Istorija, historija, povijest: Mržnja u školskim udžbenicima\nUdžbenici istorije, historije ili povijesti u Srbiji, Hrvatskoj i BiH više su sredstva političke borbe nego nastavne alatke uz koje bi učenici mogli da doista shvate događaje iz prošlosti. To je, između ostalog, jedan od problema na koje su u petak ukazali istoriografi iz ovih zemalja na beogradskoj koferenciji o stanju istorijskih udžbenika. Odnos prema ratovim iz devedesetih možda je i najveća tačka razdora – svaka od tri strane predstavlja sebe kao neupitnu žrtvu, bez kritičkog sagledavanja sopstvenih grešaka, upozorili su stručnjaci na panelu koji je organizovao Fond za humanitarno pravo.\nUz tek poneki izuzetak, u udžbenicima na prostoru bivše Jugoslavije ostali su svi argumenti koji su korišćeni u ratnim ideologijama država, rekla je Dubravka Stojanović, sa Univerziteta u Beogradu.\n"Činjenica da su linije fronta povučene u ratu sećanja iskopane tačno po linijama šančeva u ratovima devedesetih dokazuje da se u tumačenju prošlosti skladište rezerve iza kojih konflikt može ponovo da počne", kaže Stojanovićeva i navodi primere iz udžbenika istorije u Srbiji:\n„Sami ratovi danas objašnjavaju se i dalje isključivo kao posledica separatizma Slovenije i Hrvatske koje su jedine optužene za rušenje zemlje, gotovo od reči do reči na način na koji je to činio Slobodan Milošević. U više knjiga možemo naći i odgovornost Nemačke i Vatikana, baš kao u poznatim teorijama zavere.“\nKada je reč o žrtvama, dodaje Dubravka Stojanović, u fokus se stavljaju one koje dolaze iz srpskog nacionalnog korpusa.\n„Navodim jedan primer, gde piše ovako, u zagradi: ’Pogromi civila, Srba, Hrvata i muslimana, ostavili su za sobom masovne grobnice.’ I onda ide jedan niz, obratite pažnju šta je u tom nizu: Pakrac, Medački džep, Ovčara kod Vukovara, Gospić, Kazani kod Sarajeva, Kozarac, Foča, Šipovo, Bratunac, Srebrenica. Vidimo da na spisku pretežu zločini nad srpskim narodom, čime se ponovo podvlači njegova pozicija najveće žrtve, pa čak i u ratovima devedesetih“, konstatuje beogradska istoričarka.\nU nastavnom planu Hrvatske Domovinski rat se prikazuje kao što se u bivšoj Jugoslaviji prikazivala Narodnooslobodilačka borba, kaže Snježana Koren, sa Sveučilišta u Zagrebu.\n„Dakle, što se koristi – snažan i emocionalni jezik, detaljni prikazi vojnih operacija u tekstu i na kartama, naglasak na vlastita stradanja, portreti ratnih heroja koji se učenicima nude kao modeli za identifikaciju. Dakle, sve one strategije koje se više ne smatraju prikladnima za proučavanje Drugog svjetskog rata, sada su našle svoje mjesto za proučavanje rata u devedesetim“, ističe zagrebačka istoričarka.\nUdžbenici u Bosni i Hercegovini podeljeni su, kao i samo društvo, u etničkom ključu, kaže Vera Katz, sa Instituta za istoriju u Sarajevu. Ona dodaje da su podele u školskom gradivu danas veće nego odmah po završetku rata i daje primere koji pokazuju da gradivo u udžbenicima istorije podstiče decu na pozitivne stereotipe prema narodu kojem pripadaju:\n„Pa tako, Bošnjaci su panbosanski orijentirani, stalno moraju sebi i drugima da dokazuju legitimitet vlastitog identiteta, odlikuju se uzvišenom moralnošću u različitim istorijskim periodima, a osim pasivne patnje, u jednom udžbeniku podcrtane su i najveće žrtve koje je bošnjački narod pretrpio u svim ratnim periodima tokom 20. stoljeća“, kaže Vera Katz i dodaje:\n„Što se tiče Srba, oni su hrabri, niko ih ne razumije, progresivni su, slobodoljubivi...“\nA, deca koja uče iz hrvatskih udžbenika će, dodaje Vera Katz, saznati da pripadaju najstarijem narodu u BiH:\n„Srbi su prije Osmanskog carstva, prema tome, u Bosni i Hercegovini živjeli negdje malo u istočnoj Bosni i istočnoj Hercegovini, a Osmanlije su ih premjestile na zapad. Naravno, posljedica Osmanskog carstva je postojanje muslimana, a zaključak je da su Hrvati temeljni narod u BiH.“\nDubravka Stojanović smatra da se, iako mnogi istoriografi ističu da proučavanja događaja iz devedesetih nije moguće, jer „nema istorijske distance“, oni treba da uđu u nastavni plan i program, ali kao multiperspektivnost.\n„Dakle, da ne idemo na to – šta se desilo u ratu, ko je počeo rat, je l’ to bila agresija ili građanski rat, nego da prikažemo kako koja sredina to vidi. To bi bio ogroman korak u razumnijem pristupu tim temama“, smatra Stojanovićeva.\nU Hrvatskoj je deo istoričara, među kojima je i Snježana Koren, pokušao da u nastavni plan uvede višedimenzionalnu perspektivu kroz istorijski priručnik, ali je deo javnosti na to burno reagovao.\n„Najnapadanija stranica u tom priručniku bila je ona na kojoj su dane dvije slike: na jednoj je doček hrvatskih vojnika u Zagrebu nakon ’Oluje’, a na drugoj odlazak Srba iz Krajine nakon ’Oluje’, sa jednim, po mom mišljenju, sasvim benignim tekstom, koji je upućivao na to da svaka od ove dvije fotografije priča jednu stranu priče o ratu i da bismo ih morali uvrstiti obje da bismo sklopili cijelu priču. Na tu stranicu se sručila baražna paljba“, kaže Koren.\nVera Katz naglašava da podeljenost nije prisutna samo u udžbenicima, nego i u bh. akademskoj zajednici.\n„Institucionalni kontakti između nas ne postoje, osim na privatnim vezama. Tako da nema ni razgovora unutar Bosne i Hercegovine što se tiče historiografije“, kaže Katz.\nSnježana Koren zaključuje pesimističnom progonozom da budućnost sagledavanja istorije na prostoru bivše Jugoslavije nije nimalo blistava.\n„Povijest služi za izmišljanje neprijatelja, u mobilizacijske svrhe birača i konsolidaciju stranke prije izbora. Za nastavu povijesti mi se čini da je nastupilo vrijeme koje će biti lošije sljedećih godina nego u razdoblju od 2007. do 2014. godine, a proučavanje ratova devedesetih će još neko vrijeme ostati izrazito politizirana i ideologizirana tema.“


Minja Miletić otkrila pol bebe: "Kada sam saznala da sam trudna, bila sam i PREPLAŠENA I PRESREĆNA" - Zena.rs\nSaznalo se krajem prošle godine da je voditeljka Minja Miletić u drugom stanju. Poznato TV lice čeka prvo dete, a sada je otkrila pol bebe i zanimljive detalje trudnoće, ali i svog ljubavnog života.\nMinja Miletić u studiju televizije "N1"\nMinja Miletić: Šanse se retko pružaju, zato svaku iskoristite\nNovinarka i urednica emicije "Novi dan" na N1 Minja Miletić (39) je u intervjuu za "Stori" otkrila da postaje mama devojčice.\nPublika se raduje zbog Minje, a već se i pita kada će se vratiti na male ekrane Foto: RAS Srbija\n"Moja želja i ubeđenje bilo je da ću roditi dečaka i ništa i niko nije mogao da me razuveri da ipak postoji šansa da rodim žensko dete, sve do momenta kada sam uradila prenatalni test i kada mi je doktorka rekla: "Minja, čestitam, bićete mama jedne devojčice". S obzirom na to da sam bila potpuno nespremna za tu informaciju, pitala sam se da li je sigurna, da slučajno nije pogrešila (smeh) . Sada sam to potpuno prihvatila i presrećna sam jer će moja ćerka imati najbolju sestru od tetke, moju Unu".\nMinja, koja je napravila kratkotrajnu pauzu i koja je poručila da se brzo vraća na male ekrane, dodala je da joj je, otkako je trudna, java prelepa, snovi magični, a noć mirnija... Nastavila je da se hrani zdravo, što čini ceo život. A na saznanje da je trudna reagovala je ovako:\n"Konačna potvrda izazvala je u meni bujicu raznih osećanja. Bila sam pomalo preplašena, ali nadasve presrećna. Kako vreme odmiče, polako se navikavam na činjenicu da ću postati majka i da ću uskoro morati da reorganizujem život".\nBeba stiže kao plod velike ljubavi Minje i partnera čiji indentitet ne želi da otkrije.\nMinja slavila sa Sanjom Marinković: Na jednom mestu mnogo poznatih lica, a evo šta je nosila buduća mama pa je jednostavno blistala


Najmodernija škola u Srbiji sada dobija i odgovarajuću fiskulturnu salu - Info022\nBespovratna sredstva u obasti ruralnog turizma – Mera 7, IPARD 2 Program\nMitrovački poljoprivrednici besplatno posetili Sajam poljoprivrede\nIzveštaj o epidemiološkoj situaciji kovid-19\nOdržana pokazna vežba vatrogasaca\nUredjenje atarskih puteva u Rumskoj opštini\nIzgradnja kockice 2 teče po planu\nZakazana XV sednica Skupštine Opštine Ruma\nNova oprema vredna 22 miliona dinara\nIzgradnja i rekonstrukcija puta Grgurevci – Manđelos\nOtvorena izložba fotografija „Mitrovica kroz objektiv”\nNajmodernija škola u Srbiji sada dobija i odgovarajuću fiskulturnu salu\nBy urednik on\t 07/09/2021 Kategorija Sremska Mitrovica\nLokalna samouprava u Sremskoj Mitrovici ima najviše ulaganja u obrazovnu infrastrukturu. Upravo je ovaj Grad od 2017. izgradio dve potpuno nove osnovne škole i jedan vrtić i to u tri svoja najveća naselja: Sremskoj i Mačvanskoj Mitrovici i Laćarku, najvećem selu u Srbiji. U izradi je još projekata iz ove oblasti, a danas je Gradska uprava potpisala ugovor sa izvođačima radova za rekonstrukciju fiskulturne sale OŠ “Jovan Popović”, škole koja je otvorena 1. septembra prošle godine.\n“Grad Sremska Mitrovica je uspeo da realizuje sve projekte iz oblasti infrastrukture. U prilog tome govori i završena i puštena u rad nova zgrada OŠ “Jovan Popović” za koju sa ponosom mogu reći da je najbolja i najsavremenija u Srbiji. Tu se ne zaustavljamo, u prvoj polovini septembra počinju radovi na rekonstrukciji fiskulturne sale ove škole, trajaće 120 kalendarskih dana, a biće finansirani iz Fonda za kapitalna ulaganja AP Vojvodine i Grada Sremska Mitrovica”, rekao je za Sremska Mitrovica živi, Miroslav Jokić, načelnik Gradske uprave za opšte i zajedničke poslove.\nSvetlana Milovanović, gradonačelnica Sremske Mitrovice, ovim povodom je izjavila da su ulaganja u obrazovanje investicija koja vraća najbolji kapital: “Mi kao lokalna samouprava neprestano sarađujemo i konkurišemo za sredstva iz ove oblasti kod republičkih i pokrajinskih institucija, što daje rezultate. U laćaračkom vrtiću više nema liste čekanja, učenici Popovićeve i škole u Mačvanskoj Mitrovici imaju bolje i zdravije orkuženje za učenje. U narednim godinama su ostali veliki projekti i želja i trudi da ih realizujemo, poput novog vrtića u Mačvanskoj Mitrovici i rekonstrukcije TŠC škole i vrtića u “29. novembru”.


Svečanosti su prisustvovali i komandant Ratnog vazduhoplovstva i protivvazduhoplovne odbrane general-major Ranko Å½ivak, predstavnici Vojske Srbije, komandanti jedinica RV i PVO, predstavnici lokalne samouprave, crkve, članovi porodica, prijatelji i rodbina pripadnika kontingenta.\nPosle svečanog ispraćaja, ministar odbrane je sa saradnicima obišao Spomen-sobu 126. brigade VOJIN i u Knjigu utisaka upisao: "Vek iza nas nije samo trag u vremenu. Vek iza nas je vreme uporne borbe za slobodu. Hvala za doprinos neprekinutoj tradiciji pobednika. Å½ivela Srbija".


Posledice nazadne 2013. i obećanja starih prevaranata za neizvesnu 2014. godinu\nProslava propasti u Ruglogradu\nUtisak o prohujaloj, neparnoj godini u srednjem Banatu neodoljivo podseća na refren, ne d'o ti bog vaku, nikakvu vlast. Nekadašnji centar kulture Vojvodine u eri jake privrede boluje od vulgarne vlasti i njenih (ne)izlečivih bolesti, primitivnosti, prostakluka i ignorantskog odnosa prema sugrađanima, armiji (samo)prezrenih malih ljudi bez sadašnjosti (budućnost - malo morgen).\nGodišnje zvanične rang liste najuspešnijih krcate su pojedincima i kolektivima koji sami sebe predlažu za nagrade, sponzorišu ih i, naravno, nakon primanja istih, besramno u mikrofone lažu da su ih priznanja, „baš iznenadila". Razumni, vredni, dobri i požrtvovani ljudi i njihovi timovi, nosioci aktuelnog razvoja nisu u fokusu ovdašnjih (be)sramnih medija, pa lista pod radnim naslovom deset dobrih premalo za stotine loših gura srednji Banat u živo blato.\nU vrhu liste dobrih u kontinuitetu je Živanko - Žika Radovančev, direktor zrenjaninskog Mlekoprodukta. Čitava njegova umetnost rukovođenja uspešnim kolektivom svodi se na hteti, znati, hoću, moram, zapnimo svi i nemamo se čega bojati. Apsolutni autoritet zrenjaninske privrede ne voli publicitet, ali, kao retko popularan i uvažen socijalista nije imun na lokalno lakrdijaško vođenje SPS-a od strane nekolicine (samo)izabranih koji su se potpuno oteli kontroli.\nBraća Voja i Milan Mrkšić, vlasnici uspešne privatne firme Mrkšićevi salaši u Srpskom Itebeju, prepoznatljivog banatskog proizvođačkog brenda, pokazuju da trenutno 250 zaposlenih svih nacija i nacionalnosti može da opstane u rođenom selu i skromno živi od dobrog rada. Voja i Milan, retko pošteni i odgovorni ljudi zabrinuti za opstanak banatskog sela, poštuju saradnike, mahom mlade ljude. Kontinuitet rasta Mrkšićevih salaša je proizvodnja zdrave hrane, sveže meso i friški proizvodi svakog jutra (prethodne noći se preostalo meso automatski povlači iz prodajnih objekata).\nSamoreklamerski trgovački lobi izvikanih zrenjaninskih lidera ZREPOK-a, uz obilatu pomoć ovdašnje vlasti, ne remeti poslovni duh koji caruje u Srpskom Itebeju, naselju nerazvijene opštine Žitište. Predrag Amižić, direktor renomirane žitištanske firme Agroživ, nije privrednik - čarobnjak, ali je u firmi sa više od 1300 zaposlenih iz svih naselja opštine koju dežurni dušebrižnici zovu političkom firmom, u potrazi za trajnim rešenjem opstanka strateške proizvodnje na sopstvenoj zemlji. Dosledna bitka za suživot jednako ugroženih radnika koje dnevna politika opasno sukobljava, nudi renomiranog strateškog ino partnera, pa je na Amižiću i njegovim saradnicima trnovit put kojim se najređe ide, upornog ganjanja konkretne proizvodnje i borbe protiv strahova i predrasuda malog čoveka.\nCarska bašta d.o.o iz Mužlje, banatski lider u proizvodnji povrća, nakon 5 godina od formiranja, preraslo je u ozbiljnu privatnu firmu sa 20 zaposlenih. Đula Madaras i njegovi saradnici ozbiljnom proizvodnjom povrtarskih kultura koju prati Institut za poljoprivredu u Zrenjaninu, jačaju ekonomski razvoj sela i o(p)stanak mladih.\nLutkari zrenjaninskog Narodnog pozorišta Toša Jovanović, lideri su lutka scene u regionu, kointinuirano ovenčani nagradama za kreativan dijalog sa decom, ponos su kulture grada. Irena Tot, Jovan Caran, Kristina Mirkov, Danilo Mihnjević, Miroslav Maćoš, Andrija Poša, Olgica Trbojević, Nataša Milišić, Aleksandar Dragar... predstavljaju hrabru i talentovanu četu ovdašnjih umetnika koji, kompliment je to, liče na nekadašnje glumačke bardove i boeme grada (jedan je Vlada Grubanov).\nVrhunski studenti su, umesto ponosa grada i garantovane budućnosti srednjeg Banata, na marginama margina. Neki od njih, super talentovani, poput gospođice Đurđić ili gospodina Repije sa prosekom ocena jedva 10, nisu ni kročili u Gradsku javnu kuću, jer nisu nikad ni pozvani. Na drugim mestima, traže ih drugi, daleko, daleko jači, a vala, nisu ni ljubitelji fotografisanja sa ovdašnjim antifotogeničnim i netalentovanim (blaga reč) funkcionerskim guzonjama. Od ovdašnjih (nazovi) političara, iznad proseka digli su se Rade Bulajić, Ivan Bošnjak, Milan Repija, dr Đukanović, Saša Santovac, Aleksandar Marton, Tanja Dulović...premalo za sraman utisak i nazadnjački zadah koji se širi deponijom kadrova u Gradskoj kući, javnim preduzećima i ustanovama.\nOni koji istinski uživaju u ovdašnjem Ruglogradu, a njihov rad ne vredi ni pišljiva boba, ne mogu da se dovoljno nabroje ni u najdebljim knjižurinama. Prvi negativan pik je Goran Knežević, iz milošte Regionalni Isus. Način na koji ovdašnji Isus uteruje vlast u svoje sugrađane sa svojim nazadnjačkim „Apostolima" (Džeger, Daksi, Dača, Peđa, Ivan, Čedo...) vređa inteligenciju prosečnog Zrenjaninca. Po Isusu protekla godina nije bila spektakularna, ali da obećava, sve u šesnaest obećava. Investicije u Zrenjaninu NULA, fabrika vode proterana, stručni, mladi i sposobni tek sa stranačkim obeležjem SNS bez ikakve stručnosti, platetine i reprezentacija "Apostola" - bogovske, Zrenjanin - partijski grad. Isus se "istakao" i izjavama tipa da je za katastrofu srednjeg Banata kriva demokratska vlast u kojoj je on u kontinuitretu bio osam dugih godina?!? Ovdašnja opozicija se sprema da Isusa predloži kao kandidata za Nobelovu nagradu iz oblasti naprednih vizija: unapred se zna da će biti u svakoj narednoj vlasti.\nGoran Kravarušić i Bojan Putić, direktori izvikanih javnih preduzeća Direkcije i Vodovoda, rak rana su Zrenjanina. Apsolutni diletantizam i osudu ogromnog dela javnosti javnosti "pokrivaju" molitvama Isusu da ih sačuva od razjarenih radnika u preduzećima gde se pažljivo „neguje" sukob među zaposlenima.\nOvdašnja Palata (ne)pravde „bogata" je postavljenim personama koji su, najblaže rečeno, em zalutali, em znaju kako da se oduže onima koji su ih u Palatu doveli.\nGordana Putić, zamenik Osnovnog javnog tužioca u Zrenjaninu, inače supruga pomenutog direktora Vodovoda, ulazi u anale pravosuđa kao VIP persona protiv koje zemaljski zakoni ne važe. Naime, nijedna jedina krivična prijava protiv nje ne uzima se u razmatranje! Dotična Gordana, iz samo njoj znanih razloga, odbila je kao neosnovane elemente za pokretanje postupka protiv odgovornih u gradskoj kući. Uvažena gđa zamenica u pismenoj formi saopštava da ne postoji zakonska osnova za pokretanje postupka jer je umesto dva miliona dinara štete utvrđeno, svega par stotina hiljada dinara štete (sudski predmet Br 072-0000002/2013-09).\nNovo "revolucionarno" tumačenje zakona podržao je i njen pretpostavljeni, pa ostaje (ne)jasno kao dan, ko se usuđuje da imenuje ovakve kadrove. Revoluciji na svim (nakaradnim) poljima nema kraja u srednjem Banatu, uz, na kraju blistav podatak koji budi nadu da nije sve izgubljeno. Nije tačno da se na porodiljskom odeljenju zrenjaninske bolnice mora plaćati 200 evra na ruke za dobar tretman porodilja. Funkcioneri i postavljenja lica ne plaćaju ni filera. Niko od njih ni ne dovodi porodilje u bolnicu, privilegovani se rađaju na privatnim klinikama.


Anti-šok terapija za Violu fon Kramon – Međunarodni Institut za Bezbednost\nAnti-šok terapija za Violu fon Kramon\n27 априла, 2021 Vesti\nViola fon Kramon, izvestilac Evropskog parlamenta za Kosovo, bila je šokirana time što je kosovski premijer Albin Kurti glasao u Tirani na albanskim parlamentarnim izborima. “Ne mogu da razumem o čemu se tu radi… Neprihvatljivo, bar za mene” – objavila je na tviteru nemačka poslanica u Evropskom parlamentu, i to ne bilo koja, već ona koja treba da poznaje Kosovo bolje od svih ostalih kolega. Ipak, ona je iskreno zapanjena Kurtijevim potezom, bez sumnje je od njega očekivala nešto sasvim drugo.\nA očekivala je da slika bude idilična, baš onakva kakvu su u dalekim evropskim prestonicama projektovali u vezi sa dolaskom Kurtija na vlast. Očekivali su socijaldemokratu, Evropejca, borca protiv korupcije i prvog lidera u Prištini koji nema ratnu prošlost. Tako su ga sami sebi predstavljali. A dobili su populistu, anti-sistemskog vođu i ostrašćenog nacionalistu koji bi da obnavlja projekte nacionalnog ujedinjenja iz 19. veka. Viola fon Kramon ima ogroman entuzijazam za Kosovo, svoju dužnost izvestioca shvata i kao lobistički posao za Kosovo (po sopstvenim rečima), ali očigledno nije nimalo pripremljena za taj posao, jer je dopustila da bude iznenađena što Albin Kurti, kao premijer, glasa u drugoj državi, za parlament te druge države.\nAlbin Kurti ne samo da je glasao na albanskim izborima, već je njegov pokret Samoopredeljenje istakao trojicu kandidata za poslanike u parlamentu u Tirani. Na taj način on je otišao korak dalje od “običnog” Albanca koji ima državljanstvo Republike Albanije, pa samim tim ima pravo i da glasa na tamošnjim izborima. Činjenica da je na nedeljnim izborima u Albaniji učestvovao sa tri kandidata svog, kosovskog pokreta Samoopredeljenje, jasno govori da Albin Kurti shvata Kosovo i Albaniju kao jedan politički prostor, ne samo etnički.\nKurtijeva prekogranična izborna aktivnost, nažalost, nije jedinstvena na Balkanu, iako je najambicioznija i najotvorenija. I drugi politički lideri u regionu koriste državljanstvo drugih zemalja da ostvare biračko pravo van granica država u kojima obavljaju visoke funkcije. Milorad Dodik je, na primer, u svojstvu jedne trećine šefa države Bosne i Hercegovine, prošlog juna glasao na parlamentarnim izborima u Srbiji. Glasao je tada u srpskom generalnom konzulatu u Banjaluci i to je bio treći put da je iskoristio svoje biračko pravo na srpskim izborima. Ne vidi u tome ništa loše, ni čudno, kaže da samo koristi pravo koje proističe iz državljanstva Republike Srbije, koje je stekao. I lideri bosansko-hercegovačkih Hrvata već dugo glasaju preko državne granice, pa je tako njihov lider Dragan Čović prošle godine glasao i na predsedničkim i na parlamentarnim izborima u Hrvatskoj.\nDvojno državljanstvo, kao raširena demokratska tekovina u Evropi, nikako ne bi smelo da bude uskraćeno političarima, jer bi na taj način bez razloga bili diskriminisani u odnosu na ostale građane. Međutim, ne može se tolerisati zloupotreba tog građanskog prava, onako kako to rade pojedini na Balkanu, među kojima je Albin Kurti samo najnoviji i najdrastičniji primer. Njihovi potezi da, kao političari iz “dijaspore” glasaju, pa čak i da se kandiduju, u državama maticama, ne može imati nikakvo opravdanje u tome da imaju dvojno državljanstvo. To njihovo pravo mora imati manju snagu od njihove političke odgovornosti prema državi (teritoriji) u kojoj su se izborili za visoke funkcije, na kojima predstavljaju veliki broj ljudi koji su za njih glasali.\nNjihovo favorizovanje etničkog u odnosu na političko, dovoljno govori o glavnom cilju njihovih politika, a to nije ni socijaldemokratija, ni borba protiv korupcije, ni ekonomski razvoj, već – nacionalna stvar. Na istoj liniji je i ideja nove vlade u Podgorici da olakša uslove za dobijanje državljanstva Crne Gore, jer se tim zakonom želi promena “krvne slike” biračkog tela, uvođenjem velikog broja sadašnjih državljana Srbije, crnogorskog porekla, u državljanstvo, pa i u biračke spiskove Crne Gore.\nDržave “matice” nisu krive što njihovi sunarodnici iz susedstva, a uz to i političari na državnim funkcijama, dolaze u konzulate i prelaze granicu da obave biračku dužnost. Vlada Edija Rame ne može sprečiti Kurtija da dođe u Tiranu, kao što ni Aleksandar Vučić ne može sprečiti Dodika da glasa u Srbiji. Oni su državljani Albanije, odnosno Srbije. U tome ih može sprečiti samo njihova sopstvena odgovornost prema biračima koji su ih doveli na visoke funkcije. A to nisu birači u “maticama”. Oni tu odgovornost očigledno nemaju i zato imamo ove političke turiste, koji svojim glasanjem u matici, a ustvari u inostranstu, demonstriraju svoje pretenzije na političko pa i državno ujedinjenje.\nZato ne iznenađuje što je nedavni “non paper” o promeni granica na Balkanu naišao na tako plodno tlo, jer iza lidera koji glasaju i tamo i ovde stoje na stotine hiljada birača širom Balkana. Kartografija, nacionalna ujedinjenja, velika ova i velika ona država njihov su omiljeni a možda i jedini politički koncept za koji su zainteresovani. Ustvari, reč je o populistima desnog spektra, koji osim nacionalnih zastava i mapa nemaju drugu politiku, a na Balkanu je to, nažalost, i dalje dovoljno da se bude neka vlast.\nViola fon Kramon nije jedina Evropljanka u stanju šoka posle Kurtijevog glasanja u Tirani. Umesto što se šokira i što ne može da shvati šta se dešava, i ona, ali i sve njene kolege u Evropskom parlamentu, u Komisiji, u svim drugim evropskim institucijama mogli bi vrlo lako da preduprede slične stresne situacije u budućnosti. Dovoljno je da “ohlade” saradnju sa ovim liderima-selicama, pa i sa njihovim vladama i političkim partijama, jer iz saradnje sa njima ne može da proistekne nikakav evropski pomak. Oni, jednostavno, nisu zainteresovani za tu priču, to jasno i govore i pokazuju svojim gestovima. Glasanjem u inostranstvu, na primer. Oni nisu “tržište” za ideje i vrednosti Evropske unije, oni žele nešto poput “non papera” i za njegovo ostvarenje su više nego zainteresovani.\nTo nije društvo koje EU želi za sebe, bez obzira da li su u Banjaluci, Prištini, Podgorici ili Mostaru. To društvo je na oku nekih drugih pretendenata na uticaj na Balkanu, a oni su daleko od Brisela, Berlina i Pariza. Balkan koji bi oni želeli da vide je region u kojem se iza Kurtija, Dodika, Čovića, Krivokapića i sličnih gomilaju milioni pristalica, koji jedni druge gledaju kao krvne neprijatelje i vrebaju priliku da prvi napadnu. Baš kao pre tridesetak godina kada su mape i etničke pripadnosti takođe bile u političkoj modi.\nZato je i za EU i za Balkan dobro da Viola fon Kramon i sve njene kolege koje se bave Balkanom, što pre izađu iz stanja šoka, da se priberu i okrenu poslu sa onima na Balkanu sa kojima je posao moguć. Njih je, na sreću, i dalje više i njihova podrška je i dalje velika. To, međutim, ne mora da potraje, naročito ako u Briselu budu nastavili da se šokiraju gestovima nacionalista, a da u isto vreme kinje svoje prirodne partnere na Balkanu da nisu dovoljno Evropljani. To je pravi put da od Balkana naprave nešto poput karte iz “non papera”, naravno po cenama iz 90-tih godina.\nPrevious Previous post: Uspeo trik sa “non-paperom”\nNext Next post: Visoka cena balkanskih kohabitacija


Konferencija, zbunjenost i šansa\nKonferencija, zbunjenost i šansa 04.Sep.2011, 23:18, Izvor: Politika\nU globalizovanom svetu, ukoliko znate šta hoćete, svaka konferencija je korisnaMinistarska konferencija nesvrstanih zemalja koja danas počinje u Beogradu zatiče Srbiju u specifičnom raspoloženju. Pad samopuzdanja, koji je teško sakriti, izazvan najnovijim iskušenjima na evropskom putu, proizvodi zbunjenost i u vezi sa ovim događajem.Ko smo mi da organizujemo >> Pročitaj celu vest na sajtu Politika << sastanak za više od100 delegacija iz celog sveta, da li smo možda preambiciozni ili pretenciozni, da ne šaljemo slučajno lošu poruku, da li ćemo se, ne daj bože, nekome zameriti – samo su neka pitanja koja provejavaju, ali na koja se država sa samopuzdanjem i vizijom razvoja ne bi ni osvrnula. U globalizovanom svetu, ukoliko znate šta hoćete, svaka šansa je dobra, svaka konferencija je korisna, a ukoliko je događaj veći, veći je i imperativ da on bude uspešan i da se maksimalno iskoristi.Manihejski pogled na svet, crno-bela razmišljanja ovdašnjih dokonih političara i intelektualaca o tome da li je EU dobra ili loša, da li je MMF dobar ili loš, da li treba obeležiti istorijski jubilej i dobro ugostiti predstavniketrećine zamaljske kugle (po broju stanovnika), iz zemalja koje su pre tačno pola veka baš u Beogradu osnovale jedan pokret, samo potkrepljuju tezu da smo društvo propuštenih šansi, koje se rado zanese u ideološkim i politikanskim raspravama bez ikakve praktične vrednosti.A slika je jednostavnija nego što mnogi pokušavaju da nam je predstave.Srbija je evropska zemlja koja ima istorijsko i civilizacijsko pravo da bude deo saveza evropskih država. Imamo sreću da se nalazimo na kontinentu na kome je ostvaren najviši kvalitet života na svetu i od koga možemo dobiti dragoceni transfer kapitala i tehnologije. Zato smo i aplicirali za članstvo u EU.Srbija je i zemlja kojoj je dato da bude čvorište tranzitne trgovine u ovom delu sveta i čiji razvoj najviše zavisi od valorizacije takvog geografskog položaja.Značaj transportnog sistema Beograda se posebno ističe : on predstavlja koridor između zapadne Evrope i Turske, a u njemu se fizički ukrštaju transportni putevi između Panonske nizije i Mediterana, kao i između Crnog mora i centralne Evrope. Integrisanje u pravni sistem i jedinstveno tržište EU potpuno je kompatibilno s revitalizacijom istorijskih ekonomskih veza sa drugim delovima sveta. Upravo tu leži šansa razvojnog iskoraka Srbije i izlaska iz začaranog kruga siromaštva.Luka Beograd je npr. u vreme SFRJ imala kapacitet kao sve jadranske luke zajedno a današnja slika zapuštene Luke Beograd govori o promašenoj razvojnoj politici. Paradoks je da je cena lučkog zemljišta na ključnom robnom čvorištu toliko obezvređena, da se više isplati graditi stambene objekte nego se baviti međunarodnom trgovinom. Zato je i današnja konferencija prilika da se zapitamo nad položajem Srbije u svetu i u međunarodnoj podeli rada.Potencijal današnjeg samita u Beogradu treba posmatrati pre svega u funkciji osvežavanja istorijskih i ekonomskih veza sa članicama Pokreta nesvrstanih. Pripisivati političku ambiciju događaju koji predstavlja jednu svečanu sednicu kojom se obeležava jubilej od osnivanja pokreta bilo bi zlonamerno i neinteligentno. Poštovanje prošlosti nikad ne može biti prepreka za bolju budućnost. Nama problem nisu jubileji i ambicija za budućnost, već sumorna sadašnjost. Pokret nesvrstanih više nema nikakav politički značaj. Završetkom ,,hladnog rata” izgubio je ratio existendi, dok poslednji udarac predstavlja „arapsko proleće”, za vreme koga su panarapski režimi u severnoj Africi, koji su nekada bili srce ovog pokreta, zamenjeni tzv. islamskim demokratijama.Zbog toga konferencija u Beogradu neće biti zaključena nikakvom političkom deklaracijom ili inicijativom. Možemo čak reći da je najveći politički domet pokreta upravo to što se u okviru njega na jednom mestu sastaju predstavnici država koji se ni oko čega ne slažu.Ali baš ta raznolikost pruža priliku za intenzivnu bilateralnu diplomatiju tokom ova dva dana, kao i promociju ekonomske diplomatije. Veliki broj susednih zemalja poslao je svoje funkcionere i emisare da lobiraju kod naših današnjih gostiju za svoje predstavnike u međunarodnim organizacijama i agencijama UN.Treba li podsetiti da pored svih ovih praktičnih vektora delovanja koji nam se ove nedelje pružaju, Srbija ima i dodatni motiv, a to je kontrolisanje broja država koje su priznale Kosovo, barem dok se obostrano prihvatljiva rešenja ne pronađu u dijalogu s Prištinom i međunarodnim zajednicom i dok se ne dogovori institucionali aranžman koji će omogućiti Srbiji članstvo u EU i trajno otkloniti pritiske da se nezavisnost formalno prizna.Nikola Jovanovićobjavljeno: 05.09.2011.\n23:37: Najmanje sedam ljudi poginulo u eksploziji u Avganistanu23:36: Vučić: Zakon o poreklu imovine do 15. juna u Skupštini Srbije23:36: Napad neostvarenih novinara na Jugmediu23:36: Odbijena Barsina ponuda za Nejmara23:35: Nejmar sve dalje od Barselone, Santos odbio 22 miliona evra23:35: Budućnost osvojila Kup uz nerede na terenu i tribinama, Savićev...23:35: Najbolji znaci za seks: Vodoliji je samo to bitno, lav voli da ek...23:35: Snimak seksualnog zlostavljanja devojčice na "Diznijevom" kruzer...23:32: Američki ekspert: Dve decenije mešavine rata i diplomatije sled...23:32: Kim Kardašijan opet pokazala trudnički stomak u bikiniju!23:32: Zakon o poreklu imovine do 15. juna u Skupštini23:31: 22.05.2013 ::: Formula 1 u Monte Carlu - Prve fotografije23:30: Sveti Nikola Čudotvorac: na ikonama, freskama i mozaicima23:29: SKANDAL: Sudija udario golmana u Kragujevcu (VIDEO)23:29: Devenport menja Dežera na mestu šefa delegacije EU23:29: Crno-bela dominacija 23:28: Ša i Saška u okršaju!23:28: SA PINTU: Nemamo kvalitet, a sada nismo imali ni srce!23:28: Zakon o poreklu imovine do 15. juna pred poslanicima23:28: Čukarički i teoretski obezbedio JSL23:27: Ipak ostaje pretplata za RTS?23:27: Verdijeva Aida na otvorenom23:27: Grupa "Dipeš mod" stigla u Beograd23:27: Noć muzeja23:27: Bez Mareja u Parizu23:27: Gangula odustao23:26: POLIGLOTA: Baloteli uči srpski uz Džeka 23:26: West 65 : druga faza kreće u julu23:25: Preminuo Trevor Bolder, basista Dejvida Bouvija i benda "Uriah He...23:25: 10 godina nove zgrade JDP-a23:24: Mini tornado naneo veliku štetu okolini Moskve23:24: Vojvodina u ABA ligi i plej-ofu23:23: Petković za samopouzdanje Lacija23:23: Mini tornado naneo veliku šetu okolini Moskve23:23: Loše prognoze MMF za Srbiju23:22: Brežnjev najbolji vladar Rusije u 20. veku23:22: Pol Skols ponovo na terenu!23:22: Vlade se izjašnjavaju do kraja nedelje23:22: Alisa Marić u Strazburu23:22: (VIDEO) Najezda 30 milijardi cvrčaka na Ameriku23:21: Nemačka (plej-of): Pešić i njegov zet uzdrmali još jednog evr...23:20: Mini tornado kod Moskve, povređeno 16 ljudi23:20: Potop u Alžiru, ima mrtvih i povređenih23:20: Dačić: Usaglašen tekst plana za primenu sporazuma23:19: Ne uživate u seksu? Kada je on kriv za to23:19: Tornado u Rusiji23:18: Zvezda „Mamurluka“ kupio stan beskućnici23:18: Vujošević: Kvalitetan pristup meču23:17: Školjka od francuske pletenice23:15: Vujošević: Kvalitetan pristup meču je rezultirao visokom pobed...23:15: Bujice u Alžiru, ima mrtvih23:15: Nova knjiga Haleda Hoseinija 23:14: Srpski doktor književnosti stalni saradnik najboljeg horor magaz...23:14: Na "Oko Irana" biciklisti umesto u cilj, sprovedeni na parking!23:14: Avganistan: Tinejdžer ubio sedam, a ranio 14 ljudi23:14: Zvezda preskočila Mega Vizuru na tabeli23:12: Moje 3 za MONDO: Sad krećemo solo23:12: Tačijeva stranka najpopularnija na Kosovu23:11: Mađarska i Nemačka u četvrtfinalu SP za kuglašice!23:11: Šokantna izjava majke bolesnog deteta: Uspavala bih ga da je pas...\n04.Sep.201104.Sep.2011: Stav, intervju04.Sep.2011: PolitikaDan pre: 03.Sep.2011Dan pre: Stav, intervjuDan pre: PolitikaDan posle: 05.Sep.2011Dan posle: Stav, intervjuDan posle: Politika


U sjedištu Zeničko-dobojskog kantona u Zenici, dana 6.06.2012. godine u 13,00 sati Općinski načelnik Visoko prisustvovao je svečanom potpisivanju Aneksa Ugovora o utvrđivanju prava i obaveza na implementaciji projekta „Centar za rano podsticanje razvoja i ranu intervenciju za djecu sa posebnim potrebama u Zenici”.\nSvečanom potpisivanju su pored načelnika svih općina prisustvovali Premijer ZE-DO kantona, privredni sekretar Njemačke ambasade u BIH, predstavnici Vlade Federacije u BiH, predstavnici udruženja Humanost i drugih nevladinih organizacija te predstavnici sredstava javnog informisanja.\nU okviru ovog događaja promovisana je brošura „Rana intervencija u praksi”, novoosnovana ustanova „Dnevni centar za djecu sa posebnim potrebama Maglaj” kao i informacije o trenutnom stanju projekta „Izgradnja dnevnog centra za djecu i odrasle osobe u Visokom”.\nKada je u pitanju „Izgradnja dnevnog centra za djecu i odrasle osobe u Visokom” radovi teku planiranom dinamikom, a Općina Visoko vodi intenzivne aktivnosti sa Elektrodistribucijom Visoko oko izgradnje nove trafostanice na ovom lokalitetu koja bi trebala modernizirati sistem elektronapajanja samog objekta Centra i okolnog područja. Osim ovoga Općina Visoko vodi aktivnosti koje se odnose na priključenje Centra na vodovodnu i kanalizacionu mrežu kao i sve ostale aktivnosti koje se odnose na infrastrukturu potrebnu za funkcionisanje novoizgrađenog Centra za djecu sa posebnim potrebama.\nKao što je poznato Općina Visoko je ranije obezbijedila zemljište i lokaciju za izgradnju ovog objekta ,a također Općina Visoko je dužna provesti sve neophodne postupke za izdavanje potrebnih odobrenja za objekat u Dobrinju.


Dnevni horoskop 16.12.2013. | smiuchin\nDnevni horoskop 16.12.2013.\n≈ Comments Off on Dnevni horoskop 16.12.2013.\nIzgleda kao da Vam saradnici zameraju, da lične interese stavljate u prvi plan ili da\nčesto sprovodite poslovnu samovolju. Ipak, zaoštrena poslovna klima motivisaće Vas da izmirite svoje finansijske obaveze.\nStalo Vam je da se nametnete kao autoritativna ličnost u društvu voljene osobe. Uporno pokušavate da udjete u nečiji »ljubavni trag« ili da odgonetnete neke dileme koje Vas prate.\nLjubav:U ljubavnom životu, nema razloga da se zavaravate velikim iluzijama ili nečijim obećanjima. Razgovarajte iskreno sa svojim partnerom.\nPreviše briga loše utiče na Vašu koncentraciju i na raspoloženje.\nStalo Vam je da se izborite za bolju poslovnu poziciju, stoga kategorično insistirate na svojim namerama. Na sreću delujete veoma ubedljivo na okolinu, tako da njihove reakcije potvrdjuju Vaša očekivanja. Budite dovoljno diskretni, postoji mogućnost da neko razotkrije Vaše »tajne namere«.\nPartner budnim okom posmatra i prati Vaše kretanje.\nOpterećeni ste novim poslovnim planovima i nagomilanim obavezama. Nemate dovoljno strpljenja za saradnike koji usporavaju poslovni dogovor. Reagujete suviše temperamentno u situacijama kada treba pokazati diplomatske manire.\nPrikrivate svoje emotivno raspoloženje u nečijem društvu. Partner pokušava da Vas nagovori na svoje planove, ali Vi se nalazite u poziciji da postavljate uslove ili »ljubavna pravila«.\nHoroskop na dan 16.12.2013.\nNe bi bilo loše da se ozbiljnije pozabavite nekim stvarima koje ste do sada izučavali na amaterskom nivou. Ako ste u slobodno vreme učili strani jezik, razmislite da upišete kurs. Dostigli ste nivo kada vam je za dalji razvoj potrebna pomoć stručnjaka. Budite spremni za promenu.\nPrijatelji će vas nagovoriti da zajedno krenete na kurs iz neke oblasti umetnosti koja vas sve zajedno interesuje. U početku ćete se opirati, pod izgovorom da nemate dovoljno vremena, ali ubrzo ćete shvatiti da vam to pričinjava zadovoljstvo. Član porodice želi da podeli nešto sa vama, vezano za njegov ljubavni život.\nUkoliko ste razmišljali da se posvetite lečenju, metafizici ili duhovnom usavršavanju, ovo je dan kada snovi postaju stvarnost. Blizak prijatelj bi vam u vezi toga mogao mnogo da pomogne. Vaše spiritualne sposobnosti su na zavidnom nivou, ne oklevajte da ih dovedete do savršenstva. Krenite u akciju!\nU glavi vam je samo jedno: razmišljanje o romantici i vremenu provedenom sa osobom vašeg života. Ovo je posledica divnih momenata koje ste nedavno delili. Da ne bi ostale stvari u vašem životu trpele, obratite pažnju i na njih. Pogotovo na poslovnu stranu. Očekuje vas važan poslovni sastanak.\nDivan, romantični san bi danas mogao da utiče na vas. Bićete posebno emotivni i inspirativni. Ako se bavite umetnošću, slikate, vajate, komponujete ili svirate, iskoristite ga u kreativne svrhe. Šta god da je upitanju, to će biti vaša vodilja. Posmatrajte ga kao prorocki. Ako ste sanjali bivšu ljubav, pozovite je, možda je pravi momenat.\nNalet intenzivne ljubavi i romantične strasti bi danas mogao da vas poremeti. Ako ste slobodni, razmišljaćete o potencijalnoj vezi sa nekim ko vam je do sada bio samo prijatelj. Ukoliko ste u vezi, razmišljaćete o zajedničkom životu i braku. Ne srljajte, samo emocije govore iz vas, pa kad se to stiša desiće se da poželite da vratite vreme.\nDanas ćete osetiti neopisivu želju da se očistite od trauma i greški iz prošlosti. Obrišite stare poruke, odložite stare fotografije i krenite iz početka. Krajnje je vreme da se vratite u sadašnjost i realnost. Ako treba da potpišete neki papir, dobro ga pročitajte, kako ne biste bili nasamareni.\nRestriktivan ton ovog dana bi na vas mogao da deluje prilično deprimirajuće. Trik je u tome da iskoristite energiju kao prednost u borbi sa nametima dana. Obratite pažnju na prepreke koje će biti postavljene ispred vas. Sačinite realistične planove ka kratkoročnim ciljevima i uspeh je neminovan.\nNajbolje bi bilo da se spustite na zemlju. Ovaj dan nije najbolji za sanjarenja i fantazije. Moguće je da mnogo toga propuštate zato što vam je glava u oblacima. Neke stvari su vam manje očigledne nego drugima, a sve zbog nedostatka koncentracije. Okrenite se stvarima koje zahtevaju vašu pažnju. Disciplina je za vas danas od ključnog značaja.\nUbija vas letargija koju osećate u vazduhu. Imate utisak da se stvari ne dešavaju onim tempom kako ste isprva očekivali. Ne zanosite se idejom da će sve ići onako kako ste planirali. Brže ne znači i bolje. Usporite malo i opustute se. Fokusirajte se na kvalitet, pre svega.\nMožete da očekujete finansijski podsticaj do karaja ovog dana. Verovatno je to posledica nekog ugovora koji ste od nedavno potpisali ili je vezano za posao koji obavljate mimo uobičajenog. Osetićete veliku ličnu satisfakciju. Ne bi bilo loše da se posvetite vašoj kreativnoj strani, takođe.\nDanas biste mogli da odlučite da izvesno vreme u toku dana odvojite za izučavanje medicine ili nekih alternativnih puteva izlečenja. Moguće je da ćete se posvetiti principima zdrave ishrane, aromaterapiji, masaži ili akupunkturi. Ovo znanje bi moglo da vam unapredi kvalitet života, iskoristite maksimum iz toga.\nStalo Vam je da pridobijete nečije poverenje u poslovnim krugovima, delujete veoma promišljeno u različitim situacijama. Jasno Vam je da se poslovna pravila ili okolnosti brzo menjaju. Čini Vam se da neko strogo »kontroliše« Vaše ponašanje.\nUkoliko se Vaša osećanja nalaze ispred glasa razuma, to predstavlja dobar predznak. Ulepšajte svoj intimni život, tako što ćete delovati dovoljno zanosno i privlačno na ljubavnog partnera. Poklonite više pažnje i radosti osobi do koje Vam je stalo.\nDelujete energično i ne dozvoljavate da neko nepravedno kritikuje Vaše poslovne rezultate. Umesto da se takmičite u odnosu sa poslovnim rivalima, promenite svoj stil ponašanja. Uz poslovnu satisfakciju neophodan Vam je porodični mir i partnerovo razumevanje, kako biste ostvarili potpunu psihološku ravnotežu.\nNemojte postiskivati svoje želje, slobodno izrazite ono što mislite i osećate.\nPredstavili ste svoje poslovne ideje na uspešan način, tako da Vas očekuje moralna i materijalna podrška. Nema potrebe da se suviše eksponirate u društvu saradnika, mudro sačekajte na završnu fazu u poslovnim pregovorima.\nPonekad Vaša samovolja u ophodjenju prema saradnicima ili preterana energičnost u postupcima, deluju iritirajuće na okolinu. Zbog toga Vas prate negativni komentari ili reči kritike. Nemojte dozvoliti da Vas neko kompromituje u društvu saradnika. Partner nema dovoljno razumevanja za Vaše emotivne potrebe, tako da ne obraća posebnu pažnju na Vaše negodovanje ili neraspooženje.Sugestija: Potrebno je da poboljšate svoju koncentraciju.\nUkoliko Vam je stalo da demonstrirate svoje intelektualne ili praktične sposobnosti, pronadjite sebi i odgovarajućeg »suparnika«. Potrebno je da odredite preciznije ciljeve i da sačuvate pozitivnu orijentaciju. Možda susret sa jednom osobom ne predstavlja u potpunosti Vaš »san o velikoj sreći«, ali svakako najavljuje neko zanimljivo iskustvo i niz novih prijanosti u emotivnom životu.Sugestija: Obratite pažnju na pravilniju ishranu.\nNema razloga da verujete u neke nove informacije koje dolaze iz nepoznatih izvora. Pažljivije analizirajte svoje saradnike i nove dogadjaje. Ipak, preterana doza radoznalosti u nečijim očima može da izgleda kao negativna osobina. U pokušaju da pravilno rešite neke nove emotivne dileme koje imate, oslonite se na svoju intuiciju. Često nije sve onako, kao što na prvi pogled izgleda.Sugestija: Prijaće Vam više sati zdravog sna, obratite pažnju na svoje snove.\nImate utisak da neko drugi češće dolazi do glavnog izražaja ili da odredjuje nova pravila poslovnog ponašanja, što se negativno odražava na Vašu koncentraciju. Na vreme ispravite svoje propuste, uvek postoji izlaz i dobro rešenje. Partner deluje raspoloženo, važno je da postoje dobre namere koje Vas emotivno zbližavaju. Potrebno Vam je nečije prisustvo kao izraz iskrene naklonosti.Sugestija: Izbegavajte suviše naporne i stresne situacije.\nNe dopada Vam se saznanje da neko kritikuje Vaše ideje, stoga pokušavate da promenite krug saradnika. Izbegavajte brzopletost u ponašanju, jer greške koje učinite mogu imati dvostruki efekat. Obratite pažnju na nove dogadjaje koji se prećutkuju iz Vama nepoznatih razloga ili na nečije »neobično ponašanje«. Sačuvajte prisebnost, posebno kada se nalazite u neobičnim situacijama.Sugestija: Prijaće Vam više sati zdravog sna i relaksacija.\nNema razloga da očekujete velike povlastice ili nečiju saglasnost. Usmerite svoju koncentraciju na rešavanje nekih praktičnih ciljeva. Važno je da pravilno procenite redosled poteza, koji vode ka poslovnom uspehu. Suzdržite se od različitih provokacija, nečije ponašanje ili emotivna uloga mogu lako da Vas zavaraju. Budite dovoljno mudri i promišljeni, ne morate izražavati sve ono što mislite.Sugestija: Prijaće Vam više vitminska ishrana.\nOdbijate da prihvatite nečiju ulogu u pregovorima, ne želite da se nalazite izvan glavnih dogadjaja na poslovnoj sceni. Upravljate se prema svojim moralnim načelima i insistirate na nekim efikasnim rešenjima. Neko Vas podstiče na dobro raspoloženje i na aktivnu ulogu u različitim situacijama. U skladu sa svojim afinitetima umete da stvorite romantičnu atmosferu i da privučete nečiju pažnju.Sugestija: Slobodno vreme posvetite rekreaciji, prijaće Vam šetnja.\nPažljivije posmatrajte svoju okolinu i učinite sve što je potrebno da razjasnite zajedničke dileme. Poslovne kriterijume treba da ispunjavate prema stepenu važnosti ili u skladu sa zajedničkim dogovorom. Ukoliko Vam nedostaje nečije prisustvo, potražite odgovarajuću »zamenu« ili osobu za koju Vas vezuju slična interesovanja. Najbolje ćete se osećati uz osobu koju dobro poznajete.Sugestija: Nema razloga da se opterećujete i da precenjujete lične mogućnosti.\nUkoliko ste sigurni u svoju poslovnu viziju, nemojte dozvoliti da Vas ubedjuju u suprotna rešenja ili da se neko protivi Vašoj volji. Potrebna Vam je nečija podrška, kako biste u potpunosti ostvarili svoje poslovno-finansijske namere. Važno je da delujete dovoljno inspirativno na svog partnera. U ljubavnom susretu ništa ne prepuštajte slučaju, posebno kada imate svest o ličnoj dominaciji.Sugestija: Uživajte u lepim stvarima, opustite se.


Lamart LT6012 set kutija za odlaganje hrane cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nLamart LT6012 set kutija za odlaganje hrane cene\n- Karakteristike - Tip: Set kutija za odlaganje hrane Fizičke karakteristike - Boja: Providna Dimenzije: 120mm x 120mm x 65mm, 140mm x 140mm x 75mm, 160mm x 160mm x 75mm Materijal: Plastika, Staklo Kapacitet: 320ml (posuda), 520ml (posuda), 800ml (posuda) Stanje: Nekorišćeno Reklamacioni period - Reklamacioni period: 36 meseci... specifikacija\ncena od 1.190,00 do 1.890,00 din | prodavnica (6)\nKarakteristike - Tip: Set kutija za odlaganje hrane Fizičke karakteristike - Boja: Providna Dim.: 120mm x 120mm x 65mm, 140mm x 140mm x 75mm, 160mm x 160mm x 75mm Materijal: Plastika, Staklo Kapacitet: 320ml (posuda), 520ml (posuda), 800ml (posuda) Stanje: Nekorišćeno Reklamacioni period - Reklamacioni period: 36 meseci\nAurora AU5581 - inox šerpa sa poklopcem 2,8L\nAurora AU5580 - inox šerpa sa poklopcem 2L\nTefal K3010412 1,3L,borosilikatno staklo činija sa poklopcom\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Lamart LT6012 set kutija za odlaganje hrane po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Lamart LT6012 set kutija za odlaganje hrane na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Kuhinjska oprema cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Lamart Kuhinjska oprema, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Lamart LT6012 set kutija za odlaganje hrane sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Lamart LT6012 set kutija za odlaganje hrane. Pre kupovine, podatke za Lamart LT6012 set kutija za odlaganje hrane proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.\nLamart LT9020 set porcelanskih posudaLamart LT7049 umetak za kuvanje na pariLamart LT7050 rendaLamart LT2092 lomilica za oraheLamart LT1099 posuda za kuvanje na pariLamart LT1140 gril tiganjLamart LT1196 tiganj sa poklopcemLamart LT1198 tiganj za palačinkeLamart LT1201 tiganjLamart LT1205 tiganj za palačinkeLamart LT6023 set termo posuda za hranuLamart LT7042 bokal za čajLamart LT7028 bokal za čajLamart LT7027 bokal za čajLamart LT1174 tiganjLamart LT1144 tiganjLamart LT1136 tiganjLamart LT1137 šerpa sa poklopcemLamart LT1184 šerpa sa poklopcemLamart LT1183 šerpa sa poklopcemLamart LT1182 šerpa sa poklopcemLamart LT1181 šerpa sa poklopcemLamart LT1180 šerpa sa poklopcemLamart LT1143 šerpa sa poklopcemLamart LT1139 šerpa sa poklopcemLamart LT1138 šerpa sa poklopcemLamart LT1131 tiganj za američke palačinkeLamart LT1176 aluminijum 28cm sivi tiganjLamart LT1186 plehLamart tiganj za palačinke LT1059


DERBI KOJI OBEĆAVA - Atletiko Madrid "udara" na Bajern! -\nDERBI KOJI OBEĆAVA – Atletiko Madrid “udara” na Bajern!\nNema mira u Ligi šampiona i stvari iz kola u kolo postaju sve uzbudljivije! Pred nama je još jedno neizvesno 5. po redu kolo u kome ćemo imati priliku da gledamo brojne interesantne duele. Međutim, jedan od susreta koji najviše privlači pažnju sportske javnosti svakako je meč Atletiko Madrid – Bajern Minhen.\nUz naopomenu da vas OVDE čeka i fantastičan bonus na broj odigranih parova do neverovatnih 1200% – ovo veče definitivno je šampionsko!\nBajern Minhen ni ne mora da se trudi na meču sa Atletikom, jer je već osigurao plasman u osminu finala Lige šampiona. Znajući Bavarce, izabranici Hansa Ditera Flika svakako ništa neće prepustiti slučaju.\nS druge strane, Atletiko Madrid je na mukama. Ekipa će morati da dȃ apsolutno sve od sebe kako bi se plasirala u narednu fazu najelitnijeg evropskog takmičenja.\nInače, Bajern Minhen je, zajedno sa Barselonom i Mančester Sitijem, jedini klub koji je u dosadašnjem toku takmičenja u LŠ zabeležio sve pobede, nakon četiri odigrana kola.\nDakle, bavarska mašinerija nastavlja da melje, kao i u prošloj sezoni Lige šampiona.\nAtletiko jeste na drugoj poziciji u grupi A, ali sa ne baš odličnim partijama. “Jorgandžije” imaju skor od jedne pobede, jednog poraza i dva remija. Ukupno imaju pet bodova, tako da je za njih sve presudno u naredna dva kola, a videćemo za koju taktiku će se opredeliti Simeone.\nDa li će Bavarci uspeti ove sezone da odbrane status aktuelnog evropskog šampiona? Sudeći po dosadašnjim partijama, Nemci idu ka tom cilju.\nMeđusobni okršaj zakazan za večeras biće 8. po redu susret u Ligi šampiona ikada (uključujući i bivši Evropski kup šampiona).\nPodsetimo da je u prvom kolu, 21. oktobra, Bajern “demolirao” Atletiko rezultatom 4:0!\nPosebno zanimljiv podatak – ukoliko izuzmemo finalni dvomeč LŠ 1974. godine koji se igrao u Briselu, u svim narednim međusobnim duelima dva kluba uvek je pobednik bio domaćin.\nDa li je ovo šansa za Atletiko sada?\nVidećemo večeras od 21 čas, a do tada kompletnu ponudu za klađenje na mečeve Lige šampiona pogledajte OVDE.\nPrevious PROGNOZA Od snega ni traga, ali zato nam prete drugi PROBLEMI!\nNext Pogledajte kako je okićena Loznica (video)


Gojkovic otvorila izlozbu "Vreme i vaseljenja" u Novom Sadu\nGojkovic otvorila izlozbu „Vreme i vaseljenja“ u Novom Sadu\nTanjug 13. januara 2022. 17:09\nNOVI SAD – Ministarka kulture i informisanja Maja Gojković otvorila je izložbu „Vreme i vaseljenja“ u Studiju M koji je prvi u nizu događaja obeležavanja ulaska Novog Sada u godinu Evropske prestonice kulture.\n„Nase putovanje od te prve ideje i zamisli da ovaj grad ponese tako prestižnu titulu do današnjeg dana zaista je bilo izazovno. Danas kada nastavljamo to uzbudljivo putovanje kroz kulturne ražličitosti koje su spojene u našoj, ujedno i Evropskoj prestonici kulture, pred nama je jedna posebna izložba koja na umetnički način donosi jedno novo putovanje. Posetioci će zaista imati jedinstvenu priliku da pođu na putovanje kroz prostor i vreme i budu deo izložbe koja će se sresti sa Milutinom Milankovićem i njegovim poimanjem vremena.“ istakla je ministarka Gojković.\nOna je istakla da se prelaskom u novu godinu nadamo boljem i uspešnijem vremenu.\n„Zato je ova izložba o vremenu početak obeležavanja priče o srpskoj istoriji u okviru Evroopske prestonice kulture“ kazala je Gojković.\nMultimedijalna izložba „Vreme i vaseljenja“, koju je autor dr Dušan Jovović opisao kao priliku za putovanje kroz prostor i vreme u kojoj se posetioci susrećusa Milutinom Milankovićem i njegovim poimanjem vremena, organizovana je uz podršku Pokrajinske vlade.\n„Izložbe poput ove koje su pred nama su svakako pobeda svetlosti nad tamom i zato je njen autor i svi koji su učestvovali u pripremi i realizaciji zaslužuju najiskrenije čestitke.“, rekao je predsednik Vlade AP Vojvodine Igor Mirović.\nIzložba „Vreme i vaseljena“ predstavlja čitavu ideju „Dočeka“ u jednom događaju, posredstvom inovativne 3D maping tehnologije i analognih likovnih elementima u vidu skulptura i instalacija.


DRŽAVA I DRŽAVLJANI: Od ljudskih prava do izbornog inženjeringa – Monitor\nPronio se glas da će nova vlast, izmjenom starih propisa, na mala vrata izbjegle i raseljene iz bivše SFRJ uvesti u birački spisak. Sa barikada i iz medija, patriote su branile Crnu Goru od moguće pošasti. Ne znajući, ili se praveći da ne znaju, kako je DPS taj posao već završio\nUoči predstojećih lokalnih izbora u biračkom spisku u Herceg Novom upisano je 2.714 birača koji se, istovremeno, nalaze i u biračkom spisku Republike Srbije, Republike Srpske ili u oba (82 birača). To je u suprotnosti sa važećim propisima u Crnoj Gori.\nDo podatka da je neregularan svaki deseti glasač u Novom, Centar za monitoring došao je uporednom analizom tri biračka spiska. Prethodno, nepotpune analize su pokazale da je i na nedavnim izborima u Nikšiću pravo glasa imalo makar hiljadu birača upisanih i u birački spisak Srbije (nijesu provjeravani svi glasači i nije konsultovan birački spisak iz BiH).\nJedan od osnivača organizacije KOD Srđan Perić izjavio je, a sedmicu nakon njegovog javnog nastupa nijesmo čuli ni riječ koja bi ga demantovala, da je u Vladi Zdravka Krivokapića stanje gore nego u Herceg Novom. Tamo, od 12 ministara, makar dvojica imaju registrovano prebivalište u dvije države – Crnoj Gori i Srbiji. Ministar pravde, ljudskih i manjinskih prava Vladimir Leposavić i njegov kolega, ministar finansija i socijalnog staranja Milojko Spajić zavjetno ćute, odbijajući da odgovore na Perićeve prozivke. On je, objašnjavajući kako su za upis u birački spisak odlučujuća tri elementa – punoljetstvo, prebivalište i državljanstvo – pojasnio: „Državljanstava možete imati više, prebivališta i godina možete imati samo jedno, ne možete imati i 18 i 42 godine. Znači jedna osoba ne može biti u dva prebivališta upisana. A vi imate dva ministra koji imaju dva prebivališta u Crnoj Gori i Srbiji. Govorim o ministru Spajiću i ministru Leposaviću…”.\nNijesu Leposavić i Spajić ni prvi ni posljednji funkcioneri iz Crne Gore koji, znajući da krše zakon, imaju po neko rezervno prebivalište. A možda i državljanstvo. Njihov slučaj je dobio na značaju od kada je Vlada naumila da izmjenom zakonskih i podzakonskih akata (uredbe, odluke, mišljenja…) zavede red baš tamo gdje dvojica ministara sebi dozvoljavaju bezakonje. Uz prećutnu podršku ostalih.\nU danu (četvrtak, 8. april) kada je Vlada, pod pritiskom demonstranata odustala od samovoljnog usvajanja Odluke o izmjeni Odluke o kriterijumima za utvrđivanje uslova za sticanje crnogorskog državljanstva prijemom, iako je na to imala zakonsko pravo, odmetnuti ministar Leposavić pohvalio se učešćem u pripremi zakona o državljanstvu (i zakona o porijeklu imovine). „Koji su inače u isključivoj nadležnosti drugih resora“, konstatovao je ministar pravde, sporeći se sa premijerom: „To sugeriše da moj rad u zakonodavnim stvarima nije bio baš tako nezadovoljavajući“.\nO tome bi se, već, dalo polemisati. Uzmimo, recimo, novi Zakon o slobodi vjeroispovijesti kome je Leposavić doprinio, „ulažući nadljudske napore“. A baš takvi su i bili neophodni da bi se, sa prikazanom lakoćom, prešlo preko viševjekovne istorije Crnogorske pravoslavne crkve (CPC) i pravoslavnih Crnogoraca. Da li bi se slična rabota mogla ponoviti i prilikom „liberalizacije“ postojećeg Zakona o državljanstvu? Pod uslovom, a to je još jedna među brojnim nepoznanicama, da izvršna i zakonodavna vlast (parlamentarna većina) krenu u taj rizičan poduhvat. Najave postoje.\nZadržimo se za sada, ipak, na onome što je nedvosmisleno poznato. Vlada je, krajem marta, zadužila MUP da „u roku od sedam dana“ pripremi i dostavi na odlučivanje izmjene važeće Odluke kojom se preciziraju uslovi za sticanje crnogorskog državljanstva prijemom. To je urađeno nakon analize postojećih propisa i zaključka da je Oduka, usvojena 2008, u suprotnosti sa Zakonom o državljanstvu. Zakon propisuje da se državljanstvo prijemom može dobiti nakon što podnosilac zahtijeva „u Crnoj Gori zakonito i neprekidno boravi 10 godina“. Uz ispunjenje još sedam propisanih kriterijuma.\nOdlukom koja je trebala da preciznije definiše propisane uslove taj rok je produžen na 15 godina. Tako što je kao neophodan uslov propisano 10 godina „stalnog nastanjenja“, odnosno trajnog boravka. A dozvola o trajnom boravku se, prema Zakonu o strancima, može dobiti tek poslije pet godina neprekidnog privremenog boravka u Crnoj Gori.\n„Želimo da ispravimo jednu nezakonitu Odluku“, objašnjavali su iz MUP-a, tvrdeći da njihov naum neće značajnije uticati na faktičko stanje kada je u pitanju broj crnogorskih državljana (on, od referenduma, raste za dvije hiljade godišnje, u prosjeku).\nU opoziciji nijesu bili tog mišljenja. Ili su priču o izmjenama Odluke o državljanstvu prijemom, dočekali kao šansu za dodatno podizanje tenzija i produbljavanje rovova između patriota pod njihovom kontrolom i novih vlasti. DPS je sjednicu predsjedništva održanu 7. aprila, navodno, posvetio problemima sa Zakonom o državljanstvu poručujući da će nacionalne i državne interese Crne Gore braniti svim sredstvima. „Aktuelna parlamentarna većina jeste osvojila potrebnu većinu da bi formirala Vladu kako bi vodila unutrašnju i spoljnu politiku, ali to ne znači da je dobila pravo da svojim djelovanjem obezdržavi Crnu Goru i uvede je u velikosrpski nacionalni projekat“, stoji u saopštenju sa tog sastanka. „Odluka kojom se mijenjaju uslovi za sticanje crnogorskog državljanstva je u direktnoj suprotnosti sa državnim interesima“, ocijenile su i Socijaldemokrate. Poslanik Damir Šehović je ustvrdio kako je glas za takvu promjenu „glas za izdaju sopstvene države“.\nPrema podacima koje smo dobili od MUP-a, među potencijalnim aplikantima za crnogorsko državljanstvo sa stalnom dozvolom boravka kojima bi se, izmjenama postojeće Odluke, mogao skratiti rok za sticanja tog prava nalazi se i 900 djece „čiji je jedan roditelj, u trenutku njegovog rođenja, crnogorski državljanin i ima prebivalište u Crnoj Gori ili čija oba roditelja, u trenutku njegovog rođenja, imaju odobren stalni boravak; ili čiji jedan roditelj, u trenutku njegovog rođenja, ima odobren stalni boravak, a drugi roditelj je nepoznat ili je umro”. Može li pomoć toj djeci da dođu do državljanstva biti izdaja sopstvene države? Ili je to, zapravo, ulaganje u njenu budućnost?\nS druge strane, a na istom spisku do koga je Monitor došao, nalazi se i blizu 3.800 stranih preduzetnika, većinskih vlasnika i izvršnih direktora ovdašnjih preduzeća koji bi, ukoliko to požele, mogli doći do crnogorskog državljanstva. Pet godina prije nego što su to očekivali. Tu im mogućnost nijesu dali Krivokapić, Aleksa Bečić i Dritan Abazović, već bivše DPS vlasti.\nNe znamo ima li među njima onih kojima bi to državljanstvo moglo poslužiti kao garancija da neće biti izručeni u zemlje iz kojih su pobjegli zbog privrednog ili nekog drugog kriminala. Ali na to se mora ozbiljno računati. Kada kažu da potencijalni državljani moraju proći provjeru ANB-a i dobiti potvrdu da nijesu „smetnja za bezbjednost i odbranu Crne Gore”, sjetite se kako je tu potvrdu dobio i Darko Šarić, u isto vrijeme dok se u dokumentima policije vodio kao bezbjednosno interesantna osoba za koju se pretpostavljalo da se bavi međunarodnim švercom narkotika.\nUz preduzetnike, izmjena Odluke mogla bi ubrzati put do državljanstva i strancima – vlasnicima nekretnina. Doduše, trenutno samo njih nešto više od 1.800 ima prijavljeno prebivalište u Crnoj Gori, ali bi se taj broj, u perspektivi, mogao i desetostruko uvećati. Posebno, ukoliko bi to bio politički interes vlasti zemalja iz kojih dolaze.\nIzmeđu ovih „ekstrema“ javnost je pažnju usmjerila na nekadašnje izbjeglice i raseljena lica koja su u Crnu Goru, početkom posljednje decenije prošlog vijeka, stigla iz Albanije, Slovenije, Hrvatske, Bosne i Hercegovine i Kosova. Riječ je o desetinama hiljada ljudi koji su, uglavnom, već riješili svoj status. Crna Gora, praktično, 25 godina nema vladu u kojoj neko od ministara ili njihovih pomoćnika nije, u nekom trenutku, imao status izbjeglog ili raseljenog lica. Nezvanično, baš uoči referenduma o nezavisnosti, imali smo u vladi i ministra koji nije imao pravo glasa – pošto nije bio državljanin Crne Gore. Dok skupljači sigurnog glasa nijesu uočili problem. I riješili ga preko noći. Isto je i u parlamentu.\nTek pronio se glas da će nova vlast, izmjenom starih propisa, na mala vrata izbjegle i raseljene iz bivše SFRJ uvesti u birački spisak. Sa barikada i iz medija, patriote su branile Crnu Goru od moguće pošasti. Ne znajući, ili se praveći da ne znaju, kako je DPS taj posao već završio.\nOdlukom bivših DPS vlasti, raseljeni i izbjegli sa prostora bivše SFR Jugoslavije od 2011. imaju status stalno nastanjenih građana. I oni već od ove godine stiču uslov za podnošenje zahtjeva za prijem u crnogorsko državljanstvo. Bez pomoći ministra unutrašnjih poslova Sergeja Sekulovića ili bilo koga drugoga. Riječ je o nepunih 10.000 osoba. Plus nešto više od 14.000 građana bivših SFRJ republika koji su već imali prijavljeno prebivalište i crnogorsku ličnu kartu. Druga je priča da li će oni to pravo željeti da ostvare, odričući se matičnog državljanstva. Ili ga zadržavajući, tajno i nezakonito, što je takođe mogućnost sa kojom smo se, u praksi, često susretali.\nZemlje iz okruženja državljanstva dijele „šakom i kapom“, u nastojanju da brojnošću ojačaju položaj svoje nacionalne zajednice. Po pravilu, na račun nekoga drugog.\nU isto vrijeme kada i Crna Gora, i Srbija je (2007) pripremala svoj zakon o državljanstvu. Njime je upis u državljanstvo Srbije omogućeno „pripadnicima srpskog naroda“ bez obzira na njihovo prebivalište ili i drugo državljanstvo „ukoliko podnesu pismenu izjavu da se smatraju pripadnicima srpskog naroda i da Republiku Srbiju smatraju svojom državom“. U pripremi tog zakona naglašavano je kako bi „Srbi iz bivših jugoslovenskih republika mogli da predstavljaju značajan resurs u svakom pogledu za državu Srbiju…“. A tadašnji ministar policije u vladi Vojislava Koštunice, Dragan Jočić, pohvalio se u Danu kako je srpska Vlada prihvatila amandman koji će omogućiti da ostane tajna ko je iz Crne Gore dobio dvojno državljanstvo. „Niko neće imati pravo da provjerava ko je od Srba iz Crne Gore dobio dvojno državljanstvo“, objasnio je. I ta je odluka, uvjerile su se i nove crnogorske vlasti, i danas na snazi.\nVlasti u Srbiji, naravno, dobro razumiju posljedice takvog postupanja. Neku godinu prije usvajanja tog Zakona, javno su se usprotivili naumu Mađarske da državljanstvo da vojvođanskim Mađarima, tumačeći to kao najavu „teritorijalnih pretenzija“ sjevernog susjeda. Baš kao što danas, na našeg sjevernog susjeda, gleda veći dio crnogorske opozicije. I ne samo oni.\nA, opet, svi znamo makar jednu osobu koja Crnoj Gori nije dala manje od nas, ali nema zakonsko pravo da predaje u školi ili se zaposli u državnoj administraciji. Pošto nema crnogorsko državljanstvo. Koje imaju njihov bračni drug, djeca, roditelji… Čujmo jedni druge, za početak.\nČovjek ili glas\nU sjenci nedonijete Odluke i protesta koji su je pratili, ostale su najave donošenja Zakona o registrima boravišta i prebivališta.\nO tom prijedlogu tek će se razgovarati na najavljenoj javnoj raspravi i u parlamentu. Poznat je, ipak, naum predlagača da birački spisak pročisti tako što će iz njega izbrisati sve one koji u Crnoj Gori borave samo na papiru, tako što se nijesu odjavili onda kada su odlučili da život, privremeno ili trajno, nastave van granica domovine.\nProblem je evidentan – Crna Gora ima oko 750.000 državljana i jedva 100–120.000 manje onih koji u ovom trenutku imaju prijavljeno prebivalište u njoj. To bi značilo da naša disjapora „teži” nepunih sto hiljada duša. Svi znamo da je broj mnogo veći.\nČuli smo iz DF kako ti glasači iz Luksemburga partijama aktuelne opozicije, a prije svega nacionalnim partijama Bošnjaka i Albanaca, donose tri mandata (!?). Opet, lideri partija koji sve češće, javno, po mišljenje idu u Beograd, ne govore o eventualnim mandatima koje njima, na isti način, donose glasači iz Srbije i Bosne (RS). Pravila su bila jasna: na izborima može glasati samo punoljetni crnogorski državljanin koji ima prijavljeno prebivalište. Nema, međutim, nikakve sankcije za one koji ta pravila krše. Ni za one koji kao „mještani” u mjesto boravka dolaze samo na glasanje i, eventualno, odmor. Kao ni za one koji su imaju dva ili tri državljanstva i, po potrebi, idu i glasaju tamo gdje im partija naredi. Ili se dobro plati.\nLogično je da državljanin Crne Gore iz Srbije ima ista prava i obaveze (pa i ograničenja) kao i onaj koji boravi u Luksemburgu/Njemačkoj/SAD. Ali ne treba smetnuti s uma da su Luksemburžani, u dobroj mjeri, otjerani sa svojih ognjišta. Što, prije tridesetak godina, konkretnim nasiljem prema pripadnicima manjinskih naroda (i danas nas poruke mržnje znaju dočekati sa fasada u vlasništvu „nepodobnih”), što konstantnim održavanjem siromaštva u krajevima koji su većinski naseljeni nepravoslavnim življem. Sjetite se sa kojom smo lakoćom „prečuli” podatak da je vrijednost javnih radova u Ulcinju, po stanovniku, hiljadu puta manja nego u Mojkovcu. I da iznosi jedan euro po stanovniku godišnje.\nZato bi se ovom pitanju trebalo prići sa posebnom pažnjom. I senzibilitetom ljudi kojima čojstvo i junaštvo ne predstavlja samo lektiru.\nPrema podacima koje je Monitor dobio od MUP-a, ukupan broj stranaca koji boravi u Crnoj Gori na privremenom ili stalnom boravku je 59.001 (28.062 – privremeni; 30.939 stalni boravak).\nOd ukupnog broja stranaca koji imaju trenutno stalni boravak, odluka se neće reflektovati na njih 9.952 zato što su ta lica dobila stalni boravak kao raseljena (BIH I RHR), odnosno interno raseljena lica (Kosovo).\nTakođe, odluka se neće reflektovati na 14.145 stranaca (u pitanju su državljani država nastalih na prostoru bivše SFRJ, koji su imali prijavljeno prebivalište i ličnu kartu izdatu od nadležnog organa u Crnoj Gori, i koji su danom stupanja na snagu Zakona o strancima, po službenoj dužnosti upisani u evidenciju stranaca sa stalnim boravkom.\nOstalih 6.842 stranaca koji imaju stalni boravak su potencijalni kanditati da u narednih pet godina dobiju crnogorsko državljanstvo, u zavisnosti od toga kada im je odobren prvi privremeni zakoniti i neprekidni boravak.\nOd ukupnog broja stranaca koji imaju privremeni boravak, stanje je sljedeće:\nBoravak po osnovu spajanja porodice – 9.816 (potencijalni kanditati, ali samo oni koji su u braku sa crnogorskim državljaninom).\nProduženi boravak po osnovu spajanja porodice (autonomni boravak) – 110 (potencijalni kanditati).\nŠkolovanje – 367 (nije moguće da 10 godina borave po ovom osnovu mada ih odluka ne isključuje).\nUčešće u programima međunarodne razmjene učenika i studenata ili drugim programima mladih – nema odobrenih privremenih boravaka.\nSpecijalizacije, stručno osposobljavanje ili praktična obuka stranaca – 7 (nije moguće da 10 godina borave po ovom osnovu mada ih odluka ne isključuje).\nNaučno-istraživački rad – 3 (nije moguće da 10 godina borave po ovom osnovu mada ih odluka ne isključuje).\nLiječenje – 54 (nije moguće da 10 godina borave po ovom osnovu mada ih odluka ne isključuje).\nHumanitarni razlozi – 13 (moguće da 10 godina borave po ovom osnovu, odluka ih ne isključuje).\nKorišćenje i raspolaganje pravom na nepokretnosti koju posjeduje u Crnoj Gori – 1.866 (ovo su potencijalni kandidati).\nObavljanja vjerske službe – 51 (moguće da 10 godina borave po ovom osnovu).\nObavljanja volonterskog rada u okviru Evropske volonterske službe mladih – nema odobrenih privremenih boravaka.\nLica bez državljanstva – 1 (moguće da 10 godina borave po ovom osnovu mada ih odluka ne isključuje – ovo su potencijalni kandidati).\nU drugim slučajevima u skladu sa zakonom i međunarodnim ugovorom – 253 (ovo su potencijalni kandidati: npr. lica koja dolaze da pružaju poršku CG u evropskim integracijama shodno međunarodnim ugovorima ili stranci koji borave čitavu godinu u luci na jahtama shodno zakonu o jahtama).\nPrivremeni boravak po osnovu rada\nOd ukupnog broja stranaca koji imaju dozvolu za privremeni boravak i rad, stanje je sljedeće:\n486 stranaca ima izdatu dozvolu za privremeni boravak i rad, koja se izdaje sa rokom važenja do jedne godine, Ona se može produžiti najduže do dvije godine, tako da ova kategorija stranaca ne bi mogla da potpadne pod ovu odluku;\n91 stranac ima izdatu dozvolu za privremeni boravak i rad koja se izdaje sa rokom važenja do šest mjeseci u vremenskom periodu od jedne godine, tako da ova kategorija stranaca ne bi mogla da potpadne pod ovu odluku;\n463 stranca ima izdatu dozvolu za privremeni boravak i rad koja se izdaje sa rokom važenja do jedne godine i može se produžiti do završetka ugovorenih usluga, odnosno najduže do dvije godine, tako da ova kategorija stranaca ne bi mogla da potpadne pod ovu odluku;\n718 stranca ima izdatu dozvolu za privremeni boravak i rad radi kretanja lica unutar stranog privrednog društva; dozvola se izdaje sa rokom važenja do jedne godine i može se produžiti do završetka poslova, odnosno najduže do dvije godine, tako da ova kategorija stranaca ne bi mogla da potpadne pod ovu odluku;\ntreba pomenuti još 3.786 dozvola koje su izdate izvršnom direktoru privrednog društva i preduzetniku, koji su registrovani u Crnoj Gori u skladu sa zakonom kojim se uređuju oblici obavljanja privrednih djelatnosti i njihova registracija. Među ovim strancima može biti budućih aplikanata za državljanstvo.


Predskazanje: Ceca se udaje! - CECA-NOVOSTI\nPredskazanje: Ceca se udaje!\nSvetlanu Ražnatović pre nekoliko dana posetila sredovečna žena, beli mag iz Kladova, koja joj je za 2013. prorekla brak\nCeca pred matičarem 2013.\nSvetlana Ražnatović je pre nekoliko dana ugostila sredovečnu gospođu, belog maga iz Kladova, koja joj je otkrila šta bi sve moglo da joj se nađe na životnom putu. Kako Kurir saznaje, žena koja proriče budućnost stigla je u Cecinu vilu u jutarnjim časovima, a zadržala sve do večernjih sati:\n- Gatara je došla s jednom Cecinom prijateljicom - započinje priču izvor Kurira blizak folk zvezdi i dodaje:\n- Pevačica je pažljivo slušala sve detalje, a kad je pitala za ljubav, dobila je odgovor da će njenu pažnju kroz dve godine privući stariji gospodin iz sveta sporta, kraj koga će se skrasiti, pošto će ljubav s njim biti najveća posle one sa Arkanom. Ona je dodala i da ćerka Anastasija ima velike šanse da postane svetska zvezda i da ona treba u tome da je podrži - kaže izvor Kurira.\nAko je verovati u moći pomenute gospođe, Ceci će i na poslovnom planu cvetati ruže.\n- Novi album proći će fenomenalno, ali će naredni CD izazvati euforiju na čitavom Balkanu. Takođe, pevačici će biti naklonjene zvezde i u jednom sudskom sporu koji vodi protiv koleginice sa estrade (Jelena Karleuša, prim. aut.) - završava naš izvor.\nA da li će sve biti baš tako, pokazaće vreme.


Uč�enje stranih jezika\nENGLESKO SRPSKI REČNIK POSLOVNOG JEZIKA\nSa popustom: 14.22 €\nRječnik sadr�i oko 12.000 osnovnih odrednica iz vi�e oblasti biznisa i ekonomije. Većina odrednica je detaljno obja�njena, odnosno njihova primjena u svim oblastima u kojima se pojavljuju. Pored odrednice prikazan je fonetski izgovor riječi, razlika u izgovoru i spelingu između e ...\nAutor:Slovina Tinecka Makovska, Gego Gazda\nOvaj rječnik mogu na različite načine koristiti učenici i nastavnici srednjih i vi�ih �kola, studenti filologije, kritičari i teoretičari knji�evnosti, kao i svi ljubitelji knji�evne umjetnosti koje interesuju knji�evnost, njene forme i njena evolucija. ...\nFRANCUSKO SRPSKI REČNIK\nAutor:Slobodan A. Jovanović\nPri pripremi novog izdanja Jovanovićevog Rečnika, redaktori Sa�a Marjanović i Jelena Mijatović osmislili su i razradili lingvističku podlogu i uskladili cjelokupan tekst prethodne verzije Rečnika sa principima savremene leksikografske nauke i prakse, dosledno sprovode&# ...\nSVE O GLAGOLIMA NA JEDNOM MESTU- NEMAČKI\nSa popustom: 1.89 €\nNa savitljivim plastificiranim tabelama mo�ete naći liste najva�nijih oblika pravilnih, pomoćnih i najče�ćih nepravilnih glagola u njemačkom jeziku, sa odgovarajućim obja�njenjima. Jednostavno, na osnovu primjera iz prakse, obja�njena su i pravila tvorbe različi ...\nENGLESKI U D�EPU + CD\nSa popustom: 10.44 €\nOriginalan i lak vodič za učenje konverzacije koji sadr�i: * ključne riječi * osnove gramatike * svakodnevne izraze * lokalne običaje * rječnik sa vi�e od 2000 riječi. ...\nJednostavno napisana sa ilustrovanim primjerima i tabelama Gramatika engleskog jezika namijenjena je svima onima koji uče i koriste engleski jezik kao i studentima i učenicima osnovnih i srednjih �kola. Pregledna, koncizna i moderna, Gramatika engleskog jezika nudi vam prikaz gramati ...\nUSAVR�AVANJE- ENGLESKI MP3\nSa popustom: 54.00 €\nVeć posedujete solidno znanje engleskog jezika, poznajete dosta reči i ovladali ste gramatikom. Sada �elite da napredujete. Usavr�avanje znanja uz ovu Assimil metodu je namenjeno upravo vama! Metoda Engleski Usavr�avanje će vam pru�iti ne�to vi�e od izučavanja svakodnevne konverz ...\n�PANSKI ZA NEUPUĆENE\nAutor:Berlitz, Susana Wald, Cecie Kraynak\nBez obzira na to da li ste student �panskog, da li se spremate na putovanje zemljama �panskog govornog područja ili samo �elite da razumete �panske filmove i serije, ova knjiga će vam pomoći da brzo i bezbolno - po priznatoj metodi Berlitz - savladate gramatiku, osnovne reči, gla ...\nINTUITIVNA METODA- ENGLESKI MP3\nSa popustom: 37.35 €\n�elite da bez muke uspe�no naučite savremen i koristan engleski jezik. Ovo potpuno novo izdanje će vam to omogućiti. Pristup učenju zasnovan je na principu intuitivnog usvajanja. On se sastoji od svakodnevnog dru�enja sa jezikom koji se uči i postupnog upoznavanja sa gramati ...\nIzdavač: LEO KOMERC DOO HRVATSKA\nSa popustom: 24.12 €\nUz pomoć Tehnical English-a ćete usavr�iti svoj engleski jezik... ...\nAutor: Aleksandar Vidaković\nZa sve koji �ele na jednostavan i zanimljiv način da nauče engleski jezik ovaj ud�benik je neizostavno �tivo. ...\nENGLESKI INETRAKTIVNI TEČAJ EURO PLUS REWARD\nSa popustom: 134.19 €\nPrednosti učenja engleskog jezika uz pomoć EuroPlus paketa: � ostvarujete u�tedu; � treba vam samo računar i komplet CD-ova EuroPlus i �kolu stranog jezika imaćete u svom domu - nema vi�e tro�kova plaćanja privatnih časova ili pohađanja �kole stranog jezika; ...


Home/Vesti, Izdvojeno/Ako prođe LASK, Voša ide na Galatasaraj ili Sent Džonston!\nAko prođe LASK, Voša ide na Galatasaraj ili Sent Džonston!\nFudbaleri Vojvodine dobili su danas potencijalnog rivala u plej-ofu Lige konferencije.\nŽrebom u Nionu odlučeno je da će pobednik dvomeča Vojvodina – LASK u narednoj rundi igrati protiv lošijeg iz duela između turskog Galatasaraja i škotskog Sent Džonstona.\nMečevi plej-ofa Lige konferencije na programu su 19. i 26. avgusta, ali Vojvodina najpre mora da eliminiše LASK. Prvi meč na programu je u četvrtak u 19 sati na „Karađorđu“, a revanš je sedam dana kasnije, 12. avgusta u austrijskom Klagenfurtu.\nUkoliko prođe LASK, Vojvodina će takođe biti prvo domaćin u plej-ofu, 19. avgusta protiv poraženog tima između Galatasaraja ili Sent Džonstona, koji se sastaju u trećem kolu kvalifikacija za Ligu Evrope.\nMiloš Subotin2021-08-02T14:28:38+02:002. avgusta 2021.|


NATO: Odluka o članstvu do kraja 2015.\nGeneralni sekretar NATO-a Anders Fog Ramusen na konferenciji za novinare u Briselu\nMinistri spoljnih poslova NATO-a saopštili su da odluka o članstvu Crne Gore neće biti doneta na samitu u Velsu, već najkasnije do kraja naredne godine; ponovo upućene ozbiljne kritike Rusiji zbog izostanka saradnje na smirivanju prilika u Ukrajini\nSkup ministara spoljnih poslova NATO-a, okončan danas u Briselu, imao je za cilj pripremu samita Alijanse, planiranog za početak septembra u Velikoj Britaniji. Ni danas, a verovatno ni na samitu neće biti zaobiđena tema Ukrajine, povodom koje su se ponovo čule ozbiljne kritike na račun Moskve, zbog izostanka saradnje na smirivanju prilika. Što se tiče nadanja zvanične Podgorice da bi na samitu mogla da dobije poziv za članstvo u NATO-u, danas je najavljeno da odluka o Crnoj Gori kao NATO članici neće biti doneta za par meseci na samitu, već najkasnije do kraja naredne godine.\nUkrajina i uloga Rusije u aktuelnoj krizi je bila nezaobilazna tema, bilo da se radi o globalnoj sigurnosti, kršenju medjunarodnih obaveza i zakona ili podršci partnerskoj zemlji, što Ukrajina jeste za vojni savez.\n"Danas smo naglasili važnost naše zajedničke dbrane, i dogovorili smo se da prije samita u septembru napravimo čvrst akcioni plan. Ostajemo snažno opredjeljeni u podršci Ukrajini. Riječ je o dodatnim mjerama koje bi trebale da osnaže sposobnost ukrajinske odbrane, koje uključuju stvaranje fonda koji će zemlji pomoći da razvija kapacitete u kritičnim oblastima kao sto je logistika, komandovanje i sajber odbrana", naveo je generalni sekretar NATO, Anders Fogh Rasmusen.\nNATO u potpunosti podržava mirovni plan ukrajinskog predsjednika, istovremeno još jednom upućujući poziv Moskvi:\n"Pozivamo Rusiju da učini četiri stvari. Prvo, da preduzme istinske mjere na zaustavljanju destabilizacije Ukrajine. Drugo, da stvori uslove kako bi mirovni plan bio implementiran. Zatim da prekine sa podrškom grupama naoružanih separatista i, konačno, zaustavi protok oružja i boraca preko svojih granica", istakao je Rasmusen.\nDanas je iz NATO-a poručeno da je kriza nastala direktno kao posljedica ruske agresije. Ovo je izuzetna prilika da se tenzije smire, uvjeren je generalni sekretar NATO, koji još jednom poziva Kemlj da sa ponaša u skladu sa svojim medjunarodnim obavezama. Rusija je iznevjerila povjerenje i partnnerstvo gradjeno godinama, rečeno je danas u sjedištu vojnog saveza.\n"Rusija je javnosti predstavila NATO kao prijetnju,dok su, u stvari, ruske nelegalne akcije u Ukrajini te koje predstavljaju opasnost za medjunarodni poredak. U aprilu smo rekli da se saradnja ne može nastaviti kao da se ništa nije dogodilo. Saradnja je suspendovana dok su ostali otvoreni samo diplomatski kanali. Danas ne vidimo promjene u ponašanju Rusije. To nam ne ostavlja prostora nego da nastavimo sa suspenzijom saradnje na vojnom i civilnom sektoru sa Rusijom sve dok se ona ne vrati svojim medjunarodnim obavezama", ukazao je generalni sekretar NATO-a.\nKada je riječ o proširenju vojnog saveza, vrata ostaju otvorena, a da li će, kako se Podgorica nada, kroz njih na samitu proći i Crna Gora, drugo je pitanje.\n"Otvorićemo intenzivirane i fokusirane razgovore i najkasnije do kraja naredne godine donijeti odluku o tome da li Crna Gora može da se pridruži Alijansi", rekao je generalni sekretar NATO, Anders Fog Rasmusen.\nKada je riječ o partnerskim zemljama, a u toj priči je prepoznata i poruka Beogradu, saradnja sa vojnim savezom im može i donosi višestruku korist, ne samo u vojnom već i u smislu efikasne civilne kontrole nad vojnim kapacitetima.


Predsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković boravio u posjeti opštini Milići - infoBirač\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković danas je posjetio opštinu Milići. Tom prilikom održan je radni sastanak sa zamjenikom načelnika Markom Savićem i predsjednikom Skupštine opštine Branislavom Novakovićem.\nPrema riječima zamjenika načelnika Marka Savića razgovaralo se o važnim infrastrukturnim projektima, koji se uz podršku Vlade Republike Srpske trenutno realizuju na području naše opštine, kao i o planovima i idejama za neke buduće projekte.\nU svom obraćanju predsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković istakao je da građani Milića znaju šta se sve uradilo u proteklih 20 i više godina, a namjera je da se to nastavi i u budućem periodu.\nOno što je trenutno na listi prioriteta je nova zgrada opštine, jer ova zgrada ne ispunjava ni minimalne epidemiološke, tehničke niti bilo kakve uslove. Radi se na projektu za novu zgradu koja će biti reprezent i Milića i onoga što smo radili u prethodnom periodu.\nU Milićima testirano jedno lice, pod nadzorom 177 lica


Ljudsko telo kakvo danas poznajemo potpuno će nestati | Vestinet.rs\nPočetna MAGACIN-FAKTI\tLJUDSKO TELO KAKVO DANAS POZNAJEMO POTPUNO ĆE NESTATI\nPopularne nove tehnologije, poput interneta i mobilnih telefona, neminovno će promeniti ljude kao vrstu i oblikovati naša tela i um na način koji im je zaista potreban.\nDanašnji um je, baš kao i telo, rezultat dugotrajne evolucije koja se odvijala vekovima. Ali, čini se da će kao takvi ubrzo nestati.\nNaime, iz dana u dan svedočimo kako moderna tehnologija brzinski menja naš um i telo, pa je tako vrlo lako zamisliti kako će biti za recimo 100 godina. Promene koje su pred nama događaju se mnogo brže nego pre.\nIstraživanja pokazuju da je većina ljudi bila prilično loša u upotrebi ručnog alata kad je on izmišljen pre 1,7 miliona godina. Razlog leži u činjenici što su im ruke bile prilagođene vešanju po granama i bile su preslabe i nespretne u rukovanju malim predmetima. Ali, pre 800.000 godina ruke su se prilagodile i evoluirale i postale savršeno sredstvo za baratanje ručnim alatom.\nNove tehnologije zauvek će promeniti ljudsko telo\nTakav trend, samo u mnogoj bržoj varijanti, odvija se i dalje. Ljudsko telo se prilagođava novim izazovima, ono je evoluiralo kako bi bolje iskoristilo tehnologiju koju je izmislio sam čovek.\nDrugim rečima, to znači da će popularne nove tehnologije, poput interneta, pretraživače, jakih računala, iPhonea, neminovno promeniti ljude kao vrstu – i oblikovati naša tela i um na način koji im je zaista potreban. I tome možete svedočiti već sada.\nPre dve godine objavljeno je istraživanje o uticaju koji Google ima na naše pamćenje i pokazalo se da su pojedinci koji koriste Google puno lošiji u pamćenju podataka od onih koji ga ne koriste. Iako se možda isprva tako čini, ali ova studija ne govori o tome da je ljudski rod danas gluplji nego pre, nego samo da je drugačiji.\nOna je zapravo samo pokazala da su ljudi naučili pamtiti stvari na drugačiji način – na način da se zapravo setimo gde su informacije koje nam trebaju i da koristimo više podataka nego pre.\nKad je reč o prisećanju, ljudska vrsta pamti manji broj podataka, ali u svakom trenutku zna gde ih može pronaći. Reč je, dakle, o svojevrsnom selektivnom pamćenju. Naš se mozak jednostavno prilagodio svetu u kojem dobro znamo gde možemo pronaći informacije.\nI to je ono što je fascinantno. Bili su potrebni vekovi da se čovek i njegove ruke prilagode veštom baratanju ručnim alatima, a ljudski je mozak to učinio u rekordno brzom roku.\nŠta će biti za 20, 100 ili 1.000 godina?\nGoogle je izmišljen prije 20 godina, a već je bitno promenio način našeg razmišljanja i pohranjivanja podataka.\nZamislite samo kako će naše telo i um funkcionisati nakon još 20 godina s obzirom na to da je internet sveprisutan u današnjem društvu, a kamoli za 100 ili 1.000 godina..\ngodinaInformacijeinternetistraživanjaizazoviljudsko telomilionmoderna tehnologijanakonoblikpamćenjepodatakapokazujupotpunopretraživačpromeniorazlogrekordstudijatelefonuticaj


Vesti Radija Sputnjik (video) - 21.06.2017, Sputnik Srbija\nPratite uživo vesti Radija Sputnjik. 21.06.2017, Sputnik Srbija\n18:45 21.06.2017 (Osveženo: 18:59 21.06.2017)\nNakon odluke Vašingtona o novim antiruskim sankcijama, nema osnova za nastavak dijaloga o obnavljanju rusko-američkih odnosa, poručeno iz Moskve. Presretanje aviona u kojem je bio Šojgu — provokacija NATO-a. Rusi reagovali profesionalno, smatraju analitičari. Interpol u septembru odlučuje o članstvu Kosova. Kakve mogu biti posledice po Srbiju? Turski predsednik Erdogan se protivi stvaranju „Velike Albanije”, jer se boji nastanka „Velikog Kurdistana”, kažu analitičari.


Uhapšeni u akciji "Arsenal" predati Tužilaštvu\n17/05/2018 | 10:25 ⇒ 22:05 | Izvor: RTRS\nOsumnjičena lica su lišena slobode u okviru šestomjesečne zajedničke akcije Okružnog javnog tužilaštva Banjaluka, Uprave za organizovani i teški kriminalitet MUP-a Republike Srpske i Policijske uprave Banjaluka.\nNakon ispitivanja osumnjičenih lica u nastavku postupka istrage, tužilac će, kako se navodi odlučiti o stavljanju prijedloga za određivanje mjere pritvora, o čemu će javnost biti obaviještena.\nČetvorica uhapšenih pušteni su da se brane sa slobode i protiv njih će biti nastavljena istraga, navedeno je u saopštenju Ministarstva unutrašnjih poslova.\nPušteni na slobodu, Boran Pejaković i braća Igor i Zvjezdan Arsenić javili su se našoj redakciji i negirali bilo kakvu povezanost sa drogom.\nU akciji "Arsenal" juče je na području Banjaluke zaplijenjena određena količina kokaina, heroina, spida, marihuane, hemijske supstance za miješanje droga, te oduzeto vatreno oružje i municija, kao i veći iznos novca, saopšteno je iz MUP-a Republike Srpske.


RTS :: SAT: Da li su sajle za vuču bezbedne\nRTS Svet SAT: Da li su sajle za vuču bezbedne\nSAT: Da li su sajle za vuču bezbedne\nnedelja, 18. mar 2018, 13:12\nMnogi vozači su već iskusili brojne probleme sa sajlama za vuču. Kada bi pokušali da odšlepuju automobil, sajle bi pucale i oni bi ostali pored puta potpuno bespomoćni.\nUpravo je iz tog razloga emisija SAT odlučila da se pozabavi detaljnim testom ovog obaveznog dela opreme u automobilu. U realnim uslovima testirali su deset proizvoda i proverili koliko kilograma svako uže može da izdrži. Međutim, otišli su i korak dalje. U saradnji sa Mašinskim fakultetom, u njihovoj laboratoriji, opteretili su svako uže do trenutka pucanja. Dobijeni rezultati su iznenađujući.\nZa sve vozače pripremili su i najznačajnije izmene Zakona o bezbednosti saobraćaja, koji se upravo nalazi u skupštinskoj proceduri. Saznaće koje su kazne poskupele, šta je sve nasilnička vožnja, kako će vozači sa probnom dozvolom morati da se ponašaju i još mnogo toga.\nPored nove Opelove "insignije GSI" i volvoa "XC 60", uživaćete i u prvim automobilima koji mogu da lete.\nRepriza emisije je nedeljom u 00.20 časova i utorkom u 11.00 na Drugom programu.\n(nedelja, 18. mar 2018, 16:10)\nMorao sam da vam ukazem na propust Vas i laboratorije u kojoj ste radili testiranje uzadi za slepanje vozila a koje se ogleda u tome da ste radili test na pucanje uzadi bez zastitnih naocara kao i bez slusalica za usi!?!? Molim Vas da ukazete ljudima na propust a i Vama kao uredniku da se vise ne desavaju ovakvi ili slicni propusti. Hvala\n(nedelja, 18. mar 2018, 09:44)\nAko drzava hoce da napravi moderan zakon o saobracaju po ugledu na EU onda treba znati da u Evropi zapadnoj vec duzi niz godina vuca vozila po javnim putevima je strogo zabranjena i kaznjiva , a sajla za vucu kao obavezna oprema se i ne pominje.


Nakon što Zavod izda akt o uslovima zaštite prirode prilikom izrade projektno-tehničke, prostorno-planske i druge tehničke dokumentacije, Zavod izdaje mišljenje o inkorporiranosti odnosno usklađenosti planova, osnova, programa, projekata, radova i aktivnosti sa izdatim uslovima zaštite prirode. Takođe, Zavod izdaje mišljenje o lokaciji koja se određuje za određene radove i aktivnosti, kao i za druge vrste aktivnosti za koje je potrebno mišljenje Zavoda.\n» tačan naziv pravnog lica koje podnosi zahtev, njegova adresa i poreski identifikacioni broj, a ukoliko zahtev podnosi fizičko lice: ime i prezime, adresa i jedinstveni matični broj;\n» ukoliko se traži mišljenje o ugrađenosti uslova o zaštiti prirode u projektnoj dokumentaciji, dostavlja se predmetni projekat;\n» podatke o lokaciji i prostornom obuhvatu sa odgovarajućim kartografskim i grafičkim prilozima, a za projekte i sa kopijom katastarskog plana;\n» kratak opis aktivnosti ili svrhu potraživanja mišljenja.\nZahtev za izdavanje akta o mišljenju Zavoda podnosi se na pisarnici ili preporučenom poštom na adresu sedišta Zavoda (Dr Ivana Ribara 91, Novi Beograd) ili adresu Zavoda RJ Niš (Ulica Vožda Karađorđa 14, Niš).\nUz Zahtev dostavlja se i dokaz o plaćenoj republičkoj taksi u ukupnom iznosu od 300,00 rsd. Zavod razmatra Zahtev i dostavlja mišljenje podnosiocu Zahteva na navedenu adresu.\nNa osnovu Zakona o republičkim administrativnim taksama („Službeni glasnik RS“, br. 43/2003, 51/2003, 61/2005, 5/2009, 54/2009, 93/2012, 57/2014 i 45/2015), bez uplaćene republičke takse zahtev ne može biti razmatran.\n» za zahtev za izdavanje mišljenja 300,00 dinara.\nžiro račun: 840-742221843-57 model 97 poziv na broj 59 013\nIznos uplatnice za mišljenje: 300,00 rsd\n» Naziv pravnog lica ili ime i prezime (za fizičko lice) na uplatnicama mora da se slaže sa zahtevom.\nShodno Članu 18. Zakona o republičkim administrativnim taksama („Službeni glasnik RS“, br. 43/2003, 51/2003, 61/2005, 5/2009, 54/2009, 93/2012, 47/2013 i 45/2015), oslobođeni su od plaćanja takse:\nProtiv ovog rešenja može se izjaviti žalba ministarstvu nadležnom za poslove zaštite životne sredine u roku od 15 dana od dana prijema rešenja. Žalba se predaje Zavodu za zaštitu prirode Srbije uz dokaz o uplati Republičke administrativne takse u iznosu od 430,00 dinara na tekući račun br. 840-742221843-57, poziv na broj 59013 po modelu 97.


Gorenje GS54110W mašina za pranje sudova cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nGorenje GS54110W mašina za pranje sudova cene\nGorenje GS 54110W Potrošnja energije Normalni program kWh: 0.74 kWh, Buka 47 dBA, Energetski razred A++, Programi za pranje 5 programa: Auto program; Intenzivni program; Eco program; Program za ispiranje; Brzi program 20 min 60 / 55 / 45 / 35°C, Referentni program: 3, Autoprogram... specifikacija\ncena od 39.000,00 do 43.990,00 din | prodavnica (5)\nModel: Gorenje GS 54110W Samostalna 45 cm širine 10 kompleta 3 korpe 3 brizgaljke A++ Auto program Brzi program 20 minuta SpeedWash Funkcija pola pranja LED dispelj sa odloženim startom Potpuni Aqua Stop Bela boja\ncena od 36.824,00 din\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Gorenje GS54110W mašina za pranje sudova po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Gorenje mašina za pranje sudova GS54110W na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Mašine za pranje sudova cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Gorenje Mašine za pranje sudova, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Gorenje GS54110W mašina za pranje sudova sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Gorenje GS54110W mašina za pranje sudova. Pre kupovine, podatke za Gorenje mašina za pranje sudova GS54110W proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Pripremna nastava na Računarskom fakultetu – Personal magazin\nKao i prethodnih godina, Računarski fakultet organizuje pripremnu nastavu iz predmeta matematika i informatika. Nastava je namenjena svima koji žele da uspešno polože prijemni ispit za upis na Računarski fakultet,…\nKao i prethodnih godina, Računarski fakultet organizuje pripremnu nastavu iz predmeta matematika i informatika. Nastava je namenjena svima koji žele da uspešno polože prijemni ispit za upis na Računarski fakultet, ali i ostalim zainteresovanima koji žele da se pripreme za prijemni bez obzira koji fakultet upisuju.\nPrijavljivanje se može obaviti online, telefonom ili lično u sekretarijatu fakulteta. Troškovi pripremne nastave za osnovne akademske studije iznose 8000 dinara (matematika i informatika), a za osnovne strukovne studije 4000 dinara (informatika). U cene je uračunata Zbirka urađenih zadataka iz informatike i matematike (405 zadataka iz matematike i 360 zadataka iz informatike).\nPripremna nastava počinje 6. februara i traje do 29. maja 2010. godine, a održava se subotom od 10h (4 časa). Ubrzana pripremna nastava (3+3 časa dnevno) održava se od 14. do 24. maja 2010. godine. Nastava se održava u prostorijama Računarskog fakulteta, Knez Mihailova 6, VI sprat.\nPripremna nastava na Računarskom fakultetu was last modified: November 5th, 2009 by Redakcija\nInformatikapripremna nastavapripremna nastava iz matematikepripremna nastava iz matematike iz informatikeRačunarski-fakultetRAF


Jasminka Petrović gostovala povodom Dana Dečjeg odeljenja Biblioteke - Sirmiuminfo\nJasminka Petrović gostovala povodom Dana Dečjeg odeljenja Biblioteke\nSremska Mitrovica – Književnica Jasminka Petrović gostovala je u našem gradu povodom Dana Dečjeg odeljenja Biblioteke „Gligorije Vozarović”. Učenicima osnovnih škola predstavila je neke od svojih poznatih naslova.\nDečje odeljenje Biblioteke „Gligorije Vozarović” postoji i radi već 65 godina i svojim radom obuhvata decu predškolskog uzrasta i učenike osnovnih škola. Dan odeljenja obeležilo je radionicom sa osnovcima i promocijom književnih dela Jasminke Petrović, višestruko nagrađivane srpske spisateljice za decu i mlade.\nJasminka Petrović do sada je napisala više od trideset knjiga, neke su prevedene na više od trideset jezika, a neke od njih su dramatizovane u pozorištima za decu u zemlji i inostranstvu. Dva puta su se našle među 200 najboljih dečjih knjiga na svetu, godine 2016. roman Leto kada sam naučila da letim i 2017. kratki roman za početno čitanje Hoću kući. Ove godine u bioskopima je bio velik hit igrani film za decu i mlade Leto kada sam naučila da letim, prema njenom romanu.\nO odnosu knjige i filma za Sirmijuminfo Jasminka Petrović kaže: „Film je snimljen u režiji Radivoja Andrića i po scenariju Ljubice Luković. Nekako je to sve išlo postepeno i prvo moje iznenađenje bilo je, kad je knjiga izašla, napisala sam je za uzrast sedmi, osmi razred i onda su prvo su krenuli da mi se javljaju stariji, baš dosta, kako to čitaju, posle gostujući po školama u nižim razredima, drugi, treći, četvrti isto su mi govorili da su je pročitali. Mene je iznenadilo to da je knjiga dobila i neke mnogo mlađe i mnogo starije čitaoce, onda se pojavila radio drama u Beogradu, pa radio drama u Zagrebu, Radio Hrvatska, pa se onda pojavila predstava, Patrik Lazić je režirao u koprodukciji sa Fakultetom dramskih umetnosti, to su radili studenti. Tako da se zapravo film spremao skoro pet, šest godina.”\nDvanaestogodišnja Sofija mašta o kampovanju sa ekipom. Ipak, primorana je da letovanje provede u trošnoj porodičnoj kući na Hvaru, sa svojom pomalo napornom bakom i luckastom baba-tetkom Luce. Sa novim prijateljstvima i avanturom, Sofija dobija svoje letovanje iz snova, ali i mnogo više nego što je mogla da izmašta.\nNa pitanje našeg novinara da je li u filmu ostala sva antiratna poruka, kao i u knjizi, jer njena dela su uvek u neku ruku angažovana ali to ne škodi njihovoj estetici, odgovorila je da su očuvali sve ono što je i u knjizi bitno: „To su dva potpuno različita medija, ne može da se preslika sve zbog nekih filmskih pravila ali oni su zadržali atmosferu, likove, tu mirovnu pohvalu, mislim da je to najvažnije i tu neku vedrinu. Zato kad plačeš dok gledaš film, to su one suze koje pročišćavaju, one su katarzične i mislim da se svi kad izađemo iz bioskopa nekako osećamo za nijansu bolje.”\nNjena prva knjiga, pripovetka Giga pravi more objavljena je 1996. godine, to je priča o drugarstvu. Kroz bezazlenu, veselu i maštovitu igru dva dečaka autorka iznosi svoje antiratne stavove. Deca ovu priču doživljavaju kao smešnu i zabavnu, a odraslima je tužna i dirljiva. Kako je rekla: „Ima anegdota vezana za nastanak ove knjige, moj sin, tada mali dečak, igra se u dvorištu sa svojim drugarom Gigom i kad bi se vratio kući, govorio je: ‘Mama, Giga i ja smo napravili more’, pa bi sutradan napravili planinu, sledećeg puta jezero… dok jednom nisam otišla iza zgrade i videla da su to u stvari tri drvceta koja su oni slagali. U vreme kada se na prostorima nekadašnje Jugoslavije vodio rat koji je doveo do raspada države, a oni su se igrali kao štodeca to i treba da rade, zato sam stalno razmišljala kako je to iz ugla deteta. Kad sam pisala o tome nisam stala ni na jednu stranu, u stvari stala sam na stranu dece, mene to zanima i time se bavim i to to je negde moje interesovanje.”\nČestitala je Dan našem Odeljenju za decu i istakla da smatra da su biblioteke mesta gde se deca zaista uvažavaju i poštuju, da su one svetionici kulture. Biblioteke i bibliotekari nemaju nikakav suštinski interes, nego imaju želju da kod dece probude ljubav prema čitanju i to rade sa velikom ljubavlju i to se oseća.\nZa knjigu Leto kada sam naučila da letim Jasminka Petrović dobila je 2016, godine brojne nagrade među kojima: Neven, Mali princ, Dositejevo pero, Srebrno Gašino pero i druge, i njena druga dela takođe su nagrađivana. O nagradama kaže da ih u početku pisac priželjkuje, kasnije je sve to zaista i manje važno ali smatra da su ipak bitne: „Kad je nagrađen, pisac je u mogućnosti da priča o stvaralaštvu za decu jer je dečja kultura, nekako kod nas, osim pojedinaca, uglavnom na nacionalnom nivou ispod radara. Putujući po Srbiji stalno srećem divnu decu, divne bibliotekare, divne učitelje i roditelje i mislim da je šteta da u medijima nema više tih priča. Što se mene tiče, svake vesti bi trebali da počnu sa nekim događajem iz dečjeg sveta, a ima ih mnogo,” kaže Jasminka Petrović za Sirmijuminfo.\nDečje odeljenje Biblioteke „Gligorije Vozarović” ima fond od 46.631 knjige, među kojima su veoma čitana dela upravo ove autorke i oko 9000 slikovnica u slobodnom pristupu gde deca mogu sama da biraju knjige. Obeležavanje Dana odeljenja biće završeno u subotu, 28. maja kada će biti održana radionica, pod nazivom „Od A do Š” i to uz rođendansku tortu.


Hrvatska ukida 10 vozova ka Srbiji - B92\nHrvatska ukida 10 vozova ka Srbiji\nBeograd -- Hrvatske železnice ukidaju 10 vozova ka Srbiji. Komšijama, od jeseni, treba platiti tranzit.\nIzvor: Novosti petak, 29.06.2012. | 00:04\nDa bi po novom redu vožnje, koji stupa na snagu 9. decembra ove godine, voz izmeðu Beograda i Sarajeva nastavio da saobraæa, železnièke uprave Srbije, Republike Srpske i BiH trebalo bi godišnje kolegama u Hrvatskoj da plate 677.000 evra za korišæenje 87 kilometara pruge na teritoriji ove zemlje.\nTo znaèi da æe ova linija biti ukinuta ukoliko hrvatska železnica ne odustane od najave da novim redom vožnje obustavi saobraæaj èak 46 meðunarodnih vozova.\nItalijanske železnice su od Maðarske tražile godišnju naknadu od milion evra za voz koji je saobraæao izmeðu Budimpešte i Venecije (sa direktnim kolima iz Beograda za Veneciju), èime je Srbija ostala bez direktne veze sa Italijom. Naknada za pristup železnièkoj infrastrukturi razlog je što danas izmeðu Slovenije i Italije nema putnièkih vozova, a Rumunske železnice su pristale da plaæaju Austrijskim železnicama samo naknadu za èetiri meseca godišnje tokom letnje sezone za voz Daèija do Beèa.\n"Železnice Srbije nisu u moguænosti da obezbede dodatni novac sa kojim bi uèestvovale u plaæanju dela troškova ostalih vozova, koji tranzitiraju mrežom hrvatskih pruga, pa æe se u saobraæaju izmeðu Srbije i Hrvatske po novom redu vožnje naæi samo dva para vozova, za èiji saobraæaj se neæe izdvajati sredstva", kaže Nenad Stanisavljeviæ, direktor Medija centra Železnica Srbije.\n"Putnièki prevoz hrvatskih železnica" je linije na kojima saobraæa 49 meðunarodnih vozova procenio kao nerentabilne i predložio njihovo ukidanje, rukovoðeni racionalizacijom poslovanja, visokim troškovima, a malim prihodima.\nPojedini od vozova, koji su predloženi za ukidanje, mogu ostati u saobraæaju ukoliko se zainteresovane železnièke uprave saglase sa plaæanjem troškova vožnje vozova hrvatskim prugama, odnosno plate naknadu za pristup železnièkoj infrastrukturi.\nDonedavno su evropske železnièke uprave u meðunarodnom saobraæaju preuzimale troškove korišæenja infrastrukture svaka na svojoj teritoriji, ali sada postaje gotovo redovna praksa da se naplaæuje nadoknada. Železnice Srbije su krajem prošle godine, upravo zbog previsokih naknada u Italiji i Austriji ostale bez pojedinih direktnih meðunarodnih linija.\nHrvatske železnice predložile su da u saobraæaju ostanu dva para vozova koji saobraæaju hrvatskim prugama, a za koje se neæe plaæati nadoknada, i to izmeðu Beograda i Filaha u Austriji i izmeðu Beograda i Švarcaha u Austriji sa vagonima za Cirih.