Lažna vijest da je preminula doktorka koja je primila vakcinu protiv koronavirusa | Kodex.ME\nLažna vijest da je preminula doktorka koja je primila vakcinu protiv koronavirusa\nDoktorka Elisa Granato, koja je u petak primila vakcinu protiv koronavirusa, u okviru kliničkih ispitivanja na Oksfordu, nije preminula, kako se navodi na društvenim mrežama.\n27. 04. 2020 - 21:49 Autor: Kodex\nBBC je jutros razgovarao sa Elisom Granato, mikrobiologom po struci. Ona je potvrdila da se osjeća dobro, da je jutros dala uzorak krvi za ispitivanja, kao i da danas planira da odmara i uživa u lijepom vremenu napolju.\nProfesor Endrju Polard koji predvodi tim za kliničko ispitivanje vakcine na Oksfordu, izjavio je da lažne vijesti negativno utiču na borbu protiv epidemije, prenosi Nova.rs.\nDoktorka Granato prva je osoba u Evropi koja je primila vakcinu protiv koronavirusa, u okviru kliničkih ispitivanja.\nSvi postovi koji su na više jezika prenosili vijest o navodnoj smrti Elise Granato uklonjeni su sa društvenih mreža.


NALED изабрао новог председника и чланове Управног одбора - Врњачка Бања\nHome > Poslovne vesti > NALED izabrao novog predsednika i članove Upravnog odbora\nPetak, 30. Septembar, 2016.|11:44|Izvor: eKapija\nDomaćin skupa i član UO Aleksandar Ružević, istakao je ključne rezultate koje je Vlada ostvarila u saradnji sa NALED-om.\n– Ponosni smo što smo zajedno sa Vladom radili na uvođenju elektronskih dozvola, izradi Nacionalnog programa za suzbijanje sive ekonomije i unapređenju pozicije Srbije na Doing Business listi Svetske banke – zahvaljujući tome investitori danas dolaze do građevinske dozvole za 8 dana, bolja naplata poreza donela je dodatnih 40 milijardi dinara u budžet, a Srbija je 59. u svetu po konkurentnosti što je najbolji rezultat u poslednjih 9 godina.\nPrioriteti NALED-a u narednom periodu biće dalja implementacija elektronskih dozvola i ukupni razvoj elektronske uprave, ukidanje parafiskalnih nameta i formiranje registra taksi i naknada, unapređenje rada inspekcija i nagradna igra sa fiskalnim računima.\nNovi predsednik UO NALED-a, Goran Kovačević, najavio je i početak rada na novom izdanju Sive knjige propisa.\n– Pozivam sve građane i privredu da preko sajta NALED-a ukažu na birokratske procedure koje treba eliminisati i da predlože rešenja. U proteklih osam godina na našu adresu je pristiglo skoro 500 predloga za Vladu Srbije, od čega je 153 kvalitetom zaslužilo mesto u Sivoj knjizi, a gotovo 50% je sprovedeno u delo.


Priprema za sonoHSG | BH IVF centar Dr Balić\npost-title Priprema za sonoHSG https://drbalic.ba/wp-content/uploads/prohodnost-jajovoda.jpg 2018-05-02 16:48:41 yes no Poslao/la Ginekološka klinika "Dr Balić"\n2. svibanj 1525279721\nVi ste ovdje: Početna \_ Priprema za sonoHSG\nS obzirom da ispitivanje prolaznosti jajovoda podrazumijeva unošenje kontrasta kroz matericu preko jajovoda do trbušne šupljine potrebno je obezbijediti uslove koji će ovu dijagnostičku pretragu učiniti maksimalno bezbjednom a to su :\nuredan kolposkopski nalaz (star najviše 12 mjeseci )\nuredni brisevi grlića i vagine na bakterije\nuredni nalazi SE i L (da nisu stariji od 15 dana )\nSonohisterosalpingografija (sonoHSG ili sHSG) se radi u prvoj fazi ciklusa, obično između 8. i 12.-og dana ciklusa. Metoda je bazirana na promatranju prolaska kontrasta kroz materište i jajovode ultrazvukom. Dobru i pouzdanu evaluaciju kretanja kontrasta omogućava ultrazvučni kolor dopler aparat a 4D i izgled jajovoda u prostoru. S obzirom da ova dijagnostička procedura može biti i terapijska preporučuje uzdržavanje od seksualnih odnosa 3-5 dana prije zahvata.\nDa bi se ova intervencija uradila u optimalno vrijeme potrebno je da nas kontaktirate čim dobijete menstruaciju kako bi dobili instrukcije za dalje postupke, te da bi se planirao datu i vrijeme izvođenja zahvata.


Građevinarstvo : Pune gume za viljuškare i ostale mašine nove 20.12.2017 - ID 48910705 - KupujemProdajem\nGrađevinarstvo > Građevinska mehanizacija > ID oglasa: #48910705 (postavljen: pre 4 nedelje)\nPune gume za viljuškare i ostale mašine nove\nProdaja novih punih guma za viljuškare i ostale mašine.\nSpisak guma koje trenutno imamo na lageru:\nSve gume su sa zubom i predviđene za rad u dve smene.\nTakođe vršimo uslugu zamene sa montažom i demontažom


Banca Intesa i Mastercard\nIPS POKAŽI I POPUST\nOstvarite popust dok plaćate „IPS Pokaži“ opcijom.\nSvet sigurnog i beskontaktnog plaćanja\nMastercard Pay & Get Rewards Program\nPokloni na Lukoil benzinskim stanicama\nKupujte svojom Banca Intesa Mastercard® kreditnom karticom preko mobilnog novčanika na svom Apple uređaju i ostvarite cash back* u iznosu od najmanje 1000 dinara!\nPotrebno je da u periodu od 1.11. do 15.12.2021. obavite najmanje tri uspešna plaćanja mobilnim novčanikom na svom Apple uređaju u ukupnom iznosu od 1000 ili više dinara** na prodajnom mestu domaćeg trgovca*** i imate mogućnost da ostvarite cash back u iznosu od najmanje 1000 dinara.\nOdredbe i uslove Mastercard Pay & Get Reward programa u Srbiji pogledajte na LINKU.\n*Benefit se odnosi na prvih 12.000 Mastercard kartica, osim PrePaid nedopunjivih kartica koje koje glase na fizičko lice koje je izdao određeni izdavalac i može se ostvariti samo jednom u toku naznačenog perioda.\n**Korisnik kartice putem koje se izvrši kupovina i plaćanje mobilnim novčanikom na Apple uređaju tri ili više puta na prodajnom mestu bilo kog domaćeg trgovca u ukupnom minimalnom iznosu od 1000 RSD, ima pravo na povraćaj novca u iznosu od najmanje 1000 RSD u periodu od 15 radnih dana od dana poslednje kupovine i plaćanja karticom. Informaciju o tačnom iznosu cash back-a na koji korisnik može da ostvari pravo možete pronaći u Odredbama i uslovima Mastercard Pay&Get Rewards programa na LINKU.\n*** Domaći trgovac je bilo koji trgovac koji ima registrovano sedište u Srbiji čiji je prihvatilac plaćanja kartica banka sa registrovanim sedištem u Srbiji.


Kolektivni centar "Junior" na Brezovici\nČetiri kolektivna centra na Brezovici u kojima živi oko 200 raseljenih Srba, među kojima je više od dvadesetoro dece, već deveti dan su bez struje, jer im je isključena zbog duga od 47.000 evra. Opština Štpce i Ministarstvo za zajednice i povratak nisu uspeli da u razgovoru sa nadležnima u Kosovskoj elektro distibuciji (KEDS) reše ovaj problem i tvrde da pojedini stanovnici ovih centara izbegavaju plaćanje računa i time ugoržavaju one koji plaćaju.\nNeda Ilić iz Prizrena, u bivšem hotelu "Junior", koji je u poslednjih 19 godina jedan od kolektivnih centara za raseljene, živi sa suprugom i dvoje dece od 1999. godine, kada je - kako kaže - proterana iz svog grada.\nPrema njenim rečima raseljeni u kolektivnim centrima su se više puta u proteklih skoro 20 godina suočavali sa isključenjima struje, a poslednji put to se dogodilo pre devet dana, zbog duga od 47.000 evra, za utrošenu električnu energiju od 2015. godine, u sva četiri kolektivna centra na Brezovici. Ona tvrdi da je to nerealno visok iznos.\n"Taj dug koji oni nazivaju od 47.000 evra, to je dug obračunt na ime industrijske struje. Kao što sami vidite, ovo su kolektivni centri gde žive raseljena lica iz Prizrena, Uroševca i ostalih mesta. Ništa ne proizvodimo, mi nismo firma koja nešto proizvodi da bi se naplaćivala industrijska struja", rekla je Neda Ilić za Glas Amerike.\nTraže da platimo za nešto što nismo potrošili\nKomesarijat za izbeglice i raseljena lica Vlade Republike Srbije svakoj porodici u ovim kolektivnim centrima plaća utrošenu elektirčnu energiju do 330 kilovata, a stanari su dužni da doplaćuju prekoračenja. Neda Ilić tvrdi da raseljeni to pravilo poštuju.\n"Svaku razliku, svako prekoračenje, mi kao raseljena lica, stanovnici hotela, sva četiri hotela plaćamo uredno. Znači bez zakašnjenja, možda se pojavi neki mali dug, ali mi to anulirmo na vreme. Oni traže da mi platimo taj iznos, 47.000 za nešto što nismo potrošili, što nismo proizveli, mi to ne možemo da platimo".\nU četiri kolektivna centra na Brezovici živi najviše raseljenih lica iz Uroševca i Prizrena. Isključenje struje im je - kako kažu - dodatno pogoršalo, ionako već veoma loše uslove za život.\n"Zamrzivači su prazni, sve je pobacano, namirnice nemamo ništa, sada moramo da se snalazimo, da se krpimo tako dan za dan, da kupujemo na malo", kaže Srećko Milosavljević, raseljeno lice iz Uroševca, koji trenutno živi u kolektivnom centru "Smederevka" na Brezovici.\nStanovnici kolektivnog centra "Lahor" na Brezovici\nRoksanda Jevtić, raseljena iz Prizrena, koja od 1999. živi u kolektivnom centru "Lahor" dodaje:\n"Živimo u teškim uslovima. Nemamo toplu vodu, a sada nas ovo dodatno opterećuje što smo bez struje. Evo danas je deveti dan i niko nije došao da nas obiđe i da nam kaže neku lepu reč, da nam da volju za život".\nZamenik gradonačelnika Štrpca Ivica Tanasijević za Glas Amerike kaže da je ova opština zajedno sa ministarstvom za zajednice i povratak pokušala da ovaj problem reši sa nadležnima u Kosovskoj elektro distribuciji ( KEDS ), ali da u tome nisu uspeli. On tvrdi da pojedini stanari ne izmiruju svoje račune za utrošenu električnu energiju i time ugrožavaju ostale koji plaćaju struju.\n"Dok se taj dug ne plati, nažalost iz KEDS-a su striktni - neće uključiti električnu energiju. Činjenica je da tamo živi veliki broj raseljenih lica, isto tako je činjenica da dobar deo tih lica jeste u stanju da pokrije taj dug, jer su radno angažovani. Međutim, oni nisu izmirivali svoje obaveze, nisu savesno koristili električnu energiju. I pored toga, činjenica je da dobar deo tih ljudi jeste pokrivao svoj dug, međutim i oni i dalje pate zbog onih koji nisu izmirivali svoje obaveze", kaže Tanasijević.\nIz opštine Štrpce i Ministarstva za zajednice i povratak poručuju da će pokušati da u narednim danima pronađu kompromisno rešenje za ovaj problem, ali da neće, kako navode, ponovo stvarati lagodnu situaciju za one neodgovorne i sebične korisnike kolektivnih centara koji ne izmiruju svoje obaveze.\nPredviđeno je da u oktobru bude završena izgradnja zgrada u Štrpcu za reaseljene iz svih kolektivnih centara na Brezovici, kada će ovi centri i biti zatvoreni.\nPlan za oporavak Brezovice


Novasloboda | Prof. dr. Slavo Kukić: Bošnjačka akademija na stazama Srpske akademije nauka i umetnosti\nVeć godinama traje borba Bošnjaka na prostoru RS-a za osiguravanje jednog od temeljnih im građanskih prava – prava obrazovanja i službene komunikacije na vlastitom jeziku. Jer, Dodikova vlast godinama ignoriše odredbu Daytonskog ustava, po kojoj su u BiH u upotrebi tri službena jezika – bosanski, hrvatski i srpski. Razlog tome je, obrazlažu, Ustav RS-a, koji koristi odredbu o jeziku srpskog, hrvatskog i bošnjačkog naroda.\nTakva odredba, budimo načisto, sve kad bi entitetski ustav i imao supremaciju nad državnim, a nema, ne bi smjela biti razlog nesporazumima. Jer ona, sama po sebi, ne priječi nazive jezika kako ih nominuje Daytonski ustav. Ili drugim riječima, ako smetnje tim nazivima postoje, one nisu u normama nego u ljudima – u njihovoj nespremnosti da poštuju i Ustav, onaj daytonski, i njegove odredbe o jeziku.\nUostalom, s jezikom srpskog i hrvatskog naroda i nema problema. Za njih se, još konkretnije, u realnom životu koriste nazivi iz Ustava – srpski i hrvatski. Problem je samo s trećim, jezikom bošnjačkog naroda, jer mu se ne priznaje njegov ustavni termin – bosanski. Naprotiv, čini se sve kako bi se on preimenovao u bošnjački, a kada to ne ide pribjegava se ustavnoj odrednici o jeziku bošnjačkog naroda – i dodaje kako se on jedino tako i može zvati.\nŠto se mene tiče, nikada nisam smatrao kako je pitanje jezika u BiH, i zemljama njenog okruženja dakako, samo, pa i prvenstveno stručno. Ono je ovdje uvijek, i danas je, prije svega političko – i, da se ne lažemo, dio je potrebe za zaokruženom nacionalnom identifikacijom. A logika je jedna nacija – jedan jezik. Ili, još preciznije, svaka nacija mora imati i svoj jezik. Da nije tako, siguran sam da bi se i pitanju njegovog naziva poklanjala puno manja pažnja od one koja mu se pridaje danas. Jer, pošteno govoreći, svi ti jezici na prostoru BiH i njenih susjeda samo su dijelovi jednog te istog – pa kako god ga ko zvao.\nAko, pak, potreba za vlastitim jezikom ljudima nešto znači, ni na kraj mi pameti da im je i sporim. Neka svako jezik kojim govori naziva kako mu volja. I, polazeći baš od toga, svih prethodnih godina sam branio pravo Bošnjaka – kao, uostalom, i Srba i Hrvata – da svoj jezik zovu kako sami žele. A oni ga nazivaju kako je imenovan i u Daytonskom ustavu – bosanskim – i što bi u tome imalo biti sporno?\nAko je, pak, tako, a jeste, od kuda, i to ponavljam već godinama, bilo kome pravo da to dovodi u pitanje? A vlast koju personificira Milorad Dodik čini baš to – da pripadnicima jednog naroda ne dopušta ime jezika koga su odabrali i nameće im drugo, ono koje je isfabrikovala sama.\nGodinama, potom, dižem glas i protiv filozofije „dviju škola pod istim krovom“ – kojima je, usput kazano, izmrežen dobar dio prostora Federacije. I godinama tvrdim kako se takvom filozofijom mržnja proizvedena devedesetih pretvara u zakon života i budućih generacija. I kako se njom najmlađe, ali i one koji će ovaj svijet tek ugledati, sistemski, i od prvog dana njihova života, priprema za buduće ratnike – nažalost, i za žrtve na oltarima „nacionalnih interesa“.\nBaš zato sam aplaudirao buntu jajačke djece i divio se – a aplaudiram i divim se i danas – njihovom otporu prema silovanju, kome su izloženi od starijih, onih koji ih pri punoj pameti guraju u nacionalna geta i mržnju prema njihovim vršnjacima na osnovu krvnih zrnaca koja su sami isfabrikovali. I u kojima, na našu zajedničku žalost, i danas vide argumentaciju za vlastite im, u biti klasične rasne teorije.\nDa priču skratim, Ministarstvo za obrazovanje, nauku i mlade sarajevskog kantona, a pozivom na kantonalni ustav, i tobože na osnovu inicijative roditelja jednog bošnjačkog osnovnoškolca – ponavljam još jednom kako bi se lakše shvatila „pronicljivost“ obrazloženja, na osnovu inicijative samo jednog roditelja, i to, kako bi čitava priča dobila na „ozbiljnosti“, roditelja bošnjačkog djeteta – nedavno donese instrukciju po kojoj uprave osnovnih škola, a shodno opredjeljenju roditelja ili staratelja učenika, imaju obavezu osigurati izvođenje nastave na jednom od tri službena bosanskohercegovačka jezika.\nOdluka kantonalnog ministarstva je, međutim, formulisana na način da ne podrazumijeva i obavezu da se nastava na njihovim jezicima organizuje i onima, koji svoj jezik imenuju kao hrvatski ili srpski. Njome je, naprotiv, data mogućnost da se u svakoj školi, po principu proste većine roditelja ili staratelja, odluči na kome će se jeziku nastava izvoditi za sve njene učenike. A to, prevedeno na operativni jezik, znači mogućnost da se nebošnjačkoj djeci – doduše, sada u donekle izmijenjenoj formi, na sarajevski način, kako prije koji dan reče jedna poslanica u sarajevskoj kantonalnoj skupštini – onemogući obrazovanje na njihovom jeziku. Isto, dakle, ono što se već godinama događa nesrpskoj djeci na prostoru manjeg bosanskohercegovačkog entiteta.\nInstrukcija kantonalnog ministarstva je povod vrlo žestokim kritikama građanskih političkih krugova – SDP-a, DF-a, Naše stranke. Oštre kritike su došle i iz misije Organizacije za evropsku bezbjednost i saradnju. Jer, navodi OSCE, izvođenje „nastave isključivo na jednom od tri službena jezika nije u skladu s principima jednakosti svih jezika konstitutivnih naroda“, a ni s Okvirnim zakonom o osnovnom i srednjem obrazovanju – tako da, tvrde u OSCE-u, implementacija instrukcije vodi prema potpunoj segregaciji na nacionalnoj osnovi i na neodređeno vrijeme odlaže proces pomirenja.\nDo momenta, međutim, kada ovaj tekst nastaje, ne naiđoh ni na jednu osudu instrukcije iz redova „branilaca“ nacionalnih interesa – ni hrvatskih ni srpskih. Zašto? Vrag bi ih znao. Možda se još uvijek nisu stigli oglasiti – i možda svjedoci njihovoj reakciji budemo u danima pred nama. Pita li se, pak, mene, puno bliže pameti je da im ovakva instrukcija, zbog onoga što čine u vlastitim torovima, dođe k'o, kockarskim jezikom kazano, kec na dest. I ako je tako, njihovo bi oglašavanje moglo i izostati – ili se, eventualno, pojaviti u formi koja slijedi logiku „ne talasaj“.\nS druge strane, i postojeća kritika se sručuje na ministarstvo i njegovog prvog čovjeka. Daleko od toga da njih želim amnestirati. Iako, kako stvari stoje, oni su najobičniji operativci – i uloga im je tek da dobijenu zadaću izvrše. Ako je, pak, tako, a bojim se da jeste, ko je u pozadini? Ili još konkretnije, ko je stvarni nalogodavac instrukcije?\nOvih dana u javnost procuri informacija koja bi i tu nepoznanicu mogla dešifrovati. Prema njoj, krajem septembra je BANU – za neupućene, Bošnjačka akademija nauka i umjetnosti – postavila zahtjev sarajevskim vlastima, računajući valjda, prođe li u Sarajevu, istim će zahtjevom ići i prema drugima, Tuzli, Zenici, Bihaću, da se u svim školama pod njihovom kontrolom osigura isključivo upotreba bosanskog jezika, da bi samo desetak dana nakon toga, koje li „slučajnosti“, uslijedila i sporna instrukcija kantonalnog ministarstva. Drugim riječima, povod instrukciji nije roditelj jednog bošnjačkog osnovnoškolca, kako to insinuira siroti ministar, nego zahtjev BANU – što je, uostalom, javno priznao i jedan od njenih podpredsjednika uz obrazloženje da se time, i „poštujući preporuke naučnih institucija, pogotovo Akademije“, „stvari stavljaju na svoje mjesto“.\nŠto mu to, da se instrukcijom „stvari stavljaju na svoje mjesto“, znači? Zar to nije isto što i ona „glasovita“, koju prije nekoliko godina izgovori, takođe, jedan od uglednika BANU, kako je „dosta da se mi prilagođavamo njima, neka se sada oni prilagođavaju nama“? I ako jeste, ne znači li to da je BANU preuzeo ulogu bošnjačkog „kolektivnog uma“ po uzoru na onu koju je koncem osamdesetih i početkom devedesetih sebi namijenila SANU – za neupućene, Srpska akademija nauka i umetnosti? Znači li to, drugim riječima, da je današnja bošnjačka akademija krenula stazama ondašnje srpske? Ako su medijske informacije o njenoj ulozi u sarajevskom jezičnom civilizacijskom sunovratu tačne, a izgleda da jesu, sličnost je i više nego očigledna. Promijenili su se samo operativci. Umjesto Slobodana Miloševića i partije kojom je kormilario kao operativac SANU tada, danas, u sarajevskom slučaju – a već sutra, ko zna, možda i u nekim drugima – uloga operativca je pripala kantonalnom ministru. I partiji koja ga instalira dakako.\nŠta dalje očekivati? Ni na kraj mi uma pomisao o prizivanju ponavljanja istorije. Iako, s najnovijom sarajevskom „pameću“ ni to kao mogućnost ne treba isključivati. Uz dodatak, da ne zaboravim, iz nedavne se istorije, ima li se pameti, može ponešto i naučiti – među inim, da oni koji s vragom tikve sade, u pravilu deblji kraj izvuku. Ili, slijedom narodne mudrosti, samima im se o glavu razbijaju. U realnom životu, nažalost, ne njima nego sirotom svijetu u čije ime đavolje kolo i povedu.


Suđenje za ubistvo novinara i vlasnika lista “Dnevni telegraf” Slavka Ćuruvije, počelo je danas pred Specijalnim sudom u Beogradu, a optuženi su nakon čitanja optužnice negirali krivicu.\n“Ubili su Ćuruviju zbog javnog istupanja u zemlji i inostranstvu i kritike nosilaca političke vlasti, ali i mogućnosti da utiče na javno mnjenje”, naveo je tužilac obrazlažući optužnicu.\nPrvooptuženi Radomir Marković rekao je da nije razumeo od čega treba da se brani jer se optužnica “zasniva na izjavama svedoka koji su možda nešto čuli”.\n“Optužnica se bazira na insinuacijama i pretpostavkama i ne postoji nijedan dokaz da sam ja smislio plan da se ubije Ćuruvija,” rekao je Marković. On je dodao i da je Evropska unija tražila rasvetljavanje ubistva Ćuruvije.\n“Ako će to pomoći Srbiji, ja sam spreman da priznam, međutim ovaj postupak je pokušaj da se istorijski oceni jedna vlast i zato moram aktivno da učestvujem da bih dokazao svu besmislenost optužnice,” rekao je Marković i dodao: “Cilj optužnice je da budu osuđeni rukovodioci DB-a što se provlači kroz više postupaka i svi ti postupci treba da pokažu da je za sve što se desilo u Srbiji kriva tadašnja vlast, a samim tim i DB”, prenose beogradski mediji.


četvrtak, 05. dec 2019, 10:25 -> 12:34\nVreme pretežno sunčano i hladno. Najviša dnevna temperatura do 7 stepeni.\n04.12.2019. Sreda\tUmereno do potpuno oblačno, u Vojvodini mestimično magla. Vetar slab, istočni i jugoistočni, krajem dana u košavskom području u pojačanju. Najviša dnevna temperatura od -1 do 6 stepeni. Upozorenje: Poledica ili zaleđivanje mokrih površina, verovatnoća 90%. MAGLA - Horizontalna vidljivost < 200m, verovatnoća 90%.\n05.12-2019. Četvrtak\tUjutru slab, ponegde i umeren mraz, a po kotlinama i dolinama mestimično magla i niska oblačnosti, koja će se ponegde zadržati i duže tokom dana. U ostalim krajevima pretežno sunčano. Vetar slab i umeren, na jugu Banata povremeno i jak, jugoistočni. Najniža temperatura od -7 do -1, a najviša dnevna od 2 do 7 stepeni.\tUpozorenje: Poledica ili zaleđivanje mokrih površina, verovatnoća 90%. MAGLA - Horizontalna vidljivost < 200m, verovatnoća 90%.


Davidova carica - Indija Edžhil\nZa predstavnike zodijačkog znaka Ribe 2015. biće godina u kojoj će doći do realizacije već planiranih poslovnih projekata. Osobe rođene u znaku Riba neće imati većih profesionalnih preokreta. Podrška planete Jupiter koji će se od avgusta preseliti u znak Device, doneće veći uzlet tek u drugoj polovini godine. Na finansijskom planu moguće je poboljšanje prihoda, ali ne u prvim mesecima godine. Odnos sa poslovnim saradnicima zahtevaće veću pažnju i odgovornost. Zdravstveno stanje mnogih predstavnika ovog znaka može biti narušeno ukoliko na vreme ne poboljšaju svoje zdrave navike.\nTokom proleća 2015. osobe rođene u znaku Riba mogu očekivati blago poboljšanjeu poslovnoj sferi. Predstavnici ovog znaka koji su rođeni u prvoj dekadi mogu imati brojne nesporazume i nesuglasice sa poslovnim saradnicima, pa mnoga pitanja treba rešavati mirno i bez žurbe. U drugoj polovini godine osobama rođenim u znaku Riba pružiće se prilika kroz koju mogu rešiti pitanje svog profesionalnog napretka. Ova godina zahteva veću odgovornost i bolji pristup poslu, jer usled preterane opuštenosti može doći do finansijske neravnoteže i gubitaka.\nPodrška bliskih članova porodice za predstavnike zodijačkog znaka Ribe tokom 2015. godine biće od presudne važnosti. Na porodičnom planu očekuje se poboljšanje u vidu stabilnijih odnosa i većeg međusobnog razumevanja. Na emotivnom planu osobe rođene u znaku Riba u toku letnjeg perioda imaće skladniji odnos, obnavljanje ljubavi i poverenja. Usamljeni predstavnici ovog znaka tokom 2015. biće veoma privlačni suprotnom polu, što kod mnogih može doneti mnogobrojne promene, zasnivanje i početak bračne zajednice. Ova godina može biti ključna kod Riba koje su rođene u martovskom periodu, jer negativni planetarni uticaji odraziće se na destabilisanje bračnih odnosa a kod nekih i trajan završetak braka.\nNa fnansijskom planu 2015. godina može doneti veoma zanimljive opcije i ideje kroz koje će predstavnici ovog znaka biti u mogućnosti da ojačaju svoje materijalne prihode. Ulazak u kredite i pozajmice mogu biti samo trenutno rešenje problema, ali i još jedna prepreka u ostvarenju finansijske stabilnosti. Tokom 2015. godine osobe rođene u znaku Riba moraju se odupreti nepotrebnom trošenju, kako bi rashode sveli na minimum.\nTokom 2015. osobe rođene u znaku Riba moraju biti oprezne kada je u pitanju zdravstvena situacija. Učestali pad imuniteta, prehlade i alergijski osipi mogu biti samo naznaka unutrašnjih infekcija i oslabljenog organizma. Ove godine za predstavnike zodijačkog znak Ribe nije preporučljivo samoinicijativno delovanje u lečenju, jer to može biti samo ulazak u dugotrajne i ozbiljne zdravstvene probleme.\nLJUBAV: Visoki ideali i sklonost ka tačno određenoj zamišljenoj osobi biće vam v...\nOvanMnogo kretanja i brojni kontakti podtaknuće vas da se otvorite i proširite s...


Koliko često treba prati kosu? | BN\nZdravlje 19.05.2016 | 08:51\n'Dobar bi prosek bio pranje kose dva puta nedeljno', kazao je frizer Skot Kornval za Hafington Post. 'Ukoliko imate izuzetno dugu, gustu i kovrdžavu kosu, koja zahteva dugo vremena za sređivanje, jednom nedeljno trebalo bi biti sasvim dovoljno često pranje takve kose, kako biste sprečili lomljenje vlasi, jer je taj tip kose inače suv', objasnio je Kornval.\nNavodno je korišćenje vode i prirodnih sastojaka idealno za postizanje ravnoteže kože glave. Ipak, stručnjaci savetuju da sami najbolje poznajete svoju kosu i način na koji ona reaguje na različite preparate pa bi kosu trebalo prati - onoliko puta koliko sami procenite da je neophodno.