Objavio Portal Analitika, 5. oktobar 2013.\nsaveSave Miroslav Ćosović: Slom Slovena na Iliriku krajem s... For Later\nDrama Siniše Kovačevića\nISTORIJSKI ZAPIS: Kako je etniki preoblikovan Balkan\nKrajem 19. i u 20. vijeku mase poinju u kolama da ue lanu etno-istoriju, koja je bila u skladu sa politilkim eljama i ciljevima Beograda. Lekcija u udbenicima o tome kakva se katastrofa jo prije 600 godina sruila na prave Srbe i Slovene, nikada stvarno nije napisana. Valjda da bi ostao mit. Pie: Miroslav OSOVI Da bi se pravilno sagledala dananja etnika slika i etnogeneza savremenih nacija sa zapadnog Balkana moramo razumjeti to se na istom prostoru deavalo krajem 14. i tokom 15. vijeka. Tim prije jer velika veina naunika iz zemalja bive Jugoslavije prenebregavaju deavanja iz tog perioda iako je upravo to razdoblje istorije kljuno za razumijevanje procesa nastajanja savremenih naroda zapadnog Balkana.\nProdor Turaka na Balkan: Turci su iz Azije vjekovima nadirali ka Evropi lomei\nVizantiju. U 14. vijeku poeli su da se sukobljavaju i sa evropskim dravama Bugarskom, Srbijom... i uglavnom su odnosili pobjede. Mrnjavevii su u septembru 1371. skupili veliku vojsku i iz svojih oblasti krenuli da se susretnu i obraunaju sa Turcima. Prema istorijskim izvorima, znatno manja turska vojska je iznenadila hriansku i strahovito je potukla u okraju poznatijem pod nazivom bitka na Marici. U borbi je poginuo kralj Vukain Mrnjavevi i njegov roeni brat despot Ugljea. Vukainov sin Marko, slavni Marko Kraljevi iz narodne poezije, odmah je postao turski vazal, kao i Dejanovii koji su vladali djelovima dananje Makedonije. Monah Isaija, savremenik tih dogaaja, ostavio je zapis o tome to se deavalo sa narodom poslije katastrofe brae Ugljee i Vukaina na Marici 1371 god: "Po ubistvu ovog hrabroga oveka, despota Ugljee, rasue se Ismailjani, i poletee po svoj zemlji kao ptice po vazduhu, i neke od hriana maem klahu, druge u ropstvo odvoahu, a ostale nemila smrt ponje. Zaostali od smrti glau bie pogubljeni, jer takva glad bi po svim stranama kakva ne bi od stvorenja sveta, niti potom da bude, Hriste milostivi! A koje glad ne pogubi, ove poputenjem bojim, vuci, nou i danju napadajui prodirahu. Avaj, uzbudljiv prizor bejae videti! Osta zemlja pusta od svega dobra: i ljudi i stoke, i drugih plodova, jer ne bejae ni kneza ni voa ni nastavnika meu ljudima, ni izbavioca, ni spasioca, nego se sve ispuni straha ismailjanskog, a hrabra srca vitekih ljudi pretvorie se u najslabija enska srca." (Stara srpska knjievnost, knjiga III, Novi Sad, 1970) Kako svjedoi monah Isaija katastrofa Slovena, koji su obraivali plodnu zemlju i ivjeli u ravnicama, poela je i prije Kosovskog boja 1389. godine. Teror akindija: Velika stradanja stanovnitva izazivale su akindije. Akindije su bile turske vojne jedinice, konjanike, koje su uglavnom imale zadatak da kao prethodnica unitavaju sve pred sobom, da idu ispred glavnine vojske: da pljakaju, da pale sela, ubijaju, eku vonjake i vinograde, unitavaju usjeve...\nTurci su godinama vodili takav vid borbe prije nego to bi neku zemlju napali sa velikom vojskom. Na taj nain su eljeli - i uspjevali - da ekonomski srozaju zemlju koju su planirali da pokore i da demoraliu stanovnike te zemlje. Normalno da su prvi na udaru akinija bili srbljiratari iz plodnih nizina. Vlasi i Arbanasi u planinama su bili mnogo manje na udaru akindija, jer konjica u planinama, brdima, krevitim predjelima ne moe biti tako efikasna i opasna.\nKatastrofa stanovnitva Ilirika u 15. vijeku: Poslije bitke na Kosovu 1389. stanovnitvo Srbije i drugih okolnih krajeva zadesile su nove nesree. Momilo Spremi u knjizi Despot ura Brankovi i njegovo doba (Beograd, 1999), ovako izlae: Turci su provalili sigurno ve 1426. godine, poto je s velikom vojskom stigao opet car Murat II. Glavna meta napada bilo je Novo Brdo. Iako je bilo zimsko doba, pouzdano se zna da se sultan nalazio pod gradom februara 1427. godine. U tom neobinom zimskom ratovanju, opkolio je grad, ali nije uspeo da ga zauzme. . . Ostavio je ete koje su pljakale po srpskoj zemlji, unitavajui pred sobom i one koji su se suprostavljali i one koji nisu pruali otpor. Ba u toj, najteoj situaciji, umro je despot Stefan. . . Tursko haranje trajalo je tokom cele 1427. godine i zahvatilo je ne samo kraj oko Novog Brda, ve gotovo celu Srbiju. Svet je stradao u dolini Morave, u Branievu i u Rudnikom kraju, gde su se Dubrovani sklanjali u tvrdu Ostrovicu. Ali nije mogao svako u gradove. Zato su najvee patnje pale na narod, koji je na glas da dolazi sultan, beao glavom bez obzira. Kada se proneo glas da e car stii u Kruevac narod koji je bio [u njemu] ustremio se da bei iz grada. . . Ali nije uspeo svako da se spase. Pouzdano se zna da su neki nali smrt pod sabljama turskih azapa, a neki su dopali ropstva. Bilo je vreme kada svako smrt i grabljenje ve oekivae, kada zemlja naa smutila se, kako izriito piu savremeni srpski pisci. Turci su ponovo 1437. upali u Srbiju, Spremi pie o Muratu II, pa kae: Takav nestrpljivi osvaja, nastavljao je ratovanje u Srbiji. Posle pohoda 1437. i 1438. godine, ona je bila opljakana i popaljena. Stradali su krajevi koji su dotle bili poteeni, na\nprimer oblast oko Rudnika. . . Rezultat ratovanja iz te dve godine, po reima letopisca bili su pla i ridanje i porobljena srpska zemlja. (ista knjiga) Spremi o 1439. godini u Srbiji kae: Inae, Srbija je 1439. strahovito poharana i opljakana. Stanovnitvo je, dobrim delom pobijeno, jer su Turci pri osvajanjima obino odmah ubijali ugledne i bogate, elei da najpre obezglave narod koji su pokoravali. Ostalo su odvodili u roblje, koje su trgovci, po dozvoli sultana preprodavali po trgovima i varoima..." (ista knjiga) Izvori iz tog vremena stalno svjedoe kako su Turci odvlaili ogromno roblje iz zemalja koje su pokorili. U vezi sa tim Momilo Spremi u istoj knjizi pie: "Takvo roblje povedeno je i posle pada Srbije put Skoplja i Jedrena. Procenjivano je na dve stotine hiljada dua ili, prosto reeno, bilo je bezbrojno. Turski hroniar Aik-paa Zade pria da je u ratu u Srbiji dobio devet robova, koje je prodao u Jedrenu po ceni od 200 do 300 aspri po glavi. U to vreme je toliko mnogo bilo roblja da se deak od etiri godine u Skoplju prodavao za svega dvadesetak aspri, dok je uobiajena cena odraslog roba bila devet stotina aspri. Po izriitim svedoanstvima izvora, najlepa robinja mogla se u Skoplju kupiti za par izama." (ista knjiga) Osim to su ubijani i odvoeni u roblje Sloveni/Srbi su i bjeali iz Srbije, pie Spremi: "Da bi izbegao smrt i ropstvo, narod je, razumljivo, beao na sve strane. Srpske seobe dobile su na jaini jo od Marike bitke 1371. godine. Sada je srpski ivalj naputao i severnu Srbiju, prelazi Savu i Dunav i naseljavao Ugarsku. Ve je stizao dosta daleko na sever. . . ivalj iz junog dela despotovine beao je prema jadranskoj obali. Naiavi na zatvorene kapije primorskih gradova, iveo je po peinama, hranei se travom i korenjem. Neki su tu pomrli, a neki su uspeli da se prebace u Italiju. Naseljavali su se u Venetu, Romanji, Ankonitanskoj Marki, Abrucu, Apuliji" (ista knjiga) Turci su 1439. god. uspjeli da osvoje Srbiju, a despot ura Brankovi je preko Zete i Dubrovnika pobjegao u Maarsku. Meutim, grad i tvravu Novo Brdo Turci nijesu uspjeli da zauzmu sve do juna 1441. godine. Spremi pie: ...Primi Hodam paa Novo Brdo, zabeleili su skoro svi srpski letopisci, dodue navodei razliite datume pada. . . Ubistva, roblje, pljaka, ponavljali su se tih godina u Srbiji. Bezimeni pojedinci propadali su bez traga; nestajao je ceo jedan narod. (ista knjiga) Spremiu, koji je decenije proveo po arhivima, jasno je da je tada nestajao srpski narod, jasno mu je ono to se danas paljivo krije od srpske javnosti, koju SPC i djelovi SANU "hrane" nebuloznim mitovima. U 15. vijeku je, kako kae akademik SANU Momilo Spremi, nestajao, umirao, pravi srpski/slovenski narod koji je ivio u Srbiji. Drugim rijeima: dananji Srbi nijesu potomci srednjevjekovnih Srba, koji su, kako ree Spremi, ve u prvoj polovini 15. vijeka nestajali, odumirali. Jula 1454. moni i surovi sultan Mehmed II Osvaja je sa velikom vojskom upao u Srbiju, i konano je osvojio. Spremi pie: Podeljena u vie delova Sultanova vojska brzo je preplavila Despotovinu, pljakajui sve to se moglo opljakati, palei sve to se moglo zapaliti. Poela su neviena zverstva. Po izriitim svedoanstvima izvora, ubijan je svaki mukarac stariji od 14 godina, a ene i deca odvoeni su u roblje. Prema jednom izvetaju oblast oko Save i Dunava tako je opustoena i poharana, da se mogla videti samo hrianska krv kako se sui. Strahovito je stradao zbeg omoljski. Kratko reeno, vrlo brzo porobi car Mehmed srpsku zemlju. . . Uporedo sa sultanovim sistematskim osvajanjem Srbije, od 1454. godine, izbile su gladi i bolesti. Jo u prolee 1453. letopisac je zabeleio: pade slana vsudu i oznobi vsu zemlju i ubi slana\nzemlju. Posledice nerodne godine brzo su se osetile. Glad je harala u zemlji Stefana Vukia i njegovi podanici su krajem 1453. masovno naputali ognjita, hrlei prema primorskim gradovima, naroito prema Dubrovniku, koji je stalno vodio brigu o snabdevenosti itom sopstvenog stanovnitva. . . Kada su gladne izbeglice navalile na grad, Dubrovani su zabranili ulaz, zatvorili kapije i pojaali strae. Bio je srenik onaj ko je uspio sa nekom barkom da se prebaci u Apuliju. Veina u tome nije uspela, pa se, ivei po peinama, hranila travom i korenjem. Mnogi su tu i pomrli. (ista knjiga) Spremi ubjedljivo pie kakve su katastrofe snale Ilirik (zapadni Balkan) u to doba. Sve ove katastrofe koje su snale hriane Ilirika, ubjedljivo najvie su pogodile Slovene srblje, jer su oni ivjeli u ravnicama i jer je njihova poljoprivredna proizvodnja najvie stradala od strane Turaka. Iz ubjedljivog Spremievog prikaza katastrofe koja je zadesila Srbiju u 15. vijeku, moemo da zakljuimo, bez nekih dilema, da su Srblji ve u 15. vijeku bili praktino uniteni, gro Srba je ve u 15. vijeku pobijen i raseljen.\nRobci i nemo Slovena: U vrijeme haosa koji su na Iliriku izazvale Osmanlije krajem 14-tog i u prvoj polovini 15. vijeka, pojavili su se domai ljudi koji su hvatali ljude i prodavali ih u roblje. Takvi ljudi nazvani su robci, dakle ljudi koji robe druge ljude i o njima ima dosta dokumenata u dubrovakom arhivu. Akademik Sima irkovi u knjizi Stefan Vuki Kosaa i njegovo doba (Beograd, 1964), pie: Skoro bez izuzetka svi poznati ropci su Vlasi. Ima ih iz velikih i poznatih katuna (Banjani, Maleevci, Bobani, Zupci), a mnogo vie je takvih za koje se samo kae da su Vlasi. Vjerovatno su Vlasi robili i druge Vlahe, ali nema sumnje da su opet najvie stradali obini Sloveni-Srbi jer su, kao neborako stanovnitvo optereeno mnogobrojnim radnim obavezama, bili daleko manje vini ratovanju od Vlaha i Arbanasa. Stvari su u sutini vrlo logine. Kad su na Iliriku Osmanlije unitile hriansko plemstvo, njihovo zavisno seosko stanovnitvo je ostavljeno na milost i nemilost i Osmanlijama i domaim robcima. vrsti feudalizam hrianskih drava na Iliriku - mnogo primitivniji\ndrutveni sistem od Osmanlijskog (e je oek mogao da napreduje od obinog seljaka do Velikog vezira), presudno je doprinio da su obini Sloveni-Srbi bili potpuno nesposobni da se samoorganizuju. Jo im je u Duanovom Zakoniku, u lanu 69. strogo zaprijeeno: Zbora sebrova da ne bude, a ako se ko nae kao sabornik, da mu se ui otseku, a da se osmude pokretai. (www.dusanov-zakonik.com) Nemanjii su Srbima/sebrima davno prije Osmanila ukinuli pravo na politiko organizovanje, razmjenjivanje politikih miljenja i komunikaciju. Zato, kad su propali njihovi feudalni gospodari odmah su propali i srblji, nije imao niko da ih brani i spaava od nedaa. Vlasi i Arbanasi nijesu ulazili u kategoriju sebara, oni su bili slobodni ljudi u planinama, odgovorni samo vladaru. Nijesu samo Turci harali po Srbiji: Srbija je jo dugo poslije pada pod Turke 1459. bila poprite sukoba, naroito everni dio Srbije. Naime, Turci su iz Srbije upadali u Srijem ugarsku teritoriju i pustoili je, ali to isto su radili i ugarski plemii sa svojom vojskom upadali su u Srbiju i pustoili je (Srbija vie nije bila hrianska drava ve poed Osmanlija). Sima irkovi pie kako je Turcima uzvraao ugarski kralj Matija Korvin: Iz kraljevih pisama i izvetaja njegovih zapovednika jasno se vidi da su prodori kraljeve vojske na teritoriju pod kraljevom vlau stvarali pusto kao i upadi akindija. Meu ratne uspehe ubrajali su plenjenje i predavanje ognju svih naselja koja su bila u domaaju. Jegarski biskup je prenosio papi miljenje poznavalaca prilika, po kome je despot Vuk Grgurevi u februaru 1476. naneo Turcima toliku tetu da vea ne bi mogla biti sve da su i 100 milja duboko prodrli na tursku teritoriju. Za hriansko stanovnitvo pod turskom vlau ovi pohodi predstavljali su isto toliko veliki izvor nesrea i patnji kao i turske provale. . . Unitavajui plodna polja, razarajui i palei naselja i plenei imovinu, nije se mislilo na neposredne rtve, ve na tetu koja se nanosi sultanu. . . kralj Matija je rano poeo da svoje vojne akcije povezuje sa iseljavanjem stanovnitva sa turske teritorije. U svakom sluaju, kralj Matija je, po sopstvenoj izjavi, eleo da ljudima koje je odvodio s neprijateljskog tla naseljava svoje opustele teritorije. . . U velikim pohodima u Srbiju 1480. i 1481. kraljevi zapovednici Pavle Kinjii, despot Vuk Grgurevi, Jovan Jaki i drugi, nisu se protivili kraljevoj kolonizacionoj politici, ve su je svesrdno sprovodili... " (Istorija srpskog naroda, Druga knjiga, Doba borbi za ouvanje i obnovu drave (1371-1537), Beograd, 1994, strane 432 i 433) Dakle, Maari su upadali u Srbiju, harali, palili, pljakali i odvodili sa sobom hriansko stanovnitvo da bi poveanim hrianskim ljudstvom imali bolju zatitu od Turaka. Sloveni su uniteni jer su u ravnicama bili na udaru Osmanlijama: Srbija je bila poprite sukoba i poslije pada pod Turke, stanovnitvo Srbije se masovno raseljavalo.Sima irkovi jo pie: U turskom popisu provedenom u Hercegovini 1477. godine, jo su se razlikovali slojevi populacije, pa su neka sela zabiljeena u posjedu Vlaha, a druga, veinom pusta, upisana su kao stanite Srba. Seobama u tursko doba, prostrana planinska podruja postala su vlaka i kontrolirale su ih katunske organizacije i njihovi starjeine. (Sima irkovi, Srbi meu europskim narodima, Zagreb, 2008) Zavod za udbenike i nastavna sredstva iz Beograda je 2006. objavio Istorijski atlas koji\nje potpisalo 12 srpskih naunika, meu kojima i neki akademici SANU. Iz atlasa evo karte koja nosi naslov "Seoba Srba u XIV i XV veku": http://i43.tinypic.com/2uyqbnn.jpg Nijedna na karti nacrtana strelica, ni mala ni velika, ne vodi prema srednjevjekovnoj Zeti - teritoriji dananje Crne Gore. Turci su sa nelagodom ili u brda i planine ak i kad su bili na vrhuncu moi. Postoji dokument iz avgusta 1500. godine u kojem se navodi da haralija nije htio da ide u Drobnjake jer se nije osjeao sigurnim, ve je traio da se porez donese u Skadar. Dokument je objavljen u knjizi "Sazdanje Cetinja" (Titograd, 1984)\nSrbija u 18. vijeku prazna: Iako su Sloveni sa Ilirika poieni praktino jo u 15. vijeku, njihovi ostaci zadrali su se u Srbiji do kraja 17. i poetka 18. vijeka, kada je Srbija poslije dvije Seobe Srba 1690. i 1739., ostala pusta zemlja. Ve dva puta sam na ovom portalu citirao dva srpska akademika ubrilovia i Samardia koji tvrde da je Srbija 1739. imala sveukupno - ne vie od 50.000 ljudi, cijela Srbija ne raunajui samo Srbe! Poslije druge seobe koju je vodio patrijarh akabenta, na besplatnu zemlju poinju u Srbiji da se naseljavaju ljudi iz crnogorskih plemena, Bugari i Makedonci, Hercegovci, Albanci, Vlasi iz Bosne i Dalmacije, Romi iz Rumunije, Turske, Banata... Dananji srpski narod - po porijeklu, kulturi, mentalitetu... po svom identitetu, nije nasljednik i nema skoro nikakve veze sa srpskim narodom iz srednjeg vijeka. Sloveni su nam ostavili jezik, ali mi nijesmo Sloveni, kao na primjer to ni koti nijesu Englezi, iako je skoro svim kotima maternji engleski jezik. Unitenje Slovena na Iliriku (zapadnom Balkanu) krajem srednjeg vijeka je kljuna karika za razumijevanje nastanka savremenih naroda-nacija na ovom prostoru. Turci su krajem srednjeg vijeka napravili haos na Iliriku\ni etniki ga pretumbali. Ovo kod nas razumije samo nekoliko naunika npr. - Momilo Spremi koji je za Srbe napisao da su nestajali jo u prvoj polovini 15. vijeka. Ovo je itekako razumio i Sima irkovi koji je u knjizi "Srbi meu europskim narodima" (Zagreb, 2008) napisao da su promjene u etnikom sastavu Srba u periodu od 9. do 19. vijeka "zahvaale i ono za to se misli da ini bit." irkoviu je sasvim jasno da se bit (sr) Srba promijenila. Izmeu ostaloga irkovi jo kae da treba da se prisjetimo na: "temeljitu promjenu vjerskih odnosa, golema pomicanja stanovnitva iseljavanjem s toga prostora i doseljavanjem na taj prostor. (ista knjiga). Od srednjeg vijeka pa sve do 20. vijeka jedina prepoznatljivost nekoga ko bi se izjasnio kao Srbin bila je ta to je iao u crkvu koju su osnovali Nemanjii. Oznaka Srbin je od kraja 15. vijeka (ak i ranije) - do 20. vijeka, za sve ljude na Balkanu bila konfesionalna oznaka. Ako bi Cincarin, ili Bugarin, ili Makedonac, ili Rom, ili Crnogorac, ili Albanac, ili dalmatinski Morlak... bilo ko, poeo da upranjava srpski vjerski obred - on je u vjerskom smislu postajao Srbin. I za ovo ima mnogo dokaza, i to je posebna pria. Krajem 19. i u 20. vijeku mase poinju u kolama da ue lanu etno-istoriju, koja je bila u skladu sa politilkim eljama i ciljevima Beograda. Lekcija u udbenicima o tome kakva se katastrofa jo prije 600 godina sruila na prave Srbe i Slovene, nikada stvarno nije doprla do ire javnosti.\nDocuments Similar To Miroslav Ćosović: Slom Slovena na Iliriku krajem srednjeg vijeka


Promet Banjalučke berze 116.159 KM - Klix.ba\n2.8.2013. u 15:48\nNa današnjem trgovanju na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 116.159,41 KM, kroz 74 transakcija.\nVrijednost BIRS indeksa se povećala za 0,02 posto i iznosi 754,36 poena, a vrijednost FIRS indeksa se smanjila za -0,92 posto i iznosi 1.919,24 poena.\nNa službenom berzanskom tržištu lista B najveći promet je ostvaren akcijama Telekoma Srpske a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 2.281,26 KM, po prosječnoj cijeni od 1,68 KM po akciji.\nUkupan promet obveznicama na današnjem trgovanju iznosio je 60.900,31 KM. Od obveznica najviše se trgovalo sa obveznicama Republika Srpska - izmirenje ratne štete 7 u vrijednosti od 20.749,43 KM. Prosječna cijena ovih obveznica ostvarila je pad od -0,19 posto.\nOd akcija zatvorenih investicionih fondova najveći promet je ostvaren akcijama ZIF Euroinvestment fonda a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 38.330,22 KM, po prosječnoj cijeni od 12,00 KM po akciji.\nKod hartija od vrijednosti na slobodnom berzanskom tržištu najveći promet je ostvaren akcijama Rafinerije nafte a.d. Brod, a trgovalo se u iznosu od 1.044,00 KM, po prosječnoj cijeni od 0,06 KM, čime je ostvaren rast u odnosu na prošlo trgovanje za 3,45 posto.


Foto: Vladimir Šporčić, Tanjug/ Andrija Vukelić / RAS Srbija\nSrđan Nogo, Mladen Obradović i raščinjeni monah Antonije Davidović predstavljaju se javnosti kao patriote i veliki vernici, dok narod pozivaju na divljanje na beogradskim ulicama.\nPeti dan od početka nasilnih demonstracija u Beogradu, Srđan Nogo je priveden u subotu. On je priveden kod tužioca u Beogradu, nakon što je zajedno sa grupom demonstranata tokom protesta u utorak upao u zgradu Doma Narodne skupštine.\nNogo s vešalima u politiku\nSrđan Nogo je u javni i politički život Srbije ušao kada je repliku vešala nosio na protestima 2018. i 2019. godine. Tada je sliku podelio i na društvenim mrežama, zbog čega je bio priveden u policiju na informativni razgovor.\nDo tada mirne demonstracije građana prošle godine, proglašene su nasilnim jer je jedan od učesnika nosio vešala. Međutim, to nije Nogovo prvo nasilno ponašanje. Sklonost je prvi put javno iskazao još 2018. kada je pretio u jednoj emisiji pretio smrću premijerki Ani Brnabić i predsedniku Srbije Aleksandru Vučiću.\n"Ukoliko je parafirala ovaj sporazum, ona treba da bude obešena istog časa na Terazijama. A pored nje obešen i Aleksandar Vučić", rekao je tada Nogo, govoreći o migrantima.\nPokušao je da preotme protest studentima, učestvovao je i na protestu protiv 5G mreže, ne krije da je antivakser, rasista i ekstremista kome smetaju migranti, ali i građani Srbije koji po njegovom sudu nisu dovoljno Srbi.\nOvaj ekstremista, koji je inače izbačen iz Pokreta Dveri, zbog "kontinuiranog kršenja odluka organa te stranke" poznat je delu javnosti po brojnim ispadima i sklonosti ka teorijama zavere, a i nasilju, jer je upravo on bio među prvima koji je upao u Skupštinu Srbije.\nMeđutim, ono što je još "zanimljivije" jeste njegovo bitisanje na beogradskim ulicama i pokušaji prisvajanja gotovo svake pobune građana, čega se Nogo ne libi, naprotiv. Pre sukoba sa policijom i građanima ova grupa je bila ‘usmerena’ ka migrantima. Osim Noga podršku narodnim patrolama je dao i Goran Davidović Firer, nekadašnji lider neonacističkog "Nacionalnog stroja". Tako je Nogo svojoj ideologiji u kojoj se ističe mržnja prema svemu, pridodao i onu prema migrantima.\nDogađaji od srede na protestnoj večeri poslednji u nizu njegove nametljive pojave, što su doduše i pojedini građani pokušali da mu kažu skandirajući protiv njega: "Nogo, idi kući".\nNogo stigao na protest\nLider zabranjene desničarske organizacije Otačastveni pokret "Obraz" Mladen Obradović iskoristio je proteste da održi govor među demonstrantima prilikom čega je došlo do sukoba ispred Skupštine kada su ekstremisti nasrnuli na obezbeđenje s ciljem da preskoče ogradu.\nTokom obraćanja prisutnima Obradović je istakao da je aktuelna vlast pokušala da amortizuje proteste privođenjem lidera i aktivista patriotskih organizacija. Nakon toga, naglasio je da je glavni zahtev učesnika protesta ostavka predsednika republike Srbije pri čemu je okupljene pozivao da mu se pridruže u skandiranju uvredljivih parola "Vučiću šiptaru prodao si Srbiju" i "Ostavka, ostavka"\nMladenu Obradoviću se stavljalo na teret da je kao sekretar pokreta “Obraz” početkom oktobra 2010, kao kolovođa zajedno sa ostalim pripadnicima te organizacije, održavao sastanke u vezi sa sprečavanjem održavanja “Parade ponosa”.\nČlan Obraza je postao 1999. godine. Pogibijom osnivača Obraza, teologa i sociologa Nebojše M. Krstića, Mladen Obradović je 2003. godine izabran za predsednika glavnog odbora i glavnog sekretara Otačastvenog pokreta Obraz.\nOsuđen zbog širenja rasne diskriminacije\nVođa "Obraza" Mladen Obradović po odluci Apelacionog suda 2014. godine našao se u kućnom zatvoru u kome ostao četiri meseca. Apelacioni sud u Beogradu pravosnažno je osudio na četiri meseca kućnog zatvora Obradovića zbog širenja rasne i druge diskriminacije pred otkazanu Paradu ponosa u oktobru 2010. godine.\nPrvom presudom koju je ranije ukinuo Apelacioni sud Obradović je bio osuđen na 10 meseci zatvora jer je kao sekretar Udruženja građana "Otečenstveni pokret - Obraz", širio i predstavljao ideje koje zagovaraju diskriminaciju zasnovanu na ličnom svojstvu - seksualnoj orijentaciji i nasilju protiv lica, pripadnika Organizacije za lezbejska ljudska prava "Labris", Udruženja "Gay straight aliansa", odnosno pripadnika "LGBT" populacije.\nMladen Obradović iz Obraza poziva na skup ispred Hrama Svetog Save\nNa taj način se kako se navodi u presudi, zalagao za sprečavanje i ostvarivanje njihovih prava na okupljanje i izražavanje stavova.\nOrganizovao je pisanje grafita preteće sadržine "Čekamo vas" i na svom računaru izrađivao propagandni materijal - oglase, plakate, flajere, nalepnice, vezane za učesnike skupa "Parada ponosa".\n"Sprečen sam da prisustvujem liturgiji u Vaznesenjskoj crkvi, pored koje je prolazila povorka takozvane parade. Time mi je uskraćeno ustavno pravo na kretanje i upražnjavanje verskih obreda, a sve u ime borbe protiv diskriminacije", pravdao se Obradović.\n"Posle pritvora nisam mogao da se vratim na raniji posao, a ni da dobijem novi, jer niko nije hteo da me primi zato što sam krivično gonjen i etiketiran kao huligan i nasilnik. Izgubio sam nadu da će presuda biti povoljna", izjavio je Ilić pre četiri godine.\nNjegovoj organizaciji "Obraz" je 2012. godine, odlukom Ustavnog suda Srbije, zabranjena delatnost. Iako je Ustavni sud 2012. zabranio rad te organizacije, u Srbiji je ovo udruženje pod neznatno promenjenim nazivom delovalo najpre neformalno, a od prošle 2019. godine je i zvanično registrovano.\nAntonije Davidović koji je inače poznat po skandalima pridružio se demonstrantima na protestima ispred Skupštine, gde je pozvao demonstrante da ometaju novinare u njihovom radu.\n"Upadajte novinarima u prenose, nemojte da ih bijete, ali ne dajte im da rade i lažu. Dok smo dominantno bili pravoslavni svet, tada je bilo mirnije", rekao je raščinjeni monah okupljenim demonstrantima.\n"Ne sme biti povremene agresije dok ovde ne dođe 100.000 ljudi" vikao je ovaj raščinjeni monah kojem je SPC oduzela monaški čin još pre desetak godina, a koji je prisutnima pričao i o čipovanju, migranitma i korona teroru.\nOvaj čovek inače je poznat po nizu skandala, između ostalog i zbog nasrtaja automobilom na policajce pre nekoliko godina, zbog čega je i hapšen, bio je i jedan od organizator skupa protiv Parade ponosa 2019. godine.\nGrupa ekstremnih desničara paradirala je tada zatvorenom ulicom oko koje se nalazila Žandarmerija. Dok su neki od njih pevali "Oj, Kosovo, Kosovo", raščinjeni monah održao je i govor u kojem je kritikovao ne samo učesnike Prajda već i "poziciju, opoziciju, ali i policiju". On se nameračio i na Jevreje i masone, koji su, prema njegovim rečima, "krivi za sva zla", šireći na taj način mržnju prema svima koji nisu "pravoslavni hrišćani". Takođe je napomenuo da će "s božjom pomoći blokirati ceo grad!"\n"Bitno je da protiv zla svaki pravoslavni hrišćanin treba da uradi maksimalno što on može, a gospod će da nadomesti sve ostalo. Nije nas malo, a ceo grad s božjom pomoću i molitvom treba da bude blokiran, dok oni vrše nasilje, silovanje srpskog naroda… Ne sme se ćutati jer njihova okupacija leži na laži. Ne sme se samo gledati na internetu da se propoveda istina, već se mora izaći na ulice. Ulica je prirodna, internet je veštački. Tamo se ljudi predoziraju informacijama i samo se još više ulenje, zaborave šta su dužni pred bogom i rodom činiti", rekao je Antonije Davidović u govoru koji je održao u okviru skupa protiv Parade ponosa.\nNjemu je, kako saznajemo, zabranjeno da nosi mantiju, a svako pojavljivanje u javnosti u monaškim odorama Crkva smatra kao lažno predstavljanje.\nSrpska radikalna stranka (SRS) saopštila je danas da je republičkom javnom tužiocu Zagorki Dolovac podnela krivičnu prijavu protiv ministra unutrašnjih poslova Nebojše Stefanovića zbog sumnje da je plagirao doktorski rad.


Predsjednik Islanda odbio da ode u ložu i u dresu gledao meč sa tribine\nIslandski fudbaleri ''kupili'' su čitav svijet svojim partijama na Evropskom prvenstvu u Francuskoj. Iako su sinoć od Trikolora demolirani u četvrtfinalu, Islanđani uzdignutog čela napuštaju smotru najboljih reprezentacija Starog kontinenta. ...\nEuro2016 | Island |\nVIDEO - Islandski komentator ''jedva preživio'' pogodak Sigthorssona\nFudbalska reprezentacija Islanda sinoć je osigurala historijski plasman u četvrtfinale Evropskog prvenstva u Francuskoj. Dok su igrači senzacije ovogodišnjeg Eura briljirali na terenu, sve je to na svoj način ispratio komentator islandske televizije. On ...\nIslandski vulkan Hekla svakog časa spreman na erupciju\nNaučnici nakon posljednjih istraživanja upozoravaju da bi vulkan Hekla na jugu Islanda, poznatiji kao "vrata pakla" mogao eruptirati svakog časa. Posljednja stručna istraživanja su pokazala da su aktivnosti lave na dubini ispod vuklanskog lanca na jugu ...\nIsland | Vulkan |\nGrupa izbjeglica iz Sirije koji su stigli na Island veoma su toplo dočekani u toj evropskoj zemlji, javlja Anadolu Agency (AA). Naime, grupa od 35 sirijskih državljana stigla je na Island gdje ih je na aerodromu dočekao premijer Sigmundur Davíð Gunnlaugsson ...\nizbjeglice | Island |\nIsland osudio 26 bankara na ukupno 76 godina zatvora zbog uloge u financijskoj krizi\nIceland Magazine javlja da su ovog mjeseca na Vrhovnom sudu Islanda i okružnom sudu u Reykjavíku izrečene zatvorske kazne trojici menadžera iz banke Landsbankinn i dvojici iz banke Kaupþing, kao i jednom investitoru. Magazin navodi da je s posljednjim ...\nbanke | Island | Recesija | Osuđeni |


Početna strana Blogovi\nKoje vrste cevi se koriste za instalaciju bazena?\nIzgradnja bazena je ogromna investicija za vaš budžet. Mnogi vlasnici kuća koji odluče da naprave bazen u svom dvorištu obraćaju veliku pažnju na dizajn i izgled bazena, ali ne uzimaju uvek u obzir kvalitet opreme koja se ugrađuje....\nUkoliko posedujete bazen bez filtracionih uređaja, ova filtraciona jedinica je pravo rešenje za Vas. Osnovni zadatak ove filtracione jedinice jeste da čisti bazen od nečistoća, vrši pravilnu cirkulaciju vode i daje jedinstveno...\n5 razloga zašto volite hidromasažne kade\nHans Craft hidromasažne kade mogu Vam pružiti užitak koji Vam je potreban da se maximalno opustite i uživate u jutarnjim rutinama, popodnevnom odmoru ili većernjem druženje sa prijateljima, porodicom ili partnerom u Vašem domu.\nSistem slane vode u bazenima\nBazeni koji koriste sistem slane vode postaju sve popularniji. Bilo da pravite novi bazen ili da razmišljate o uvođenju elektrolize na vašem postojećem bazenu, postoji nekoliko ključnih stavki koje morate uzeti u obzir.\nŠta je tepidarijum i koji su njegovi benefiti?\nTepidarijum je nastao kao soba za opuštanje u rimskom stilu sa toplim ležaljkama postavljenim u prostoriji. Ovaj dizajn datira još iz vremena rimskih kupatila pre više od 2.000 godina.\nKoja vrsta drveta je najbolja za saune?\nOdabir prave vrste drveta za vašu saunu je najvažniji aspekt prilikom pravljenja saune. Glavni faktori koje morate uzeti u obzir pri odabiru odgovarajuće lamperije su otpornost na truljenje, otpornost na zagrevanje, izgled i aroma koju drvo...\nLED nameštaj - Inovativni dizajn za Vaš enterijer\nLED nameštaj je napravljen od visoko kvalitetnog ojačanog akrilnog materijala sa LED diodama ugrađenim unutra. Zbog akrilnog materijala, nameštaj je vodootporan i može se koristiti u zatvorenom ili na otvorenom prostoru. Takođe...\nDa li se stakleni mozaik može koristiti u kupatilu?\nNije lak zadatak odabrati prave pločice za kupatilo. Mnogo je faktora koje treba uzeti u obzir prilikom odabira staklenog mozaika, kao što su boje, veličina i dezen. Postavlja se pitanje da li je stakleni mozaik dobar izbor za oblaganje...\nŠta je to aroma difuzor i kako se koristi?\nAromaterapija je praksa korišćenja esencijalnih ulja za terapeutski efekat. Aromaterapija se koristi vekovima. Kada se udahnu, molekuli mirisa u esencijalnim uljima putuju od olfaktornih nerava direktno do mozga i posebno utiču na amigdalu,...\nKako odabrati pločice za bazen?\nU današnje vreme više nije luksuz imati sopstveni bazen u dvorištu. Svaki prosečan čovek može da...\nDa li je neophodno pokriti bazen tokom zimskog perioda?\nSezona kupanja i korišćenja bazena je relativno kratka i traje samo nekoliko meseci, osim ako ne živite u izuzetno tropskom regionu. U većini slučajeva nećete koristi vaš bazen u periodu tokom 8...\nŽivimo u vremenu u kom je sve više virusa, novih bakterija, mikroorganizama, grinja, prašine, zagađenih vode i vazduha. Baš zbog takvog vremena u kom živimo, na globalnom nivou, ljudi su počeli maksimalno da uvode u svoj...\nPrednosti infracrvene saune u odnosu na tradicionalnu saunu?\nVerovatno ste već jednom ili dvaput u životu iskusili čari infracrvene saune, ili možda još niste, a razlog što ste ovde je taj što ste zapravo znatiželjni.\nOva vrsta tehnologije prvi put je otkrivena početkom 19....\nHarvia ukrasni zid\nDekorativni panel predstavlja inovaciju u interijeru, koji pomaže da pretvorite Vašu saunu u moderan ambijent.\nPražnjenje bazena tokom zime? DA ili NE?\nZima je zasigurno period u godini koji vlasnike bazena na otvorenom ne ostavlja ravnodušnim. Nakon dugog i toplog leta, sunčanja i uživanja na ležaljci kraj bazena uz zrake sunca...\nKako očistiti zapušteni bazen pun algi ?\nAko imate dovoljno sreće da vaše dvorište ukrašava jedna ‘’oaza’’ za opuštanje i rekreaciju, pored svakodnevnog korišćenja, neophodno je i da na adekvatan način održavate tu istu...\nNAJVEĆA INTERNET PRODAVNICA OPREME ZA BAZENE I SAUNE - AQUAPLANSHOP\nAquaplan je porodično preduzeće, koje se bavi već dve decenije veleprodajom i maloprodajom bazenske i wellness opreme. Uz pružanje usluga u izgradnji i montaži različitih objekata, stvorili smo reputaciju pomažući kupcima u odlučivanju oko izbora...\nDa li znate da u Beogradu i Novom Sadu imate specijalizovane prodavnice bazena i sauna?\nOvi člankom najlakše je definisati i pojasniti razlike profesionalnih prodavnica bazena i opreme u odnosu na velike Hyper markete i robne kuće koje prodaju između ostalih kućnih potrepština i dečije bazene i hemikalije za njihovo...\nŠta su ugradne tramboline?\nPo definiciji, ugradne tramboline su tip sportske opreme, namenjen prvenstveno deci (mada ima i sjajne zdravstvene benefite za odrasle) i madjima, gde lako i efikasno...


Proglas "Obrazovanje-Jednakost-Emancipacija Naše savremene utopije" - Le site du Lien International d'Éducation nouvelle\nAccueil » 4 - Nos médias » Manifeste - Manifesto - Manifiesto - Манифест » Proglas “Obrazovanje-Jednakost-Emancipacija Naše savremene utopije”\nsačinjen na Kongresu Novog obrazovanja\nNaše savremene utopije\nhttp://www.gfenlyonnais.fr/?cat=9 - [Ime, Prezime, Elektronska adresa (koja neće biti objavljena), Zvanje koje će stajati uz vaše ime (nije obavezno), Zemlja, Naziv ustanove, Skraćenica (nije obavezno), Sajt (nije obavezno)]\nDa li mi, društveni akteri, prosvetni radnici i stvaraoci želimo da i dalje postoji školski sistem koji tako često, i kod dece i kod odraslih, uništava ličnost i inteligenciju? Da li želimo da održavamo nepromenjenu pedagošku praksu, istovetne nastavne sadržaje, evaluaciju-selekciju nasleđenu iz ranijih vremena? Ne. Utopijsko stanovište je kamen temeljac našeg prodloga za školu i obrazovanje 2017. godine.\nPedagogija je osuđena na utopiju\nPolaganje nade i verovanje u budućnost nisu vrlina, već izraz društvene inteligencije i hrabrosti. Prihvatati tuđe mišljenje, obuzdavati nasilje, negovati empatiju, stvarati prostor za zajedničko razmišljanje i delovanje, biti oprezan sa rečima i njihovom upotrebom, stvarati individualnost u kolektivu, raspravljati – to su ideje vodilje našeg angažovanja.\nBez škole koja svakom detetu i odraslom u našim zemljama daje mogućnost i slobodu da izgrade zajedničku i dostojanstvenu budućnosti – bez škole koja pokušava da se istinski transformiše – nikakav trajni izlaz nije moguć u političkom i humanom smislu. Borba nije laka, ali je uveliko započeta. Mnoge aktivnosti u Francuskoj i u svetu to potvrđuju.\nČovečanstvo je JEDNO. Njegova različitost je njegovo bogatstvo. Naša obrazovna i građanska aktivnost mora se rukovoditi sloganom Svi su sposobni.\nSve je rečeno, ali ništa nije učinjeno\nMi smo nasledili jedan prećutni društveni sporazum, koji školi dodeljuje dvostruku ulogu:\n– da vaspitava i obrazuje svu decu;\n– da istovremeno organizuje društvo tako što vrši selekciju iste te dece.\nMi, prosvetni radnici, dovedeni smo u šizofreno stanje. Ono nas sprečava da obavljamo svoju vaspitnu misiju. To stanje, koje potvrđuju istraživanja u obrazovanju, istrajava zahvaljujući načinu rada koji se ustalio u školi.\nŠkola je postala institucija kojoj je, paradoksalno, potreban neuspeh da bi funkcionisala. Kvalifikacija i diskvalifikacija su spojene kao dve strane medalje. Bez diskvalifikacije jednih nema kvalifikacije drugih.\nŠkola stvara probleme, a onda osmišljava i razvija razne mehanizme kojima se bori protiv njih; ali ti mehanizmi su neefikasni, a problemi koje škola treba da otkolini i dalje postoje. Jer je novim zanimanjima koja žive od otklanjanja problema potreban neuspeh da bi opstajala. Tako se stvara začarani krug.\nTako se unutar školskih zidova “tajno odigrava” jedan društveni proces, istovremeno suštinski važan i sramotan: rana selekcija onih kojima će biti uskraćeni “visoki položaji u društvu”. To razvrstavanje se prihvata jer izgleda legitimno.\nLegitimnost pod znakom pitanja\nTu legitimnost, u društvenom i pedagoškom smislu, stvara sâmo ponašanje neuspešne dece: ona vrlo rano usvajaju subjektivno uverenje da su odgovorna za to što su im uskraćene neke ugledne škole, smerovi ili odeljenja. Tom prebacivanju odgovornosti sve više su skloni i roditelji.\nŠkola uspešno obavlja svoj zadatak: ona tera učenike i njihove roditelje da u krajnjoj liniji prihvate na sebe neuspeh koji proizvodi škola. Ali niko od aktera nije svestan te pojave. Učenički roditelji imaju puno poverenje u obećanja koja im daje škola.\nSloboda, bratstvo, jednakost, vrednosti koje ističe škola, okrenute su naopačke selekcijom koja se opravdava tobožnjim obrazovnim značajem: “potreba za ocenjivanjem”, “opravdanost takmičenja”, kažnjavanje. Ovi argumenti, u stvari, pojačavaju društvenu segregaciju tako što uspustavljaju hijerarhiju među znanjima, kulturama i osobama.\nNemoguće je boriti se protiv programiranog neuspeha ugrađenog u školski sistem. Razni vidovi školske prakse služe tom zastranjivanju zato što su u skladu sa onim što nalaže institucija. Tom vrtlogu segregacije uspešno se odupiru same retki aktivisti. Neposlušnost je stoga neizbežna.\nIpak postoje pedagoški postupci koji se ne zasnivaju na selekciji i odeljenja u kojima se ne dosađuje! Gde škola nije “mučenje”! Gde se uči i podučava sa zadovoljstvom. Ali pošto uspeh takvih postupaka može da ugrozi sistem, on sam ne može da ih vrednuje i još manje da ih uključi u sebe. Takva dragocena iskustva ostaju isuviše marginalizovana da bi se šire rasprostranila.\nPostoje i pedagoški pokreti koji pokazuju kako bi izgledala škola bez isključivanja i čak teorijski zasnivajuju svoje iskustvo, ali se iz istih razloga njihov uspeh sistematski obezvređuje, a njihovi stavovi se pobijaju, opovrgavaju i iskrivljuju. Kao i svako iskustvo koje može da ugrozi sistem. Osim toga, obrazovanje nastavnika ne organizuje se tako da oni postanu pedagozi, prakričari-istraživači čije se društveno angažovanje sastoji u tome što predlažu “praktične teorije” za obrazovanje u skladu sa potrebama svog radnog mesta. To školu lišava dragocenih modela dobro osmišljene vaspitne delatnosti.\nSa stanovišta demokratije, hitno je potrebno preispitati dosadašnju školsku praksu, inače će javna škola kao takva nestati.\nRazgraditi sadašnjost, osmisliti budućnost\nRazumeti i protumačiti\nda bi se moglo predložiti\nŠkola se teško oslobađa shvatanja koja su preovladavala ranije, a preovladavaju i danas u našem društvu nejednakosti: eksploatacija čoveka od strane čoveka, porobljavanje, prinudne migracije, razni oblici autoritarnosti, sukobi, ratovi i kolonijalizacija, seksizam, rasizam, etničko razdvajanje, odbijanje istorijskog pluralizma, strah od “drugog”.\nOdvažiti se na utopiju predstavlja neophodan uslov za konstrukciju i rekonstrukciju planetarnog društva oslobođenog zabluda iz prošlosti. I to najpre u školi, gde upravo treba preispitivati ona uverenja, stavove i verovanja koji opterećuju budućnost mladih, i zameniti ih predlozima koji imaju veću emancipatorsku vrednost.\nNaše utopije u vezi sa uvreženim shvatanjima i stavovima:\n– Uverenje da je nemoguće izbeći isključivanje, diskriminaciju i nasilje koji vladaju u institucijama Republike. Mi se, naprotiv, zalažemo za to da se stvore uslovi za mešanje kultura, za “kreolizaciju”, kako bi se kroz ljudske priče i pokretljivost pojavila nova dela, novi ideali i novi odnosi. Ponovo povezati istorijske niti i zajednički stvarati budućnost koju ćemo deliti.\n– Dete koje se smatra slabim, lošim, koje treba korigovati i uspraviti, koje je nerazborito i sklono lenjosti, a koje mogu da usprave jedino autoritet, kažnjavanje i “nulta tolerancija”. Neophodno je promeniti takvo shvatanje deteta, kao i odnos prema školi, učenju i kulturi; omogućiti da se humanističke vrednosti prenose istovremeno sa znanjem; demokratski raditi sa građanima bilo koje kulture bez obzira na njihov identitet, bez izopštavanja, bez uspostavljanja hijerarhije.\n– Bratstvo se meša sa sažaljenjem, što podstiče i održava pomoć “defavorizovanima” i na taj način pojačava nejednakost i čini je legitimnom. Naprotiv, solidarnošću svih aktera angažovanih u učenju može se izgraditi bratstvo, čije stvaranje sprečavaju formalne i neformalne lekcije koje se neprestano dele.\n– “Jednake šanse” koje navodno garantuje škola jesu društvena laž. One učvršćuju nepravedni sistem razvijajući osečanje da svako “zaslužuje” svoju sudbinu. One sprečavaju da se neko žali ili da nešto zahteva, pošto je već “učinjeno sve” da bi se svima dala šansa da uspeju! Ta obmana zasniva se na postavci da se uspeh jednih i neuspeh drugih objašnjava urođenim “darom” ili pak ličnom zaslugom.\nMi tvrdimo da takve predstave proističu iz pogrešnog shvatanja razvoja i učenja. I iz činjenice da je teško priznati da se uspeh i neuspeh izgrađuju u društvu. Zbog toga je hitno potrebno da zajedno kritički analiziramo mehanizme društvene diferencijacije i hijerarhizacije; da razumemo i objasnimo nasilje rasprostranjeno u školi i u svim drugim institucijama, a koje pogoduje održavanju nejednakosti.\n– Prenošenja znanja sa razumevanjem: to shvatanje primorava učitelje da budu dovoljno umešni da popune prostor koji deli onoga ko ne zna od znanja koja treba da dostigne; to shvatanje opravdava i pojačava nejednakost shvaćenu kao nešto što je dato samo po sebi; posledica je to što potčinjeni odustaju od znanja za koja misle da su im nedostupna.\nNaprotiv, treba se uzdati u istraživanje i pedagošku inventivnost da bi se izgradilo bratstvo iz koga će se roditi emancipacija; u uzajamno razumevanje između učenika i ostalih aktera u školi; u solidarnost u učenju; u sposobnosti nastavnika da sprovedu planove koji omogućuju svima da uspeju zajedno.\n– “Lepo ponašanje” kao novi vid normiranja. Ono ima za cilj da svakoga usaglasi sa slikom idealizovanog učenika, koji je “po prirodi” tačan, revnostan i vredan, koji svojevoljno učestvuje u životu škole i koji je “srećom” potpuno lišen kritičkog duha!\nNasuprot tome, mi želimo da stvorimo prostor za mišljenje i delatnost gde upitanost izaziva čuđenje, znatiželju i zadovoljstvo u zajedničkom učenju. Potraga za smislom je pokretač svakog vida učenja i put ka sticanju individualne i kolektivne emancipacije.\n– Uverenje da je takmičenje izvor motivacije, da podstiče učenje, da opravdava napore i žrtve, tako što razdvajaja zadovoljstvo i rad.\nIzbegavajući bilo kakvo ukalupljivanje, mi želimo da kroz saradnju ujedinimo zadovoljstvo i rad, da podstičemo otkrivanje, da uvažavamo svačije iskustvo, da negujemo empatiju.\n– Sistem selekcije koji aktivnost učenika usmerava ka dobijanju dobrih ocena, a ne ka sticanju i utvrđivanju znanja; on tako stvara konkurenciju među učenicima i dovodi u ćorsokak kako učenike iz najširih narodnih slojeva, tako i samu demokratiju.\nPreko je potrebno da najzad razdvojimo kontrolu i evaluaciju. Da evaluaciju počnemo da shvatamo kao nešto čime se osmišljava delatnost, i to na osnovu analize pređenog puta i puta koji tek treba preći; da probudimo kritički duh; da osmislimo nastavne situacije koje nastavnicima i učenicima omogućuju da osete koliko je rad važan za učenje, i to rad koji se obavlja u klimi poverenja i bez straha od osude; da cenimo i vrednujemo napor učenika.\nSada kada smo stekli svest i uverenja, potrebno je da činjenično stanje i svoje predloge pretvorimo u dela.\nS utopije na delo\nPotrebna nam je ambiciozna škola, koja sve učenika smatra inteligentnim i jednakim.\nŠkola koja se zasniva na razboritosti i realističnosti: koja se poziva na razboritost nasuprot trenutnoj ljudskoj zbrci i na realističan odnos prema stečenim znanjima i iskustvima. Da bi se postigao uspeh, treba se osloniti na to što je postignuto, kao i na energiju koje se već ispoljava i samo želi da bude dodatno upotrebljena u toj zajedničkoj utopiji, i u oblasti učenja i u oblasti obrazovanja građana.\nŠkola koja ohrabruje i podstiče znatiželju, čuđenje, duhovitost, neobične događaje, nepredvidljive susrete, stvaranje, intelektualno previranje, nered koji dovodi do novih otkrića, koji daje sigurnost da se prevaziđe strah, da se prihvate nejasnoće i neizvesnost pre nego dogme; da se neprestano podstiče želja za učenjem, da se postavljaju vlastita pitanja i da se ona suočavaju sa tuđim pitanjima, da se odoli svakoj vrsti uticaja.\nŠkola koja postavlja izazove, probleme koje treba rešiti, teškoće koje treba prevazići: to zahteva da osoba pokrene svoju energiju, inteligenciju i ljudskost, jer tada napor obećava da će se vrata otvoriti, da će se postići nenadani uspeh, da će se znanje unaprediti, da će se steći nove veštine, da će se doživeti neočekivane pustolovine, da će se dostići emancipacija.\nŠkola koja ne uspostavlja hijerarhiju između nastavnih predmeta, koja odbija podelu na manuelno i intelektualno i koja, naprotiv, u svakoj nastavnoj situaciji ume da iskoristi delovanje ljudskog mišljenja. Škola koja ne nudi sterilna znanja u ime navodne nepristrasnosti, već učenicima osvetljava polemičnu prirodu svakog raskoraka u znanju i mišljenju.\nŠkola u kojoj se znanje deli sa drugima, u kojoj se sa radošću uči i stvara zajedno, u kojoj se hrabro kroči putevima kojima su išli naši prethodnici i učestvuje u onome što predstoji, a to je zajednička izgradnja i oblikovanje sveta.\nŠkola u kojoj su svi sposobni, škola koja teži tome da svako postigne najviše što može zahvaljujući saradnji, uzajamnom pomaganju i visokim ciljevima. Škola jednakosti na delu, a ne na rečima.\nNaša je odgovornost da izgradimo takvu ambicioznu školu koja sve učenike smatra inteligentnim i jednakim.\nPRVIH 100 POTPISNIKA\nManifesto de – G.F.E.N (Franca Asocio pri Nova Edukado : lingvogrupoj el Liono kaj Provenco) – G.R.E.N (Romandasocio pri Nova Edukado) skribita post kolokvo samtitolé Ni estas en la momento de elekto Ĉu ni, sociaj aktoroj, edukistoj, kreintoj, volas eternigi lernejan sistemon tiel ofte detrua tiom de la inteligenteco kiom de (suite…)… Lire la suite…


Video kolumna “Kuvar u Nemačkoj” – kolike su plate kuvara? – MINHEN – Moj Grad\nVideo kolumna “Kuvar u Nemačkoj” – kolike su plate kuvara?\nPozdrav svima, ja sam Ivan Stanojević, rođen 05.07.1974 god u Beogradu. Po zanimanju diplomirani gastronom – kuvar. Inače, ljubitelj moderne tehnike i Fiat-ovih automobila, a na prvom mestu tata dve devojčice. Pored svega novopečeni Vloger i saradnik portala Minhen Moj Grad.\nNa svom kanalu pokušavam da pomognem informacijama i opisima, drugima da se ohrabre i dođu u Nemačku i rade u ugostiteljstvu, konkretno kao kuvari jer sam i sam kuvar, a zovu me i Chef, Koch ili Cook… zavisi u kom restoranu radim. Kada budem obradio ovu temu, neću se zaustaviti već ću se baviti gastronomijom, kuvanjem, hranom uošteno, Unboxing-om, savetima o svemu navedenom, kao muzikom i ko zna sve čime. 🙂\nSnimam, i snimaću o kuvanju, receptima, druženju sa drugim kuvarima, obilaske restorana u Minhenu i Beogradu i opštim temama o životu u Nemačkoj.\nPratite me na Youtube i na portalu Minhen Moj Grad.\nDo sledeće prilike, kuvarski pozdrav – “prijatno” 🙂\nTags: kolumna, kuvanje, kuvar, minhen, nemačka, njemacka, plata\nPrevious Video kolumna Kristijan Ježovita – “One reči” nemačkih gradilišta\nNext Video kolumna “Kuvar u Nemačkoj” – Nemci su šampioni sveta u reciklaži\nVideo kolumna “Kuvar u Nemačkoj” – Minhen u doba Korone\nVideo kolumna “Kuvar u Nemačkoj” – Ma, lako je njemu (motivacioni video)\n2 thoughts on “Video kolumna “Kuvar u Nemačkoj” – kolike su plate kuvara?”\n10/12/2019 at 13:00\ndobro si se progurao svaka cast …i sam sam imao skoro istu sudbinu ,na kraju sveza pet\nLjubisa Duric says:\nRadim u Bocholt-u kao glavni kuvar u malom restoranu, radno vreme mi je od 15:30 – 22:30 imam jedan slobodan dan, plaćen smeštaj, topli obrok i piće, plata je u proseku 2100 netto, nekada bude veća a nekada malo manja, najmanja je 1980€, zanima me da li je to ok po vašem mišljenju


kancelarijska stolica bolt - Hoklica\nNova kancelarijska stolica bolt\nmodel "gaming stolica" sedište i naslon – crna eko-koža sa plavim detaljima plastični rukonasloni, baza i točkićigasni mehanizam za podešavanje visinenosivost do 110 kg\nhoklica.com nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete kancelarijska stolica bolt po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi kancelarijska stolica bolt na tržištu Srbije.\nVisina: 110.00 cm\nHoklica.com nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete kancelarijska stolica bolt po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi kancelarijska stolica bolt na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željene stolice, ne morate da lutate od sajta do sajta da pronadjete odgovarajuce stolice, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za kancelarijska stolica bolt sa PRODAVCEM. Hoklica.com ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za kancelarijska stolica bolt. Pre kupovine, podatke za kancelarijska stolica bolt proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Muratović: Mladi fudbaleri prioritet Jošanice - IndeksOnline.rs\nNaslovna Sport Fudbal Muratović: Mladi fudbaleri prioritet Jošanice\nMuratović: Mladi fudbaleri prioritet Jošanice\nNOVI PAZAR – Fudbaleri Jošanice predvođeni novim trenerom Elvirom Muratovićem gostovanjem u Gruži predstojećeg vikenda počinju takmičenje u Šumadijsko-raškoj zoni.\n“Najbitnije je da smo se skupili i da smo dobro radili u prethodnom periodu. Nemamo imperativ, osim da afirmišemo mlade igrače poput Mirze Šaćirovića, Harisa Terzića, Džejlana Rašljanina, Veljka Sretenovića ili Emina Plojovića”, rekao je Muratović.\nČak osam ekipa moralo je da se na kraju prošle sezone iz Srpske lige Zapad preseli u niži rang, a takvu sudbinu nije uspela da izbegne ni Jošanica.\n“Šteta što se to dogodilo, ali ispalo je praktično pola lige. Inače, sa nama su i dalje Sadin Smajović, Dženan Plojović, Semir Sadović, Ermin Ibrahimović, Dženan Gicić i još neki igrači. Oni sigurno imaju kvalitet, koji je mnogo iznad ovog ranga”, naveo je Muratović.\nDoskorašnji član stručnog štaba superligaša Novog Pazara ocenio je da bi najveći rivali Jošanici u borbi za visok plasman trebalo da budu Tutin, kragujevačka Šumadija 1903 i Karđorđe iz Ribnice.\n“Tu su još Mokra Gora iz Zubinog Potoka i raščanski Bane 1931, kao dojučerašnji srpskoligaši. Naravno, ako nam se ukaže prilika da se borimo za povratak među srpskoligaše, oberučke ćemo je iskoristiti. Ali, o tom potom”, dodao je Muratović.\nGruža i Jošanica igraju meč prvog kola Šumadijsko-raške zone, koji je zakazan za subotu od 17 časova.\nPrethodni tekstPutin poklonio buket cveća Angeli Merkel\nSledeći tekstMilanović pred Vojvodinu: Da ne ponovimo greške sa Voždovca\nNovopazarski srednjoškolci od naredne nedelje na online! Evo plana za osnovce\nNOVI PAZAR - Bokser novopazarskog Dandija Džejlan Toskić plasirao se danas u finale Prvenstva Srbije u Šapcu, gde nastupa u kategoriji do 71 kilograma. On...


Astrologija - Sanja Perić\nObjavila sanja perić on Nov 26, 2006\nimage: “Jupiter” (1597) © Matham Jacob\nThis image is in the public domain because its copyright has expired / Autorsko pravo za ovo delo je isteklo\n“No, u svakom slučaju… on je neko ko prvi nudi, prvi daje, prvi pruža ruku, jer davanje je radost njegova plemenita samoljublja!”\nOvaj tekst posvećujem Jupiteru. Mom vodiču i zaštitniku, i ni malo slučajno ga započinjem citatom moga učitelja, koji pokazavši mi put i dozvolivši mi da sa baklje njegovog znanja ulovim jedan plamičak, predstavlja Jupitera samog.\nKada bi samo znali kako je teško započeti ovo pisanje. Radovala sam se ovom tekstu danima, dok sad kao da mi fale reči jer tražim najbolje, nikako obične, tražim one koje bi mogle da fasciniraju, kao što i svako sa jakim Jupiterom ili Strelcem želi da fascinira, da ponese i oživi u bukvalnom smislu te reči te potom radostan posmatra ono što je oko sebe stvorio. Zato ne bih da ovo bude običan astrološki tekst na temu Jupitera… Volela bih da uspete da oživite onog Jupitera u vašim horoskopima, da poverujete u njegovu dobrotu i spremnost da vam izadje u susret na prvi poziv. Sve tuge neće time nestati, ali će neki smisao naći. Nisam čitala Bibliju od korica do korica još uvek, al ono što povedena svojim Jupiterom koji je u Ribama često citiram (a Ribe su vezane za hrišćanstvo, te otuda verovatno i baš taj citat sad) je: “traži i dobićeš, kucaj i otvoriće ti se…” E, to je suština onog u šta Jupiter veruje, da rešenja i izlaza uvek ima.\nA svi ga imamo negde u horoskopima, svi imamo tog dobričinu koji samo čeka da se da, jer samo to ume. Neće Jupiter tražiti pomoć, neće tražiti uslugu, pa i ako to uradi, uradiće jer je nekom drugom nešto potrebno a ne njemu samom. Njegovi ciljevi su pravda, harmonija, bogatstvo, mudrost, pozitivizam, gotovo da idealima teži reklo bi se, al on u te ideale i veruje. On nije zainteresovan da spase jednog, on hoće da ruku pruži svima, njega ne zanima svadja supružnika niti otkaz najbližeg, već sudbine bespomoćne dece i porast nezaposlenih… jer objasnite njemu to, kako da on bude istinski radostan kada zna i vidi patnju drugih? I tu je sva razlika Saturna i Jupitera, jer iz iskustvenog, Saturn sebe lako sa uniženima poistovećuje, sa uvredjenima, bespomoćnima, onima koji su osetili nepravdu života na svojoj koži, onima koji za bedu ili nemanje znaju, i patnju njihovu bolje od ikoga razume. A Jupiter? Oduvek je imao, pa i kada je to bilo tek nešto da se preživi, opet je imao gde da prenoći, šta da pojede, opet su ga neke spremne ruke nekog drugog Jupitera sačekivale, i pravu nesreću (što daje Saturn ili Jarac) kao ni pravo zlo (što donose Pluton i Škorpion) ipak nikada neće razumeti ma koliko ga u iskustvenom imao, nikada zapravo demon zla u njemu neće se probuditi niti ono bespomoćno biće koje bukvalno izbora nikakvog nema. I baš zato, more takvih njemu grižu savesti budi jer kako da njemu bude dobro a nekome loše, kako da se on raduje ako je bar jedan pored njega nesrećan? Logika i svest se bune protiv toga, pa zato na prava odlazi il’ filozofiju ne bi li u tim sveskama mudrih našao opravdanje za takav svet. Rodjen sa jakom logikom makar bio samouk, ne prihvata bezizlazne situacije i slepo veruje da rešenja mora biti. Zato lista, čita, sluša, željan znanja reklo bi se, a zapravo željan istine koja će ga osloboditi eventualne krivice.\n“Slobodom ljudskom ovladjuje samo onaj ko umiri svoju savest”, reče Dostojevski u Karamazovima, i ne sumnjam da je ova rečenica izmilela iz njegovog Merkura u jupiterskom Strelcu, i Jupitera u 9. kući koja je opet, analogna Jupiteru. Razumeti i naći smisla u životu ma kakav on bio, opravdati svakoga za život koji mu je dat, o da, to Jupiter može lako. I čini se sve lakše dok još nema, dok nešto nije stvorio, dok kakvo bogatstvo nije napravio, a potom moliće se da mu i komšiluk bude bogat il mudar bar, da u njemu nema talentovane dece što para za školovanje nemaju, ni na smrt bolesnih, a ako ih bude, evo ga gde prvi odlazi i nudi svoju pomoć – ako ima novca onda novac, jer logika egzistencijalnog koju on razume objavljuje istinu da novac mnogo toga rešava i zato mu samo novac toliko i treba , da reši, pomogne, učini nekome pa i sebi, naravno i sebi uvek jer na sebe ne zaboravlja, al’ opet, ako bi samo mislio na sebe ne bi sebi to oprostio niti bi mira iskrenog imao i samo bi prizivao kakvo zlo da ga oslobodi bogatstva pa da ponovo bude pošten i miran. A ako nema novca onda će pomoći tako što će drugima kao za sebe pomoć tražiti, pa ako ni to ne može, onda će ovaj lik mudrog lica makar bio i sa četiri razreda osnovne, slušati onog koji je u problemu i savet nekakav mu davati, pričaće sa njim unedogled, satima i danima, samo da olakša…. kome? Naizgled tom jadniku, al ne, on time zapravo olakšava sebi i pokušava da plemenitošću spase sebe od krivice.\nAl’ zašto bi Jupiter osećao krivicu, kad nikome nije naudio niti je sposoban istinski za to… Jedina njegova krivica je što mu je dobro, što je previše opušten ili srećan a zna da neko nema ili ne može ili pati. Zato ovaj neretko potomak aristokrata i bogataša, potomak velikih putnika i trgovaca koji su nekada za gospodu važili, iako prihvaćen i od onih na najvišim pozicijama koji ga sami nekako uz sebe vezuju, uvek može i ima potrebu reklo bi se, da bude sa onima koji “običan svet” čine, sa prostim narodom jer samo taj narod njemu sreću donosi. Kada je njima dobro – dobro je i njemu i zahvalan, kako samo Jupiter ume da bude, odlazi tada domu svome pun vere, srećan što dobro postoji. Jer, sve što je ikada naučio daće drugima, i sve što je ikada zaradio podeliće sa drugim. On ne ume da kaže “ne”, on nudi i pre nego ga pitate… i skoro pa blesav što je takav, da nema ovaj bog reda u sebi gnev koji iz perfektnog i božanskog osećaja pravde ide. Te ćete ga često videti da je ljut i poput andjela osvete zavodi red, bori se za jednakost i pravdu, traži opravdanja. Odmah bi on nekome dao otkaz jer zabušava i zaposlio nekog ko na posao dugo čeka a treba mu više nego ovome, misleći da time čini dobro delo. Odmah bi on sve novce u škole i bolnice uložio, pa baš zato politiku nikada neće razumeti do kraja vodjen idealima dobrog. Kada bude došao momenat za laž, prevaru, ili će odustati ili će se uporno za ono u šta veruje da je jedino ispravno bezuspešno boriti. On ne zna da spašeni ne mogu biti svi, niti harmoničan svet ikada može biti uspostavljen sve dok je patnje i nesrećnih, jedan se spase, drugi strada, večiti je to krug, al ne, on i u najvećoj sumnji veruje da je sve samo trenutno i da će kad tad biti bolje, i da svaki čovek sam sebi može da pomogne… Zato nekad na žalost, ceo život mu prodje u nekakvoj borbi i čekanju na “bolje sutra” koje je uvek dobro al možda nikad bolje, pa mu ceo njegov život nekad bude jedno gorko iskustvo optimizma i vere u dobro. No i tada, pošto smisao u svemu mora naći, ako mu bar deca budu uspešna i zadovoljna, ako svi oni kojima je ikada značio budu dobro, videvši u svemu deo svoje zasluge naći će mir i tada, do sledeće situacije kada se ponovo seti sebe…\nNjemu iz svih ovih razloga, najviše zato odgovaraju zanimanja u kojima će moći da svoju misiju sprovodi neometan od drugih, bilo kao lekar, profesor, reditelj (Kusturica na primer je tipičan primer Strelca, samnim tim i Jupitrera, te iz gornjeg pasusa možda će nekome sada biti jasnije zašto svaki film snima sa ciganima), obdaren snagom vizije da iz činjenica logikom spozna tajnu budućnosti odličan je savetnik, idejni vodja, onaj koji druge pokreće na ideje i rad.\nPravdoljubivost, moral, koji savest njegovu mora da zadovolji i miran san mu donese, i blagostanje koje sigurnost u imućnosti nalazi glavne su odlike ove planete. Sklon širenju i progresijama, ekspanzivno deluje uvek gde god se našao u horoskopu, šireći duh, uvećavajući materijalno bogatstvo ili sticnjem znanja pa samim tim i zvanja.\nA sada, kada se ponovo vratio u svoje stecište duha, u sazveždje Strelca, čini se da nam svima može najviše dati. Samo da je izašao iz mračnog Škorpiona. Škorpion je u astrosimbolici “tunel” i ne malo puta od Strelaca sam čula ove godine pitanje “Ima li svetla na kraju tunela?” koje je indirektno iz teške pozicije Jupitera na nebu izašlo, što oni naravno ne znaju. E to “sunce” je sada sve jače i treba ga samo videti, treba ga zapravo osnažiti. Osnažiti Jupitera značilo bi praktično sve njegove glavne osobine snažiti, baš kao što su sve te osobine za vreme njegovog boravka u Škorpionu u 2006, bile maksimalno umanjene. Te nigde duha, nigde optimizma, nigde snage, nigde vere, nigde znanja, nigde smisla, nigde ekspanzije i širenja, samo skučavanje i stiskanje jedno, trpljenje kome inače nije sklon, a čim bireagovao krivica se nadvijala i osećaj da čini grešku i nešto zbog čega se može kajati. Jer, ni Škorpion ni Saturn iz Lava ne dadoše da se raste.\nZato sada, raširite krila Jupiteri!\nPa i svi vi, koji to niste (niste Strelci u znaku i podznaku) jer svakome je neka kuća horoskopa u ovom znaku kojim Jupiter sada prolazi, te jačanjem njegovih osobina prizivate i jačate veru i ispunjenje onoga što ta kuća znači. Pre nego krenem sa kratkim osvrtom na to šta Jupiter u Strelcu donosi svakome od nas, setih se studenata i aktuelnog protesta koji je započet onda kada je Jupiter (što je sav intelektualni obrazovni svet pa i studenti sami) bio u gnevnom Škorpionu, koji iz aspekta Jupitera u Škorpiji je maksimalno sva Jupiterska (čitaj: studentska) prava negirao. Studenti se tada bune, puštaju da ih Škorpion povede, i dobro je da je tako. A sada kao da će biti zadovoljni jer menjanjem znaka i situacija se mora prosto promeniti i to na čiju kmorist? Njihovu. Koga će Jupiter u Strelcu prvo zaštititi ako ne one koji ga bukvalno pa i tamo negde na nebesima “hrane” i održavaju u životu ne svojim znanjem, već svojom željom i žudnjom za znanjem, svojim nagonom da nadju smisao i pravdu. Od te želje živi Jupiter, a sve što je napisano samo je materijalizacija duha koji i dalje mora da raste i razvija. Zato mislim da vrhunska pravda i u slučaju studenata mora biti zadovoljena, iako na prvi pogled Jupiter u polju fakulteta već ukazuje na visoke školarine, ali koje mogu biti smanjene onda kada Saturn doda svoj trigon na to pa sve spusti da bude realno.\nGodišnji horoskop za 2007.\nESEJ: O Merkuru, Jupiteru i Saturnu i njihovom uticaju na misao i duh čoveka danas\nJupiter u Blizancima (od juna 2012 do jula 2013)\nJupiter u Devici - Radost služenja\nUran u Strelcu, Ideas Worth Spreading (i malo o Uranu u drugim znacima)\nHey, swaka ti cast,do sada owako diwan text nisam procitala, prosto me inspirise :) Meni je Strelac podznak, Jupiter u Lawu u 9-oj kuci, razumem potpuno swe sto si napisala. Weliki pozdraw tebi :)\nReply\tKristina 25/12/2009\nDobar tekst za Jupitera ali sta znaci ako ti je Jupiter u Vodoliji?\nReply\tOskari 10/08/2015\n– Kat unbelievable job. I love these. The black bodkcrap sets a great ambience for the images. You’ve a great mix here between action, emotions and details.\nReply\tUtisci i komentari Cancel reply\nYour email address will not be published. Required fields are marked *\tName * Email * Website Comment You may use these HTML tags and attributes:   <acronym title="">
      <q cite=""> <s>   From happy writing to happy fundraising! Make me smile :)\n*my Paypal acc:\nsanjaperic@gmail.com Thank you!\nAko ste prvi put na sajtu krenite odavde\tGodišnji horoskopi\nZa sve koji znaju gde su im planete\tSunce po znacima\nSaturn po znacima\nTekstovi o Uranu, Neptunu i Plutonu\nAko baš rešite da sve pročitate…\tSamit nesvrstanih postova\nTekstovi objavljeni u časopisima\nAstrokultura\tAstrologija u muzici i književnosti\nAstrozabava ;)\tASTROLOŠKA ZABAVNA STRANA\nReferencesCan I tell you child, that I am in AWE of your gift. I just thank God that you are sharing your wisdom with your much older (elder) student (57 years old). Praise God for the younger generations who are bringing much needed wisdom to me. I acknowledge and THANK you for enriching my life. Younger generations who are bringing their best are truly helping this world evolve to the next higher level. I am thrilled and excited by you.\nGingo Scott Neo: I suppose the most obvious question is, how can I trust you?\nThe Oracle: Bingo. It is a pickle. No doubt about it. The bad news is there's no way if you can really know whether I'm here to help you or not, so it's really up to you. You just have to make up you on damned mind to either accept what I'm going to tell you, or reject it. Popular Merkur u Škorpionu – Pazi, ćuti se! Merkur je … Venera u Vagi – Ljubav se radja kad Sunce zalazi Venera je … GODIŠNJI HOROSKOP ZA 2015. GODINU – PROGRESS, NOT… Nove godin… Lilith in Scorpio “Leave tha… ROLERKOSTER (Saturn i Neptun u kvadratu) Nešto ste … Život leti kapetane… Bliži se k… Venus in Scorpio – Otherworldly Love Translatio… Moon in Scorpio When I sta… Designed by Elegant Themes | Customized by Sanja Perić |Powered by Wordpress


Bjelica: Jedna od najboljih ligaških utakmica ove sezone | HNTV\nNogometaši Dinama odlično su odradili utakmicu desetog kola HT Prve lige te su lakoćom pobijedili Lokomotivu 4:0. Vratili su se pobjedama nakon pada u Varaždinu, a trener Nenad Bjelica izjavio je:\n- Odigrali smo vrlo ozbiljnu utakmicu. Od prve minute smo kontrolirali dvoboj, nismo Lokomotivi dali da se razmaše. Inače je Lokomotiva kao domaćin vrlo efikasna, dobro su igrali posljednjih tjedana, ali stvarno smo bili uvjerljivi, rekao je Bjelica te nastavio:\n- Mogla je pobjeda biti i veća, ali zadovoljan sam. Ovako moramo nastaviti. Ovo je sigurno bila jedna od naših najboljih ligaških utakmica ove sezone. Možda imam male zamjerke na realizaciju, u prvom poluvremenu je moglo biti bolje. No, ako postigneš četiri gola Lokomotivi moraš biti zadovoljan. City? Tek sada počinjemo razmišljati o njemu.


Andjelina Žoli odustala od Sarajeva!\n3.11.10 | Andjelina Džoli BIH Budimpešta Filmovi Sarajevo\nSlavna holivudska glumica Andjelina Žoli navodno je odustala od snimanja svog rediteljskog prvenca “Bezimena ljubavna priča” u Sarajevu, već će kamere zabeležiti samo panoramu grada, a scene koje je trebalo da se snime u BiH, snimaće se u Budimpešti. Do ovog obrta došlo je zbog odluke ministra kulture i sporta Gavrila Grahovca koji je povukao odluku da Andželini dozvoljava snimanje, pa odobrio i to nakon što je Bakira Hasečić iz udruženja “Žene, žrtve rata” negodovala zbog scenarija u kojem se Bošnjakinja zaljubljuje u Srbina koji ju je silovao.\n"Došlo je do izvesnih promena. Ne bih želeo da dajem informacije koje još nisam proverio, ali vam sa sigurnošću mogu reći da ne idem u Budimpeštu, kako je već bilo dogovoreno. To znači da je, ipak, došlo do izvesnih promena", rekao je Edo Šarkić direktor producentske kuće “Scout film” koja je zadužena za traženje lokacija za snimanje na području Federacije Bosne i Hercegovine, te je za bosanske “Nezavisne novine” dodao da je za obrt situacije najviše kriv Grahovac.\n"Najveću odgovornost za ovakvu situaciju snosi Gavrilo Grahovac, ministar kulture i sporta FBiH. Njegova prvobitna zabrana snimanja ovog filma izazvala je medijsku buru i dovela do toga da producenti traže jednostavnije opcije", rekao je Šarkić.\nPre tri nedelje ministar kulture i sporta Gavrilo Grahovac povukao je odluku koju je izdao mesec dana ranije da Andželini Žoli dozvoljava snimanje njenog rediteljskog prvenca “Bezimena ljubavna priča” na teritoriji Bosne i Hercegovine.\nSve je počelo negodovanjem Bakire Hasečić i njenog udruženja “Žene, žrtve rata” zbog spornog scenarija, u kojem se silovana Bošnjakinja zaljubljuje u Srbina koji ju je silovao. Nakon što je Grahovac dobio scenario, nekoliko dana posle, dao je odobrenje za snimanje. To je navodno razljutilo holivudske producente koji su prilikom dolaska u Sarajevo pre desetak dana izbrisali nekoliko lokacija previđenih za snimanje, a sad će i većinu drugih scena, verovatno, snimiti u Budimpešti. Snimanje filma počelo je krajem septembra u glavnom gradu Mađarske, a u filmu igraju naši glumci Nikola Đuričko, Goran Jevtić, te Branko Đurić, potom glumac iz Bosne Goran Kostić. Dolazak ekipe u BiH bio je planiran za drugu polovinu ovog meseca.


Vreme 532 - Knjige: Pumpa u Kaposvaru\nVesna Biga: Autobusni ljudi; Forum pisaca i Beogradski krug, Beograd 2000.\nOvdje, za razliku od Zapada, nije problem kako se razotuđiti, nego kako se otuđiti.\nU veku koji je, možda više nego ijedan pre njega, obeležen velikim, nasilnim migracijama stotina miliona ljudi, i u kojem je pojam apatridstva – osobito za intelektualce koji su držali do svojeg digniteta – dobio amblematsko značenje, pisanje iz apatridske pozicije nužno je u (tužnom) skladu s duhom vremena; apatridstvo može, dakako, biti i svojevoljan izbor emancipovane osobe koja je "iznad plemenskih podela", i tada u tome ima, za utehu, nečega romantičnog; ili, pak, može biti pragmatično-tržišno, poput savremenog "intelektualnog nomadizma" U Potrazi Za Što Boljom Katedrom ili nekim drugim uhljebljem; no, ono je najčešće ipak nametnuto okolnostima i baš nimalo glamurozno, ni najmanje nalik ucifranim predstavama koje o njemu mogu imati oni koji samo misle da znaju o čemu govore. Zagrebačka (ili beogradska, ili oboje, ili ništa od toga?) spisateljica Vesna Biga bavi se u knjizi dnevničkih zapisa Autobusni ljudi upravo ovim, "prizemnim", proleterskim nomadizmom i apatridnim lutanjima ne toliko "ideoloških" koliko egzistencijalnih Postjugoslovena, dakle svih onih ljudi – među koje i sama spada – koje je krvavi raspad zajedničke SFRJ države zatekao "nezgodno" raskrečene između Ovde i Tamo, pritisnute ličnim, porodičnim i poslovnim razlozima, raspolućene, uhvaćene u jednom prekonoć "ilegalnom" raskoraku... Ova knjiga govori, dakle, o plebejcima među Bezdomnicima, jer, nemojte sumnjati da čak i Bezdomnici imaju svoju isprazno oholu aristokratiju!\nTi plebejci, uglavnom "običan" svet, radnici, seljaci i tek poneki nepošteni intelektualac, ljudi iz famoznih "mešanih brakova" (kao da postoje neki drugi), oficirske porodice i ostali naizgled preživeli brodolomnici preostali posle jednog krvavog rasapa, putuju tih ratnih sezona 1991 – 1995, koje ovaj dnevnik obuhvata, po petnaestak i više sati Ovamo i Onamo, u i iz svih tih svojih srbija, hrvatski, slovenija a potom i (svih triju) bosni, svim tim našim nišekspresima i čazmatransima, večito uz neko neodređeno osećanje krivice, uz "ugrađenu" strepnju nejasnog povoda i vrlo konkretan i jasan strah od jednih, drugih i trećih Državnih Organa kojima su stalno nešto sumnjivi, pa i direktno odbojni, kao putujuća otelotvorenja Onog Drugog, onoga što "nama" više nije drago da vidimo ovde, kod "nas". Ti autobusi nakrcani ljudskom nesrećom i jednim tihim, probadajućim Očajanjem u pedesetak različitih, individualnih verzija, klizili su svih tih noći, svih tih godina, kroz selendre, palanke i pustare južne Mađarske, zaobilazeći Krizna Mesta dole na jugu, prolazeći kroz te uspavano-idilične Mohače, Baje i Nađkanjiže, gde ih je umesto nekadašnje turističke špricer-gulaš-čardaš romantike dočekivala uvredljivo ogoljena "banalnost" benzinske pumpe u Kapošvaru, kao najčešćeg mesta za pretovar ovih Duhovno Raseljenih Lica iz ćiriličnih u latinične autobuse, i obrnuto... U tim su svojim delovima Autobusni ljudi, sa svim njihovim "malim" pričama, potresan, fragmentaran road movie od reči, kao rodonačelnik jednog nepostojećeg, zdravorazumski "nemogućeg" žanra.\nOno što Biga vidi i čuje između dvaju svojih putovanja, boraveći u Beogradu i Zagrebu među kojima je svaka komunikacija usahnula i zamrla bivajući zamenjena simboličkom i stvarnom razmenom vatre, ono je što je zapravo sablasno, kudikamo više od nespokojnog dremuckanja i drmusanja Suvišnih Ljudi po livadama i jendecima između Balatona i Drave: srpska TV-mržnja umiksovana sa hrvatskom TV-mržnjom, dojučerašnji Tihi Susedi koji se najednom pokazuju kao vrlo entuzijastični fašisti, Hipnotisana Gomila kojoj je dovoljno pokazati prstom koga treba mrzeti i ova će ga rastrgnuti zubima, a iznad svega sve one dvonožne pihtije od intelektualaca – na čelu, uvek na čelu sa p(j)esnicima, piscima & ostalom menažerijom – koji, ah, imaju dovoljno bogat rečnik da mogu slikovito i retorski gromko da racionalizuju svoju atavističku mržnju, suštinsko neznanje i mizerne predrasude, ili pak sluzavi kukavičluk i konformizam nesuprotstavljanja ni Vlasti ni Gomili (jer to je, jebešga, opasno); ali, na drugoj strani, Biga beleži i one relativno retke, ali utoliko dragocenije primere odvažnosti, lucidnosti i časti, sve one koji su se stideli u ime Bestidnih, tvoreći onu spontano nastalu ljudsku zajednicu, sabijenu u katakombe, koja je rešila da ne popusti pred stihijom tako što će postati njen deo. I sve to spisateljica isporučuje neodrtavelom čitaocu na ovih tristotinak stranica, naizgled bez "estetskih" ambicija, a toliko bolje i zrelije od sterilnih nagvaždanja svih tih pompeznih književničkih likova sa njihovim Velikim Pričama. Što je, pak, moguće objašnjenje zašto knjiga i u srpskom i u hrvatskom izdanju prolazi gotovo bez kritičkog odjeka, jer Pihtije, jedne i druge, sada bi da se "mire", pa im najviše smetaju oni koji svojim postojanjem pokazuju kako zapravo nisu morali ni da se "svađaju", kako je njihovo pihtijanje, dakle, bilo njihov izbor.


Pala prodaja novih automobila Pogledaj specijal Toggle navigationNaslovna NaslovnaNajnovije vijestiNovo u rubrikamaČitani nasloviKolumneNezavisni stavNovosti NovostiBiHGradoviBanjalukaDruštvoObrazovanjeEx -YuSvijetHronikaIntervjuEkonomija EkonomijaPrivredaTržišteAnalizeSport SportFudbalKošarkaRukometTenisAtletikaZimski sportoviSportovi na vodiOstali sportoviOlimpijske igreIzbor sportisteKultura Kultura MuzikaPozornicaKnjiževnostVizuelna umjetnostFilmŽivot i stil Život i stilZdravljeŽivotLjepotaMuški kutakHrana i pićeKuće i vrtPutovanjeSvijet životinjaRecept danaMagazin MagazinJet setLjubav i seksTVZanimljivostiNN među poznatimaŽuta hronikaAuto-moto Auto-motoNovostiRecenzijeMogućnostiMoto sportNauka i tehnologija Nauka i tehnologijaNaukaSvemirOkolinaInternetHardwareProgramiGadgets Naslovna Auto-moto NovostiRecenzijeMogućnostiMoto sport Novosti\nPala prodaja novih automobila\nSrna 18.09.2012 11:22 BRISEL - Prodaja novih automobila u EU pala je za 7,1 odsto od početka godine, objavilo je danas Udruženje evropskih proizvođača automobila.\nU julu je registrovano 935.368 novih vozila, što je manje za 7,8 odsto u odnosu za isti period prošle godine.\nPad prodaje novih automobila pogodio je sva tržišta izuzev Velike Britanije, gdje je zabilježen rast od 9,3 odsto, dok je u Njemačkoj pala prodaja za pet odsto, 17,2 odsto manje automobila prodato je u Španiji, a 21 odsto u Italiji.\nFrancusko tržište zabilježilo je pad od 0,7 odsto u odnosu isti period prošle godine.\nI u avgustu registrovan je slabiji zahtjev za novim automobilima. U odnosu na isti period prošle godine zabilježen je pad prodaje za 8,9 odsto.\nNa njemačkom tržištu prodaja je pala za 4,7 odsto, u Francuskoj za 11,4 odsto, dok je u Italiji pad iznosio 20,2 odsto. Međutim, u Španiji je u avgustu prodaja povećana za 3,4 odsto, dok je britansko tržište ostalo stabilno.\nU prvoj polovini 2012. prodato je 6,8 odsto manje novih automobila u poređenju s prvom polovinom 2011. godine.\nPad prodaje novih automobila u zemljama članicama vrlo dobro ilustruje stanje ekonomije u svakoj od njih.\nNjemačka kompanija "Folksvagen" prodala je 2,8 odsto više automobila u odnosu na jun prošle godine, dok je u kompaniji "Dajmler" pala prodaja za 5,7 odsto, a u kompaniji BMW 0,6 odsto.\nFrancuski proizvođač automobila PSA "Pežo sitroen" prodao je 8,6 odsto manje automobila, a "Reno" 3,8 odsto manje, dok je italijanska kompanija "Fiat" registrovala pad prodaje za 18 odsto.\nKompanije u vlasništvu američke kompanije "Dženeral motors" ("Opel", "Ševrole" i druge) bilježe pad od 8,8 odsto, a kompanija "Ford" pad od 18,5 odsto.\nS druge strane, Japanci ponovno dobro prodaju u Evropi. Kompanija "Tojota" povećala je prodaju novih automobila za 19,8 odsto, a "Honda" 23,2 odsto.\nSlično je i sa korejskim proizvođačima - kompanija "Kia" je povećala prodaju za 23,3 odsto, a "Hundai" za 22,4 odsto.\nRikardu prva pol pozicija u Karijeri 28.05.2016 15:48


Roman o ljubavi i danima slave: Uspon i pad moje Zvezde – Nadlanu.com\nRoman o ljubavi i danima slave: Uspon i pad moje Zvezde\nObjavljeno 11. okt 2013. / 09:46:24\nKnjiga generacije na prelomu vekova, o danima slave jednog kluba i zemlje čiji je on bio simbol „Uspon i pad moje Zvezde“ Miloša Rajkovića predstavljena je sinoć beogradskoj publici na stadionu Crvene zvezde.\nMiloš Rajković, naš poznati novinar i pisac, deleći sa čitaocem svoje radosti i razočaranja, ispričao je priču i o sebi i o Beogradu, o Bulbulderu, Zvezdari, Topčiderskom brdu i Marakani. Nije štedeo nikoga, otkrio i svoje sumnje i svoje slabosti. Uhvatio je duh jednog doba i jednog pokolenja čija je zvezda bleštavo sijala nadohvat ruke, na vrhovima prstiju. I Zvezda je morala da padne. Kao žrtva na oltaru naših grehova, kao znak pokleklog naroda, kao oružje u rukama poraženih. A opet, možda je ovo piščeva i naša „žal za mladost“. Za onom Zvezdom. Za nama samima i onim što smo bili, napisao je recenzent knjige Milan St. Protić.\n„Ova knjiga može da posluži kao svojevrstan putokaz u zlatno vreme domaćeg fudbala, kada je odnos mladih prema sportu uopšte bio iskren i viteški, kada je u društvu, medijima i sportskim klubovima bilo kudikamo više entuzijazma i nekoristoljubivosti nego danas. Ona govori o svima onima u čijim grudima kuca pravo sportsko srce“, rekao je o knjizi Dragan Džajić.\n„Svako od nas žali za mladošću. A kako da ne žalim za svojom, za danima kada sam učio da igram pored Vladimira Petrovića Pižona?!“, kaže Miloš Rajković I dodaje: „Roman sam pisao bez emotivnog otklona. Nastao je iz besa, jer sam se setio slavnih vremena, dana kada su na Marakani igrali Real, Barselona, Liverpul, Mančester i svi bili lepo ugošćeni. Setio sam se dana kada nam se na terenu nisu tresle gaće od mnogo jačeg protivnika.“\nNažalost, Zvezdin pad je bio težak i bolan. Počeo je 1991. godine, Zvezda postaje prvak sveta, kreću sukobi u Hrvatskoj. Pred nama je bio građanski rat, zemlja se raspadala, a mi smo bili nesvesni šta će nam se desiti. Taj pad traje i danas. Međutim, Miloš Rajković, novinar, pisac i iznad svega, slobodno možemo reći, Delija u najpozitivnijem značenju te reči, ne odustaje od svog kluba, veruje da je pred njim budućnost.\n„Nikada ne verujem da je suđena propast, mislim da je suđena budućnost i da je Zvezdi suđena budućnost. Ne mogu velike igrače i klubove da iznedre male lige kao što je naša. Verujem da će odnosi u regionu otopljavati i da ćemo opet na našim stadionima moći da gledamo igrače iz Crne Gore, Makedonije, Hrvatske, jer samo sa ligom zemalja bivše SFRJ mi dobijamo jak fudbal, košarku…“, kaže autor dok objašnjava šta bi voleo da postigne ovom knjigom:\n„Moramo privatizovati klubove, da se zna ko je gazda i da se domaćinski ponaša, da nam se klubovi uzdignu, ne samo Zvezda, već i Partizan i ostali klubovi, da naša deca ovde, u svojoj zemlji igraju fudbal, da tek kao zreli ljudi i izgrađeni igrači odlaze u inostrane klubove, a ne sa 12-13 godina, kakava je danas situacija.“\nZvezda Lounge Bar bio je mali da primi sve poštovaoce autora i Zvezde. Promociji romana koji je objavila izdavačka kuća „Laguna“ prisustvovali su brojni nekadašnji asovi kluba iz Ljutice Bogdana, poput Dragana Šekularca i Vladimira Petrovića Pižona, veliki broj javnih ličnosti, a o knjizi o bezgraničnoj ljubavi i odanosti svom klubu, pored autora, govorio je i Vladika Porfirije.\nNOĆ VEŠTICA – Zabava za roditelje (FOTO)\nDanas se i oštrenje olovaka naplaćuje


Svim građanima BiH sretan Dan državnosti – Zona047\nobjavio\tZona047.ba\t25. Novembra, 2016.\t827\tpregleda\nSvim građanima BiH sretan Dan državnosti\nBosna i Hercegovina danas slavi Dan državnosti, 73. godišnjicu utemeljenja moderne države s jednakim statusom i suverenitetom kao i druge republike tadašnje Jugoslavije.\nJednakost i sloboda osnovni su principi koji su potvrđeni na prvom zasjedanju Zemaljskog antifašističkog vijeća narodnog oslobođenja Bosne i Hercegovine (ZAVNOBiH-a), koje je održano u noći sa 25. na 26. novembar 1943. godine u Mrkonjić Gradu.\nNa tom zasjedanju Bosna i Hercegovina je definisana kao jedinstvena i nedjeljiva država u kojoj će svi narodi imati ista prava, unutar koje će muslimani, Srbi, Hrvati i drugi, živjeti u slobodi i jednakosti.\nU vihoru Drugog svjetskog rata jedinstvo svih naroda omogućilo je da BiH 1943. godine obnovi svoju državnost, koju je izgubila 1463. godine osmanskim osvajanjem Srednjovjekovne bosanske države.\nOsnivačkoj skupštini prisustvovalo je 247 delegata iz svih krajeva BiH, od kojih 173 sa pravom glasa. Usvojena je Rezolucija ZAVNOBiH-a i Proglas narodima BiH u kojima se ističe da ubuduće BiH i njene narode u zemlji i inozemstvu mogu zastupati i predstavljati samo ZAVNOBiH i AVNOJ.\nOdluke ZAVNOBiH-a potvrđene su i na zasjedanju AVNOJ-a, a definisane su i granice BiH koje su određene odlukama Berlinskog kongresa 1878. godine.\nIako je Zakonom o proglašenju 25. novembra Danom državnosti Bosne i Hercegovine (“Službeni list Republike BiH”, broj 9/95) određeno da je 25. novembar Dan državnosti Bosne i Hercegovine, nažalost ovaj praznik se obilježava samo u Federaciji BiH.\nRepublika Srpska nikada od potpisivanja Dejtonskog mirovnog sporazuma nije priznala ovaj datum kao državni praznik, te je danas na teritoriji ovog bh. entiteta uobičajen radni dan.\nPovodom Dana državnosti Bosne i Hercegovine ekipa našeg portala upućuje svim građanima Općine Lukavac i BiH najiskrenije čestitke.


ALO! - Komentari - Isidora: Peconi me teroriše!\nIsidora: Peconi me teroriše!\nNakon što je prevazišla borbu sa opakom bolešću, spisateljica Isidora Bjelica sada ima drugih problema, ...\nanci Vreme: 21.06.2013 11:01h\nNenad Radojčin Vreme: 20.06.2013 15:09h\nIsidora,beži odavde što pre možeš!\nLune Vreme: 20.06.2013 14:23h\nHm,hmm.. oragnizuj kao u Sarajevu, protestni performans, sa sendvicima isaranim kukastim krsticima...koji su ti vraceni, a ti neced da ih pojedes, i ti i tvoj muz "expres pretis profesor i knjizevnica".\nkondor Vreme: 20.06.2013 14:04h\nAlo bre Milisav sto napisa taj glupi komentar , zasto ti je to trebalo , zar ne vidis da je u pitanju sikaniranje jedne dame od necu da napisem , ali danas je Srbija puna tih kao sto je ovaj na fotki.\nMilan Vreme: 20.06.2013 11:28h\nKo je prvi poceo? Vreme: 20.06.2013 11:17h\nmiki Vreme: 20.06.2013 08:10h\nDeki Vreme: 19.06.2013 22:40h\nStrasno je ako je istina kako se prica da je Peconi tajkun SNS/a i da ce kao takav biti zasticen kao beli medved dok je god ova vlast. Inace covek je bio deo Zemunskog Klana i nikome nije jasno kako je uspeo da ostane neuhapsen. Inace kada je preuzeo Vital i Rubin pricalo se da je licno isao tamo i tukao radnike kako se ne bi bunili zbog losih uslova.\nMilan Krnjajić Čupo Vreme: 19.06.2013 21:20h\nCica Mica Vreme: 19.06.2013 19:25h\nPi Vreme: 19.06.2013 19:23h\nI Rade Velickovic Suri Ruj se sudi sa njim! krije se ko mali mrav!\ndragan Vreme: 19.06.2013 18:42h\nRadiša Vreme: 19.06.2013 18:22h\nPeconi teroriše tebe, ti terorišeš nas, u teroru je spas.\nVojvodina Vreme: 19.06.2013 18:12h\nBrankica Vreme: 19.06.2013 17:40h\nOn je bio takav kakav je i kada je ona ugovarala aranžman sa njim , tada joj ništa nije smetalo , posle je neke strogo internu e mail prepisku između njih na tv , bez dopuštanja ,javno objavila i počela da ga progoni u svakim novinama. Prema tome u ovoj priči nema žrtve , na kraju će sud presuditi ko je u pravu.\nPerla Vreme: 19.06.2013 17:36h\nZnate, kad se bilo ko okomi na nekog ko je operisan od karcinoma - to je opasno po zdravlje, a time i po život bolesnika. Ne mogu da razumem ni ove ljude koji šalju komentare tipa "ako, tako ti treba". Isidora je leo rekla "dobila sam bolest da bih se popravila". pa pomozimo joj. Nemoj još i komentarima da ubijamo bilo koga, jer niko od nas ne zna da li ćemo se i mi sutra operisati od raka. kakvi smo mi to postali ljudi? Bezdušni? Ravnodušni? Isidora, videla sam vam muža i sina jedne godine kako se, čini mi se, pričešćuju u crkvi Svetog Marka. Dodjite i Vi. Tamo ste uvek medju svojima.\nroko zifredi Vreme: 19.06.2013 17:12h\nAli retko lepi ljudi!\nSuki Vreme: 19.06.2013 16:39h\ngavrilovic Vreme: 19.06.2013 14:34h\nslucajno tu Vreme: 19.06.2013 14:24h\nDe Bella Vreme: 19.06.2013 14:04h\nMa neće njemu kraj skoro, jer uvek bira saradnike koji su dobri sa vladajućom strukturom. Da li možete da zamislite da čovek jede parizer iz ajncera (poslužavnika za konobare), bez tanjira??? Svaka druga reč "razumeš", opsednut time da nadmaši Miškovića, ubeđen da je televizijski i privredni mag... Inače, kod njega jedna osoba radi 5 poslova, ima čovek viziju da što manje resursa obavlja što više poslova, u svih njegovih 50 firmi.\nana Vreme: 19.06.2013 13:58h\ndržava je uvela takse koje samo drzavni paraziti mogu da plate.Prosečan gradjanin nema šanse da brani svoja prava.slanAnt\nBiznismen Vreme: 19.06.2013 13:48h\nZar se tako danas zovu bivši kriminalci, "Biznismeni" :D e izem ti zemlju kad se ovaj izvukao i prebacio svoje mutne radnje u legalan biznis ..\nPreporuka čitalaca: +12 - 31


Podravka ostvaruje rekorde u preradi povrća u tvornici Kalnik | Ja TRGOVAC\nVijesti Zemlja Podravka ostvaruje rekorde u preradi povrća u tvornici Kalnik\nDnevno se u tvornici prerađuje između 110 i 130 tona sirovina, a rekordna prerada očekuje se u proizvodnji ajvara, s obzirom na to da se planira preraditi čak 6.000 tona paprike. Proizvodnja ajvara trenutno je organizirana u četiri smjene, svih sedam dana u tjednu, kako bi se uspjelo preraditi što više paprike za ajvar, najpopularniji Podravkin proizvod iz kategorije prerađevina povrća te koji iz godine u godinu povećava svoju prodaju i zastupljenost na raznim tržištima diljem svijeta.\nPodravka je nedavno provedenu modernizaciju tvornice Kalnik financirala dijelom i sredstvima iz Programa ruralnog razvoja RH za prvi dio projekta “Modernizacija tvornice za preradu povrća”. Isplaćena sredstva u iznosu od oko 6,2 milijuna kuna predstavljaju 50 posto vrijednosti ukupne investicije. Veći dio projekta odnosio se na zamjenu stare opreme na liniji steriliziranog povrća, modernizaciju linije te povećanje standarda sigurnosti gotovog proizvoda.\nNova linija osigurava porast kapaciteta prerade za 30 posto, smanjuje potrošnju energenata i vode te omogućuje vraćanje jednog dijela asortimana iz outsourcinga u vlastitu proizvodnju i razvoj novih proizvoda. Optičkim sorterom na inspekciji sirovine, te takozvanim x-ray-om na kontroli gotovog proizvoda dobivena je jedna od najmodernijih i najsigurnijih proizvodnih linija.\nPrethodni članakJulius Meinl predstavlja jedinstvene inspresso kapsule\nSljedeći članakRast Twitterovih dionica nakon glasina da ih kupuje Google


Srbija će teško vratiti svoje dugove | Politika | DW | 25.03.2012\nSrbija će teško vratiti svoje dugove\nSrbija se zadužuje tako da „je teško videti da bi se ti javni dugovi mogli vratiti, ukoliko se značajno ne ubrza privredni rast“, tvrdi Vladimir Gligorov, saradnik Instituta za međunarodne ekonomske studije u Beču.\nGligorov je u intervjuu za rekao da nije beznačajno po kojoj se kamatnoj stopi država zadužuje i, ukoliko je ona značajno veća od stope privrednog rasta zemlje, to znači da neće biti nacionalnog dohotka iz koga bi se ti dugovi vraćali. „Srbija jeste u boljem položaju od Grčke jer ne mora da uđe ponovo u recesiju. U boljem je položaju i od nekadašnje Argentine, jer ima fleksibilan kurs. Ali je u veoma rđavom socijalnom stanju i politički dezorijentisana“, ocenio je Gligorov za novosadski Dnevnik\nPovodom predloga Miroljuba Labusa za potpuni prelazak Srbije na evro, Gligorov smatra da u osnovi nije baš potpuno jasno šta se evroizacijom želi postići. „Makroekonomski posmatrano, ako dohoci, pre svega plate i penzije, nisu indeksirani u evrima, monetarna i fiskalna politika nisu bespomoćne. U ovom času, posle značajne devalvacije dinara, troškovi rada su značajno smanjeni, gledano u evrima, što znači da je konkurentnost bar po tom osnovu značajno povećana“, rekao je Gligorov.\nNarodna banka treba da se bavi samo inflacijom\nDodao je da bi održavanje niske inflacije trebalo da bude podsticajno za ulaganja koja su orijentisana na izvoz, što podrazumeva i značajno veću disciplinu fiskalne tako i monetarne politike, ali da nije realno očekivati da bi se to obezbedilo prelaskom na evro. Gligorov je rekao da Narodna banka Srbije uopšte nema razloga da previše interveniše na tržištu stranim novcem, jer nije izvesno da te intervencije deluju stabilizaciono, pa bi stoga bilo bolje povećati tržišno određivanje kursa.\n„Najbolje bi bilo ako bi centralna banka svu svoju pažnju posvetila inflaciji a kurs prepustila tržištu, bar u meri u kojoj je to moguće. Kako je deficit u razmeni sa inostranstvom još uvek veliki, a priliv stranog novca usporen, to bi imalo za rezultat postepenu depresijaciju kursa. Imajući u vidu značajno smanjenje troškova rada, to bi trebalo da je veoma povoljno za izvozni sektor“, ocenio je Gligorov.\nTrajni link https://p.dw.com/p/14Rr3


Infoteh Jahorina: Pupin genije i srpski dobrotvor! | Palelive.com\nPočetna Jahorina Infoteh Jahorina: Pupin genije i srpski dobrotvor!\nZahvaljujući Pupinovom izumu, kroz jedan kabl prenosi se do 10.000 različitih informacija, odnosno različitih kanala, što je jedan od osnovnih principa za mogućnost ekspanzije telekomunikacija, ukazuje predsjednik Obrazovno-istraživačkog društva “Mihajlo Pupin” Dragoljub Martinović.\nNaučnik Mihajlo Pupin genijalnim patentima u oblastima telekomunikacija i elektronike stekao je svjetsku slavu, ali ga Srbi pamte i kao humanistu, patriotu i dobrotvora, kaže Srni predsjednik Obrazovno-istraživačkog društva “Mihajlo Pupin” Dragoljub Martinović iz Beograda.\nPupin je u stručnim krugovima veoma poznat po svom patentu kojim je za 10 puta produžio linije u telekomunikacijama. To je važno, jer su prije njega telefonske linije bile duge do pet kilometara, a zahvaljujući njegovim kalemovima /Pupinovi kalemi/ produžene su do 50 kilometara.\nMartinović ističe da su Pupinovi patenti proizvod izuma koji su došli kao rezultat velikog poznavanja teorijske fizike, teorijske nauke i više matematike.\nU telekomunikacijama Pupin je, prije nego što su pronađene elektronske cijevi, otkrio i patentirao princip da se po jednom prenosnom medijumu, odnosno po jednoj žici, po jednom pravcu, istovremeno može prenositi više signala. To je takozvani frekvencioni multipleks, odnosno višestruki prenos kanala.\nDo tada je za svaki govor od grada do grada bila potrebna po jedna žica, što je zahtijevalo bezbroj bandera i žičanih veza, a danas se, zahvaljujući Pupinovom izumu, kroz jedan kabl prenosi do 10.000 različitih informacija, odnosno različitih kanala, što je jedan od osnovnih principa za mogućnost ekspanzije telekomunikacija.\nPupin je kao profesor putem istraživanja radio-tehnike, posebno elektromagnetnih talasa, konstruisao prvi radio-predajnik i prvi radio-prijemnik, tako da ga doživljavamao i kao oca radio-tehnike.\nMartinović podsjeća da je pronalazak oscilatora, uređaja koji je “srce” svakog elektronskog uređaja, poput mobilnog telefona, računara ili “pejs-mejkera”, veliko otkriće Pupina i njegovog studenta, budućeg nobelovca Edvina Hauarda Armstronga.\nPupin je bio uvaženi profesor koji je odškolovao četiri nobelovca. Osnivač je Američkog društva za matematiku i fiziku, jedan od osnivača Nase itd.\n“NJegov patent u elektronici je i ispravljač, koji je tada bio sa cijevima, ali je njegov princip i primjena kod elektronskih aparata rada ostao isti i danas. Dakle, od tri ključne komponente u elektronici od kojih se sve ostalo sastavlja, a to su pojačivač, oscilator i ispravljač, Pupin je patentirao dvije, što je zaista genijalna stvar”, navodi Martinović.\nOn naglašava Pupinov teorijski doprinos, jer je dao matematički model, odnosno pronašao određene formule i jednačine pomoću kojih se konstruišu elektronski uređaji, poput Teslinog polifaznog sistema, neophodnog za konstrukciju motora i generatora, koje je patentirao čuveni Nikola Tesla.\n“Nisu tačne tvrdnje da Pupin i Tesla nisu bili u dobrim odnosima iako su živjeli u istom gradu. Istina je da su oni sarađivali i komplementarno se dopunjavali u svom naučnom radu, tako da smatram da taj pozitivni princip treba njegovati i danas”, kaže Martinović Srni.\nPupin se sa 20 godina života posvetio nacionalno-političkom radu, okupljao o pomagao Srbe u Americi, pomogao ustoličenje Srpske pravoslavne crkve u Americi i učinio bezbroj humanih gestova i dobrih djela.\nMihajlo Pupin je sve svoje ogromno materijalno bogatstvo, a računa se da je bio jedan od najbogatijih ljudi u Americi u svoje vrijeme, dao i donirao srpskom narodu “od Ohrida do Bleda”.\nAmerikanci su se odužili ovom velikom naučniku, jer u SAD postoje instituti i laboratorije koje nose Pupinovo ime, pa čak i neki brodovi i trgovi, međutim, Srbi, kojima je najviše ostavio, nisu na adekvatan način odali priznanje ovom velikom geniju.\n“Zbog toga sam srećan što su se organizatori Međunarodnog naučno-stručnog simpozijuma ‘Infoteh-Jahorina’, prvenstveno Elektrotehnički fakultet Univerziteta u Istočnom Sarajevu, prisjetili Pupina i posvetili mu plenarnu sjednicu povodom obilježavanja 160 godina od njegovog rođenja”, naglašava predsjednik Obrazovno-istraživačkog društva “Mihajlo Pupin”.\nMihajlo Pupin ili punim imenom Mihajlo Idvorski Pupin rođen je 9. oktobra 1858. godine u selu Idvor /danas opština Kovačica u Banatu u Srbiji, a tada u Austro-Ugarskoj/, a umro je 12. marta 1935. godine u NJujorku.\nPupin je bio naučnik, pronalazač, profesor na Univerzitetu Kolumbija, nosilac jugoslovenskog odlikovanja “Beli orao” Prvog reda i počasni konzul Srbije u SAD. Bio je i jedan od osnivača i dugogodišnji predsjednik Srpskog narodnog saveza u Americi, a dobitnik je i Pulicerove nagrade /1924/ za autobiografsko djelo “Od pašnjaka do naučenjaka”.\nDobitnik je mnogih naučnih nagrada i medalja, bio je član Francuske akademije nauka, Srpske kraljevske akademije, predsjednik njujorške akademije nauka, predsjednik Američkog saveza za napredak nauke i počasni doktor 18 univerziteta.\nPrethodni članakParastos za 6.000 srba žrtava ustaškog zločina\nNaredni članakGrađani u akciji čišćenja obala rijeke Željeznice


Započeti radovi na izgradnji resursnog centra za NVO sektor u Berkovićima | Herceg Televizija Trebinje\nZapočeti radovi na izgradnji resursnog centra za NVO sektor u Berkovićima\nIzvor: Opština Berkovići | Foto: Opština Berkovići | Datum:11.08.2015.\nU okviru projekta „ Jačanje nevladinog sektora kroz izgradnju Resursnog centra“, koji implementira Savez udruženja Partnerska grupa Berkovići, započeti su radovi na izgradnji Resursnog centra.\nProjekat, ukupne vrijednosti 69.303,65 KM, implementira se u okviru LOD IV projekta. LOD IVje projekat koji finansira Evropska unija iz pretpristupnih fondova (IPA), a sprovodiRazvojni program Ujedinjenih nacija (UNDP).\nOpština Berkovići sufinansira projekat sa 23%, odnosno sa 15.939,84 KM. Izgradnjom i opremanjem Resursnog centra riješiće se problem nedostatka prostornih kapaciteta nevladinih organizacija i omogućiti njihovo normalno funkcionisanje. Prostorod 63,8 m² korisne površine poslužiće za sastanke, prezentacije, izrade projekta, diskusije, javne rasprave o bitnim pitanjima za razvoj opštine, radionice za izgradnju tehničkih kapaciteta nevladinog sektora i ostale događaje u organizaciji istih.\nNačin korištenja i rezervacija izgrađenog objekta od strane nevladinog sektora regulisaće se kreiranjem pravilnika koji će biti usklađen sa prioritetima nevladinih organizacija. Na taj način uspostaviće se mehanizam funkcionalnog i transparetnog korištenja prostora. U sklopu projektnih aktivnosti planirana je i petodnevna radionica za predstavnike nevladinog sektora na temu „ Ruralni razvoj i unapređenje lanca vrijednosti u privredi i turizmu“, što će za rezultat imati uključenost nevladinih organizacija u analizu i programiranje intervencija ključnih za privredni razvoj Berkovića. Na ovaj način nevladine organizacije će pripremiti elemente za novu razvojnu strategiju opštine Berkovići za period 2016 - 2025.god.


Izložba i predavanja posvećena Svetome Savi i zadužbinarstvu Nemanjića u Budimpešti – RASEJANJE.info\nSrpska pravoslavna eparhija budimska, zadužbina Tekelijanum i galerija Krug u Mađarskoj, pozivaju na izložbu i veče posvećeno Svetome Savi i zadužbinarstvu Nemanjića. „Prave puteve stvaraj svojim nogama i puteve soje ispravljaj“ ime je ove manifestacija, koja je ujedno i citat prvog srpskog arhiepiskopa.\nDogađaj će se održati u zadužbini Save Tekelije Telelijanum u Budimpešti u petak 25. marta u 18. časova (V kvart, Vereš Palne 17-19). U svečanoj sali Tekelijanuma na samom otvaranju programa obratiće se episkop budimski i administrator temišvarski Lukijan. Miroslav Ilić, pomoćnik pokrajinskog sekretara za saradnju sa crkvama i verskim zajednicama će govoriti na temu „Zadužbinarstvo Nemanjića, savremeni model uspeha“. Stanislav Radulović, podsekretar Sekretarijata za kulturu javnog informisanja i odnose s verskim zajednicama Vojvodine će takođe održati kratko predavanje. „Namokanon Svetog Save pravni spomenik i njegov značaj za ustrojstvo Srpske srednjevekovne državne i crkve“ je tema o kojoj će govoriti.\nU 18.45 je svečano otvaranje izložbe „Sveti Sava Srpski“ u Tekelijanumu – galeriji Krug. Ovo je gostujuća izložba Istorijskog muzeja Srbije i predstaviće je direktor dr Dušica Bojić. Izložba prikazuje ambijente u kojima je Sveti Sava živeo i stvarao, pojedine spise kao i mali broj ličnih predmeta. Organizatori izložbe se zahvaljuju ambasadi Republike Srbije u Budimpešti na logističkoj podršci.\nСрдачно Вас позивамо на програм посвећен Светом Сави и задужбинарству Немањића који ће се одржати 25. марта 2022. године у Текелијануму са почетком у 18 часова.\n← Sveštenik Risto Gorančić sa Malta pozvao svoj narod da osvešta vaskršnju vodicu\nKonzul Milica Topalović iz Berlina prisustvovala onlajn nastavi đaka Marije Aleksić →


PAHOR I CERAR ZABRINUTI ZBOG PARAVOJNE GRUPE IZ MARIBORA: To je potpuno neprihvatljivo i bespotrebno širenje mržnje | Region | Kurir\nPAHOR I CERAR ZABRINUTI ZBOG PARAVOJNE GRUPE IZ MARIBORA: To je potpuno neprihvatljivo i bespotrebno širenje mržnje\nRegion 03.09.2018. 23:22h 06.09.2018. 11:05h\nSlovenački predsednik Borut Pahor i odlazeći premijer Miro Cerar izrazili su danas zabrinutost zbog navodnog osnivanja "paravojne grupe" iz Maribora i ocenili da je to neprihvatljivo.\n"Predsednik izražava veliku zabrinutost zbog postojanja spomenute naoružane grupe koja bi po tvrdnjama njenog vođe Andreja Šiška obezbeđivala mir i red u državi i nadzirala granicu. To je potpuno neprihvatljivo", saopšteno je iz Pahorove kancelarije.\nTehnički premijer Miro Cerar izjavio je da je spomenuti događaj "apsolutno nedopustiv", kao i da grupa iz Maribora tako "bespotrebno podstiče strahove i širi mržnju".\n"Slovenija je sigurna država, a policija i vojska vrlo dobro obavljaju svoj posao, pa očekujem da će merodavna tela odmah poduzeti mere protiv odgovornih", rekao je Cerar.\nSlovenački ultradesničari koji se predstavljaju kao "Štajerska garda", postavili su na društvene mreže fotografije i snimke sa okupljanja na nepoznatoj lokaciji, najavljujući "vrelu jesen" i proteste koji će "Sloveniju pretvoriti u Venecuelu".\nBrojni Slovenci nisu verovali da se ovakve stvari dešavaju, ali je kasnije tu vest potvrdio nekadašnji predsednički kandidat Andrej Šiško, koji je tamošnjim medijima rekao da se upravo on nalazi na čelu te grupe.\nCERAR NAPUŠTA PREMIJERSKU FOTELJU: U novoj slovenačkoj vladi preuzima mesto šefa diplomatije!\nOPLJAČKAO 20.000 EVRA IZ SLOVENAČKE BANKE PA OD DRŽAVE TRAŽIO 80.000 € ODŠTETE ZBOG KRŠENJA LJUDSKIH PRAVA: Evropski sud presudio u njegovu korist!\nBorut PahorMiro Cerardesničariparavojna grupaSlovenijaMariborŠtajerska vojskaŠtajerska vardaparavojskaAndrej Šiško\no odlikovanju svog sina\nHRVAT (82) OBJASNIO KOJI JE NAJBOLJI LEK PROTIV GRIPA, PA NASMEJAO CEO REGION: Zbog njegove poruke penzionerima smejaćete se ceo dan (VIDEO) 2\t6