Bistra jezerska voda od davnina se smatrala oličenjem misterije. San u kome jezero zauzima važno mesto ima mnogo značenja. To je simbol života i prenosi skrivene emocije.\nAko ste sanjali jezero, gde je obala vidljiva, to ukazuje na sposobnost donošenja informisanih odluka. Oslanjati se na svoja osećanja i proračune je dobro.\nSan u kojem je jezero zahvatila oluja, znači da vaš um prevladava nad emocijama. U stresnim situacijama ostaćete osoba koja donosi odluke.\nAko ste u snu videli jezero u magli, u životu morate ostati mirni i opušteni, čak i u najtežim situacijama. Gubitak kontrole nad sobom može doneti mnogo problema.\nSan u kome ste pali u jezero, predviđa neočekivane životne događaje. Ako je jezero u snu mračno i nalazi se u šumi ili među stenama, to je simbol zabune.\nVerovatno u stvarnosti ne razumete svoja osećanja. Stoga ne možete donositi odluke, čak ni one najjednostavnije. Odvojite vreme, definišite prioritete, ciljeve – ovo će vam uveliko olakšati dušu i ispuniti vaš život.\nAko ste žena i sanjali ste da se sami kupate u jezeru, taj san najavljuje brze promene. Ako žena u snu, u čamcu napunjenom vodom, ne potone i otpliva do svog odredišta, to znači da će dobiti poštovanje od drugih.\nSan u kome tokom oluje gledate ljubavnike u čamcu nasred jezera je loš znak. Taj san najavljuje neprijatne radnje prijatelja. Nađite snage da im oprostite, čak i ako je teško.\nAko ste u snu pili vodu iz jezera, to govori o potrebi da razvijete i poboljšate svoj unutrašnji svet. Takođe najavljuje dobre vesti i uspeh u poslu.\nAko ste sanjali da plovite na jezeru u čamcu sa dobrim društvom, taj san najavljuje prijatnu promenu. Ovo govori o oličenju vaših želja u životu.\nMutna voda i osušena obala jezera doneće vam razočarenje i veliki umor. Odložite posao, odvojite vreme za sebe i svoj hobi da se oslobodite tuge i uzdignete se u duhu.\nAko je voda u jezeru mutna, a obala zelena i cveta, moći ćete da prevaziđete nevolje i sprovedete svoje planove.\nAko je voda prozirna, a obala, naprotiv, osušena i prljava, možete očekivati pogoršanje vaših poslova. A krivac ove sramote postaćete vi zbog nemara i zanemarivanja dužnosti.\nDiviti se vašem odrazu na površini jezera simboliše sastanak sa starim prijateljima ili novo poznanstvo koje će vam doneti ljubav i prosperitet.\nVideti u snu dno jezera kroz kristalno čistu vodu je dobar znak. Ovo personifikuje čistotu vaše duše i misli.\nSan u kome stojite na obali osušenog jezera simboliše nesklad ljubavnih odnosa. Obratite pažnju na voljenu osobu, pre nego što bude prekasno.\nSanjati da plivate u jezeru\nJoš jedan uobičajen san je onaj gde plivate u jezeru, to može značiti da će u narednim danima sve što radite, početi da vam ide kao da ste to radili celog života.\nBićete veoma inspirisani svime i maksimalno iskoristite ovaj period.\nAko ste sanjali da je jezero jako hladno dok ulazite u njega, to može značiti da ćete se vi ili neko ko je bolestan uskoro oporaviti.\nAli ako ste sanjali da je jezero toplo dok ste ulazili u njega, to može značiti da ćete se morati dugo lečiti u bolnici da bi se vaše zdravlje poboljšalo.\nČuvajte svoje zdravlje, jer je to najveći blagoslov koji možete pronaći.\nSanjati da se utopite u jezeru\nAko ste sanjali da se utopite u jezeru, to je simbol nesposobnosti da se nosite sa svojim emocijama. Neke emocije su za vas previše jake i ne možete ih kontrolisati.\nVi ste veoma osetljiva osoba i ljudi vas lako mogu učiniti srećnim ili tužnim. Ovaj san ukazuje na to da ne možete sakriti ili kontrolisati svoje emocije, pa kad god ste pod stresom ili nesrećni svi to mogu videti.\nOvaj san je znak da ćete proći kroz teško vreme i da ćete se osećati kao da ste došli do dna. Možda vam neke stvari neće najbolje ići i bićete razočarani. Pošto ste osetljiviji od drugih ljudi, nećete se dobro nositi sa situacijom.\nTo može uticati na vaš lični život i vaše stanje uma. Možda ćete početi da se osećate depresivno ili zabrinuto, pa budite spremni da se borite za sebe i ne dozvolite da se to dogodi.\nSanjati leševe na površini jezera\nAko ste sanjali da leševi životinja plutaju jezerom, to bi moglo značiti da će se vaša stoka uskoro razboleti od neke zarazne bolesti i da ćete biti na gubitku.\nAko ste sanjali da leševi ljudi plutaju jezerom, to bi moglo najaviti oružani sukob u vašoj zemlji ili u njenoj blizini.\nOvo je san koji pokazuje da u vama postoji unutrašnji sukob, gde se dobro i zlo bore i nema jasne granice, sve je blatnjavo. Obnova vere je ono što je ovde potrebno.\nSanjati jezero – simbolika\nAko ste u snu naišli na jezero, pokušajte da se setite posebnog aspekta svog života koji možete povezati sa svojim snom. Pomoći će vam da otkrijete razlog koji stoji iza toga i da okončate san ako se ponavlja.\nMožda se previše trudite da obuzdate svoja osećanja. Trebalo bi da odvojite malo vremena da meditirate i otkrijete emocije koje treba da sačuvate.\nAko uspete da izaberete kako treba, u vašem životu će doći period mira i udobnosti.\nDrugi mogući razlog što sanjate ovaj san, je to što ćete ući u period prosperiteta i sreće. Imaćete stabilan odnos sa porodicom i kolegama.\nNe iskorištavate mogućnosti koje vam se pružaju. Možda se previše plašite promena koje bi to moglo doneti.\nUvek zapamtite da će vam ove prilike pokucati samo jednom u životu i možda ćete do kraja života žaliti zbog svoje odluke.\nVaš san može da sugeriše da imate određene emocije koje čekaju da budu otkrivene.\nMožda je to osećaj koji ste potpuno zaboravili, ili jednostavno namerno ignorišete. Ovo biste trebali prepoznati jer vam može pomoći da rešite trenutni problem.\nSan vam govori da ste svesni svojih problema i da ćete morati da nastavite u pravom smeru.\nIzbegavajte prebrzo kretanje jer možete nešto propustiti. Problem može ponekad biti ogroman, ali ako samo nastavite sa rešavanjem, rešenja će vam se naći na putu.\nAko će vaša akcija u snu pomoći da se situacija promeni na bolje, to je znak da ćete uspeti da ispravite svoje pogrešno zaključivanje. Pomoći će vam da zadobijete divljenje i poštovanje drugih ljudi.\nSimbolika jezera u snu se odnosi na vaše emocionalno stanje, miran period ili barijeru koja vas sprečava da krenete napred.\nAko možete da kontrolišete različite detalje u snu, možda ćete uspeti da prevaziđete svoju trenutnu situaciju bez oslanjanja na nekoga.\nSanjati jezero – ostala značenja\nSnovi o jezeru pokazuju da morate da odgovorite na određena pitanja da biste znali ko ste. Kada sanjate jezero, to se odnosi na sreću i zadovoljstvo.\nJezero takođe može da simboliše tamnu stranu ličnosti, koja se smatra opasnom i jezivom. Ako sanjate sa jezerom sa malo vode, ovaj san simbolizuje da morate da uštedite novac.\nAko ste sanjali da pecate na jezeru, ovaj san simbolizuje snažnu ljubav, ili ćete imati mnoge prednosti.\nSan u kome ste videli jezero sa mirnom vodom simbolizuje sreću. Kada u snu vidite jezero sa kristalno čistom vodom, to znači da nećete imati straha.\nAko ste sanjali da plivate u jezeru, ovaj san simbolizuje da ćete tražiti nove prijatelje. Ako se u snu vidite usred jezera, to simbolizuje da morate brže donositi odluke.\nAko ste sanjali jezero sa mirnom vodom i odjednom počnete brzo da se krećete, ovaj san simbolizuje mnoge probleme. Ako ste sanjali da vidite veliko jezero, ovaj san simbolizuje mir.\nSan u kome ste bili na obali jezera san simbolizuje veliku sreću. Ako ste sanjali jezero bez dna, ovaj san je upozorenje da se ne mešate u probleme.\nAko u snu uđete u jezero, to simbolizuje sve ključne stvari koje imate u životu i pokazuje vam da obratite više pažnje. Ako u snu vidite prljavo jezero, to znači da imate nečiste misli.\nAko ste sanjali da ronite u jezeru, ovaj san simbolizuje da ste uticajna osoba u teškoj situaciji.\nNa duhovnom nivou, jezera u snu odnose se na emocije i fantazije. Jezero u snu ukazuje na snagu svake osobe.\nPrevious Post:Šta znači sanjati dvorac ili zamak?\nNext Post:Šta znači sanjati magarca?\nPROBAJTE AKO SMETE! NAJSTARIJU ZAGONETKU NA INTERNETU LJUDI I DALJE REŠAVAJU SATIMA: Zapravo je STRAŠNO LAKA!\nPromeniće vam život: Ovih 15 životnih lekcija svako mora da zna\nHteli su romantične fotografije na steni – sledećeg trenutka, BORILI su se da im SPASU ŽIVOTE\n8 znakova da ste odrasli u toksičnoj porodici\nĆERKA JUČE NAPUNILA 18 GODINA: Da li mogu sada da je izbacim iz kuće?\nOvo je najzdraviji doručak na svetu: Smanjuje krvni pritisak i rizik od nastanka dijabetesa


Kako se promeniti 2\nKako se promeniti - 2. deo\nU prethodnom dodatku govorili smo o tome kako je, da bismo krenuli u proces promene onoga što nam ne odgovara u sopstvenoj ličnosti, potrebno da prvo vidimo kako smo postali takvi kakvi jesmo. Naravno, potrebno je da prvo priznamo sami sebi da nam se nešto ne dopada kod nas samih, da imamo neki problem. Ono što ne priznamo, ne možemo ni promeniti. Podsetimo se, ukratko, šta su bili prvi koraci u procesu menjanja sebe.\nKako ste postali to što jeste\nLičnost koja sada upravlja vašim životom nije se dogodila slučajno.\nOna je rezultat:\n-Određenih ključnih događaja koje ste preživeli-vaših spoljašnjih faktora i\n-Reakcija i tumačenja koje su se događali u vama-vaših unutrašnjih faktora\nU prvom delu pojednostavljene i skraćene verzije protokola koji su konstruisani da bi podstakli proces samoistraživanja i promene (U okviru psihološke radionice „Autentična ličnost“) koji ste dobili u prethodnom broju, nalaze se pitanja i procedure koje su vam mogle pomoći da prepoznate spoljašnje faktore koji su vas formirali:\n-Odsudne trenutke koji su uticali na formiranje vašeg socijalnog ja\n-Odlučujuće izbore koje ste napravili, a koji su vas doveli tu gde jeste\n-Centralne ljude koji su vas formirali u pozitivnom ili negativnom smislu.\nU ovom broju pozabavićemo se unutrašnjim faktorima koji su uticali na formiranje vaše ličnosti kakva je sada.\nUnutrašnji faktori formiranja ličnosti\nNa vašu ličnost i predstavu o sebi utiče i drugi niz faktora-unutrašnje reakcije koje se u vama stvaraju kao odgovor svetu. Čak i kada bi bilo moguće da dva različita čoveka dožive u životu potpuno iste odsudne trenutke, odlučujuće izbore i da imaju iste centralne ljude, oni bi dali različite odgovore na te situacije, različito bi ih tumačili i različito reagovali, što bi dovelo do dve različite predstave o sebi. Unutrašnji faktori obuhvataju stvari koje govorite sami sebi, stvari u koje verujete o sebi, sve unutrašnje dijaloge koji oblikuju vašu predstavu o sebi. Ovi unutrašnji faktori nose u sebi sadržaje vaše lične istine. O unutrašnjim faktorima je najbolje da mislite kao o ponašanju, načinu na koji se ponašate iznutra. Ponašanje je, po definiciji, nešto što se može posmatrati. Vaša unutrašnje ponašanje vidljivo je samo vama. I u vašem unutrašnjem ponašanju vi pravite izbore: ili puštate da vas voda nosi, ili se borite za ono što želite i zaslužujete. Vi u svom umu stvarate predstavu o sebi i živite u skladu sa njom. Vi ste odgovorni za vašu predstavu o sebi, jer ste u stanju da je stvarate i menjate. Ako verujete da ste inferiorni, bićete inferiorni. Živećete u skladu sa svojom predstavom o sebi. Ako mislite da možete, u pravu ste. Ako mislite da ne možete, opet ste u pravu. Veoma je važno da raspoznate gde se nalazi vaš centar kontrole.\nCentar kontrole: Gde je izvor vaše snage? Gde je izvor odgovornosti za događaje koji se dešavaju u vašem životu? Centar kontrole kod ljudi može biti unutrašnji ili spoljašnji.\nAko je vaš centar kontrole spoljašnji onda vi razmišljate ovako:\n-Bilo šta loše što se dešava ne smatrate da ima veze sa vama\n-Bilo šta dobro što se dešava, ne smatrate da ima veze sa vama\nAko je vaš centar kontrole unutrašnji, onda razmišljate i osećate ovako:\n-Bilo šta loše što mi se dešava moja je greška\n-Bilo šta dobro što mi se dešava moja je zasluga.\nUnutrašnji dijalog: To je razgovor koji sa sobom vodite o svemu što vam se dešava u životu. Ono što je potrebno da znate o vašem unutrašnjem dijalogu je:\n-Vaš unutrašnji dijalog je konstantan\n-Odvija se u realnom vremenu, odvija se istom brzinom kao kada biste na glas izgovarali te iste reči\n-Vaš unutrašnji dijalog podstiče fiziološke promene u vašem telu: kao rezultat svake misli koja vam prođe kroz glavu javlja se fizička reakcija. Birajući misli, vi birate i svoju fiziologiju.\nVaš unutrašnji dijalog određuje vaše poimanje o tome ko ste.\nEtiketiranje: Ljudi su skloni da organizuju svoja iskustva u grupe, da ih trpaju u određene fioke, «fajlove», klase. Skloni smo da trpamo sebe i druge u kategorije na koje stavljamo nazive i etikete. Lepimo etikete ne samo drugima, već i sami sebi. Bile te etikete istinite ili pogrešne, fer ili ne, imaju snažan uticaj na to kako doživljavamo sebe. Živite u skladu sa etiketama koje stavljate sami sebi.\nTrake: To su stvari u koje ste počeli da verujete toliko bezrezervno , koje su se ukorenile tako duboko u vama da su postale automatske. Trake su vrednosti, uverenja i očekivanja koja se neprestano vrte u vašoj glavi i programiraju vas da se ponašate na određeni način. Često utiču na vaše ponašanje a da niste ni svesni toga. Trake su nepisani scenario vašeg života koji vas automatski usmerava ka predvidljivom ishodu. (npr. meni se uvek desi da uletim u neku lošu vezu..Ako sebi date npr. etiketu «ja sam gubitnik», traka će joj dati određeni kontekst: Meni nikada ne uspeva da nađem neki dobar posao...pošećete da razmišljate kad krenete na razgovor za dobijanje posla...što uglavnom i vodi predviđenom ishodu.)\nFiksna uverenja-ograničavajuća uverenja: to su ona uverenja koja imate o sebi, ljudima i okolnostima u svom životu koja ste toliko dugo ponavljali da su se ukorenila. Izuzetno su otporna na promene. Ograničavajuća uverenja su konkretna uverenja koja imate o sebi, a koja dovode do toga da ograničavate svoje težnje, pa time i svoja dostignuća. Problem sa tim uverenjima je što ona zatvaraju našu percepciju za informacije koje se ne slažu sa njima. Ne vidimo, ne čujemo, ne primamo ništa što se ne slaže sa tim uverenjima. Primamo samo one informacije koje se slažu sa tim fiksnim, ograničavajućim uverenjima. Ako verujemo da smo loši, nećemo ni čuti, ili nećemo pridati značaj informacijama koje nam govore suprotno, jer nam je nemoguće da poverujemo u njih.\nAko ste obavili inventar spoljašnjih faktora koji su uticali na formiranje vaše slike o sebi i svetu-odsudnih trenutaka, kritičnih izbora i centralnih ljudi, verovatno ste se, pri tome, suočili sa brojnim izvorima bola koje i sada osećate u životu. Otkrili ste osnovu. Sada dolazi i snaga.\nVaši spoljašnji faktori su to što jesu. Prošli su. Gotovi su. Ne možete promeniti prošlost. Ali, možete da promenite svoju reakciju na te spoljašnje faktore. Možete da promenite ono što radite kao reakciju na tu prošlost. Svoju percepciju i ponašanje.\nBaš kao što se ispitali spoljašnje faktore koji su uticali na vašu predstavu o sebi, sada je vreme da uradite detaljnu reviziju vaših unutrašnjih faktora-to jest, vaše unutrašnje reakcije na sve ključne događaje, kao i vašu generalnu tendenciju pristupa svetu.\nOno što je bitno da shvatite je da vi ne reagujete na ono što se dešava u svetu, već na svoje tumačenje tog dešavanja. Isti spoljašnji događaj može da ima po vas različite efekte ako imate različita tumačenja tog događaja.\nPrimer: Dobili ste otkaz na poslu. To je bio spoljašnji događaj na koji ste imali unutrašnju reakciju. Upravo ta unutrašnja reakcija na otkaz jeste ono što utiče na vašu predstavu o sebi, a ne sam otkaz. Recimo da je vaša unutrašnja reakcija ovakva: «Hej, baš ne volim kad me otpustite. Ne valja, baš ne valja. Ali, u duši znam da sam dobro radio i da sam talentovan. Ovde mi jednostavno nije išlo. Međutim, mnogo toga sam naučio i iskoristiću to da ne uprskam stvar na sledećem poslu...» Realni ste, ali nije realno da će vaša predstava o sebi da pretrpi veliki udarac. Ali, ako je vaše tumečenje događaja i vaša unutrašnja reakcija ovakva:» Ja sam gubitnik. Uprskao sam stvar i dobio sam šta sam zaslužio. Ovaj posao je bio isuviše dobar za mene. Zagrizao sam više nego što sam mogao da progutam. Pročitali su me...» vaša predstava o sebi će mnogo da trpi. Moguće je i ovakvo tumačenje i reakcija: « Ma, to su sve seljaci. Ne znaju oni šta je prava vrednost. Osrednji su, i traže sebi slične, a ja štrčim...» Sa ovakvim tumačenjem ćete vi naizgled štititi svoju predstavu o sebi, ali tako što ćete lagati same sebe. Ono što ne priznate (izvesne greške koje ste činili) nećete ni promeniti, pa će vas sačekati i na sledećem poslu i dovoditi u neprilike...\nImate veliku moć da utičete na svoju predstavu o sebi. Morate da budete iskreni prema sebi, ali ne i da optužujete i degradirate sebe, niti da za svoje nedostatke optužujete druge. Dovoljno je loše što vam se u životu dešavaju negativne stvari. Vaša tumačenja i reakcije ih mogu još više pogoršati i pretvoriti u katastrofu. Da biste naučili da razumete i konstruktivno određujete svoje unutrašnje reakcije, potrebno je da znate gde da gledate i koja pitanja da postavljate sebi. Time ćemo se baviti u ovom delu vežbanja. Ispitaćemo vaše unutrašnje faktore:\n“Snimite” svoj unutrašnji dijalog\nOdaberite jedan svoj tipičan, uobičajeni dan, dan kada ne nameravate da radite nešto dramatično važno ili neuobičajeno. Držite blokčić ili svesku i olovku pri ruci tokom celog dana. Zakažite seriju sastanaka sa sobom: svaka dva sata prekinite ono što radite i zapišite zapažanja o unutrašnjem razgovoru koji ste vodili tokom protekla dva sata. Za svako od tih beleženja (sve dok ste budni) nije potrebno više od dva do tri minuta. Zapišite šta govorite sebi o:\nPoslu-aktivnosti koju ste obavljali prethodna dva sata\nSvom poslu uopšte\nSvom znanju i sposobnostima\nSvojoj vrednosti-Svojim osobinama\nAko vam je lakše da ne čekate da prođe dva sata već da, umesto toga, beležite stvari onako kako čujete sebe da ih pomislite (kažete u sebi), onda radite tako. Poenta je u tome da razvijete razumevanje svog celodnevnog unutrašnjeg dijaloga, a da pri tome ne remetite u potpunosti svoj dnevni raspored.\nZamislite da vam sutra predstoji održavanje važne prezentacije. Prisustvovaće brojne važne mušterije ili klijenti, kao i više vaših saradnika i vaš šef. Sada je veče uoči prezentacije. Ležite u krevetu, u pomračini, i razmišljate o prezentaciji. Šta govorite sebi? Zapišite što veći deo tog razgovora.\nPogledajte ono što ste zapisali u vežbama 1 i 2. Vidite li neke zajedničke teme ili niti koje se protežu kroz obe beleške? Ako ih ima, koje su zajedničke karakteristike? Opišite ih u pismenoj formi.\nPošto ste pročitali svoje beleške, kako biste opisali opšti ton ili raspoloženje svog unutrašnjeg dijaloga? Da li je pozitivan, podsticajan? Ili je pesimistički, defetistički, samoprekoran? Ako je pozitivan, da li je racionalan? Ili je po sredi samo sokoljenje, samozavaravanje bez pokrića? Ima li konkretnih oblasti u kojima ono što ste napisali zvuči naročito grubo ili kritički? Nasuprot tome, da li vam vaš unutrašnji dijalog u vezi sa određenim oblastima vašeg života zvuči naročito podsticajno i optimistički? Zaokružite sve one delove ispisanog teksta za koje vam se čini da ilustruju naročito pozitivan ili naročito negativan unutrašnji dijalog.\nPonovo pročitajte ono što ste zapisali u vežbama 1 i 2. Šta vaše beleške kažu o vašem centru kontrole? Da li vam ovo beleške daju neku dodatnu spoznaju o vašem centru kontrole? Da li je vaš unutrašnji dijalog orijentisan interno, eksterno ili prema slučaju kada razmišljate i govorite sebi o mestu gde su smešteni uzroci za ono što se događa? Zapišite svoja zapažanja.\nDok čitate ono što ste napisali, odgovorite na ovo pitanje: Kakva ste vrsta prijatelja sami sebi tokom dana? Da je onaj glas u vama koji vam govori glas neke druge osobe, nekog vašeg prijatelja, i da vam govori ono što ste vi sebi rekli i zapisali u vežbama 1 i 2 , kako biste procenili tog prijatelja? Vi ste osoba koja priča o vama po ceo dan svaki dan. Kakva ste vrsta prijatelja samom sebi?\nDa li aktivno stvarate toksično okruženje za sebe, kontaminirajući svoj doživljaj sveta? Ili su poruke koje šaljete sebi okarakterisane racionalnim i produktivnim optimizmom?\nPronađite svoje etikete\nEtiketa se javlja:\nKad dozvolite nekom drugom da vas definiše na osnovu toga kako vas on shvata.\nKad sudite sebi i iskristališete taj sud kao trajnu samokarakterizaciju.\nDa li ste dobijali etikete kao što su «Štreber», da «niste kul, ili In», da ste «Luzer», «Sekapersa», «Nesposoban», «Smotanko», «Beznadežan slučaj», «Švaler», «Fuksa»...?\nOve apstraktne reči je teško osporiti jer se bave subjektivnim mišljenjem, a ne objektivnim činjenicama. Možete sa sigurnošću da kažete da, na primer, niste lopov, ako niste ništa ukrali. Ali, kako se meri da li je neko «luzer»? Po čijim kriterijumima?\nOdupiranje etiketi je teško jer je teško kvantifikovati je. Etiketa nas smešta u određenu grupu ljudi koji su, navodno, slični nama. Ona teži da predskazuje naše buduće ponašanje. Ako poverujemo u etiketu, ako je usvojimo, tako ćemo se i ponašati. Etiketa u sebi nosi emotivni naboj. Ona nije samo opisna (epitet) već je optužujuća i peče. Taj emotivni naboj joj daje razornu snagu.\nDa biste se oslobodili svog fiktivnog «Ja», morate da pronađete i osporite etikete koje su vas definisale, ili etikete kojima vi definišete druge. Vežbe koje slede pomoćiće vam da to uradite.\nNabrojte napismeno sve etikete koje ste ikada dobili. Počnite tamo dokle vam doseže pamćenje i zapišite sve etikete kojih se setite. Na vašoj listi naći će se i neke etikete za koje znate da su imale određenog uticaja na vašu predstavu o sebi, kao i neke koje ste odbacili.\nPrepišite u svoju svesku tri podnaslova za stupce tabele (vidite tabelu ispod). Pogledajte spisak etiketa iz vežbe jedan, i zaokružite one za koje mislite da su vam ih nametnuli vaši roditelji. Mnoge etikete su tu toliko dugo da se možda i ne sećate kad ste ih prvi put čuli, ali pokušajte da se setite kada ste prvi put osetili žaoku tih etiketa i šta ste tada radili. Popunite tabelu sa što je moguće više pojedinosti.\nPrvi put pomenuta\nVratite se na tabelu iz vežbe 2 i označite sve etikete za koje vam se čini da su i danas deo vašeg života. Da li polazite od uverenja da su one danas tačne i da vas još uvek odražavaju?\nPrepišite u svoju svesku četiri podnaslova za stubce tabele (vidite tabelu ispod). Ponovo se vratite na spisak iz tabele 1. Koju od etiketa su vam prišili neki drugi ljudi, a ne vaši roditelji? Da li se sećate kada vam je data i šta ste tada radili? Popunite tabelu sa traženim informacijama.\nDao vam je\nVaše ponašanje tada\nZa ovu vežbu potrebna su vam tri stupca:\nVreme je da se prisetite koje su etikete sa vašeg spiska prešle u vašu upotrebu. Budući da je naše unutrašnje etiketiranje često smešteno ispod nivoa svesti, potrebno je da maksimalno koncentrišete i usredsredite. Ono što ćete da nabrajate jesu etikete koje ste poneli iz nekih događaja kao svoj zaključak o sebi.\nPrimeri: Ako ste bili povređeni i utučeni posle raskida sa partnerom, da li ste tada prišili sebi etiketu «luzer» koju i danas nosite? Ako ste prošli kroz gadan razvod, da li od tada etiketirate sebe kao promašenu osobu? Ako ste pali na ispitu, da li od tada smatrate da ste glupi?Da li vam se na poslu ili u toku karijere desio neki incident koji je doveo do toga da prišijete sebi neku etiketu?Koje etikete ste sami sebi nametnuli? Koje i danas važe?\nZa svaku od tih etiketa pokušajte da se setite trenutaka kada ste bili svesni da ste se identifikovali sa svojom etiketom-kada ste prihvatili etiketu kao istinitu izjavu o sebi. Koja je to situacija bila? Upišite sve ove informaciju u tabelu kao što je ova gore.\nPogledajte ponovo sve etikete koje ste zapisali u vezi sa sobom. Zamislite da su te etikete nabrojane u vašoj biografiji koju ste priložili uz molbu za zaposlenje. Pretpostavimo da je posmatrate onako kako bi je posmatrao budući poslodavac. Kako reagujete iz njegove pozicije? Ako ovo nisu etikete koje biste želeli da vam prišiva neki poslodavac (ili možda partner sa kojim želite da budete u vezi), zašto vi to radite? Odlučite da nećete više kovati zavere sa svetom da biste zajedno sa njim prišivali sebi ograničavajuće etikete. Koji god da je dobitak koji ostvarujete od života u skladu sa svojim etiketama, rešite da jednom zasvagda iskoračite iz te utešne zone.\nOvo što ste do sada uradili je samo deo posla koji vas čeka na putu samoistraživanja i menjanja. Pozabavili smo se malo vašim unutrašnjim dijalogom, etiketama...a tu su još i vaš životni scenario, vaša fiksna ograničavajuća uverenja...Pa onda, kada to detektujete, sledi plan redefinisanja i promene...\nMenjanje sebe u smeru realizacije svojih punih potencijala je jedan složen i ozbiljan posao. Ali, vredi truda. Zapravo, ne znam koji posao bi mogao da više vredi truda. Nadam se da su vas ovi protokoli malo podstakli da krenete u tom smeru.\nJedna od mogućnosti koja vam stoji na raspolaganju, ako želite da se dublje i ozbiljnije pozabavite procesom samospoznaje i promene, je da se uključite u našu psihološku radionicu “Autentična ličnost”.\nUključite se u ciklus letnjih psiholoških radionica\nu prostorijama Psihološko Edukativnog Centra «Akademija Uspeha» (Gandijeva 200 Blok 44 Novi Beograd)\nKroz ciklus radionica "Autentična ličnost" naučite:\n*Kako da otkrijete i afirmišete vašu autentičnu ličnost\n* Koliko odstupate od svojih punih potencijala\n*Koji su to odsudni trenuci, odlučujući izbori i centralni ljudi koji su vas formirali takve kakvi ste sada\n*Promenićete sliku o sebi i osloboditi snažnu kreativnu energiju\nViše informacija na http://www.akademijauspeha.org/seminari/autenticna_licnost.html\nKroz ciklus radionica "Životne strategije" naučite:\n*Kako izvršiti sistematsku samoprocenu\n*Kako postavljati ciljeve\n*Koji su najčešći uzroci neuspeha i uspeha\n*Metode kreiranja uspešne životne strategije\n*Analiza ciljeva i definisanje zadataka\n* Akcioni plan\n*Kako sačiniti efikasan ugovor sa samim sobom\nViše informacija na http://www.akademijauspeha.org/seminari/zivotne_strategije.html\nZainteresovani se mogu prijavljivati na email jnebojsa@ikomline.net.\nSve detaljne informacije možete dobiti usmenim putem na 063-157-5082 ili posetite: www.akademijauspeha .org


Redžepi: Do 18 sati u Bujanovcu izlaznost blizu 30 odsto - Bujanovačke\nPočetna NASLOVNA Redžepi: Do 18 sati u Bujanovcu izlaznost blizu 30 odsto\nRedžepi: Do 18 sati u Bujanovcu izlaznost blizu 30 odsto\nBujanovačke4. nov 2018.NASLOVNA, POLITIKA, Uncategorized @sr0\nBUJANOVAC, 4. novembar 2018. – Do 18 sati na izbore za nacionalne savete u Bujanovcu je izašlo gotovo 30 odsto glasača upisanih u poseban birački spisak, potvrdio je za Bujanovačke Driton Redžepi, koordinator Radnog tela RIK za opštinu Bujanovac.\nAgencija Beta prenela je izjavu Šukrija Imerija, predsednika Nacionalnog saveta Albanaca u dosadašnjem sazivu, koji je rekao da je do 16:30 sati u Bujanovcu i Preševu glasalo 8.200 birača ili 25 odsto od ukupno upisanih u poseban birački spisak u ove dve opštine.\nU Preševu i Bujanovcu ukupno je u poseban birački spsiak upisano 34.469 Albanaca.\n-U Bujanovcu je u poseban birački spisak upisan 18.151 glasač. Najviše je Albanaca (16.039), slede Romi (2.083), Makedonci (24) i Bugari (5), rekao je Driton Redžepi.\nAlbanci u Bujanovcu mogu da glasaju za jednu od 6 izbornih listi na 26 glasačkih mesta koja će biti otvorena do 20 sati.\nTAGdriton redzepi izbori za nacionalne savete\nPrevious PostEKSKLUZIVNO: Šaip pobedio u Bujanovcu, Šćiprim u Preševu Next PostManjinski izbori: Do 13 sati u Bujanovcu izlaznost 20 ODSTO


DONACIJOM DO VEĆE BEZBEDNOSTI OSNOVACA U SLATINI | Timočke\ndec. 28 DRUŠTVO no comments\nRoditelji i nastavnici iz Slatine više neće brinuti za bezbednost dece dok se budu bavili sportom na malom stadionu kraj prometne saobraćajnice u centru ovog sela.\nDonacijom vrednom 2,6 miliona dinara, Rakita je, na osnovu inicijative Mesne zajednie Slatina i osnovne škole Vuk Karadžić, a posredstvom udruženja roditelja „Bebironče“, donirala sredstva za postavljanje kvalitetne ograde oko školskog igrališta. Osim što će nastava fizičke kulture u Slatini biti kvalitetnija, igralište će biti na raspolaganju i svima koji se bave malim sportovima.\n„Veoma mi je drago što je kompanija Rakita uvidela neke od prioriteta naše škole, a pre svega seoskih škola, i uspela da ogradi sportsko igralište. Zadovoljni smo iz više razloga, jer je do sada taj prostor, gde deca provode znatni deo vremena baveći se fizičkom kulturom bio nebezbedan, učiteljice su strahovale zbog pasa lutalica ili zbog lopte koja odlazi na saobraćajnicu kojom prolaze i teški kamioni, a ni stakla na školi više neće biti u opasnosti od zalutale lopte“, zadovoljna je direktorica osnovne škole „Vuk Karadžić“ Ivana Pajkić.\nDamjan Stanojević predsednik Saveta Mesne zajednice Slatina, rekao je da će bezbedno igralište sada koristiti ne samo deca iz škole, već i starije generacije.\n„Realizaciju ovakvog projekta čekamo više od dve decenije, i utoliko je on značajniji“, rekao je Stanojević i pohvalio saradnju Rakite sa tom mesnom zajednicom.\n← U GRADSKOJ KASI 2,5 MILIJARDE DINARA\n„ZIĐIN“ USPEŠNO OBAVILA NADMETANJE ZA AKCIJE KOMPANIJE „NEVSUN“ →\n25/06/2019, 7:26 am


Donesen Nacrt zakona o reprezentativnosti sindikata / Bljesak.info | BH Internet magazin\nDonošenje ovog zakona predstavlja dio reforme radnog zakonodavstva s ciljem unaprjeđivanja prava na slobodno organiziranje i udruživanje u sindikate i udruženja poslodavaca...\nVijesti / Flash | 26. 09. 2019. u 13:32 Bljesak.info\nVlada FBiH usvojila je izvještaj Federalnog ministarstva energije, rudarstva i industrije o poslovanju gospodarskih društava namjenske industrije u Federaciji BiH za 2018. godinu. Kako je navedeno,ukupan lanjski prihod ovih društava je iznosio 285.873.368 KM, što je isto kao i prethodne godine. Prihod ostvaren od izvoza iznosio je 210.109.740 KM, što je četiri posto više u odnosu na isti period prethodne godine, a ukupni rashodi 249.914.080 KM i veći su za jedan postotak u odnosu na 2017. godinu.\nVlada FBiH nacrt zakona sindikati


U svojim ispovestima, Eko nas još jednom uvodi u fikcionalne svetove Imena ruže, Fukoovog klatna, Ostrva dana pređašnjeg, Baudolina i Tajanstvenog plamena kraljice Loane, otkrivajući nam, vrcavo i znalački, tajne svog stvaralačkog postupka. Od čega potiče fikcionalni svet benediktanskog manastira? Šta spaja sliku klatna Leona Fukoa i zvuk trube na sahrani pripadnika Italijanskog pokreta otpora? Da li je jezik uistinu nemoćan da opiše koralne grebene Južnih mora? Zašto Baudolinova priča počinje s prizorom Carigrada u plamenu 1204. godine? Kako se mladalačka lektire preobražava u Jambovu riznicu retkosti? Iako „mlad“ romanopisac, Eko je nesumnjivo razborit čitalac sopstvenog dela – čitalac koji magiju fikcionalne tvorevine čini mogućom.\nČinjenica da je predstava "Kad su cvetale tikve" po istoimenom dramskom tekstu uznemirila tadašnje državne vlasti, dok je roman mirno prihvaćen, ukazuje na izvesnu promenu značenja kao posledice tansformisanja.\nKao što smo u tihoj, zamišljenoj ličnosti Jovana Deretića uvek mogli prepoznati znamenitog srpskog književnog istoričara, jer su njegove knjige bile deo našeg najintimnijeg susreta sa nestvarnim svetom, u kojem su se kretale neke figure, različite od nas i daleke nam.\nU prvom tomu BenjaminovihIzabranih dela našla su se tri naslova. To sufragmentarne esejističko-memoarske knjigeJednosmerna ulica i Berlinsko detinjstvo,kao i kolekcija Benjaminovih eseja o fotografiji i umetnosti.J\nIzabrani spisi Dragoljuba Dragojlovića 1-4\nknj. :1 Bogomisltvo na Balkanu i u Maloj Aziji\nknj. 2: Krstjani i jeretička crkva bosanska\nknj. 3: Istorija filozofske misli u Srba epohe feudalizma\nknj. 4: Istorija srpske književnosti u srednjovekovnoj bosanskoj državi\nNi u jednoj nauci se nisu tako često obarale istine, poslednje istine, kao u nauci o prirodi i Tvojim zakonima.\nIzraz i ogledalo\nNaizgled paradoksalna pojava da se originalnost shvaćena kao narušavanje norme i neponovljivost neke književne činjenice, pod pažljivim pogledom pretvaraju u višestruku normiranost, može na zanimljiv način da osvetli i fenomen evolucije autorske poetike: ono što u prvom trenutku može izgledati kao stvaralački zaokret ili piščev raskid sa dotadašnjim običajima stvaranja naknadna recepcija često preobražava u dosledan poetički razvoj.\nKnjiževnost je jezicka umjetnost, a književno djelo je jezicka umjetnina. Moja knjiga je elaborirala upravo taj stav. Svijest o tome da književnost nije ništa drugo nego jezik postala je središnja tacka književnoteorijske misli onog vremena. Naravno, to se uvjerenje javilo pod presudnim utjecajem onih stvaralackih iskustava koje je tokom XX stoljeca sticala sama moderna književnost, koja je postala svjesna svoga medija u mjeri u kojoj su to bila rijetka razdoblja u prošlosti. Jer, svaka se nova poetska generacija od pocetka XX stoljeca pojavljivala na sceni sa pozivom na preporod jezika, na revoluciju u jeziku, a krilatica o poeziji kao ’ispitivanju jezickih mogucnosti’ postala je jedan od lajtmotiva citave moderne književnosti. Sasvim prirodno, i moderna književnokriticka misao je krenula u istom pravcu, postavivši u središte svoje pažnje sam jezik, njegovu prirodu i njegove izražajne mogucnosti.


PočetnaVestiMobileMobilni telefoniAnalitičari: Apple će najverovatnije kreirati sopstvene 5G modeme za iPhone\n07.03.2019 16:11 | 0 Mobile\nDruge opcije, koje je predložio Ramsay, uključuju korišćenje "inferiornih" modema kompanije Intel, koji neće imati mmVave mogućnosti. Još jedna opcija opcija bi bila da se modemi uzmu od kompanija kao što je Samsung, ali bi ovo moglo dovesti do nepovoljnih komercijalnih uslova. MediaTek se pominjao kao potencijalni dobavljač, ali Ramsay ističe da je MediaTek daleko sa razvojem i neće uspeti da se uklopi u vremenski period objave.\nNa kraju, ali ne i najmanje važno, Apple bi mogao da pokuša da reši svoj aktuelni "rat" sa Qualcommom, što bi moglo dovesti do korišćenja Qualcommovih 5G modema.


Predsjednik SAD Donald Trump u sobi za novinarske brifinge u Bijeloj kući, 5. novembra 2020. (Foto: AFP/Brendan Smialowski)\nPrkosni predsjednik SAD Donald Trump tvrdio je bez dokaza da na prevaru pokušavaju da mu oduzmu drugi mandat.\n“Ukoliko računate legalne glasove, ja lagano pobjeđujem”, rekao je predsjednik Trump. “Ukoliko računate nelegalne, onda oni mogu da pokušaju da nam ukradu izbore”.\nTrump je proveo 16 minuta u sobi za brifinge novinara u Bijeloj kući navodeći da su vodstva koja je imao u neopredjeljenim državama “preoteta u tajnosti”, dok se brojanje glasova nastavlja.\nPredsjednik zaostaje za bivšim potpredsjednikom Joe Bidenom u ukupnom broju glasova na nacionalnom nivou, ali što je još važnije i u raspodjeli glasova u Elektorskom koledžu, koji će u stvari odlučiti pobjednika.\nPredsjednik nije odgovarao na pitanja novinara, a tri vodeće američke TV mreže prekinule su prenos uživo, dok je iznosio više nepotvrđenih tvrdnji o prevari, optuživao demokrate da pokušavaju da ukradu izbore i iznosio netačne tvrdnje kako republikancima nije dozvoljeno da posmatraju brojanje glasova.\n“Nećemo dozvoliti da korupcija ukrade tako važne izbore”, zarekao se Trump, objašnjavajući da je bio spreman da tjera slučaj sve do Vrhovnog suda SAD.\nPredsjednik je takođe krivio „lažne ankete” prije izbora 3. novembra za koje je tvrdio da su korištene da zadrže njegove pristalice kod kuće.\nTrumpove tvrdnje bez dokaza da Biden i “korumpirani glasački aparatus država” sa demokratskim guvernerima kreira ogromnu prevaru brzo je izazvao prijekor i kritike kako onih koji kritikuju predsjednika, ali i onih koji ga podržavaju.\nRick Santorum, konzervativni politički komentator, rekao je na kablovskoj TV mreži CNN da je „veoma uznemiren” zbog Trumpovih komentara. Nazvao je Trumpove lažne tvrdnje o prevari na izborima „opasnim” i dodao da „brojanje ranije pristiglih glasova nije prevara”.\nSenator Mitt Romney, bivši republikanski kandidat za predsjednika, koji je Trumpov kritičar, takođe je reagovao na Trumpovo odbacivanje procesa brojanja.\n“Prebrojavanje svakog glasa je u srcu demokratije”, napisao je Romney na Twitteru. “Ukoliko ima navodnih neregularnosti, one će biti istražene i na kraju razriješene na sudu. Imajte vjeru u demokratiju, u naš Ustav i američki narod”.\nSenator Bernie Sanders, bivi demokratski predsjednički kandidat, kritikovao je Trumpa zbog toga što “podriva legitimitet izbora” i upozorio “ovako demagozi uništavaju vjeru u demokratiju i približavaju nas autoritarizam”.\nOznačen na Twitteru\nPrije nego što se predsjednik Trump obratio, predstavnici njegovog izbornog štaba podnijeli su tužbe u ključnim državama, tvrdeći da je ugrožen integritet izbornog procesa.\nU seriji tweetova, dok mu se put ka pobjedi sve više sužava, predsjednik, koji je dan proveo u Bijeloj kući, proglasio je bez osnova da se bilo koji glas koji je stigao poslije 3. novembra, na dan izbora “NEĆE RAČUNATI”.\nTu objavu Twitter je naknadno označio natpisom koji se posljednjih dana često ponavlja uz Trumpove tweetove: “Dio ili cjelokupan sadržav podijeljen u ovom tweetu je osporen i mogao bi da bude obmanjujući u vezi sa izborima ili drugim građanskim procesom”.\nNa svom privatnom Twitter nalogu (@realDonaldTrump) Trump je takođe tvrdio da će njegov tim osporiti rezultat u “državama u kojima je Biden nedavno proglašen za pobjednika”, zbog navodne izborne prevare. Trump je u tweetu naveo da ima “mnoštvo dokaza” za sve to “u Medijima”.\nPrethodno, Trump je na Twitteru tražio da se okonča brojanje glasova, koje kontrolišu pojedinačne savezne države, a ne federalna vlada. Nekoliko država ima zakone koji dozvoljavaju da se glasački listići koji stignu poslije izbora računaju, ukoliko imaju poštanski žig do dana glasanja.\n“Svaki glas mora da se prebroji”, rekao je Biden u kratkom obraćanju iz Wilmingtona u Delawareu u četvrtak popodne. “To je ono što ćemo sada da se postaramo da se uradi. I tako treba da bude. Demokratija je ponekad haotična. Ponekad traži da budemo malo strpljiviji, takođe”.\nZajedno sa svojom potpredsjedničkom kandidatkinjom senatorkom Kamalom Harris, Biden je dodao: “Ne sumnjamo da, kada se brojanje završi, da ćemo senatorka Harris i ja biti proglašeni pobjednicima. Zato vas sve molim da ostanemo mirni. Sve ljude molim da ostanu mirni”.\nOd dana kada su održani izbori, Trumpov izborni štab podnio je ili objavio da podnosi tužbe u nekoliko država, iznoseći različite navode o procesu glasanja ili brojanja glasova. Do sada, nijedan sudija nije donio odluku u korist predsjednika. Nekoliko tužbi su vrlo brzo odbačene - u Georgiji, Michiganu i Minnesoti.\n“Trumpov izborni štab navodi da postoji prevara bez ikakvih osnova”, kaže Robert Bauer, pravni savjetnik Bidenovog izbornog štaba. “Ova strategija ometanja izbornog procesa je osuđena na propast”.\nTrumpov izborni štab takođe je predsjednikovo saopštenje napisano u potpunosti velikim slovima.\n"UKOLIKO RAČUNATE LEGALNE GLASOVE, JA LAGANO POBJEĐUJEM NA IZBORIMA. UKOLIKO RAČUNATE NELEGALNE I KASNE GLASOVE, ONI MOGU DA NAM UKRADU IZBORE!"\nRezultati u Nevadi\nU okrugu Clark, u Nevadi, u oblasti koja naginje demokratama i okrugu sa najviše stanovnika u državi koja bi mogla da prevagne kada je riječ o dovoljnom broju elektorskih glasova za Bidenovu pobjedu, Trumpov izborni štab objavio je da podnosi tužbu navodeći da je dozvoljeno da glasa 10.000 ljudi, koji nisu građani i da republikanskim posmatračima nije bilo dozvoljeno da pregledaju druge listiće koji su bili proglašeni nevažećim.\n“Nedopustivo je da u ovoj zemlji dopustite da se računaju nelegalni glasovi. A to je ono što se dešava u državi Nevada”, rekao je Richard Grenell, bivši vršilac dužnosti direktora nacionalne obavještajne službe.\nRičard Grenel odgovara na pitanja novinara u Beloj kući (Foto: AP)\nGrenell, koji je takođe bivši ambasador u Njemačkoj, i specijalni izaslanik za pregovore Srbije i Kosova, nije pružio nikakve dokaze za optužbe koje je iznio i odbio je da odgovori na pitanja novinara.\nKongresni republikanci uglavnom se nisu izjašnjavali. Nekoliko njih se oglasilo pozivajući na poštovanje procesa. Jedan je tražio od Trumpa da prekine da iznosi navode da demokrate pokušavaju ukradu izbore.\n“Stop. Tačka”, tweetovao je kongresmen Adam Kinzinger iz Illinoisa Trumpu i dodao. “Glasovi će biti prebrojani i vi ćete ili pobijediti ili izgubiti. A Amerika će to prihvatiti. Strpljenje je vrlina”.\nPredsjednikov izborni štab nagovijestio je da će zatražiti ponovno prebrojavanje glasova u Wisconsinu, gdje je u sredu proglašena Bidenova pobjeda sa više od 20 glasova razlike.


Niška televizija » FSS preti kazna zbog rasizma\nFSS preti kazna zbog rasizma\nObjavljeno 20.11.2013. 17:41\nPredstavnici discplinskih organa UEFA obavestili su Fudbalski savez Srbije da je protiv naše organizacije pokrenut disciplinski postupak zbog rasističkog ponašanja dela navijača na kvalifikacionoj utakmici mladih reprezentacija Srbije i Belgije, odigrane 15. novembra 2013. u Gornjem Milanovcu.\nDo pokretanja postupka je došlo po prijavi drugog pomoćnog sudije na pomenutom meču Lazarosa Dimitriadisa iz Grčke. On je, naime, prijavio delegatu utakmice Dankanu Frejzeru da je u 77. minutu, posle izjednačujućeg gola Belgijanaca, konstatovao određene rasističke ispade upućene od dela navijača smeštenih na istočne tribine.\nPo ovom slučaju, članovi UEFA Kontrolne i disciplinske komisije odlučivaće na sastanku zakazanom za 11. decembar ove godine.\nRK Železničar: Razlaz sa Vučićevićem – Skupština u ponedeljak\nGolden Stejt poslao Nedovića na kaljenje


Otkrivene prve slike uživo novog Mercedesa GLE – AutoTarget\nOtkrivene prve slike uživo novog Mercedesa GLE\nManje od mesec dana pre zvanične premijere, pojavile su se slike skoro potpuno otkrivenog Mercedesa GLE, sa tek po kojom kamuflažnom nalepnicom\nMercedes je zvanično predstavio skicu novog SUV modela GLE (bivši ML), koja, naravno, ne otkriva mnogo toga. Na svu sreću po ljubitelje automobila, na internetu su se pojavile prve fotografije uživo ovog automobila.\nGLE je slikan na aerodromu, neposredno pre ili posle transporta. Interesantno je da auto na sebi ima minimalnu kamuflažu i to samo na svetlima, što znači da Mercedesu nije bio problem da auto bude snimljen.\nTrebalo bi da ga pokreće 3,0 benzinac sa blagom elektrifikacijom ukupne snage 390 konja i 500 Nm.\nU ponudi bi trebalo da bude i 3,0 dizelaš u dva nivoa snage, sa 285 KS i 600 Nm, kao i varijanta sa 340 KS i 700 Nm.\nGLE 63 i GLE 63 S modele bi mogao da pokreće V8 zapremine 4,0 litra sa dvostrukim trubom, snage između 570 i 610 konjskih snaga.\nZvanična premijera bi trebalo da bude održana početkom sledećeg meseca u Parizu.


Kultno mesto "Drvo zapis" štiti od nevremena i nesreæe, a sveti krst urezuje se jednom godišnje FOTO - Komentari -Život - B92.net\nTradiciju obožavanja drveæa na naše prostore doneli su još stari Sloveni, preci su je poštovali, a u skoro svakom srpskom selu nekada je postojalo drvo koje se nazivalo svetilištem i bilo je centralno mesto na kom su se ljudi okupljali.\nIzvor: RINA subota, 23.05.2020. | 16:39\nDrvo zapisi su zapravo druidski zapisi u drvetu ,energecki gde je drvo služilo kao neki hard disk .Ali mi smo znanja izgubili pa se prešlo sa hrišæanskim ritualima .\n(Slavko Ognjenoviæ, 22. novembar 2020 22:20)\n(Gjfjb, 19. jun 2020 23:28)\nИма нечег исконски тврдоглавог у нашим генима, ништа се не прима сасвим и до краја.Слава Роду нашем непокорном.\n(Ђурђевак, 24. maj 2020 08:50)\nSuper, koliko ste posadili drveca u zivotu? A ti? A ti? A ti?\nSkupljanje ispod drveta da se poprica o bilo cemu je meni bas super. Cini mi se da ta prica ispod drveta je o svemu osim o ortodoksnoj religiji sto je kao neko izucavanje religije i razmisljanje/deljenje misljenja o tome sta je napisano u bibliji.\nDrvo jeste "sveto" jer nam cisti kiseonik i cisti atmosferu, a svi znate barem par verenika koji veruju da je skroz ok da se drvo sasece bez da se zasadi barem jedno novo... Ajmo da stvorimo "novu tradiciju" svetog drveta koje necemo unistavati...\n(Milojko, 24. maj 2020 08:44)\nDrvo u Sumadiji? Bas me cudi.\n(jest, 24. maj 2020 02:15)\nНе знам да ли много људи зна овај податак али хришћанство су у 8. веку примили само владари, не и народ. Последње словенско светилиште је срушено у 14. веку за време цара Душана тако да им је требало 400 година, а можда и више, да униште нашу стару веру. Мада с обзиром да су код нас и даље сви обичаји у суштини пагански питање је колико су је уопште уништили.\n(Коловрат, 23. maj 2020 21:28)\nèovek ako veruje, ne treba mu ni drvo, ni crkva, ni pop... može i kod kuæe da se pomoli... a i jeftinije je :)\n(simakosmos, 23. maj 2020 20:36)\nSrbi su samo "na papiru" Hriscani. Mozda vernici slave biblijske svece ali obicaji su nam ostali paganski kao i verovanja, sujeverje, legende i price, mitovi s vilama i zmajevima.\n(Bobi, 23. maj 2020 17:56)\n(Revenant, RS 2020, 23. maj 2020 17:40)\nlepo ja kazem, mi sve peihvatamo na nas nacin. Hriscanstvo, komunizam, monarhiju...\nnikad nisu uspeli slovensku religiju da skroz potisnu ni vladari ni okupatori.\n(Inadzija, 23. maj 2020 17:23)\n"Smatra se da ovo drvo štiti selo, ljude i stoku od vremenskh nepogoda i bilo kakve nesreæe."\nKakvo bre, pravoslavlje. Srbin nikad nije ostavio veru za veèeru pa ni pod Nemanjiæima.\n(Triput, 23. maj 2020 17:16)\nPre nego što krenu drugovi ateisti, da ih preduhitrim - kako vas povreðuje ova vest i dokazi za paganske obièaje u Hrišæanstvu? :)\n(Jr, 23. maj 2020 17:12)\nMoliti se ispred drveta i kamenja je recept za izazivanje besa Boga. Tako bar piše u bibliji, ali veliki vernici Srbi nisu proèitali bibliju.\n(Amerikanac, 23. maj 2020 16:53)\nA vanzemaljci ?\n(Branko60, 23. maj 2020 16:47)\nPiksi selektor Srbije za platu od milion evra 257 | Sport\nAca Lukas o privoðenju: "Malo sam više popio" 153 | Život\nDvoboj Jokiæa i Donèiæa – Denver nastavio niz! VIDEO 94 | Sport


Oboreni rekordi na četvrtoj trci “Trail race Kopaonik” - Kopaonik Apartmani\nOboreni rekordi na četvrtoj trci “Trail race Kopaonik”\nPreko 400 učesnika iz gotovo cele Srbije, ali i inostranstva, uživalo je trčeći trail stazama u okviru tradicionalne trke “Trail race Kopaonik” koju je na terenima NP Kopaonik uspešno organizovalo sportsko udruženje “Na sve strane”.\nStart trke je kao i prethodnih godina bio u krugu turističkog kompleksa Konaci odakle su učesnici krenuli put staza koje su u zavisnosti od dužina išle različitim putevima. Kraća, staza “7k Kopaonika” išla je put Crvenih bara i kasnije pored Markovog kamena te su takmičari imali prilike i da uživaju u ovom jednistvenom lokalitetu Kopaonika.\nKonkurencija je bila jaka, a među učesnicima u ženskoj konkurenciji prvo mesto osvojila je Zoja Georgijev sa vremenom od 41min i 16 sec, drugo mesto pripalo je Sandri Uzelac (42:41), a treće mesto osvojila je Helena Milijić iz AK Mladost Zaječar (45:06).\nUzbudljivo je bilo i u muškoj konkurenciji gde je pobedu odneo Srđan Mate iz Beogradskog atletskog kluba koji je stazu prešao za izuzetnih 32minuta i 21sekunde. Nekoliko minuta kasnije stigao je i Pavle Varinac u vremenu od 34 minuta i 03 sekunde, a treće mesto pripalo je Ivanu Dlačiću (35:37).\nNa istoj stazi održale su se i timske trke i to trka parova (trči se u timu koji čine dva učesnika) i ”vip trail race business” trka koja je okupila blizu 30 kompanijskih timova.\nU regularnoj trci parova prvo mesto osvojili su Nikola Ljumović i Aleksandar Krstić (tim Rossi 46), drugo mesto osvojili su Dragomir Ristanović i Ivanka Živković (tim OAK Beograd), dok je treće mesto pripalo timu iz Velike Britanije (NEIL4BC), Neil i Oliver Howie-u.\nKod kompanija vodila se žestoka borba, a prvoplasiani tim bio je tim JP Puteva Srbije koji su činili naš proslavljeni maratonac Kristijan Stošić i Miloš Dajevič. Drugo mesto osvojio je tim ARN International (Slobodan Ivković, Siniša Savić), a treće mesto tim “Struktor Ješić” (Boban Lukić i Aleksandar Božović).\nStaza duga 15kilometara, poznata kao ”15k Kopaonika” vodila je učesnike put Jarma, da bi dalje, preko Mekih presedla, produžila u Jankove bare i kasnije do cilja.\nU ženskoj konkurenciji prvo mesto pripalo je elitnoj takmičarki Dragomir Liliana Marii iz Rumunije (1:11:31), drugo Bugarskoj takmičarki Kristini Ivanovoj (1:14:30) dok je trećeplasirana bila prošlogodišnja pobednica Katarina Pohlod (1:21:40)\nU muškoj konkurenciji dominirali su domaći takmičari te je tako prvo mesto zauzeo Đuro Borbelj – Ak Apatin (1:03:12), drugo Miroslav Marković – Ak Smederevo (1:07:08), a treće Miloš Krstić – Ak Leposavić (1:09:02).\nOvogodišnje pobednike organizator je nagradio sa izuzetno vrednim nagradama te su se pored novčanih sredstava delile i nagrade sponozora kao što su sada već poznati trotineti koje je obezbedio generalni sponzor vip mobile, ali i jako vredne robne nagrade koje je obezbedio Thule. Pobednici u vip trail race business trci osvojili su Samsung Galaxy telefone i satove koje je je obezbedio vip mobile.\nSama trka je mogla da se prati i live iz samih Konaka gde je u vip zoni bio postavljen LED ekran putem kojeg su deljeni videi sa staze koji su se prenosili putem vip 4g mreže.\nTu dobrom druženju nije bio kraj, jer je u popodnevnim časovima bila organizovana i jedinstvena dečija trka ”vip trail race kids” u kojoj su se mališani starosti od 2 do 12 godina trčali na tail podlozi u okviru Doline sportova, a za kraj dana organizovana je i nagradna lutrija gde su oni najsrećniji otišli kući sa vrednim nagradama.\nVelika zahvalnost na pomoći prilikom organizacije ovog jedinstvenog sportskog događaja na Kopaoniku koji privlači veliki broj učesnika svake godine, ide generalnom sponzoru trke “vip mobile”, Red bull-u, kompaniji IDEA, Imleku, Gopro-u, Grand motors-u, MG Miveli, ostalim sponzorima i naravno svim partnerima na Kopaoniku bez kojih organizovanje ne bi bilo moguće, a pogotovo Nacionalnom parku Kopaonik, JP Skijališta Srbije, Opštini Raška, Brus i hotelijerima MK resort i Hotel Putnik.\nNaredno druženje sportista u okviru trail race Kopaonik manifestacije zakazano je za kraj jula 2020. godine.\n← Trkački vikend na Kopaoniku\nKopaonik dobio Balans+ samouslužnu stanicu za bicikle →\nHome » Oboreni rekordi na četvrtoj trci “Trail race Kopaonik”


24. Feb 2001 18:30 (GMT+01:00)\nRasprava o zakonu o amnestiji\nBEOGRAD (Beta) - Skupština SR Jugoslavije nastaviće u ponedeljak raspravu o zakonu o amnestiji, kojim se od krivičnog gonjenja oslobađaju lica koja su izbegavala vojni poziv u vreme bombardovanja SRJ, a predviđa i smanjenje kazni za jedan broj zatvorenika.\nSkupština je počela raspravu o tom zakonu 16. februara, ali je istog dana sednica oba doma prekinuta u znak protesta zbog napada na konvoj vozila na Kosmetu u kojem je poginulo deset srpskih civila.\nOsim predloženog zakona o amnestiji, na dnevnom redu Skupštine je i izmena i dopuna Zakona o jugoslovenskom državljanstvu, kao i predlog zakona koji se odnose na ukidanje propisa kojima je svojevremeno oduzeto državljanstvo i konfiskovana imovina kraljevskoj porodici Karađorđević.\nNa dnevnom redu je i Predlog zakona o privremenom obavljanju određenih poslova platnog prometa na teritoriji SRJ.\nU raspravi do prekida sednice 16. februara, poslanici opozicionih stranaka, a pre svih SRS i SPS, kritikovali su vladu zbog predloga o amnestiji, ocenjujući da će se amnestijom vojnih dezertera "ozbiljno ugroziti odbrambena sposobnost i moć zemlje", kao i da će biti "amnestirani Albanci koji su počinili zločine nad Srbima na Kosmetu".


Porto Montenegro finansirao renoviranje elektro kabineta u SMŠ Mladost iz Tivta\nKompanija Adriatic Marinas nastavlja da unapređuje kvalitet obrazovanja u lokalnoj zajednici, te je finansirala renoviranje elektro kabineta u Srednjoj mješovitoj školi Mladost iz Tivta - donirana su sredstva za opremanje elektro kabineta mobilijarom, kao i finansirana kupovina kompleta za izradu eksperimenata i vježbi koje se realizuju u okviru obrazovnog programa Elektrotehničar elektronike. Cjelokupna donacija iznosi 5.500 eura.\nKao predstavnici glavnih investitora u ovom gradu, želim da istaknem da prepoznajemo Tivat kao grad budućnosti, te zbog toga ulažemo u kvalitetno obrazovanje – osim kabineta za obrazovni program Elektrotehničar elektronike u SMŠ Mladost, nedavno smo finansirali kupovinu video nadzora u OŠ Drago Milović u Gradiošnici, podržavamo Muzičku školu i vrtić, a ukupna vrijednost stipendija i donacija u obrazovanje u lokalnoj zajednici samo tokom ove kalendarske godine je iznosila preko 50.000€ - jedini cilj svih projekata je podrška učenicima u njihovom daljem formalnom i neformalnom obrazovanju, istakla je PR menadžerka Porto Montenegra Kristina Škanata


Švedska prva zemlja koja je ostvarila 90-90-90 cilj\nNa kraju 2015, 90% slučajeva HIV-a u Švedskoj je dijagnostifikovano, 99,8% osoba je dobilo potrebnu njegu i 95% osoba na antiretroviralnoj terapiji ima virusnu zastupljenost ispod 50 kopija/ml.\nZAŠTITA PRAVA PACIJENATA – USVAJANJE EU STANDARDA KAO MODELA DOBRE PRAKSE I ODGOVORNOG UPRAVLJANJA RESURSIMA\nKada se tome doda da su svi građani potencijalni pacijenti, eto i razloga zašto se zaštiti ljudskih prava pacijenata u evropskom zakonodavstvu daje posebna pažnja.\nOnline i aktivno za Dan Roma\nDan Roma obilježava se jednom godišnje 8. Aprila. International Roma Day is celebrated annually on 8 April. Na ovaj dan, Romski narod obilježava ovaj istorijski veoma važan dan jer se tada održao prvi globalni kongres Unije Roma u blizini Londona 1979. godine na inicijativu Donalda Kenricka i Grattana Puxona iz Velike Britanije, Jarka Jovanovića predstavnika bivše Jugoslavije, Matea Maksima koji je predstavljao Francusku kao i ostalih predstavnika Roma. Danas, dan Roma obilježava se kroz različite kampanje i akcije.\nEnergetska efikasnost može se posmatrati sa mnogo različitih aspekata, od industrijske proizvodnje do upotrebe otpada, od proizvodnje građevinskih materijala, pa do njihovih performansi tokom dugogodišnjeg perioda korišcenja.\n1 DECEMBAR - SVJETSKI DAN BORBE PROTIV SIDE\nNapominjemo, većina servisa preventive i podrške za HIV/AIDS u civilnom sektoru ugašena je u julu ove godine usljed nedostatka sredstava, kao i usljed nedostatka sistemske podrške za održivost pomenutih servisa. Ove izazove je prepoznala i Evropska komisija u ovogodišnjem izvještaju za Crnu Goru, što dodatno obavezuje državu da se konkretnije pozabavi ovim pitanjem.


8.6.2021. Sednica Saveta bezbednosti UN\nVučić je rekao da će govoriti o tri stvari, a to su: odluka mehanizma i trenutna praksa i obaveze mehanizma.\n- Znam da smo čuli veliki broj izjava i osuda Srbije. Nekoliko puta smo govorili o onim teškim predrasudama koje su donesene. Prirodno je da je Republika Srbija zainteresovana za ove presude. Takođe, govorim o spremnosti Srbije da preuzme odgovornost prema obavezama i da može da sprovede odluke suda u vezi sa izvršenjem presuda - rekao je Vučić i dodao:\nVučić: Mnogi zločini počinjeni nad Srbima nisu bili od interesovanja za Tribunala\n- Želim da govorim i o Nebojši Pavkoviću i Nebojši Đorđeviću i njihovoj ekstradiciji. Predsedavajući mehanizma, gospodin Agijus je govorio o nepoštovanju obaveza Srbije u vezi sa privođenjem Vjerice Radete. Na osnovu rezolucije 1966, njegova argumetacija je da ima obavezu da izvršimo izručenje. Ovde se radi o kršenju međunarodnog humanitarnog prava. Rečeno je da Srbija ignoriše svoje obaveze, ali upravo suprotno - Srbija ozbiljno shvata svoje obaveze - rekao je predsednik Srbije.\nVučić je zamolio da suđenje Radeti i Jojiću bude održano u Srbiji. On ističe da postoji poseban problem na teritoriji KiM, gde sada hoće da sude Srbima kojima su već sudili. Upitao je šta je sa zločinima nad srpskim stanovništvom.\n- Šta je sa onim što je uradio Haradinaj na Kosovu? To je pred MKSJ završilo oslobađajućim presudama. Šta je sa zločinima nad civilima u BiH, Hrvatskoj? To nije bilo interesantno. Ali često je Srbija ta koja se krivi i često su Srbi optuženi. Mi osuđujemo zločine počinjene u Srebrenici. Ipak, pozdravljamo rad MKSJ i mehazima. Najčešće se dešava da se suđenja vode protiv Srba - naglasio je.\nOn je objasnio kako bi se, prema njegovom mišljenju trebalo sprovoditi pravda.\n- Gotovina je osuđen na 24 godine zatvora u prvom stepenu, ali je tajanstvenom odlukom u drugom stepenu sa tri prema dva presuda promenjena u oslobadajanje. Orić je za zločine protiv Srba u Bosni u prvom stepenu bio osuđen, ali je misterioznom odlukom drugostepenog suda i glasanjem tri prema dva oslobođen svake odgovornosti. Svi svedoci protiv Haradinaja su se ili ubili su umrli u vrlo čudnim okolnostima. Ipak, mi u Srbiji ćemo pokazati odgovornost i borićemo se za mir i stabilnost i pomirenje u regionu i pozivamo članice SB da nam pomognu racionalnim, pragmatičnim pristupom i poštovanjem međunarodnog zakona, a ne pokušajima dalje kriminalizacije Srbije koja je mala zemlja, sa hrabrim i ponosnim narodom koji je podneo najveće žrtve tokom Prvog i Drugog svegskog rata. Sa ljudima koji žele da žive u miru sa svojim susedima. Mislim da ne tražimo mnogo - zaključio je Vučić.\nVučić: Ne ponižavajte Srbiju, sarađujmo\nPredsednik Srbije je tražio da dopuni izjavu budući da je, prema njegovim rečima, bilo mnogo odgovora na ono što je on govorio. Srbi su u Haškom tribunalu osuđeni na ukupno 1.138 godina, dok Hrvati, bosanski muslimani i Albanci nisu ni za jedan zločin počinjen nad Srbima, što pokazuje kako je haška pravda skrojena, rekao je Vučić.\n- Srbi su osuđeni na ukupno 1. 138 godina zatvora, u isto vreme Haški tribunal nije optužio nijednog Hrvata za zločine protiv Srba, ni u akcijama Medački džep, ni Bljesak ni Oluja - naveo je Vučić i dodao:\n- Svega nekoliko bosanskih muslimana su osuđeni za zločine protiv Srba, a mi osuđujemo sve zločine koje su počinili Srbi. Predstavnik Hrvatske je rekao da ima mnogo više nestalih Srba nego Hrvata. To je tačno. Predložili smo Hrvatskoj: Nađite mesto u Srbiji ako imate sumnje da je tu neko sahranjen, onda ćemo otići, izvršiti ekshumaciju i ponuditi istinu porodicama tih nestalih. Nemamo ništa da krijemo. Osuđujemo sve zločine koji su počinjeni i to je pozicija Srbije - podvukao je.\nVučić je naglasio da će nastaviti da sarađuje sa tužilaštvom i ispuniti sve svoje obaveze.\n- Ali molim vas, kao što je predložio predstavnik Kine, nađite rešenje, a ne da ponižavate Srbiju već da radite sa nama. Mislim da će to ići u korist svih nas - zaključio je Vučić.\nVučić je na Instagramu kasnije napisao da je Srbija okrenuta budućnosti, a ne prošlosti.\n"Okrenuti smo budućnosti, a ne prošlosti, uprkos selektivnoj pravdi Haškog tribunala. Imam jednu poruku za sve Srbe: Glave gore, ni Srbija, ni srpski narod, nisu osuđeni ni za šta, na nama je da radimo još marljivije i otvaramo fabrike", napisao je Vućić na svom Instagram profilu nakon obraćanja na sednici Saveta bezbednosti UN na kojoj je predstavljen izveštaj Međunarodnog rezidualnog mehanizma za krivične sudove u Hagu.\nPredstavnik Hrvatske: Nedostatak saradnje Srbije sa Hagom\nPredstavnik Hrvatske je pozdravio presudu Ratku Mladiću.\n- Hrvatska pozdravlja ovu dugo čekanu presudu mehamizma koja je potvrdila presudu Ratku Mladiću imajući u vidu zločine protiv čovečnosti. Budući da je utvrđeno da je genocid izveden u Srebrenici, ova presuda je donela olakašanje preživelima genocida. Mi podsećamo da je on započeo svoje ratne zločine u Hrvatskoj. Stotine žrtava iz Hrvatske nikada nisu videli da je on suočen sa onim što je počinio u našoj zemlji. Saglasan sam sa Vučićem da tokom sukoba u bivšoj Jugoslaviji niko nije bio anđeo, ali pomenuću veoma jasno ko je bio đavo. Smrt gospodina (Slobodana) Miloševića nas je sprečila da vidimo konačnu presudu njemu, a koja bi ponudila okvir za zločine počinjene u Hrvatskoj, BiH i Kosovu. Presuda Mladiću nudi pravdu za neke od žrtava - rekao je.\nOn se osvrnuo i na slučajeve Simataović i Stanišić pozivajući mehanizam da donese presude do kraja meseca.\n- Mi smo uvereni da je tužilaštvo podnelo dovoljno dokaza pretresnom veću da utvrdi da su njih dvojica odgovorni za kriviča dela počinjena tokom oružanog sukoba u Hrvatskoj i BiH. Važno je da se ovaj predmet završi presudom koja će pokazati uključenost vrha Srbije u počinjenju zločina u BiH - dodao je.\nPredstavnik Hrvatske sednica SB UN\nPredstavnik Hrvatske je naglasio da ga brine "nedostatak saradnje Srbije sa mehanizmom".\n- Srbija ne poštuje obaveze da uhapsi Jojića i Radetu i da ih prebaci u nadležnost mehanizma. Naglašavamo obavezu Srbije da sarađuje sa mehanizmom i da provede sve odluke.\nPredstavnik SAD: Razočarani smo što Srbija nije ispunila svoje obaveze\nPredstavnik Sjedinjenih Američkih Država rekao je da je danas istorijski dan zato što je osuđen bivši general Ratko Mladić.\n- Pre 30 godina su on i njegove pristalice počele kampanju etničkog čišćenja, a posebno se sećamo dana kada su ušli u Srebrenicu i ubijali ljude. Zadovoljni smo radom Međunarodnog rezidualnog mehanizma koje je skupljalo dokaze. Pozdravljamo predstojeću presudu Stanišića i Stamatovića - rekao je on i dodao:\n- Duboko smo razočarani što Srbija nije ispunila svoje obaveze i nije uhapsila dve osobe zbog zastrašivanja svedoka. Srbija je član UN, i kao zemlja koja ima važne međunarodne obaveze, ona je u obavezi da sarađuje sa Mehanizmom. To ometanje Srbije ometa rad Mehanizma, i SAD poziva Srbiju da uhapsi tražene bez odlaganja.\nPredstavnik Rusije o bombardovanju i zločinima Albanaca\nPredstavnici Kenije i Meksika su podržali nastavak funkcionisanja Međunarodnog rezidualnog mehanizma. Predstavnica Meksika je takođe pozdravila učešće predsednika Vučića, kao i predstavnika BiH i Hrvatske na ovoj sednici.\n- Presuda protiv Ratka Mladića je nastavak politizacije međunarodnog rezidualnog mehanizma. Već 30 godina gledamo kako Hag uništava živote učesnika rata, koji je bio tragedija i za Srbe, Bošnjake i Hrvate. To je rat koji je uništio njihovu zemlju, i koji je pokazao kako je ranjiva međunarodna pravda - kazao predstavnik Rusije.\nPredstavnik Ujedinjenog Kraljevstva rekao je ponosan što Radovan Karadžić služi zatvorsku kaznu u njeg\nBramerc: Postoji još ljudi kao što je Mladić\nGlavni tužilac Serž Bramerc rekao je da je 1995. godine njegova kancelarija optužila bivšeg generala Ratka Mladića za zločine u BiH i da je zadovoljan današnjom presudom. Dodao je da je pravda izvršena nakon što je Mladić osuđen na najoštriju moguću kaznu.\n- Danas je Mladić konačno osuđen za najteža krivična dela i dobio je najtežu moguću kaznu. Danas sam razgovarao sa majkama iz Srebrenice. Ova presuda ne može vratiti izgubljene, ali može ublažiti bol. Nažalost, i dalje postoji veliki broj ljudi kao što je Mladić. Mnogi širom sveta i dalje koriste svoju moć da nanose patnju drugima - rekao je Bramerc i dodao da je sada rešavanje pitanja genocida u Ruandi.\nAgijus: "Srbija mora da preda Radetu i Jojića"\nKarmel Agijus, predsednik Međunarodnog rezidualnog mehanizma je pozdravio predsedavanje Estonije, i podsetio je da je pre nekoliko sati izrečena presuda doživotnog zatvora generalu Ratku Mladiću.\nAgijus je rekao da Srbija ne ispunjava svoje obaveze, pošto neće da preda Petra Jojića i Vjericu Radetu.\n- Prošlo je više od šest godina od kako je Srbiji zatraženo da izda naloge za hapšenje ovih osoba, i ovo je treći put da je Srbija odbila to da uradi. Srbija prkosi međunarodnoj zajednici i ne poštuje svoje obaveze.\nGovornici će, pored predsednika Srbije Vučića, biti i sudija Karmel Agius, predsednik Međunarodnog rezidualnog mehanizma, i tužilac Serž Bramerc.\nDodik pisao Savetu bezbednosti\nU pismu Estoncu Svenu Jurgesonu predsedavajućem Saveta bezbednosti, Dodik traži da se predstavniku Bosne i Hercegovinu pri UN-u Svenu Alkalaju ne dozvoli da se povodom presude Ratku Mladiću obrati Vijeću sigurnosti UN-a.\n⁃ Srpski narod, Republiku Srpsku i Srbiju predstavljaće večeras Aleksandar Vučić, a ne Sven Alkalaj - rekao je Dodik za RTS.\n"Naš tim je spreman da štiti interese Srbije"\nUoči početka sednice, Aleksandar Vučić se oglasio na Instagramu.\n- Za nekoliko minuta počinje sednica Saveta bezbednosti. Naš tim je spreman da štiti interese Srbije i srpskog naroda. Predaja nije opcija. Neka živi Srbija! - napisao je Vučić.\nOn je objavio i fotografiju srpskog tima u kojem su, pored osatalih premijerka Ana Brnabić, ministar spoljnih poslova Nikola Selaković i ministarka pravde Maja Popović.\nBrnabić: Istorijsko obraćanje\n- Vučićevo obraćanje će biti istorijsko i mislim da će u glavama tih ljudi, ako ne u politici, promeniti neke stvari, jer niko neće moći da ostane nem na ono što će predsednik izneti. Srpske žrtve, njihove porodice, nisu doživele zadovoljenje pravde i postale su žrtve drugog reda - kazala je Brnabić za TV Pink i dodala da smatra da će to obraćanje ući u istorijske knjige i udžbenike.\nSednica SB UN počela je u 21 sat, a zbog pandemije korona virusa održana je putem video-linka.\nNa sednici je predstavljen izveštaj Međunarodnog rezidualnog mehanizma za krivične sudove u Hagu, glavnog tužioca Serža Bramerca i predsednika Karmela Adijusa.


BiH /Sulejmanović: Investicije iz bh. dijaspore dobra poruka za ekonomski razvoj / Radio Sarajevo\nFOTO: Fena/Lilijan Sulejmanović\n19. 04. 2018. u 08:33:00 Fena\n"Na Oxfordu sam završila studij filozofije, politike i ekonomije, zatim i postdiplomske studije iz filozofije. Razmišljala sam o akademskoj karijeri, ali je želja da radim u praksi prevagnula. Okrenula sam se menadžmentu, te nakon nekoliko godina rada u nekoliko kompanija u Britaniji, odlazim na Harvard Business School gdje sam stekla MBA diplomu", kazala je Sulejmanović.\n"Ostala sam vezana za Sarajevo, te redovno dolazim u svoj grad. Zbog toga sam i pokrenula kompaniju, koja će se baviti proizvodnjom funkcionalne i zdrave hrane. 'Te Ora' je krenula s radom, te uz podršku USAID 'Diaspora Invest' programa danas radimo na izlasku na lokalno tržište i razvoju proizvodnje. Trenutno proizvodimo energetske pločice, visoke nutritivne vrijednosti. To je samo početak i, nadam se, dobra poruka drugima", kaže Sulejmanović.\n"Proces registracije kompanija je neprihvatljivo dug i kompliciran, regulatorni zahtjevi se čine kao da postoje da obeshrabre potencijalne investitore. Potrebno je ulagati i u infrastrukturu, prvenstveno zbog povezivanja unutar države, ali i šire jer je teško računati na povećanje ekonomske aktivnosti bez uređene transportne logistik", dodaje Sulejmanović.\n"Želim podržati naše društvo kroz svoje lične inicijative. Potrebno je mnogo potoka da se napravi moćna rijeka", poručuje Sulejmanović.\nTagovi: bh. dijaspora Velika Britanija Bosna i Hercegovina investicije\nŠvedski ambasador / Hagelberg: Bh. političari moraju mijenjati retoriku ako žele napredak


Sremske Novine » Etno-turizam je budućnost Srbije\nSofija Belotić Pre: 1 godina 1 komentar\nEtno-turizam je budućnost Srbije\nZasavica – U nastavku današnje kampanje „Budućnost Srbije“, nakon obilaska Šida, predsednik Srbije Aleksandar Vučić obišao je seosko domaćinstvo Čikić u Zasavici, na mačvanskoj strani teritorije Grada Sremska Mitrovica. Ova porodica se bavi etno-turizmom, u čijem dvorištu su predsednika Vučića dočekali domaćini, ministar poqoprivrede, Branislav Nedimović, gradonačelnik Sremske Mitrovice, Vladimir Sanader i meštani Zasavice. Razgovarajući sa porodicom Čikić, predsednik je istakao da se radi na pripremi zakona kojim će biti omogućene subvencije za njihovu delatnost. U ovom domaćinstvu peče se rakija, priprema zimnica i domaća hrana, a turisti mogu čak i da učestvuju u šišanju ovaca ili u rekreativnim aktivnostima u okolini.\n- Ako hoćete da proširite delatnost, imate više ležajeva, bolju turističku ponudu, dobićete ozbiljnu podršku države. Tu možemo da idemo do 50 odsto odnosno za sve koji žele da naprave nove vajate, nabave novu opremu, mi kao država dajemo do 50 odsto novčanih sredstava - rekao je u Zasavici Vučić i dodao da domaćini treba da iskoriste ovu mogućnost i što više turista dovedu u svoj kraj.\nMalo morgen • Objavljeno :1 godina\nКакво печење ракије? Ако уђемо у ЕУ, пецаре се затварају јер приватни сектор не може да испуни услове које су прописали велики произвођачи алкохолних производа заједно са органима ЕУ. У Хрватској, прошлог месеца, казнили су једну баку од 88 година јер је илегално пекла ракију.


Poslao: 13 Avg 2012 12:53\nImam problem sa racunarom,kad idem na youtube ili na neki sajt za gledanje filmova ili drugo i kada hocu da stavim film ili video na rezim preko celog ekrana on strasno ukoci ma da i na ove druge rezime nisam bas zadovoljan ali ok.Pozz\nPoslao: 13 Avg 2012 14:03\nKo ukoči? Jel sigurno računar ukoči? Da ne ukoči možda video?\nPoslao: 13 Avg 2012 14:08\nMoze biti da zaje*ava neki plugin,moj drug je imao isti problem.\nKoja je konfiguracija racunara? Da li koci na svim rezulucijama videa (smanji rezoluciju/kvalitet snimka pa onda proveri)? Iskljucivao si i ukljucivao hardware acceleration u flash player-u? Da li je odmah nakon instalacije Windows-a nastao problem ili se pojavio nakon nekog vremena?\nDa li si resio prethodni problem koji si imao, kada ti se racunar restartovao? Sta je bilo resenje problema? Tema: http://www.mycity.rs/Windows/Windows-7-professional_8.html#1377459\nPoslao: 14 Avg 2012 13:26\n,da koci se na svim rezolucijama videa dobro na nekim manje ali se koci nisam iskljucivao ni ukljucivao acceleratio u flash playeru.Za ovaj problem sto pitam to je za moj laptop,a video mi se koci od pre nekog dana do tada se nije kocio.Sto se tice mog obicnog pc racunara jos uvek nisam resio problem moracu jednog dana da ga odnesem u servis samo kad odlucim kad cu pa cu vam reci do cega je bilo ali jos uvek nisam resio problem i dalje se restartuje otvorio sam racunar jednom da pogledam da se nisu naduli elektroliti jedan drug mi je reko da mozda moze da bude do toga zbog temperature ali nisu izgleda da nemam problema sa temperaturom,ali resicu ja to sa servisom nego sad me interesuje sa lapom ovaj problem sto imam za video ako mozete da mi odgovorite hvala unapred.Pozz\nPoslao: 14 Avg 2012 13:53\nKao prvo, trebao bi da instaliras Service Pack 3 za Windows XP tj. update-ujes svoj Operativni Sistem. Necu govoriti o njegovim prednostima u odnosu na Service Pack 2. Te informacije mozes naci na MS-ovom sajtu. Uglavnom, MS je 13.jula 2010 prekinuo podrsku za Service Pack 2 koji je instaliran na tvom racunaru.\nPoslao: 14 Avg 2012 16:03\nU tome i jeste stvar ja sam nekoliko puta probao da instaliram sp3 ali to nikako da mi uspe on se instalira kao ali kad idem na desni klik na my computer da proverim da li je sp2 ili sp3 idalje mi pise sp2.\n4Ovo se svidja korisnicima: ACA 1997, TwinHeadedEagle, ThePhilosopher, ivance95\nMarko Markovic 2 ::U tome i jeste stvar ja sam nekoliko puta probao da instaliram sp3 ali to nikako da mi uspe on se instalira kao ali kad idem na desni klik na my computer da proverim da li je sp2 ili sp3 idalje mi pise sp2.\nTi i tvoji racunari ste neki poseban slucaj. Kod tebe uvek dolazi do nekih nestandardnih problema i sve mora da bude komplikovano - nista ne moze da bude jednostavno. Dal' zato sto ne znas sta radis, ili je nesto drugo u pitanju ... ja ne znam sta da ti kazem tj. ne znam ni kako da ti pomognem.\nPoslao: 14 Avg 2012 19:17\nMozda izgleda tako ali je moje pitanje bilo jednostavno kako da mi se ne koci video jel to samo zbog sp3 koji nece nikako da mi se instalira,a sto se tice ovog drugog racunara resicu to sa servisom pa cu da vam javim do cega je bilo sad mi je potrebno samo za video.\nKako ne moze, da nemas neki modifikovani Windows mozda? Sta se desava, da li instalacija samo stane, ili nece ni da se pokrene?\nUkupno su 927 korisnika na forumu :: 73 registrovanih, 5 sakrivenih i 849 gosta :: [ Administrator ] [ Supermoderator ] [ Moderator ] :: Detaljnije\nKorisnici trenutno na forumu: axa, babaroga, baki60, brundo65, chaky962, Cvijo_ue, Davor Kondic, Dimitrise93, djonsule, Drug pukovnik, dule10savic, flash12, Gabriel182, Georgius2, Gibli, GreenMan, hyla, ikan, Insan, ivance95, ivica976, janezek67, kalens021, Kinkou, Kos93, kosticmilanko, Kubovac, Lieutenant, ljuba, lord sir giga, majorgaspar, mandicdamir245, Maschinekalibar, mačković, mean_machine, mige2, Mihajlo, Milan A. Nikolic, Miskohd, moldway, nemkea71, Oluj2.1, Parker2, pein, PrintZip, r77adder, raykan, rkekoke, rovac, SAA fan, sakota79, Sale.S, Shomy2, snop, sosko2, Sr.Stat., SsssssNOVI, stug, suton2, Taso2, uruk, USSVoyager, vasa.93, vathra, VJ, vjetar, vobo, voja64, wizzardone, xandar, zexoni, |_MeD_|, 1107


MARKO GRABEŽ: POZIV GLUMCA NOSI VELIKU ODGOVORNOST - FCS\n17.03.2022 | Filmoskopijaintervjui\nAutor: Katarina Koljević\nGlumačka karijera Marka Grabeža se razvija kako na filmu i televiziji, tako i u pozorištu. Nedavno je tumačio lik Efendi–Mite u filmu „Nečista krv – greh predaka” u režiji Milutina Petrovića, a debitovao je u filmu „Branio sam Mladu Bosnu“ Srđana Koljevića. Ostvario je zapaženu ulogu u seriji „Senke nad Balkanom“, ali i u mnogim pozorišnim predstavama. Trenutno tumači jednu od glavnih uloga u filmu Maje Miloš „Pukotina u ledu“, a očekuje ga i premijera debitantskog ostvarenja Siniše Cvetića „Usekovanje“.\nIgrao si u nekoliko ostvarenja smeštenih u različite epohe („Senke nad Balkanom“, „Branio sam Mladu Bosnu“, „Nečista krv – greh predaka“). Da li su ti privlačne priče smeštene u epohu i kako posmatraš građenje lika u takvim narativima?\nMeni je epoha definitivno privlačna jer počinjem iz pozicije u kojoj daleko više moram da se pozabavim svojim likom, a zatim i kontekstom i istorijskim činjenicama. Ne mogu da kažem da je igrati u priči smeštenoj u sadašnji trenutak lakše, jer to znači da svi oko tebe znaju mnogo više o tome što radite i da je daleko lakše pogrešiti, u smislu da ispadne lažno. Epoha daje jednu vrstu slobode, jer niko ne može da garantuje kako je to tačno bilo, a sa druge strane, postoje vrlo čvrste istorijske činjenice. U tom smislu u pitanju je i mač sa dve oštrice, izazovno je za glumca. Ono što mene privlači u epohi, jeste veza sa savremenim kontekstom − pronalazak tačke univerzalnosti iz koje je moguće odigrati nešto „savremeno”, da se ljudi na taj način prepoznaju. Greške i zamke epohe su romantizacija i pokušaji rekreiranja držanja, govora, a ljudi upadaju u manir veoma lako i umrtljavaju likove. Kada radim epohu, uvek polazim od toga ko je taj lik danas i kako bi on danas preživeo.\nKada se radi o filmu „Nečista krv – greh predaka“, reč je o adaptaciji književnog u filmsko (i televizijsko) delo. Koliko si se oslanjao na književno delo u procesu rada na liku Efendi–Mite? Koliko ti je nasleđe pomoglo ili odmoglo? Kakav značaj danas nosi taj lik, ali i celokupno delo Bore Stankovića?\nNasleđe svakako predstavlja vrstu težine. Olakšavajuća okolnost jeste što je Voja Nanović sam već dekonstruisao tu strukturu, jer nije samo u pitanju roman „Nečista krv“, već spoj različitih Stankovićevih dela i to daje određenu slobodu. Priča Efendi-Mite ide pre događaja iz samog romana, tako da se tu stvara prostor u kojem možeš da namaštavaš kao glumac. Još na fakultetu su nam govorili, da ako se uhvatimo strahopoštovanja prema piscu, to nije dobro. Ako se to na sceni ili u kadru vidi, kako glumac ceni pisca, onda je gotovo, postaje mrtvo. U saradnji sa Milutinom (Petrovićem) bilo je dobro što je on davao žive i aktivne reference a što je meni bilo veoma simpatično. Na primer, njemu je za moj lik Efendi-Mite, kada sam ga pitao da popričamo o tome ko je on i kakav je, glavna referenca bila Brajan Feri u svom najslavnijem vremenu. I odmah sam mogao da shvatim o čemu priča, a meni je, sa druge strane, to bio odmah Majkl Korleone („Kum“). Treći sin, najvoljeniji, vraća se iz Evrope i sveta, iz drugog konteksta, vraća se u svoju porodicu i moraće da preuzme vođstvo a nije dovoljno jak kao otac. To nije lik iz romana, jer u romanu nije bilo mnogo materijala za moj lik. Naravno, ti kodovi o kojima Bora Stanković piše svakako stoje, oni su toliko ukorenjeni, to je kulturološko nasleđe koje nosimo. Kako to prevesti na glumačku igrivost, to je izazovno. Kada sam pogledao film, ono što mislim da čini tu priču relevantnom danas jeste pozicija žene u Srbiji danas i tad, paralela između toga gde smo bili tada i gde smo danas i jak utisak da se nismo mnogo pomerili.\nU pozorištu već nekoliko godina igraš u studentskoj predstavi „Ukalupljivanje“ (r. Maksim Milošević), koja je od studentske vežbe postala fenomen koji je zaživeo i doživeo popularnost. Reč je o generacijskom projektu kolega sa fakulteta. Šta za tebe znači „Ukalupljivanje“?\nSada ulazimo u šestu godinu igranja i glavni razlog dugovečnosti jednog takvog studentskog projekta jeste ekipa koju je Maksim Milošević spojio. Prvi njegov korak je bio formiranje baš takve ekipe, jer smo svi mi bili prijatelji i pre projekta, i to je bio preduslov da stvar ostane živa. Niko nije pristupio sa stavom da radi samo svoj lik i svoj deo. To je stvarno tako bilo, mi smo prva dva meseca samo radili čitaće probe, nalazili se i družili, a onda smo u poslednjih deset dana pred premijeru postavili predstavu. Danas stvarno ne znam kako, ali je sve samo izašlo i tako je i ostalo, mada predstava se stalno menja i mislim da to privlači ljude, jer ne znaju šta će da se desi, kuda će da ode, dok sa druge strane, nije u pitanju ni čista improvizacija. Drama Strahinje Madžarevića nudi čvrsto utemeljenje u kojem nije moguće mnogo zalutati. Jasan je i čvrst narativ i čim bi se malo udaljio u „fristajlovanje“, odmah bi osetio da to nije dobro. Najbolja igranja budu kada se držimo narativa i radnje i ako onda gde negde isklizne − uvek je dragulj. To je zamka sa glumcima, kad god misle da mogu da preuzmu i da je jača glumačka igra od dramaturgije i koncepta, u pitanju je greška. Mi imamo plan da igramo ovo ceo život. Haris Pašović nam je skoro rekao da moramo brzo da krenemo po Srbiji, po svakom selu, jer je to baš pučki teatar. U pitanju je dekonstrukcija i treba da bude putujući cirkus, da se što pre odmaknemo dalje od zgrade pozorišta. „Ukalupljivanje“ jeste društveno angažovana predstava, ali ona ima ironijski otklon prema angažovanju i opsesiji svakodnevnicom koja zna biti umarajuća. Mi smo odrasli na „South Park-u“ i na toj vrsti ironijske distance, kada je reč o angažovanim temama.\nKako gledaš na razvoj TV serija u Srbiji, ali i u svetu? Kako to utiče na film kao medij? Kakav je tvoj odnos prema jednoj a kakav prema drugoj formi?\nČini mi se da za serije sada ima novca, ulaže se dosta, to je mašinerija i biznis i interesi su bitniji, dok je film i dalje autorski rad onoga ili onih koji imaju šta da prenesu i kažu. I zbog toga je velika čast biti deo filmskog autorskog projekta. Serije su napredovale i postale umetnički relevantne, ali i dalje postoji faktor produkcije koja ima glavnu reč i ipak je pitanje kako će se to plasirati. Filmu još uvek dajem prednost. Mislim da serijama još uvek fali da produkcija shvati koliko je scenario bitan, da producenti shvate da je možda isplativije da plate i formiraju writers room, da nađu scenariste koji će u toj sobi nekoliko meseci da rade, da im obezbede honorare i uslove kako ne bi morali ništa osim toga da rade. Onda će svakako manje u samoj egzekuciji da se muče. Postoji priča o Dejvidu Čejsu (kreator i scenarista „Sopranovih“) koji nije dao da se promeni zarez, sem možda nekih detalja koje je Gandolfini ispravljao u razgovoru sa njim, i to ima svoje zašto. Zato je to remek-delo, zato je to umetničko delo. Nije svako došao i izmenio kako je hteo, jer se to oseti u finalnom proizvodu. Sve se produkcijski podiglo na viši nivo, sem što nije ostavljen prostor za scenario, ljudi misle da će to u hodu da se rešava i to je još uvek problem. Malo menja reditelj, malo glumci i onda su svi na kraju scenaristi a to ne valja. Mislim da je zabluda da glumci žele sve da menjaju, makar mogu da kažem da je tako u mom slučaju. Na filmu je sticajem (ne)srećnih okolnosti neko već proveo nekoliko godina u radu na scenariju i uglavnom priča stoji i čvrsto je utemeljena.\nŠta su teme koje tebe pokreću na filmu i u pozorištu?\nNisam previše o tome razmišljao, ali definitivno nešto što pokreće dijalog. Ne provokativno radi provokativnosti, ali da se radi o tretmanu teme na način da svi budu podstaknuti. Teme koje ljudi neće samo pogledati i reći: „Okej, znali smo to“ ili „Okej, nismo znali, ali eto sad znamo“, već koje će ostaviti prostora da se međusobno slažemo ili ne slažemo. Naravno da postoje komercijalni projekti, i ne treba sada neprestano nekome otvarati oči, niti mislim da smo mi ti koji treba da otvaramo oči bilo kome, ali volim kada se posle predstave ili filma desi dijalog. Draže mi je kada se bilo kakve emocije pokrenu, nego da je ljudima nešto samo u redu, ili mlako, ili da se svi slažu. U pozorištu to pogotovo zna da ubije smisao.\nDeo si glumačkog ansambla zavidnog sastava u filmu „Usekovanje“, dugometražnom debiju Siniše Cvetića. Kakvo je to bilo iskustvo za tebe? Kako je raditi sa debitantima? Koji je proces za tebe bio „debitantski“?\nKoliko shvatam on je posle Srđana Dragojevića („Mi nismo anđeli“) najmlađi debitant i to je zaista za poštovanje. To je bio divan ansambl – Dubravka Kovjanić, Bojan Žirović, Aleksandar Đurica, Milica Janevski, Jovana Gavrilović, Zlatan Vidović… Ima scenarija koje kad čovek dobije, samo baci pogled, pa pomisli: „Pročitaću malo kasnije.“ ili samo pogleda da vidi koliko ima njega, (smeh), različiti su pristupi. Ovaj scenario je došao do mene sticajem okolnosti u dva sata ujutru, i zatekao sam sebe kako sedim na ivici kreveta i čitam do kraja. Kako sam otvorio nisam trepnuo. Scenario je bio toliko pitak i jasan, tamo je bilo sve što mene pokreće i bio sam izuzetno motivisan da radim. Priča se oslanja i na rumunski film, svima prvo pada na pamet „Sierra Nevada“ (Kristi Puju), jer je u pitanju slava i porodični odnosi. Nisam pogledao film, ali jako verujem u njega. Cela ekipa je bila sjajna, Marko Milovanović je bio direktor fotografije, Siniša je bio tako siguran i ležeran kao da mu je deseti film. To je najvažnije, jer su onda svi u ekipi bili sigurni u to što rade.\nŠta je za tebe bio filmski debi, kakav ti je bio takav osećaj biti prvi put profesionalno na filmu?\nPočeo sam sa „Mladom Bosnom“, kada sam bio još na fakultetu. U tom trenutku bio sam još klinac i onda iznenada − svaki dan snimanje. Tada sam imao mnogo manju tremu, ali i manju svest o svemu oko sebe. A skoro mi se desilo da me neko pita na setu da li mi je teško što sam ceo dan presedeo, a ništa nisam snimio. Kada sam bio debitant, to me je nerviralo, čekanje na kadar, imao sam klinačku neizdrž i lenjost. Sad mi je lako da čekam, za to vreme se koncentrišem, ali imam i tremu.\nTrenutno snimaš film „Pukotina u ledu“ u režiji Maje Miloš, u kojoj tumačiš mladog biznismena Luku Ćuka. U filmu igraš sa svojim koleginicama sa klase (Jovana Stojiljković i Anđela Jovanović). Kako je ponovo sarađivati sa kolegama sa fakulteta?\nPrivodimo snimanje kraju upravo ovih dana. Opet je to bila neka nova uloga za mene, da igram mladog biznismena i plejboja. Pričao sam sa Džudijem (Ivan Đorđević Džudi) na setu, nezahvalno je igrati takve uloge, plejboje, jer nemaš iza čega da se sakriješ, stalno provejava privatna neprijatnost. Jesam delom egocentrik, ali onda kad to treba odigrati, to jako razotkriva. Čudno je koliko svaka nesigurnost ili bilo kakva privatna nelagoda u takvim ulogama daleko više izlazi na površinu. Najteže su uloge gde treba da budeš potpuno zadovoljan i u redu sa sobom i svetom, a niko od nas nije sasvim u redu sa sobom i svetom. Pričao sam sa Jovanom (Stojiljković) pre snimanja o tome kako sam imao osećaj da će mi biti teže, jer radim sa njima, pošto me dobro poznaju. Kada me neko dobro poznaje, onda zna sve tačke u kojima idem linijom manjeg otpora ili znaju kako mogu bolje, vide kada ne znam šta radim. Kao što je najteže neke stvari reći porodici i najbližima, a lakše izgovoriti pred strancima. Najbolje predstave igram na gostovanjima, jer nema tog konteksta nekoga ko te poznaje. Znaš da svako zna nešto o tebi i ti znaš nešto o svakome i hiljadu konteksta se prelama. Tada su svi malo manje hrabri, kada su u zajednicama u kojima žive. Ipak, nisam bio u pravu povodom „Pukotine u ledu“. Mnogo je bilo lakše što se tako dobro poznajemo. To što smo imali nešto naše je jako pomoglo i predivno smo komunicirali.\nAktivan si na muzičkoj sceni u bendu „KoiKoi“. Šta muzika donosi tebi kao glumcu a šta glumac donosi tebi kao muzičaru? Da li sebe doživljavaš kao jedno ili kao drugo?\nGluma u muzici mi je donela osećaj da ne počinjem iz početka, a muzika mi je donela sigurnost u glumi. Na muzičkoj sceni je sve drugačije i ništa ne može da sakrije ili zamaskira glumačkim iskustvom − ako kabl ne štima, ako nisi namestio potenciometar. Nov sam u tome, bio sam u bendovima i ranije, ali godine nesviranja stvore grč. Prvo postoje veštine i tehnikalije u sviranju koje se moraju savladati da bi dobio neku kilometražu i da bi tek onda mogao da se pozabaviš komunikacijom i odnosom sa ljudima. Gluma mi je pomogla da se ne blokiram na muzičkoj sceni, i da u startu dobijem sigurnost da se osmelim da komuniciram na sceni. Muzička scena mi je omogućila da na glumačkom planu lakše odstranim sve viškove i lažne reakcije. Trenutno ta podela deluje bipolarno, imam periode kada sam samo glumac, i periode kada sam samo muzičar. Kada dođe trenutak za muziku −- muzičar sam, a kada je trenutak za glumu – onda sam glumac.\nDa li smatraš da je film (ili predstava) uvek politički čin?\nDa, film je uvek politički čin, što ne znači da tema uvek treba da bude politička. Filmovi koje volim uvek moraju da imaju politički kontekst, jer to svedoči o tome da autor koji ih je pravio ima svest o tome gde je i šta ga okružuje. Mene uvek privuče kada se neko bavi sobom i svojim okruženjem, a onda naravno da ćeš zakačiti politički i društveni trenutak koji neminovno utiče na život. Autorski film koji nije politički osvešćen je negde na svom putu samo stao, nije otišao do kraja.\nU jednom trenutku si javno istupio da bi podržao građanske proteste. Da li je slobodna misao, pa i slobodno stvaralaštvo ugroženo u Srbiji danas?\nMislim da je cenzura ovde veoma perfidna. Da je slobodna misao ugrožena ili nasilno ućutkana, to bi bilo odlično jer bi se pojavio revolt i ljudi bi se podigli. Kad ti brane nešto, onda zapneš baš za to. Svi su se uplašili kad sam javno istupio i pozvao na proteste, šta će sad sa mnom biti, ali ništa neće biti i to je najveći problem.\nKoju odgovornost smatraš da glumac nosi sa svojim pozivom danas?\nSložena je stvar. Poziv glumca nosi veliku odgovornost, jer dosta ljudi želi da čuje šta glumci imaju da kažu. I uloga glumca danas, kod nas, je dosta značajna, jer imaju uticaj na javno mnjenje, a imam osećaj da dobar deo nas nije dovoljno promislio o tome. Često upadamo u zamke sa obe strane: sa jedne strane je zamka da nemaš nikakav osećaj odgovornosti i svesti, a sa druge strane je preveliko uživljavanje u ulogu prosvetitelja, i nekoga ko ide okolo i otvara ljudima oči. Moraš kao glumac sebe da pozicioniraš negde na sredini: dovoljna društvena odgovornost za stvari koje radiš a opet ne biti pretenciozan u ideji da si revolucionar, filozof ili ne-daj-Bože političar. To je zanimanje koje sve pokriva, ali samo prividno. Možeš da budeš svako, ali onog trenutka kada pomisliš da jesi to, to je problem, jer onda veoma lako dođe do toga da si stručnjak za političku situaciju u Srbiji, za rat u Ukrajini, za proteste… Glumac mora konstantno da radi na tome da poništava ego. Problem je što mediji uvek traže šta glumac ima da kaže o određenoj temi i, naravno, svi nekad upadnemo u zamku. U startu je pogrešno da toliko medijskog prostora dobijaju glumci. Ima mnogo pozvanijih ljudi da o nekim temama pričaju, ali nije medijski interesantno jer nisu poznati. Onda kada je sve već tako, mi imamo odgovornost da pametno koristimo svoj „prostor“ i to što negde može da se čuje naš glas. Moramo da prepoznamo čega smo deo kao ljudi, pa da se time dobro pozabavimo i tek onda da iskoristimo priliku da to iskomuniciramo. I to treba uraditi bez prosvetiteljskog stava.\nNASLOVNA FOTOGRAFIJA: Sara Ristić


BIC Banco Guipuzcoano, San Sebastian (Španija) (SWIFT kod).\nBIC Banco Guipuzcoano, San Sebastian\nBIC / SWIFT: BGUIES22XXX\nNaziv banke: Banco Guipuzcoano\nGrad: San Sebastian\nBIC Banco Guipuzcoano, San Sebastian (Španija) (SWIFT kod)\nBIC za Banco Guipuzcoano u gradu San Sebastian je BGUIES22XXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nNa primeru fiktivnog broja računa 679012021 i šifre banke 79012021, rezultat će biti IBAN sličan ovome: ES99 7901 2021 6790 1202 1. Da bi se poboljšala čitljivost IBAN-a, on se obično deli na blokove od po četiri znaka. IBAN može da sadrži i do 34 znaka, ali je u većini zemalja kraći od toga.\nBIC takođe sadrži šifru države. Za razliku od IBAN-a, ona se ne nalazi na početku BIC-a, već je na 5-oj i 6-oj poziciji. Na primer, za BIC BGUIES22XXX, to je ES. U nekim slučajevima, šifra države iz IBAN-a se može razlikovati od šifre države pridruženog BIC-a jer se koriste različiti standardi.\nSedište banke je Banco Guipuzcoano u gradu San Sebastian. Shodno tome, San Sebastian se nalazi u zemlji Španija.


crvena zvezda | Sport In - Part 4\nObjavio: andjelkodana: 03 juna, 2020 U: Fudbal, Kup, VestiTagovi: crvena zvezda, čukarički, inđija, kup, mladost, partizan, radnički, radnik, srbija, vojvodinaNema komentara\nDanas su odigrane i preostale četvrtfinalne utakmice Kupa Srbije.\tPročitaj više\nObjavio: andjelkodana: 02 juna, 2020 U: Fudbal, Kup, VestiTagovi: crvena zvezda, gradski stadion, inđija, kup, srbijaNema komentara\nFudbalski Inđija je u roku od samo nekoliko dana bila u centru zbivanja u Srbiji.\tPročitaj više\nZeleno bela četa ponovo će sutra (utorak) ispisivati neku novu lepu istoriju, ovoga puta u Kupu Srbije.\tPročitaj više\nObjavio: andjelkodana: 31 maja, 2020 U: Fudbal, Linglong Tire Super liga Srbije, VestiTagovi: crvena zvezda, čukarički, inđija, javor-matis, linglong super liga, mačva, mladost, napredak, partizan, proleter, rad, radnički, radnik, spartak žk, srbija, tsc, vojvodina, voždovacNema komentara\nNajefikasnija utakmica 27.kola Linglong Super lige Srbije je odigrana u Senti.\tPročitaj više\nRetki su bili sustreti fudbalskih klubova iz Inđije sa Crvenom zvezdom.\tPročitaj više\nObjavio: andjelkodana: 30 maja, 2020 U: Fudbal, Linglong Tire Super liga Srbije, VestiTagovi: crvena zvezda, čukarički, inđija, javor-matis, linglong super liga, mačva, mladost, napredak, partizan, proleter, rad, radnički, radnik, spartak žk, srbija, tsc, vojvodina, voždovacNema komentara\nTri fudbalske utakmice je odigrano danas od kojih je jedna odigrana pod reflektorima u Linglong Super ligi Srbije.\tPročitaj više\nVeć prvo kolo nastavka takmičenja u Linglong Super ligi Srbije i Crvena Zvezda je overila treću uzastopnu titulu prvaka.\tPročitaj više\nPosle dvoipomesečne pauze u takmičenju Linglong Superlige Srbije u Inđiji je bila premijera njenog nastavka.\tPročitaj više\nObjavio: andjelkodana: 28 maja, 2020 U: Fudbal, Linglong Tire Super liga Srbije, VestiTagovi: crvena zvezda, čukarički, inđija, javor-matis, linglong super liga, mačva, mladost, napredak, partizan, proleter, rad, radnički, radnik, spartak žk, srbija, tsc, vojvodina, voždovacNema komentara\nPosle više od dva meseca pauze nastavlja se takmičenje u Linglong Super ligi Srbije.\tPročitaj više\nPrava fudbalska ekskluziva se dogodila na stadionu Fudbalskog kluba Inđija u trenutcima Konferencije za medije.\tPročitaj više


Rusija: Državne restrikcije protiv Tvitera\nTanjug 10. marta 2021. 10:57\nMOSKVA – Ruska federalna agencija za nadzor elektronskih medija i komunikacije Roskomnadzor danas je saopštila da će uvesti restrikcije na mreži Tviter tako što će usporiti protok informacija, optuživši administraciju Tvitera da ni nakon više upozorenja nije uklonila zabranjene sadržaje sa svog sajta.\nIz Roskomnadzora je upozoreno da će Tviter, koji masovno koriste pristalice ruskog opozicionara Alekseja Navaljnog biti potpuno blokiran, jer je samo danas objavljeno više od 3 000 postova sa nelegalnim sadržajem.\n„Usporavanje Tvitera biće primenjeno na 100 odsto mobilnih i na 50 odsto ne-mobilnih aplikacija, a ukoliko Tviter produži da ignoriše zahteve utemeljene u zakonu, bićemo prinuđeni da u potpunosti blokiramo tu društvenu mrežu“, saopšteno je iz Roskomnadzora, prenosi Rojters.\nTviter nije do sada reagovao na odluku Moskve koja nastoji da uspostavi veći stepen kontrole nad američkim društvenim mrežama u Rusiji jer, navodno „diskriminišu“ ruske internet platforme i objavljuju zabranjene sadržaje.


KOMŠIĆ: OČEKUJEM OD VUČIĆA DA ĆE BITI MUDRIJI OD NAŠIH POLITIČARA | Hayat.ba\nKOMŠIĆ: OČEKUJEM OD VUČIĆA DA ĆE BITI MUDRIJI OD NAŠIH POLITIČARA\nPredsjedavajući Predsjedništva Bosne i Heregovine Željko Komšić, nakon današnje sjednice i sastanka sa ambasadorima kazao je da se razgovaralo o situaciji u BiH i potrebi da se dođe do kompromisa i da Predsjedništvo bude lider tih pomaka.\nNa sjednici je odlučeno da će tročlano bh. Predsjedništvo učestvovati sastanku sa predsjednicima Srbije i Turske u Beogradu.\nSastanak je planiran za 8. oktobar u Beogradu zajedno sa predsjednikom Turske Reccepom Tayipom Erdoganom i predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem.\nRiječ je o trilateralnom sastanku i polaganju kamena temeljca za autoput Sarajevo – Beograd – naglasio je Komšić.\nNa pitanje kako komentariše za sutra najavljeni sastanak političara iz RS-a i predsjednika Srbije Aleksandra Vučića, Komšić je rekao da očekuje od Vučića da će biti mudriji od naših političara kada je riječ o tom sastanku.


Naisa remizirala sa Jagodinom, ispuštena prilika za pobedu - CITY SMART | Vesti bez ulepšavanja\nNaisa remizirala sa Jagodinom, ispuštena prilika za pobedu\nRukometašice Naise odigrale su nerešeno sa ekipom Jagodine u susretu 20. kola Superlige Srbije. Ovaj duel završen je rezultatom 20:20, a niška ekipa je deset sekundi pre kraja meča imala priliku da ga završi u svoju korist. Tako bi i bilo da je šut Simone Stojanovske u poslednjim trenucima utakmice, umesto na okviru gola, završio u mreži. Ovako niška ekipa nije iskoristila priliku da u plej-of uđe sa prvog mesta na tabeli.\nAktuelni šampion je uspeo da stigne do boda i, po svemu sudeći, u doigravanju će imati prednost domaćeg terena. Ekipe su podelile po bod, a time mogu biti mnogo zadovoljnije rukometašice iz Jagodine. One su ostale na prvom mestu sa jednim bodom prednosti u odnosu na Naisu.\nSama utakmica jeste opravdala epitet derbija. U vrlo neizvesnoj i borbenoj utakmici, domaće rukometašice su promašile dva sedmerca što ih na kraju koštalo pobede. Domaće rukometašice na početku su napravile veću razliku, ali je nisu zadržale.\n“Otvorila je Naisa utakmicu snažno i energično, pa je polovinom prvog dela susreta imala i 4 gola prednosti – 8:4 za domaći tim. Činilo se tada da je ekipa Jagodine zrela za novi poraz, kao onomad u sali OŠ ‘Dušan Radović'”, navode iz Naise.\nMeđutim, do kraja prvog dela, ekipa iz Jagodine rezultatski se vratila. Đurašinovićeva u kratkom vremenskom periodu zaustavlja čak tri udarca sa krila. S druge strane krilne igračice Jagodine bile su neumoljive. Tako su uspele da dođu do 9:9 da bi se kasnije igralo gol za gol pa je taj deo završen rezultatom 12:12.\nNišlijke su prvi gol u drugom delu postigle tek u 36. minutu. Naisa je imala periode dobre, ali i periode “prazne” igre.\nNije se napad odvijao kako je Obradović želeo pa je pokušao da igra sa 7 igračica u polju, što mu se u nije baš isplatilo. Ipak, dekoncentrisane Jagodinke su dozvolile domaćoj ekipi da opet dođe do dva gola prednosti (19:17). Ipak, baš kao i u prvom delu brzo su se trgle i stigle do novog poravnanja (19:19).\nNaisa je ipak pola minuta pre kraja sve imala u svojim rukama. Stojanovska je šutirala sa devet metara. Njen pokušaj završio je na stativi i radost gostujućih igračica mogla je da krene. Iako je trener Jagodine Dragan Markov kazao da gošće nisu zadovoljne nerešenim rezultatom, činjenica je da su osvojile bod i zadržale prvo mesto na tabeli.\nDo kraja regularnog dela prvenstva ostalo je još dva kola. Nišlijke će u narednom kolu sledeće srede gostovati ekipi Železničara. Nakon što se bude odigralo i poslednje kolo, uslediće plej-of u kome će učestvovati najbolje 4 ekipe.\nOznakeNaisa remi ženski rukomet ŽRK NAISA