih traže spasa u izjavi da pesme pišu radi svoje lične prijatnosti — kao da sveukupno njihovo ponašanje ne opovrgava to tvrđenje. Ima i takvih koji sasvim ozbiljno misle da pišu za narod i da njihove smišljene šarade predstavljaju duhovnu hranu za prostodušne. Svi ipak nepokolebljivo veruju u društveni odjek poezije i teško će moći da shvate kako je moguće napadati ih s te strane. Kazaće: — Kako?! Zar možete da sumnjate? Zar ne vidite gomile koje dolaze na naše recitale? Količinu izdanja koju doživljavaju naše zbirke? Studije, članke, rasprave pisane o nama? Divljenje kojim su okruženi slavni pesnici? Upravo vi nećete da vidite kako stvari stoje...\nŠta ću im odgovoriti? Da su sve to — iluzije. Istina je da na recitale dolaze gomile, ali je takođe istina da čak i veoma obrazovan slušalac apsolutno nije kadar da razume pesmu deklamovanu na recitalu. Koliko mi se puta dešavalo da učestvujem na tim beznadežnim sedeljkama na kojima je recitovana pesma za pesmom — a svaka od njih morala bi da bude najmanje triput, s najvećom pažnjom, pročitana da bi se približno dešifrovala njena sadržina. Što se tiče izdanja, znamo da hiljade knjiga biva pokupovano da nikad ne bi bile pročitane. O poeziji pišu, kao što rekosmo, pesnici. A divljenje? Zar konji na trkama ne bude još veće zanimanje — ali čega ima zajedničkog ta sportska žila s kojom pratimo sva rivalstva i sve te ambicije — narodne i ostale — što prate ove trke, s pravim umetničkim uzbuđenjem?\nPa ipak, takav odgovor, mada pravilan, ne bi bio dovoljan. Problem našeg kontakta sa umetnošću mnogo je dublji i bitniji. I po mom shvatanju je u najmanju ruku nesumnjivo — da ako uopšte hoćemo nešto od toga da razumemo, moramo potpuno prekinuti s tom previše olakom mišlju da nas „umetnost ushićuje", i da „uživamo u umetnosti". Ne, umetnost nas samo do izvesne mere ushićuje, a uživanja koja nam pruža veoma su sumnjiva ... I zar može da bude drugačije ako je opštenje s velikom umetnošću mučno, teško opštenje sa zrelim ljudima, šireg dometa i snažnijeg osećanja. Ne uživamo — nego pre nastojimo da uživamo... i ne razumemo... trudimo se da razumemo...\nA kako je površna misao zbog koje se ova složena pojava svodi na prostu formulu: umetnost ushićuje zato što je lepa. — Ah, tako mnogo ima snobova ... ali ja nisam snob, ja iskreno priznajem ako mi se nešto ne dopada — govori ta prostodušnost i čini joj se da je već sve obavljeno.\nAli tu se jasno daju osetiti činioci koji nemaju nikakve neze sa estetikom. Zar mislite, kad nas u školi ne bi prisiljavali da se oduševljavamo umetnošću, da bismo u kasnijim godinama imali već toliko spremnog oduševljenja? Zar mislite, kad nam cela naša kulturna organizacija ne bi nametala umetnost — da bismo se za nju toliko zanimali? Zar to nije naša potreba za mitom, za obožavanjem, koja se iživljava u tom našem divljenju, i zar obožavajući više od nas, i same sebe ne uzdižemo? Ali pre svega ta osećanja divljenja, oduševljenja — da li se rađaju iz nas ili „među nama"? Ako se na koncertu razleže burno odobravanje, to uopšte ne znači da je svaki od onih što tapšu tako oduševljen. Jedan bojažljiv pljesak izaziva drugi — uzajamno se podstiču — i na kraju se stvara takva situacija da svako mora u sebi da se prilagodi tom skupnom ludilu. Svi se „ponašaju" kao da su oduševljeni, iako niko nije „odista", bar u toj meri, oduševljen.\nBilo bi, znači, greška, naivnost dostojna žaljenja kad bismo od pesama ili od bilo koje druge umetnosti zahtevali da ona bude, eto tako, naprosto, izvor ljudskog uživanja. I ako se, s te tačke gledano, osvrnemo oko sebe po svetu pesnika i njihovih obožavalaca, onda će nam svi njegovi apsurdi i smešnosti izgledati opravdani: jer očevidno tako treba da bude, i sasvim je u prirodi stvari da umetnost, slično kao i oduševljenje koje ona budi, bude pre delo skupnog duha nego neposredna reakcija jedinke.\nNe prepuštajte se iluzijama da će pred licem onih skupnih sila koje nam iskrivljuju naša individualna osećanja oni pokazati bilo kakvu volju za otpor — ma i samo radi toga da umetnost ne bi bila fikcija i obred, nego pravo opštenje čoveka s čovekom\nA ipak — ne. A ipak ni takav zahvat neće uspeti da spase pesnike ni da doda rumenila životu i stvarnosti njihove poezije. Jer ako je stvarnost baš takva, onda je oni, u svakom slučaju, nisu svesni. Za sve njih se dešava naprosto: pevač peva, a slušalac, ushićen sluša. Sasvim je sigurno da kad bi bili sposobni da priznaju te istine i da iz njih izvuku konsekvencije — morali bi radikalno da promene sami svoj odnos prema pevanju. Budite ipak spokojni: ništa se nikad neće promeniti kod pesnika. I ne prepuštajte se iluzijama da će pred licem onih skupnih sila koje nam iskrivljuju naša individualna osećanja oni pokazati bilo kakvu volju za otpor — ma i samo radi toga da umetnost ne bi bila fikcija i obred, nego pravo opštenje čoveka s čovekom. Ne, ti kaluđeri više vole da se klanjaju!\nKaluđeri! To ne znači da sam protivnik Gospoda Boga ili raznih njegovih redova. Ali čak i religija umire u trenutku kad se pretvara u obred. Previše lako, zaista, prinosimo na te oltare autentičnost i važnost našeg postojanja.\n*S poljskog preveo Petar Vujičić; tekst objavljen pod naslovom "Protiv pesnika" u prvom tomu Gombrovičevog "Dnevnika


Meridian tipovi: Partizan bi 15. pobedu u nizu, Liverpul se vraća\nNaslovna Kladionica Meridian tipovi: Partizan bi 15. pobedu u nizu, Liverpul se vraća\nTeška povreda Sikimića! (FOTO: Andrew Redington/Getty Images)\nMeridian se vratio sa najigranijim parovima!\nOvog ponedeljka odjavljujemo vikend, a na programu je sjajan fudbal, kao što ste i navikli.\nPartizan će u Humskoj pokušati da zabeleži i 15. uzastopnu pobedu u Super ligi, Liverpul želi da se vrati pobedama posle katastrofalne forme, a Barselona je ozbiljna u nameri da stigne lidera La Lige – Atletiko Madrid.\nŠifra meča 2303\n18.10 Partizan – Zlatibor Čajetina; Konačan ishod 1\nŠifra meča 0350\n20.45 KAA Gent – Club Brugge; Konačan ishod 2\nŠifra meča 1608\n21.00 Wolverhampton Wanderers – Liverpool FC; Konačan ishod 2\nŠifra meča 1427\n21.00 FC Barcelona – SD Huesca; Konačan ishod 1\nŠifra meča 0074\n21.15 FC Famalicao – SC Braga; Konačan ishod 2\nPrethodni tekstSUKOB MIŠLJENJA: Gvardiola u klin, Zinčenko u ploču i to pred novinarima\nSledeći tekstPrešli 18.000 kilometara zbog utakmice u kojoj im je presudio Srbin\nFlaki 15/03/21 23:06 At 15/03/21 23:06\nOdlicno su ovo tipovali iz Meridiana..ovo ko je ispratio profitirao je i to bas bas.\nDI MARIA 15/03/21 16:21 At 15/03/21 16:21\nDobra ponuda i ove tipove treba prepisati dobre su kvote i realno je da dodje\nfalkao 15/03/21 15:39 At 15/03/21 15:39\nPartizan i vise nego sigurna 15 pobeda u nizu,ali za Liverpul nema sta da se kaze,nego sta urade urade,sve su dalje i od lige sampiona,ako i sada izgube to vec ne valja nikako,mogli bi napokon da iznendade i da uzmu tri boda


U planu Novi Sad, Novi Pazar, Srebrno jezero, Divci, Bor - Gde će sve u Srbiji sletati avioni?\nPored tri postojeća međunarodna aerodroma u Beogradu, Nišu i Kraljevu, u toku su aktivnosti na razvoju novih aerodroma.\nO radovima koji su trenutno u toku, kao i onim koji se tek planiraju, za B92.net govorilo je Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\n"Vlada Republike Srbije i Ministarstvo građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture su prepoznali potencijale vazdušnog saobraćaja i osnovali preduzeće Aerodromi Srbije sa zadatkom da to preduzeće u ime države brine o održavanju aerodromske infrastrukture, izgradnji novih aerodroma i njihovom funkcionisanju", navode iz ministarstva.\nU izradi je plan novog aerodroma namenjenog isključivo avio-prevozu robe i to na lokaciji koja će biti povezana sa mešovitim Vojno-civilnim aerodromom "Morava".\nKako navode iz ministarstva, u planu su još rekonstrukcija aerodroma Čenej kod Novog Sada, a priprema se i lokacija Aerodroma u Novom Pazaru.\nPlanski akt za aerodrom Srebrno jezero je u završnoj fazi, a trenutno se radi i prethodna analiza saobraćajnih mogućnosti za razvoj aerodroma Divci kod Valjeva.\n"U Aerodrom Ponikve će se nastaviti sa ulaganjem po završetku zakonom predviđene procedure pripajanja Aerodromima Srbije", kažu iz ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture.\nPored pomenuta tri međunarodna aerodroma u Beogradu, Nišu i Kraljevu, u toku su i radovi na izgradnji aerodroma Rosulje i Pranjani.\nKada je reč o aerodromu Bor, analizira se mogućnost preseljenja ovog aerodroma na novu, povoljniju lokaciju, kako bi se omogućio dalji razvoj aerodroma.\n"Intenzivnim radom na razvoju mreže aerodroma kojim će se pokriti kompletna teritorija Srbije, pružiće se mogućnost da se sa svakog dela teritorije mogu realizovati hitni letovi, medicinski, poslovni i drugi, ali i vršiti svojevrsna popularizacija vazduhoplovstva i kao značajnog dela saobraćaja i kao privredne grane, ali i popularizacije vazduhoplovstva u obrazovnom i sportskom smislu", naveli su iz ministarstva.\nizvor: b92.net, foto: ilustracija, Jerry Wang, Pexels\naerodrom ap vojvodina čenej Novi Sad srbija


Izvor: SrbijaDanas.com, 02.Apr.2020, 21:37\nTransfer bomba u jeku korone.\nSergej Milinković-Savić, vezista Lacija, nalazi se na korak od prelaska u PSŽ za obeštećenje od 100 miliona evra, bruje evropski mediji. Iako ne igraju na istoj poziciji, Srbin dolazi kao zamena za Nejmara, koji se seli u Barselonu, a upravo od tog transfera Parižani će isplatiti Lacijale.\nKlaudio Lotito, predsednik Lacija, najpre je tražio svih 120 miliona evropskih novčanica, ali je cela kriza izazvana epidemijom korona virusa >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << uticala na "popust". Uz Milinković-Savića, PSŽ želi i štopera Kalidua Kulibalija iz Napolija.\nhttps://t.co/YP69mLGQzH Il Psg vuole Koulibaly e Milinkovic-Savic: la cessione di Neymar per finanziare i due acquisti pic.twitter.com/DQtJZ3vFO2\n— Spazio Napoli (@Spazio_Napoli) April 2, 2020\nPodsetimo, popularnog "SMS-a" već dve godine juri i Juventus, pa "Stara dama" čeka da posao sa Parižanima propadne kako bi dovela i zvanično najboljeg vezistu u Seriji A u svoje redove.\nPogledajte kako izgleda Natalija Ilić, devojka Sergej Milinković-Savića


Apartmani Beograd - Page 2 of 5 - Smeštaj u Beogradu - Apatmani u centru grada\nPosted on January 3, 2015 by Moj Apartman Beograd\nBeograd ovih dana – praznična atmosfera na ulicama\nPosted in Beograd apartmani\t| Tagged apartmani beograd, beograd apartmani, Beograd Nova godina\t| Leave a reply\nSrbija Lonely Planet\nPosted on November 22, 2014 by Moj Apartman Beograd\nSrbija Lonely Planet – Najpoznatiji svetski turistički vodič Lonely Planet preporučuje destinacije koje treba posetiti u 2015. U Top 10 našla se i Srbija.\n“Bekpekeri se češće opredeljuju za pristupačnije komšije poput Hrvatske i Bugarske. Odvajanjem Crne Gore ostala je bez morske obale. Ljudi je redovno mešaju sa Sibirom”.\nOvako počinje tekst o Srbiji objavljen u novom vodiču čuvenog “Lonely Planeta” za 2015. godinu koji ovakvom uvodu, zapravo preporučuje turistima da obiđu našu zemlju. Štaviše, Srbija je sedma na listi deset zemalja koje su “obavezne”destinacije za narednu godinu.\nEvo šta još o Srbiji piše Tamara Šivord za Lonely Planet, a prenosi “B92″.\n“U njoj su rođene moderne teniske legende, ali niko ne ume da izgovori njihova imena. Pored svega toga, Srbija je bila otpadnik u društvu naroda. Međutim, po dobrom provodu, strasti i karakteru, ova mala i za sada neverovatno jeftina država, jedna je od najbolje čuvanih tajni Evrope.\nMeđutim, moraćete da požurite: Srbija već dobija veliku pažnju turista i to s razlogom.\nExit festival koji se održava na srednjevekovnoj tvrđavi u Novom Sadu nedavno je proglašen najboljim velikim festivalom u Evropi. Beograd sa hedonističkim plutajućim klubovima pominje se u istom kontekstu kao Berlin i Ibica. Pored svega toga, nudi neobičnu zabavu poput ubitačnog skijanja na Kopaoniku, spa ugođaja u Vrnjačkoj Banji i splavarenja Drinom i to po vrlo niskim cenama.\nJoš jedna neotkrivena tajna? Sami Srbi. Iako su neki od njih – dobitnik Zlatne palme Emir Kusturica, kontroverzna performans umetnica Marina Abramovič i Novak Đoković – ‘ukrali’ slavu, ‘obični’ Srbi su najveći adut ove zemlje.\nDirektni, zabavni i srdačni prema posetiocima, svakog će dočekati prijateljskim udarcem po leđima i čašicom rakije. Oni su mnogo više od onog u šta nas ubeđuju holivudski stereotipi.\nMeđutim, u 2015. Srbija će se približiti Evropskoj uniji, što podrazumeva velike promene i veću navalu turista. Idite odmah, pre nego što nestane rakije.\nIskustvo koje menja život\nPronađite najglasnije mesto u bilo kojoj ulici i uđite. To je kafana, nešto slično pabu ili taverni, ali mnogo bučnije i zadimljenije. Videćete Srbe kako uživaju u nacionalnom sportu (raspravi), možda razbiju flašu ili dve (ne paničite: to je samo interpunkcija), a ako imate sreće, sviraće vam trubači, limeni bend koji će vašu bubnu opnu pomešati s mikrofonom. Ne zaobilazite je: kafana JE Srbija.\nPođite u brda kako biste iskusili život na selu. Morka Gora je uspavano mestašce na zapadu Srbije, ali ovde možete mnogo toga da radite. Vozite se Šarganskom osmicom kroz planinske prolaze, istražite Drvengrad ‘selo u selu’, koje je napravio reditelj Emir Kusturica za potrebe filma ‘Život je čudo’ i čik probajte da prođete pored lokalnog stanovništva, a da vas niko ne ponudi rakijom i roštiljem.\nOsetite duh minulih vremena u ‘mini-Monmartru’ Beograda. To je kaldrmisana ulica Skadarlija prepuna divnih krčmi, neobičnih galerija i muzičara u ovom delu grada koje je pravi raj za umetnike, putnike i hipstere.\nSrbija nije najtiše mesto na planeti, ali malo mira možete naći u srednjevekovnim manastirima ove zemlje. Fruška gora mesto je na kom se nalazi najviše pravoslavnih manastira – njih 16 je stisnuto na svega 50 kilometara dugom potezu između brda i starih vinograda.\nPođite u Leskovac na Roštiljijadu i probajte najveću pljeskavicu na svetu. Prethodna je težila 51 kilogram”.\nTamara Šivord za Lonely Planet, prenosi B92\nPosted in Uncategorized\t| Tagged Lonely Planet, Srbija Lonely Planet\t| Leave a reply\nPosted on August 4, 2014 by Moj Apartman Beograd\nXII Belgrade Beer Fest biće održan od 13. do 17. avgusta 2014. godine, na beogradskom Ušću\nOrganizator predstavlja 2 novine ovog Beer festa:\n– “Veliko otvaranje” 13. avgusta uz nastup : CeeLo Green, Felix Da Housecat i Parni Valjak uz ulaz od 300 dinara. Ostalih dana Festa ulaz je besplatan.\n– Revolucionarni Sistem Plaćanja (RPS) pića i suvenira festivalskom karticom!\n1. BlekBox SRB 18:15 – 19:00\n2. Love Hunters SRB 19:15 – 20:15\n3. Parni Valjak HR 20:30 – 22:00\n4. CeeLo Green USA 22:30 – 23:45\n5. Felix Da Housecat USA 23:50 – 02:00\n1. Strah od Džeki Čena SRB 18:00 – 18:30\n2. ABBA Real Tribute Band SRB 18:30 – 19:45\n3. Garavi Sokak SRB 20:00 – 20:45\n4. Bajaga & Instruktori SRB 21:00 – 22:30\n5. Sharks, Snakes & Planes SRB 22:45 – 23:15\n6. Bad Copy SRB 23:30 – 00:45\n7. BEYONCE tribute band SRB 01:00 – 02:00\n1. RockFelers SRB 18:30 – 19:00\n2. RHCP Real tribute SRB 19:00 – 20:00\n3. Sanja Ilić i Balkanika SRB 20:15 – 21:15\n4. Plavi Orkestar BiH 21:30 – 23:00\n5. Atheist Rap SRB 23:15 – 00:30\n6. Goblini SRB 00:45 – 01:45\n7. Darren Emerson UK 02:00 – 04:00\n1. GodDamn SRB 18:15 – 18:45\n2. Faith No More tribute band SRB 19:00 – 19:45\n3. Kanda, Kodža i Nebojša SRB 20:00 – 20:45\n4. Hladno Pivo HR 21:00 – 22:30\n5. Prljavi inspektor Blaža i Kljunovi SRB 22:45 – 23:45\n6. Edo Maajka BiH 00:00 – 01:15\n7. Orthodox Celts SRB 01:30 – 02:45\n8. Dejan Petrović Big Band SRB 03:00 – 04:00\n1. Night Train Blues Band SRB 18:00 – 18:20\n2. Niagara SRB 18:25 – 18:50\n3. Di Luna Blues Band SRB 19:00 – 19:45\n4. Bilja Krstić & Bistrik Orchestra SRB 20:00 – 20:45\n5. Van Gogh SRB 21:00 – 22:15\n– Dodela nagrada 22:15 – 22:45\n6. YU Grupa SRB 23:00 – 00:00\n7. Darkwood Dub SRB 00:15 – 01:15\n8. S.A.R.S. SRB 01:30 – 02:15\nPosted in Uncategorized\t| Tagged beer fest, Belgrade Beer fest\t| Leave a reply\nPosted on July 10, 2014 by Moj Apartman Beograd\nVečeras u 19 sati biće otvorene kapije 15. izdanja najboljeg evropskog festivala!\nU čast otvaranja, EXIT je pripremio na ovim prostorima neviđen audio-vizuelni spektakl, sa legendarnim Pet Shop Boysima u glavnoj ulozi, koji potpisuje svetska umetnica Es Devlin, čuvena po ceremoniji zatvaranja Olimpijade u Londonu 2012. godine, ali i po dizajnu turneja najvećih svetskih zvezda, kao što su Kanye West, Muse, Lady Gaga, Shakira, Miley Cyrus i drugi.\nPet Shop Boys pripremaju neviđenu ceremonija otvaranja EXITa – to nije samo koncert, to je mjuzikl, predstava, novi umetnički izraz!\nProgram na Glavnoj bini festivala počeće u 20 sati, a otvoriće ga novi projekat Kojota iz Eyesburna, Hornsman Coyote.\nNakon toga nas očekuje Energy opening by Balkanopolis, a potom scenu preuzima belgijski hit-mejker sa više od pola milijarde pregleda na Youtube kanalu.\nNa mt:s Dance Arenu dolaze hedlajneri vodećih svetskih festivala, proglašeni za najbolji novi elektronski sastav u 2013. godini, britanski dvojac Disclosure, sa specijalnim šouom nazvanim Wild Life.\nU X-Bass programu očekuju nas nastupi neverovatnog Dub FX, koji je juče na ulicama Novog Sada prikazao samo delić atmosfere koja nas očekuje večeras na glavnoj bini i napravio savršeno zagrevanje za EXIT, a uz njega će nastupiti i čuveni Andy C, Jaguar Skills i Dimension.\nNa Huawei Fusion binu nam stižu legende amerikane, The Afghan Whigs, Che Sudaka, S.A.R.S i Disciplin A Kitchme. Zvezde Explosive bine biće vatreni Madball, a na Happynovisad bini gostuje Legowelt i veče posvećeno Elektrana organizaciji.\nViše hiljada ljudi pristiglo je u Exit Village koji je prve posetioce primio u ponedeljak ujutru. Smešten pored otvorenih bazena SPENS-a, Exit Village ove godine biće u znaku leta! Kamp je otvoren do 16. jula, a ulaznice po ceni od 2700 dinara, možete kupiti na recepciji Vilidža.\nOd danas ulaznice za EXIT biće dostupne samo na ulazima na festival i to po cenama od 11.990 dinara za EXIT, 16.980 dinara za EXIT AVANTURU. Cena dnevnih ulaznica, ukoliko ne budu rasprodate, biće 3.300 dinara za četvrtak, a 3.500 dinara za sve ostale dane festivala.\nCena trodnevne ulaznice za Sea Dance festival iznosi 3.390 dinara. Ova cena će važiti sve do 12. jula, nakon čega će ulaznice biti dostupne samo u Crnoj Gori po većim cenama.\nPosted in Beograd apartmani\t| Tagged apartmani beograd, Exit 2014\t| Leave a reply\nApartmani Beograd Noć muzeja 2014\nPosted on May 14, 2014 by Moj Apartman Beograd\nApartmani Beograd Noć muzeja\nAko dolazite u Beograd na Noć muzeja i treba vam smeštaj, potražite neki od naših apartmana.\nNoć muzeja, 11 po redu, odraće se 17. maja na 75 lokacija u Beogradu.\nSamo u 11. Noći muzeja zainteresovani će moći da vide Muzej magije u Kući kralja Petra, na Senjaku, da budu svedoci bogate istorija iluzionizma, sanduka, lebdećih stolova…\nNajpoznatiji iluzionistički trikovi koje će posetioci moći da vide samo te večeri su lebdenje, “sečenje” osobe na dva ili tri dela, cikcak iluzija i legendarni Hudinijev poduhvat oslobadjanja iz okova i kante pune mleka.\nPredsednik Krunskog saveta Dragomir Acović najavio je jedinstven događaj koji će se naći pred posetiocima Dvorskog kompleksa u kojem će biti izložena maketa Vidovdanskog hrama Ivana Meštrovića koja nikada nije sprovedena u delo, a zbog koje su čuvenog vajara i arhitektu poredili sa Mikelanđelom.\nOn je objasnio da je u pitanju maketa dužine oko pet metara i da je sam hram trebao da bude dugačak 260 metara, što je dva puta veće od osnove Hrama Svetog Save i da je to jedan od razloga zašto to zdanje nije izgrađeno.\nMesto koje svake Noći muzeja obori sve rekorde posećenosti je Etnografski muzej koji je i za ovu godinu pripremio zanimljiv program.\nDirektor te institucije Miroslav Tasić najavio je izložbu Masoni u Srbiji na kojoj će građani moći da vide šta priču o masonima čini toliko intrigantnom. Tasić je skrenuo pažnju Beograđana na hol te institucije u kojoj će biti smešten pravi masonski hram.\nŠto se tiče Muzeja grada Beograda, oni koji prošetaju do Konaka kneginje Ljubice, saznaće nešto više o zanimljivim svadbenim običajima Srba u poslednjih 100 godina. Tu će biti objašnjena razlika između seoskog i gradskog venčanja, zatim koja je uloga barjaktara, starojka i devera.\nViše informacija o lokacijama mogu se pronaći na www.eventim.rs. Deca do 5 godina, uz pratnju roditelja, ne plaćaju ulaznicu.\nCena pretprodajne ulaznice za Noć muzeja jeste 400 dinara dok će na dan manifestacije karta koštati 450 dinara. Jedna karta za Noć muzeja, kao i do sada, važi za po jedan ulazak na svih 75 beogradskih lokacija.\nUlaznice mogu da se kupe na svim prodajnim mestima Eventima: na Trgu republike 5, TC Ušće, blagajni Doma omladine, Knižari Delfi SKC ali i na ostalim mestima u Beogradu i celoj Srbiji.\nDeca do 5 godina, uz pratnju roditelja, ne plaćaju ulaznicu.\nApartmani Beograd – Deep Purple u Beogradu\nPosted on February 13, 2014 by Moj Apartman Beograd\nApartmani Beograd – Deep Purple koncert\nAko dolazite u Beograd na koncert Deep Purple-a i treba vam smeštaj, potražite neki od naših apartmana.\nLegendarni hard rok bend Deep Purple nastupiće 18. februara 2014. godine u Beogradu.\nBeograd su prvi put posetili još davne 1975. godine, a posle dva velika koncerta na Beogradskom sajmu 2003. i 2006, ovog puta dolaze sa velikom svetskom turnejom naslovljenom po ovogodišnjem albumu „Now What?!” koji fanovi i kritika smatraju jednim od najboljih u karijeri benda koji predvodi legendarni Jan Gilan (Ian Gillan). Koncert u Srbiji, biće ujedno jedini na teritoriji bivše Jugoslavije i šire, pa se očekuju fanovi iz celog regiona.\nUlaznice su u prodaji od 30. septembra širom Srbije i regiona. Cene ulaznica su među najjeftinijima na celoj turneji legendarne grupe i mogu se nabaviti već od 2490 dinara za parter! Mesta na tribinama koštaju 3190 dinara za Gold Seats kategoriju, odnosno 3490 dinara za najbolja mesta, tzv. Purple Seats. Fanovi koji žele da slušaju Gilana i ekipu iz prvih redova ispred bine, ograničeni broj od svega 1500 ulaznica za Fan Pit mogu da nabave po ceni od 3500 dinara! Ulaznice se prodaju u mreži Eventima u svim većim gradovima u Srbiji i regionu, na preko 40 prodajnih mesta u Beogradu među kojima su blagajna Kombank arene, Dom omladine, šoping centar Ušće, Eventim Bilet na Trgu Republike, te lanac Delfi knjižara i brojna druga.\nDeep Purple dolaze u standardnoj, u proteklih par decenija, ustaljenoj postavi koju pored legendarnog pevača Jana Gilana, čine još bubnjar Jan Pejs (Ian Paice), basista Rodžer Glover (Roger Glover), gitarista Stiv Mors (Steve Morse) i klavijaturista Don Ejri (Don Airey) koji od 2002. godine menja nedavno preminulog Džona Lorda (Jon Lord). Na devetnaestom studijskom albumu „Now What?!”, objavljenom u aprilu ove godine, nalaze se ujedno i dve pesme posvećene Lordu, „Uncommon Man” i „Above & Beyond”. Album je producirao čuveni Bob Ezrin, poznat po višegodišnjoj saradnji sa grupom Pink Floyd, ali i sa imenima poput Pitera Gebrijela, Lu Rida, te grupa Kiss, Aerosmith, Nine Inch Nails, Deftones i dr. Kritika i fanovi širom sveta smatraju da se radi o njihovom najboljem albumu u poslednjih 20 godina, sa veoma klasičnim Deep Purple zvukom koji se povezuje uz rane albume benda sa početka sedamdesetih godina.\nJedan od koncertno najaktivnijih bendova u istoji rokenrola, Deep Purple je konstantno na turnejama od ponovnog okupljanja 1994. godine do danas. Prošle godine su osvojili nagradu u Francuskoj za izvođača koji je prodao najviše ulaznica tokom godine sa cifrom od čak 150.000! Na lično insistiranje Dmitrija Medvedeva, 2008. godine održali su nastup u Kremlju, a ove godine su predvodili listu izvođača na najvećem festivalu heavy metal muzike, Wacken Open Air u Nemačkoj. Samo na aktuelnoj turneji održali su već preko 50 koncerata, a pored beogradskog, očekuje ih još oko 20 nastupa po najvećim svetskim arenama. Ljubitelje čvrstog rok i heavy metal zvuka radovaće set lista koja sadrži najveće hitove iz karijere benda duge skoro pola veka! Na listi su gotovo neizbežne „Black Night”, „Hush”, „Burn”, „Highway Star”, „The Mule”, „Hard Loving Man”, te naravno, najpoznatiji rif u istoriji rokenrola „Smoke on the Water” i brojne druge.\nDeep Purple se smatraju pionirima heavy metal zvuka i jednim od omiljenih bendova i uzora grupama kao što su Iron Maiden, Metallica, Queen, Motorhead, Bon Jovi, Aerosmith, Pantera, Guns ‘n’ Roses… Bend iza sebe ima 19 studijskih i neverovatna 34 koncertna albuma, uz 27 objavljenih „best-of” komplilacija, koje ukupno čine jedan od najvećih tiraža u istoriji muzike sa preko 100 miliona prodatih izdanja! Sa ukupno 27 turneja u karijeri, Deep Purple se sa pravom smatraju za jedan od najvećih rok bendova svih vremena koji je ujedno poznat po odličnim nastupima i energijom na koju se i danas ugledaju generacije mladih muzičara.\nPreuzeto sa vebsajta Kombank arene\nPosted in Beograd apartmani, Koncerti u Beogradu\t| Leave a reply


Gregorian: Bh. političari ne dozvoljavaju priliv stranih investicija - Klix.ba\nGregorian: Bh. političari ne dozvoljavaju priliv stranih investicija\n11.9.2007. u 14:30\nBijesan sam što političari ove zemlje ne dozvoljavaju izvoz i što sprječavaju priliv stranih investicija. Posebna opasnost s kojom je BiH suočena je to što oni misle da se ekonomske reforme mogu staviti na čekanje, izjavio je danas prvi zamjenik visokog predstavnika u BiH Raffi Gregorian obraćajući se privrednicima na zasjedanju Skupštine Vanjskotrgovinske komore BiH u Sarajevu.\n- Aktivnosti političara ukazuju da oni nisu za stvaranje novog bogatstva, već za podjelu postojećeg. Oni nemaju prijedlog kako da poboljšaju život građana, a njihovo neprovođenje reformi BiH drži i dalje siromašnom, rekao je Gregorian.\nPrvi zamjenik visokog predstavnika u BiH je naglasio kako je cilj međunarodne zajednice da se u BiH stvori političko okruženje spremno da odgovori na potrebe građana koje podrazumijeva otvaranje novih radnih mjesta i smanjenje siromaštva.\n- Mnoge korporacije su odvraćene od ulaganja u BiH, a privatizacija pojedinih kompanija odugovlači se godinama zbog osobne koristi. Zbog toga, visoki predstavnik Miroslav Lajčak je odlučio da idućeg mjeseca organizira ekonomsku konferenciju na koju će biti pozvani svi akteri koji mogu osigurati ekonomski napredak BiH i kako bi se konačno prekinuo ovaj zastoj, rekao je Gregorian.\nOn je naglasio kako smatra da je politički proces u BiH zapao u „ćorsokak“ koji sebi ova država ne može priuštiti, te da će stoga međunarodna zajednica učiniti sve kako bi plan ekonomskih reformi vratila na "pravi put".\nIako su se privrednici nadali da će s prvim zamjenikom visokog predstavnika u BiH moći razmijeniti stavove o pojedinim ekonomskim pitanjima on je bez ikakvih pojašnjenja nakon svog izlaganja napustio sjednicu, zbog čega će, kako je danas dogovoreno, biti upućen protestni dopis OHR-u.\nNa današnjoj sjednici Skupštine Vanjskotrgovinske komore BiH prihvaćena je i ostavka Slobodana Župljanina na mjesto predsjednika, odnosno potpredsjednika Komore u periodu 2006. - 2010. te je pokrenuta inicijativa za izbor privrednika iz reda srpskog naroda koji će zamijeniti Župljanina.\nOdlični proizvodni rezultati RMU "Breza"\n11.09.2007. u 13:52


Sećate li se ćerke Majkla Džeksona? Nećete poverovati kako ona danas izgleda posle svih užasnih tragedija u svom životu - Fokuzz\nSećate li se ćerke Majkla Džeksona? Nećete poverovati kako ona danas izgleda posle svih užasnih tragedija u svom životu\nNakon smrti Majkla Džeksona, život njegove ćerke nije bio nimalo lak. Bilo joj je teško, imala je mnogo uspona i padova. Srećom, Paris Džekson izrasla je u jednu divnu i upečaltjivu mladu ženu.\nPovodom prerane smrti pop zvezde, Majkla Džeksona, 2009. godine, njegova ćerka Paris uzdigla ga je jednom jednostavnom pohvalom na njegovoj sahrani: "Ja samo želim da kažem da, od kada sam se rodila, moj tata je bio najbolji tata kog možete zamisliti, i ja ga mnogo volim!"\nParis-Mišej Ketrin Džekson rođena je 1998. godine. Njen otac je naravno Majkl Džekson, a majka medicinska sestra po imenu Debi Rouv. Kada se par rastao 1999. godine, Majkl je dobio puno starateljstvo nad Paris i ona je odrasla na njegovom ranču "Neverland"\nŽivela je u ogromnom Santa Barbara tematskom parku sa svojim ocem, starijim bratom Majklom Džozefom i mlađim polubratom Prins Majklom. Po svemu sudeći, ona je fino i nekonvencinalno vaspitana\nKao dete kad god bi se pojavila u javnosti, njeno lice je bilo prekriveno, jer je Džeksonu bilo prećeno njenim kidnapovanjem. Iako joj je lice bilo prekriveno, to nije sprečilo paparace da je fotografišu, a velovi koje je nosila izazvali su još veću radoznalost javnosti\nOd samog rođenja smatrana je poznatom ličnošću, a čak su i njeni kumovi bili veoma poznati, Mekoli Kalkin i Elizaber Tejlor\nKada je Majkl preminuo, Parisina baka, Ketrin Džekson, dobila je starateljstvo nad devojčicom. Pokušala je da je zaštiti od spekulacija i priča o Majklovom zlostavljanju koje su ga pratile čitavog života, pa čak i nakon smrti\nNedugo nakon smrti sbog oca Paris je počela sve češće da se pojavljuje u javnosti, čak je i gostovala u emisiji Opre Vinfri i prihvatila je Gremi nagradu za životno delo u ime svog oca\nIako je rođena u centru pažnje, ona je uspela da radi i neke stvari koje rade i obična deca. Na primer dok je pohađala kalifornijsku elitnu privatnu školu "Buckley", igrala je softbol i bila je navijačica\n2012. godine je ušla u posebno mračan period svog života. Kod Opre je pričala o sajber zlostavljanju koje je svakodnevno trpela. 2013. godine pozvani su lekari u njen dom nakon što je pokušala da sebi oduzme život\nSrećom, nakon incidenta je sve bilo u redu, a ona je otišla u "Alpine Academy" u Juti, jedan od najboljih centara za problematične tinejdžere, tamo potpuno oporavila i dobila terapiju. Izjavila je da se nikada nije bolje osećala i da je spremna da živi i uživa u životu\nZapočela je svoju glumačku karijeru i dobila glavnu ulogu u filmu "Ludonov most i tri ključa". U filmu ona glumi biologa za podvodni svet koji se sprijateljuje sa delfinima i upušta se u neverovatnu avanturu\nTakođe je postala i česta tema tabloida, naravno, radi se o njenom ljubavnom životu. Samo je 2015. godine objavljeno da se verila sa ragbistom Česterom Katelavom i bubnjarom Majklom Snodijem, ispostavilo se da su glasine lažne\nZa svoj novi izgled dobila je i kritike i pohvale. Radi se o kratkoj izbeljenoj kosi i gotik/pank modi\nParis ne deluje previše stidljivo u poslednje vreme, s obzirom na to da je časopis "Flaunt" nedavno objavio fotografiju nje i njenog momka, Majkla Snodija, kako se strastveno ljube\nNažalost, izgleda da se Paris udaljila od svoje majke i polubrata Prinsa Majkla, ali je i dalje bliska sa svojom bakom\nNažalost, ona i dalje mora da se bori sa zloćudnim glasinama koje prate njenog oca. Nedavno je objavila na Tviteru: "Nažalost, negativnost se uvek prodaje. Pozivam vas da ignorišete gluposti i parazite koji, klevećući mog oca, grade karijeru."\nIako je njen život do sada bio čudan i često težak, stvari izgledaju obećavajuće za Paris Džekson. Nadamo se da će nastaviti da napreduje kao što i jeste prethodnih godina!