U nedostatku bazena u Kruševcu Ribarska banja najavila izgradnju akva parka i dva nova bazena! | Kruševac Info\nU nedostatku bazena u Kruševcu Ribarska banja najavila izgradnju akva parka i dva nova bazena!\nNove investicije u Ribarskoj Banji – Iako leži na dve reke, Rasini i Zapadnoj Moravi, Kruševac nema uređene plaže, a zbog radova na rekonstrukciji ni otvorene bazene. Otuda mnogi Kruševljani spas od tropskih vrućina traže u obližnjoj Ribarskoj Banji, jednoj od najstarijih u Srbiji, koja od ovog leta nudi nove sportske sadržaje.\nOd Rimljana i kneza Lazara nekada, preko svih srpskih krunisanih glava, u toplim lekovitim vodama Ribarske Banje, i danas leče telo i krepe dušu gosti sa svih meridijana.\nGusta šuma i svež vazduh sa padina Jastrepca čine da se i najsparniji dani u Ribarskoj Banji lakše podnose.\n„Dolazim iz Holandije i najviše mi se dopada okolina, prelepa priroda. Tiho je i mirno, to najviše volim, ali i welnes tretmane i terapije koje smo probali“, kaže Klaudia Molendijk iz Holandije.\n„Dolazim već godinama. U život me povratilo. Oduzela mi se desna noga sasvim, posle ped dana ovde ja sam prohodala“, kaže Antić Ružica iz Okruglice.\n„Voda je dobra. Lepo je. Dolaze ljudi sa štakama, a idu kući bez njih“, kaže Vilka Vlatković iz Pirota.\nOtvoreni bazeni, savremeni wellnes centar, komforni smeštaj i unapređena medicinska usluga magnet su za goste. Specijalna bolnica Ribarska Banja godišnje ostvari 140.000 noćenja. Leti mesta gotovo da nema.\nZa goste koji se vraćaju, i popunjenost veću od 80 odsto, potrebna su stalna ulaganja. Od 40 miliona dinara ovogodišnjih investicija najveća je u teniski teren i prateće objekte prve faze sportsko rekreativnog centra.\n„Naš osnovni proizvod je zdravstveni turizam. Ove godine u nabavku nove opreme uložili smo deset miliona dinara. Nabavili smo najsavremeniji trakcioni sto za istezanje kičmenog stuba i vratnog dela , a ovih dana očekujemo i isporuku hiperbarične komore. Sa druge strane želja nam je da raznovrsnim rekreativnim i zabavnim sadržajima privučemu veći broj turista i omogućimo kvalitetne pripreme sportista. Nadam se da ćemo u seprtembru nastaviti radove na drugoj fazi. Reč je o mini akva parku u sklopu koga ćemo izgraditi još dva otvorena bazena, jedan za odrasle i jedan dečiji, kao i jedan teren za odbojku na pesku“, kaže dr Dušan Škorac, direktor Specijalne bolnice Ribarska Banja.\nPored bazena i teniskog terena mogućnost aktivnog odmora od ovog leta gostima pruža i nova renta bajk usluga. Na dva točka, označenim stazama živopisna okolina Ribarske banje brže se upozna.\n« Oduzeta veća količina duvana spremnog za prodaju na crnom tržištu!\nFiktivni vlasnik televizija Radojica Milosvaljević dužan pa ružan, radnicima privatizovanih televizija ne isplaćuje plate! »


Marina Maljković: Sanjajte velike snove\nGoran Bošković 10/06/2018, 23:09\nPokret za žensku košarku Marina Maljković završnom manifestacijom u maloj sali Štark arene obeležio je završetak još jedne uspešne sezone u kojoj je sprovodio projekat besplatnih škola košarke za devojčice osnovnoškolskog uzrasta.\nU trećoj sezoni radilo se na 20 lokacija u Beogradu i Srbiji sa preko hiljadu devojčica na više od 2.000 redovnih besplatnih treninga.\n„Veoma sam ponosna na sve moje devojčice iz Pokreta. Pokazale smo danas veliku snagu, jer smo mi pokret lepog ponašanja, dobrih osobina i zdravog okruženja. Mi smo pokret koji se bori za budućnost ženske košarke u Srbiji, a verujem da će ona biti svetla“, rekla je Marina Maljković.\nOna je istakla veliko zadovoljstvo postugnutim rezultatima i najavila je da će se program besplatnih škola košarke odvijati i u školskoj 2018/19 godini.\n„Priču želimo da podignemo na viši nivo. Da se pored masovnosti posvetimo i kvalitetu. Da talentovanim pružimo mogućnost da se razvijaju na pravi način, da se izgrade kao košarkašice kako bi nam jednog dana mahale sa balkona sa zlatom oko vrata“, istakla je Maljkovićeva.\nIz Kraljeva su stigli specijalni gosti Pokreta za žensku košarku Marina Maljković. Maju Kovačević, majku jedanaestoro dece Marina Maljković je posebno pozdravila i istakla da su ona i njena porodica veliki heroji današnjeg vremena. Na kraju, srpska selektorka je poručila malim košarkašicama da budu vredne i ambiciozne u svakom poslu koji započinju.\n„Budite odlične u školi, ponašajte se primerno u društvu i budite redovne na treninzima. Od vas očekujem samo da dajete svoj maksimum i da uvek budete srećne zadovoljne i vesele. Sanjajte velike snove i trudite se da ih ostvarite, a mi ćemo biti tu da vas podržimo“, zaključila je Marina.\nMarina Maljković se posebno zahvalila svim kompanijama, institucijama i pojedincima koji su pomogli da Pokret raste i razvija se u pravom smeru. Besplatne škole košarke za devojčice osnovnoškolskog uzrasta nastavljaju sa radom 1. septembra.\nTekst preuzet sa portala :Sport klub\nPrevious article BAT ponovo nad Humskom!?\nNext article Partizan počinje novu sezonu: “Valjak” kreće pun optimizma


ce ČIZMA NAD ISIL-om: Hoće li Trump poslati trupe u Siriju\nČIZMA NAD ISIL-om: Hoće li Trump poslati trupe u Siriju\nTrump je tokom izborne kampanje iznio veliki broj pretjeranih obećanja, a "brzo" uništenje 'Islamske države' može biti najveće\nFOTO: Al Bagdadi ( Public)\nNovoizabrani predsjednik SAD Donald Trump je više puta tokom predizborne kampanje ponovio kako će donijeti brzu pobjedu nad 'Islamskom državom', pritom ismijavajući slab i polovičan pristup Obamine administracije u borbi protiv terorističke organizacije.\nOd sve Trumpovih ekstravagantne i šuplje retorike - od dupliranja ekonomskog rasta, preko spašavanja industrije uglja, do primoravanja Meksika da plati izgradnju zida na granici - njegovo obećanje da će "brzinski zbrisati Islamsku državu" može biti najdalje od realnosti.\nVojni eksperti smatraju da Trump može da ostvari svoje obećanje jedino ako pošalje ozbiljan kontingent kopnenih trupa na teren u Siriji, što je ne samo politički, već i ekonomski veoma rizičan potez.\nIako se Trump zalagao za manje učešće SAD u inostranim vojnim intervencijama, slanje kopnenih trupa je veoma prijemčivo mnogima koji će biti u Trumpovoj Administraciji, od kojih se najviše ističe Michael Flynn - budući savjetnik za nacionalnu sigurnost - koji je otvoreno koketirao s tom idejom.\nFlynn, kao penzionisani general i obavještajac, smatra da je širi vojni angažman neophodan kako bi se stalo na kraj egzistencijalnoj prijetnji, koju je uporedio s neprijateljima Amerike u Drugom svjetskom rati u Sovjetskim savezom tokom Hladnog rata.\n"Tužna činjenica jeste da moramo da pošaljemo trupe na teren. Nećemo uspjeti da pobijedimo neprijatelja samo vazdušnim udarima", rekao je Flynn. za Spiegel 2015.\nNakon što je otpušten sa mjesta predsjedavajućeg Nacionalne odbrambene agencije 2014., a prije nego što se priključio Trumpovom timu, Flynn je, prema saznanjima američkog magazina F.P., napravio plan koji je zahtijevao slanje trupa u sirijski grad Raku (de fakto prijestonlica 'Islamske države' u Siriji), trenutno posljednji urbani bastion terorističke organizacije koji nije pod opsadom ili polovično oslobođen.\nDetalji Flynnovog plana ostali su nejasni, ali u intervjuu za Spiegel, penzionirani general je predložio multinacionalnu okupaciju Sirije od strane SAD, Rusije i drugih sila - po principu takozvane mirovne misije u bivšoj Jugoslaviji devedesetih godina prošlog vijeka.\n"Možemo da naučimo neke lekcije s Balkana. Strateški, zamišljam podjelu kriznih zona Bliskog istoka na sektore, kao što smo uradili tada, kada smo od određenih nacija tražili da preuzmu odgovornost za određene sektore. SAD može da uzme jedan sektor, Rusija također, kao i Evropa. Arapi moraju biti uključeni u takvu vrstu vojnih operacija i moraju biti prisutni u svakom sektoru", rekao je Flynn.\nFOTO: Flynn (Reuters)\nOd kada je Trump pobijedio na izborima, međutim, Flynn nije dao indikacija da li je i dalje za intenziviranje vojnog prisustva SAD u Iraku i Siriji. Nejasno je i da li Flynn može da ubijedi novoizabranog predsjednika da preduzme takvu vojnu intervenciju, s obzirom da je Trump obećao da neće više primjenjivati politiku "nation building (izgradnja nacija)", koja podrazumijeva stvaranje novih nacija ili uspostavljanje novih država za već postojeće narode koji je nisu do tog trenutka imali.\nSam Trump je slao nejasne signale povodom ideje o slanju trupa. U julu 2016. rekao je kako bi imao "veoma mali broj trupa na terenu", ali je prethodnoi u martu naveo kako će se povinovati savjetu visokih vojnih savjetnika vezano za broj trupa koje su potrebne. Tada je izjavio kako se pominju "brojke od 20.000 do 30.000 vojnika", da bi kasnije odbacio navedeno rekavši samo da će pobijediti 'Islamsku državu "odlučno i brzo".\nUkoliko Trump odluči da pošalje hiljade američkih vojnika, vjerovatno je da će privući veliku podršku dosadašnjih kritičara iz Republikanske stranke. Ipak, s obzirom na katastrofu osmogodišnje američke okupacije Iraka, koja je između ostalog rezultirala i vakuumom iz kojeg je uslijedio uspon Islamske države, mnogi američki zvaničnici će se oštro protiviti takvoj ideji.\nAko, međutim , odbije da pošalje trupe, Trump će se, 20. januara kada uđe u Bijelu kuću, suočiti sa istim problemom s kojim se mučio i Barack Obama - pronaći partnera na terenu koji može da se bori s 'Islamskom državom' i osigura kontrolu nad oslobođenim teritorijama.\nIdentifikovanje takve borbene sile je najveći problem SAD od početka haosa u Siriji. Kako Trump nije naročito naklonjen ideji partnerstva sa jedinicama koje su prisutne na Bliskom istoku, veliko je pitanje šta će novoizabrani predsjednik odlučiti. Podrška pobunjenicima je najmanje vjerovatna, što znači da je moguće ili slanje trupa ili prepuštanje situacije Rusiji, Iranu i Turskoj.\nNa kraju, pitanje nije da li i kako će 'Islamska država' biti pobijeđena, već šta je neophodno učiniti da se ona ne vrati.


Dana 16.05.2017.godine u 14,00 sati dežurnoj službi policijske stanice Goražde obratio se uposlenik Kantonalne uprave za šumarstvo Goražde i prijavio da je na lokalitetu Batkovići MZ Faočići, općina Goražde izvršena bespravna sječa 4,7 m3. bukove šume. Na lice mjesta izašli su policijski službenici Uprave policije MUP-a BPK Goražde koji su izvršili uviđaj i utvrdili da je pomenutu bespravnu siječu izvršio M.A.,. Rad na kvalifikaciji i dokumetovanju događaja je u toku.\nDana 16.05.2017.godine službenici Sektora kriminalističke policije, Uprave policije MUP-a BPK Goražde su Kantonalnom tužilaštvu u Goraždu dostavili Izvještaj o počinjenom krivičnom djelu “Posjedovanje i omogućavanje uživanja opojnih droga” iz člana 239. stav 3. KZ F BiH, protiv osumnjičenog H.S., nastanjenog u Vogošći.\nDana 16.05.2017.godine u 02,20 sati na magistralnom putu M-20, u mjestu Potrkuša općina Goražde, dogodila se saobraćajna nezgoda. Na lice mjesta izašli su policijski službenici Uprave policije MUP-a BPK Goražde koji su izvršili uviđaj nezgode i utvrdili da je došlo do saobraćajne nezgode slijetanjem vozila sa kolovoza i prevrtanjem na krov. Učesnik nezgode je K.G., nastanjen u Vlasenici koji je upravljao vozilom a isti je zadobio vidnu povredu u predjelu nosa te je prevezen do bolnice u Foči-RS BiH na dalje liječenje. Zbog počinjenog prekršaja vozaču K.G., uručen je prekršajni nalog iz oblasti Zakona o osnovama bezbjednosti saobraćaja na putevima u BiH, neprilagođena brzina uslovima i stanju puta.\nDana 17.05.2017.godine u 03,18 sati dežurnoj službi policijske stanice Goražde obratila se A.S., iz Goražda i prijavila da ima problema sa licem M.B., iz Goražda. Na lice mjesta izašli su policijski službenici Uprave policije MUP-a BPK Goražde koji su pozvali gore navedeno lice u službene prostorije radi obavljanja razgovora. Lice M.B., u vidno alkoholisanom stanju odbio da se podvrgne alkotestiranju, te je zbog omaložavanja OSL-a kao i sumnje da će nastaviti sa prekršajima u 03,45 sati lišen slobode i smješten u prostorije za zadržavanje u policijsku upravu Goražde. Protiv navedenog lica poduzet će se Zakonom predviđene mjere i radnje.


Nove Politike SolidarnostiMafaf: Nevidljiva Istorija/pogled Iz BeogradaDelegirani Javni ProstorHladni RatProdužena AdolescencijaRizikImenovati To Ratom\tArhiva\n2013 dec nov okt sep jul jun maj apr mar feb jan 2012 dec nov okt sep avg jul jun maj apr mar feb jan 2011 dec nov okt sep avg jul jun maj apr mar feb jan 2010 dec nov okt sep avg jul jun maj apr mar feb jan 2009 dec nov okt sep jul jun maj apr mar feb jan 2008 dec nov okt sep jun maj apr mar feb 2007 dec nov okt sep jul jun maj apr mar feb jan 2006 dec nov okt sep avg jul jun maj apr mar feb jan 2005 dec nov okt sep avg jul jun maj apr mar feb PROGRAM ZA MAJ 2013\n„Najbolje godine naših života“ - Reprezentacija ratnih veterana u američkom filmu\nponedeljak, 6.maj 2013. − 8.maj 2013.17:00, CZKD\nNakon Prvog svetskog rata dominantni narativni film holivudske provenijencije uveo je identitet ratnog veterana u filmski rečnik. Kako se subjektivacija veterana i njegove uloge u društvu artikulišu kroz film kao ideoški aparat; najčešći motivi i teme koji se vezuju za ovaj pojam; kao i koji su načini filmskog tretiranja pojma veterana u pojedinim istorijskim trenucima, može se pratiti na izboru filmova od “Burne dvadesete” do “Rođen 4.jula”.\nPripremili: Doplgenger (Isidora Ilić & Boško Prostran)\nPonedeljak, 06. 05. 2013.\nPovratak ratnika (Coming Home, Hal Ashby, 1978) 02:07:55\nSreda, 08. 05. 2013.\nLovac na jelene (The Deer Hunter, Michael Cimino, 1978) 03:03:41\nNarednih nedelja gledaćemo i:\nRambo (First Blood, Ted Kotcheff, 1982) 01:33:09\nRođen 4. jula (Born on the Fourth of July, Oliver Stone, 1989) 02:18:15\nProjekat finansira Evropska unija kroz Evropski instrument za ljudska prava i demokratiju.\nSadržaj ovog materijala je isključiva odgovornost CZKDa i ni pod kojim uslovima ne odražava stav Evropske unije.\nFilmovi o snimanju filmova: “Život i smrt porno bande” (2009.) i “Letnji film” (1999.)četvrtak, 9.maj 2013.17:00, CZKD\nFilmovi o snimanju filmova: “Život i smrt porno bande” (2009.) i “Letnji film” (1999.)\nUčesnici: Mladen Đorđević, Sabolč (Szabolcs) Tolnai, Branko Vučićević, Svebor Midžić. Moderator: Petar Mitrić\nŠta sve vidimo u igranim filmovima o snimanju filmova? Ako uporedimo dva filma: “Život i smrt porno bande” Mladena Đorđevića, koji je izazvao snažne reakcije kritike i publike po svom prikazivanju, i “Letnji film” Sabolča Tolnaia iz 1999., film koji tek izranja u javnost posle višegodišnje hibernacije, možemo da govorimo o proizvodnji filma kao paradigmi društvenih situacija iz kojih nastaju, o proizvodnji i prikazivanju proizvodnje filma kao indikatorima horizonta mišljenja društva/filma.\n17h “Život i smrt porno bande”, r: Mladen Đorđević, 2009., 110’\n19h “Letnji film” (Nyari Mozi), r: Sabolč Tolnai, 1999., 67’\n“Osećam da je ovaj film, priča u njemu, proizašao iz mog dubokog osećaja i doživljaja sredine koja me okružuje. S tim da ova priča svakako ima i širi kontekst. Mada, kad malo bolje pogledate, moji junaci zapravo uopšte nisu za ovaj svet, za bilo gde i bilo kad. Zato tako i završavaju.”\n(intervju u časopisu Vreme, br. 947, 26. februar 2009.)\n„Taj vertovljevski momenat u Letnjem filmu nosi nešto od izvornog kinematografskog oduševljenja svetom prelomljenim u objektivu; bilo da je u pitanju stado ovaca, bacač bumeranga (a bumerang se vraća ruci koja ga je bacila, da ne kažem kući), kupanje u valovu velikim kao Panonija ili, naposletku, leto u ravnici što je najteže „uhvatiti“ okom kamere – po mekoj koži trake ispisuje se priča o filmu i izopštenosti iz zajednice, koja ponovo počinje da se konstituiše oko priče o snimanju filma.“\n(Aleksandra Sekulić & Saša Ilić: Otkrivanje Letnjeg filma (Nyári mozi) Sabolča Tolnaja, Beton, 19. februar 2013.)\nMladen Đorđevićje rođen 1978. godine u Beogradu. Diplomirao je filmsku i TV režiju na Fakultetu dramskih umetnosti u Beogradu sa dugometražnim dokumentarnim filmom MADE IN SERBIA, koji je premijerno prikazan na FEST-u 2005. godine, a zatim je ušao u kratku bioskopsku i DVD distribuciju (FIRST PRODUCTION). Autor je više kratkih igranih, srednjemetražnih i dugometražnih dokumentarnih filmova koji su sa uspehom prikazivani kod nas i u svetu. Njegov poslednji film je dugometražni igrani film ŽIVOT I SMRT PORNO BANDE, u produkciji BAŠ ČELIK, koji je premijerno prikazan na FEST-u 2009. godine. Film je imao respektabilnu festivalsku karijeru u zemlji i inostranstvu. Do sada je prikazan na gotovo svim domaćim festivalima igranog filma i na oko četrdeset inostranih festivala. Dobio nekoliko domaćih i četrnaest stranih nagrada.\nSabolč (Szabolcs) Tolnai - Rođen u Subotici 1971.Studirao režiju na Akademiji umetnosti u Novom Sadu, u klasi profesora Bore Draškovića. Autor je i režiser igranih filmova, dokumentarnih filmova, pozorišnih predstava i TV-dokumentaraca.Njegov poslednji film PEŠČANIK, snimljen u mađarsko-srpsko-crnogorskoj koprodukciji je osvojio brojna priznanja na domaćim i inostranim festivalima, između ostalih prestižnu nagradu Zlatni Aleksandar za Najbolji umetnički doprinos na 49. filmskom festivalu u Solunu. Njegov scenario STRANGE FOREST (Čudna šuma) osvojio je glavnu nagradu na CineLinku (Sarajevo Film Festival 2008) - nagradu Francuskog nacionalnog centra za film (CNC) i nagradu austrijske produkcijske kuće Synchrofilm Film, Video & Audio. LETNJI FILM (Nyari Mozi) prikazan je 22.marta 2013. u programu festivala L’Europe autour de l’Europe u konkurenciji za Le Prix Sauvage.\nCZKD Bioskoprealizuje se u 2013. godini uz podršku Sekretarijata za kulturu Beograda. CZKD Bioskop ima za cilj osvajanje prostora prikazivanja filma koji ne robuje imperative samoodrživosti mašine kulturnih industrija većevocira specifičnu tradiciju gledanja i proizvodnje filma koju su negovali kino klubovi i filmske škole i ovom praksom uticali na celokupnu filmsku kulturu upravo odnosom poštovanja prema svim učesnicima i elementima filmskog procesa. Kontakt: aleksandrasekulic@czkd.org\nProjekat CZKD Bioskop podržao je Sekretarijat za kulturu Grada Beograda\nHIPOTEKE U STEČAJU – DISFUNKCIJA SISTEMA ILI POGREŠAN SISTEM?petak, 10.maj 2013.17:00, CZKD\nHipoteke u stečaju – disfunkcija sistema ili pogrešan sistem?\nPrethodne tri diskusije koje smo održali na temu obespravljenosti radnika u stečaju i na kojima smo tragali za načinima da se zaštite radnička prava i preduzeća koja su upropašćena u privatizaciji, dovele su nas do inicijativeza izmene propisa, kojima bi se omogućilo da se odlučivanje o sudbini preduzeća i njegove imovine oduzme od političkih i ekonomskih struktura koje su dovele do stečaja čitave privrede, i da se poveri onima od kojih je moć odlučivanja oduzeta u privatizaciji – radnicima i malim akcionarima, ali i drugim poveriocima koji nisu bili u prilici da utiču na štetne poslovne odluke menadžmenta koje su preduzeće dovele do stečaja. Međutim, proširenje prava radnika kao poverilaca u stečaju, koje smo nastojali da koncipiramo na dosadašnjim diskusijama, neće dovesti do poboljšanja njihovog položaja ukoliko se u postupku stečaja i dalje budu favozirovali poverioci obezbeđeni hipotekama, a to su uglavnom banke i državne institucije, jer izdvajanje imovine koja je pod hipotekom iz ukupne imovine preduzeća još više ugrožava već rizične izglede da se preduzeće reorganizuje i zaštite prava radnika. Pritom su hipoteke banaka u gotovo svim nama poznatim slučajevima uspostavljene na osnovu nepotpune, ili čak falsifikovane dokumentacije, a namensko trošenje kredita uopšte nije kontrolisano.\nU dosadašnjim diskusijama izdvojila su se dva stanovišta na koji način rešiti ovaj problem. Ona se ne isključuju međusobno i mogu se naporedo primeniti, ali otvaraju različite uglove sagledavanja problema.\nDeo radnika preduzeća u stečaju čija je imovina najvećim delom pod hipotekama banaka i državnih institucija, smatra da će problem biti rešen ukoliko se nadležni organ stečaja zakonom obaveže da pokrene odgovarajuće postupke za raskid ugovora o hipotekama ukoliko ustanovi da su oni zaključeni suprotno propisima. Zagovornici ovog predloga smatraju da će najveći deo hipoteka sud sigurno odbaciti, jer su najčešće nezakonito uspostavljene.\nDrugo stanovište je da bankama i drugim obezbeđenim poveriocima u stečaju treba potpuno ukinuti ekskluzivna prava na imovinu nad kojom su uspostavili hipoteke, i izjednačiti ih u pravima sa ostalim poveriocima. Ovo rešenje podrazumeva korenitu promenu sistema na kome počiva kreditiranje privrede od strane poslovnih banaka. Zagovornici ovog rešenja smatraju da je taj sistem nije koncipiran da bi pomogao privredi, već da bi pomogao pljačku privrede.\nPrvo stanovište je da sistem treba da profunkcioniše i da ispravi greške.\nDrugo stanovište je da je sistem greška i da ga treba menjati.\nŠta sa hipotekama u stečaju?\nponedeljak, 13.maj 2013. − 15.maj 2013.17:00, CZKD\nPonedeljak, 13. 05. 2013.\nSreda, 13. 05. 2013.\nProjekat finansira Evropska unija kroz Evropski instrument. Sadržaj ovog štampanog materijala je isključiva odgovornost CZKDa i ni pod kojim uslovima ne odražava stav Evropske unije.\nTribina / Izložba\nUstav i ljudska prava i Predrag Koraksić Coraxutorak, 14.maj 2013.19:00, CZKD\nTribinu / Izložbu Ustav i ljudska prava i Predrag Koraksić Corax\nNevena Petrušić, Poverenik za zaštitu ravnopravnost\nSonja Biserko, Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji\nIzabela Kisić, Helsinški odbor za ljudska prava u Srbiji\nSaša Gajin, Pravni fakultet Univerziteta Union\nVladimir Todorić, Centar za novu politiku\nMarko Milosavljević, Omladinska grupa Helsinškog odbora za ljudska prava u Beogradu\nProjekat Ustav u 10 slikapokrenut je da bi se građanima, a pre svega mladima kao budućim nosiocima društvenih promena u Srbiji, približio značaj poznavanja i razumevanja ustavnih kategorija, kao i način na koji su koncepti ljudskih prava regulisani Ustavom Republike Srbije, kako bi im pomogli da na što bolji način prepoznaju prava i dužnosti koje nosi institucija građanina u jednom razvijenom društenom poretku. Društvo u kome aktivnu ulogu preuzimaju pojedinci i grupe sa setom znanja i veština, direktno utiče na organe vlasti da poštuju opšte važeće norme koje sadrže garanciju ljudskih prava i sloboda.\nU okviru projekta će tokom maja meseca u Centru za kulturnu dekontaminaciju biti organizovan ciklus od 3 tribine na kojima će se obraditi sledeće tematske celine:\n27. maj 2013 Stav za Ustav – kontinuitet ili promena? / Ustav – zakoni – praksa Takođe, u okviru prve tribine biće otvorena i izložba karikatura Predraga Koraksića Corax-a inspirisanih Ustavom Republike Srbije koje na provokativan način ilustruju i prate tematiku projekta, a svojom duhovitošću dopiru i do najširih slojeva javnosti i skreću pažnju na aktivnosti u okviru projekta.\nNadamo se da ćete doći i aktivno učestovati u diskusijama u toku maja na temu ustavnosti u Srbiji. Smatramo da je ova tema od izuzetnog značaja za sve pojedince našeg društva I da će podsticanjem društva na javnu debate o ovom pitanju tek otpočeti proces preispitivanja političkih institucija koje su nastale nakon 5. Oktobra. Shodno tome, biće naše zadovoljstvo ukoliko proširite ovu informaciju među vašim prijateljima I zajedno sa njima dođete u utorak.\nCZKD i OGHOBG tim\nĐOKICA JOVANOVIĆ: PRILAGOĐAVANJE. SRBIJA I MODERNA: OD STREPNJE DO SUMNJEčetvrtak, 16.maj 2013.18:00, CZKD\nUčitelj Neznalica i njegovi komiteti i Centar za kulturnu dekontaminaciju pozivaju vas na predstavljanje knjige i razgovor sa autorom\nĐokica Jovanović: Prilagođavanje. Srbija i moderna: od strepnje do sumnje\nOlivera Milosavljević (Filozofski fakultet, Beograd)\nNada Sekulić (Filozofski fakultet, Beograd)\nMilan Vukomanović (Filozofski fakultet, Beograd)\nJasmina Petrović (Filozofski fakultet, Niš)\nĐokica Jovanović (Filozofski fakultet, Beograd)\nModerator: Branimir Stojanović (Učitelj Neznalica i njegovi komiteti)\nĐokica Jovanović: Prilagođavanje. Srbija i moderna: od strepnje do sumnje; SVEN, Čigoja štampa, Institut za sociološka istraživanja Filozofskog fakulteta u Beogradu; Niš i Beograd; 2012.\nAutor je prvi dobitnik nagrade „Vojin Milić“ za najbolju sociološku knjigu u 2012. godini. Nagradu dodeljuje Srpsko sociološko društvo.\nU ovoj knjizi se problematizuju tegobe modernizacije kroz koje Srbija prolazi od ustanaka, početkom XIX veka, pa do danas.\nU knjizi se problematizuje nekoliko pretpostavki. Evo nekih.\nU poslednjih dvestotinak godina moderne istorije u Srbiji nije dat odgovor na dilemu: Modernizacija ili tradicionalizacija. Put na Istok ili na Zapad? I, što je najvažnije, kakvi su modernizacijski i tradicionalni potencijali zemlje – može li se, i kako, i na osnovu vlastitog kulturnog i političkog nasleđa modernizovati zemlja?\nPitanje modernizacije Srbije je, u njenoj tzv. modernoj dvovekovnoj kulturno-političkoj istoriji, uvek, na ovaj ili onaj način, bilo i pitanje nacionalizma, ma kako se taj nacionalizam ideološki imenovao – kao „državotvorni“, „kulturni“, „etnički“, „narodni“, „crkveni“, „herojski“, „pravoslavni“, „oslobodilački“, „odbrambeni“... Drugim rečima, teškim tegovima protivmoderne kulture Srbija je još uvek prikovana za imobilizirajući nacionalizam.\nNovovekovne promene Evrope su misaono (u kulturi: umetnosti, filozofiji, nauci...) pripremane već od kasnog srednjeg veka. U tom svetlu se dešavaju i revolucije koje su temeljno promenile Evropu. Posebno se analiziraju engleska, francuska i oktobarska revolucija. Izbor je pao na ove revolucije jer se u njima stiču magistralni pravci novovekovnih revolucionarnih promena u Evropi.\nSrbija, kao i mnoge druge evropske i balkanske zemlje, nije pripremala svoje promene u okviru sopstvene kulture. Zato je Srbija doživela niz buna i jednu revoluciju koja nije pokrenuta prevashodno unutrašnjim društvenim protivrečnostima. II svetski rat je dao pokretačku osnovu toj revoluciji. Revolucija je, po karakteru, bila jugoslovenska, a potom i srpska.\nSrbija se modernizovala tako što se nevoljno prilagođavala evropskim uzorima, okrećući, pri tom, leđa svojim modernizatorima (koje je imala, a ima ih i danas). Jedini modernizacijski period, koji nije bio kidan kardinalnim diskontinuitetima, u kome je izvršena temeljna promena društvene strukture, kulture, privrede i politke, je bio period samoupravnog socijalizma. Ipak, ova se modernizacija može smatrati nepotpunom modernizacijom jer je bila praktikovana pod monopolom monoideološkog poretka.\nJedan od zaključaka glasi: „Srbija se može modernizovati tek onda kada pokloni ozbiljnu pažnju sopstvenim modernizatorima“. Naša današnja stručna i politička javnost, koja je orijentisana ka modernizaciji, okreće se skoro isključivo iskustvima i znanjima zapadne tradicije, zaboravljajući na sopstveno modernizatorsko nasleđe.\nNa kraju, u srpskom društvu ipak obitavaju snažna kritička kultura i umetnost – koje suvereno i ravnopravno korespondiraju sa evropskom i svetskom kulturom. Autor ne kaže ovo slučajno. U Srbiji su dva podsistema deplasirana: privreda je razorena, politički podsistem je generator anomije. Kulturni podsistem, uz jak i blokirajući pritisak pseudotradicionalizma, još uvek deluje punom snagom. Možda u ovom pravcu treba tragati za izlazom?\nOKRUGLI STO: ŠTA KAD NEĆE BANKE?petak, 17.maj 2013.18:00, CZKD\nOvaj program podržan je od strane Fondacije Roza Luksemburg. INSTITUCIJA I SLOBODA\nPrevazilaženje politike i prakse nasilja u psihijatriji\nsubota, 18.maj 2013. − 19.maj 2013.17:00, CZKD\n18. i 19. maj 2013, CZKD, Beograd,\nIAN Medjunarodna mreža pomoći, CZKD – Centar za kulturnu dekontaminaciju, Zaštitnik gradjana, Amazonke – protiv seksualnog nasilja\nProšlo je četrdeset godina od incijativa Demokratske psihijatrije u Italiji koje su u temelju izmestile nasilje iz pojma psihijatrije, izmestile “bolest” i “opasnost po sebe i druge” iz predmeta psihijatrijskog lečenja i umesto toga uvele službe centara za mentalno zdravlje utemeljene u lokalnoj zajednici koje se organizuju oko potreba ljudi sa egzistencijalnom patnjom.\nU okviru projekta Prevencija torture i rehabilitacija žrtava, 18. i 19. maja organizujemo okrugle stolove u kojima će učestvovati stručnjakinje, stručnjaci, aktivistkinje i aktivisti iz Srbije, kao i predstavnici Demokratske psihijatrije u Trstu, koji sa preko 30 godina iskustva u radu u zajednici kroz mreže centara za mentalno zdravlje, imaju drugačije prakse i politike psihijatrije i slobode. Jer, Sloboda leči . Prvi dan uvešće nas u mapiranje i analizu nasilja a drugi dan će navesti na razmenu dobrih praksi i žudnju za slobodom. Okruglim stolovima će prethoditi projekcije dva dela italijanskog filma, “Bilo jednom u gradu ludaka” koji je sniman po istinitim događajima i koji prikazuje istoriju transformacije klasične nasilne institucije psihijatrije u procesu deinstitucionalizacije psihijatrijske moći. U filmu je na autentičan, emotivan, intenzivan način prikazano iskustvo ljudi uključenih u transformaciju psihijatrijske bolnice u Trstu, iz mesta totalne kontrole jedne ludnice do mesta izbora i veselja. Videćemo i seriju dilema sa kojima su se entuzijasti Demokratske psihijatrije u Trstu susretali na putu transformacije starih psihijatrijskih institucija i nakon projekcije razgovarati sa nekima od njih.\nU Srbiji postoji pet velikih psihijatrijskih ustanova sa preko 3 000 kreveta koje funkcionišu kao azili, udaljeni od naseljenih mesta što otežava resocijalizaciju pacijenata. Tokom ova dva dana želimo da podstaknemo razgovore o iskustvima ukidanja psihijatrijskih bolnica u Italiji kao i da mapiramo politike lečenja i uslove nasilja i slobode ljudi koji se broje kao psihijatrijski pacijenti u bolnicama u Srbiji.\nTokom dvodnevnog programa govornice/i će biti:\nPeppe del Acqua– psihijatar, bivši direktor Mreže centara za mentalno zdravlje u Trstu\nMaria Grazia Cogliati– psihijatarka, bivša direktorka Centra za Mentalno zdravlje u Trstu\nMiloš Janković– zamenik Zaštitnika građana za lica lišena slobode, Nacionalni mehanizam za prevenciju torture u Srbiji\nVladimir Jović– psihijatar, ekspert Nacionalnog mehanizma za prevenciju torture u Srbiji\nMilan Stanojković– psihijatar, specijalna bolnica za psihijatrijske bolesti “Gornja Toponica” iz Niša\nMira Petrović– psihijatarka, Zamenica direktora specijalne bolnice za psihijatrijske bolesti "Dr Laza Lazarević", sektor Padinska Skela\nLjiljana Palibrk– istraživačica, Helsinški odbor za ljudska prava\nMilena Jerotijević– psihološkinja, konsultantkinja za inkluzivno obrazovanje i članica Mreže podrške inkluzivnog obrazovanja\nDragan Jugović– Udruženje korisnika psihijatrijskih usluga i članova njihovih porodica „Duša"\nProjekcija prvog dela filma „Bilo jednom u gradu ludaka“, režija Marco Turco, 2010.\nOkrugli sto: Nasilje ipak odgovor\nModeracija: Lepa Mlađenović\nNedelja 19. maj\nProjekcija drugog dela filma „Bilo jednom u gradu ludaka“, režija Marco Turco, 2010.\nOkrugli sto: Sloboda leči Moderacija: Branimir Stojanović\nU okviru projekta Prevencija torture i rehabilitacija žrtava koji se finansira sredstvima Evropske unije i Dobrovoljnog fonda Ujedinjenih nacija za žrtve torture\nTRIBINA:"Mitrovdanski ustav- Novembar 2006. godine"utorak, 21.maj 2013.19:00, CZKD\nProjekat Ustav u 10 slika pokrenut je da bi se građanima, a pre svega mladima kao budućim nosiocima društvenih promena u Srbiji, približio značaj poznavanja i razumevanja ustavnih kategorija, kao i način na koji su koncepti ljudskih prava regulisani Ustavom Republike Srbije, kako bi im pomogli da na što bolji način prepoznaju prava i dužnosti koje nosi institucija građanina u jednom razvijenom društenom poretku. Društvo u kome aktivnu ulogu preuzimaju pojedinci i grupe sa setom znanja i veština, direktno utiče na organe vlasti da poštuju opšte važeće norme koje sadrže garanciju ljudskih prava i sloboda. U okviru projekta će tokom maja meseca u Centru za kulturnu dekontaminaciju organizovan je ciklus od 3 tribine na kojima će se obraditi sledeće tematske celine:\n14. maj 2013 Ustav i ljudska prava 21. maj 2013 Mitrovdanski Ustav - Novembar 2006\nISTRA I MI, 2.DEO: VOGLIAMO VIVERE! HOĆEMO ŽIVJETI!sreda, 22.maj 2013.17:00, CZKD\nIstra i mi, 2. deo\nUvodno slovo: Nikola Lorencin\n1. FILMSKE NOVOSTI izveštavaju iz Trsta, Pule, Istre: 1946 – 1948:\nBr. 29, 1946: šesta storija: Demonstraccije u Trstu povodom fašističkih zločina u Škednju\nBr. 89, 1947: druga storija: Priključenje Slovenačkog primorja\nBr. 102, 1947: druga storija: Izbori u Puli\nPosebni materijali, nisu u sastavu F.N: Božić u Trstu, radna kopija, bez tona, 33 m\nPosebni materijali; Sahrana žrtava civilne policije u Puli, 32 m\nFilmske novosti, br. 110: Vesti iz Trsta, prva storija. radnički miting.\nFN, br. 89? 1947: Vesti iz Trsta: Sahrana Boleslava Planinškega, druga storija.\n2. Dokumentarac: RIJEKA U OBNOVI Režija: Branko Marjanović i Fedor Hanžeković. Snimano odmah posle rata, 1946: posleratni dani u razrušenom gradu...\n3. Dokumentarac: ISTINA O PULI Režija: Kosta Hlavaty, sc: Josip Kirigin, Zvane Črnja. Film sniman kriomice, iz pulskih stanova, 1947. u trenutku odlaska anglo-američkih vlasti iz Istre i prepuštanje Trsta Italiji...\n4. Igrani, dugometražni: POSLEDNJI DAN, 1952. Scenario: Oskar Davičo, režija: Vladimir Pogačić. Snimano u Labinu, Rapcu, Raši...1951.\n5. Dokumentarni: PULSKI FILMSKI FESTIVAL, 1956.\nKako dalje u mirnome dobu živeti bez – rata?\nGotovo – nikako: u Trijestu, Puli, Istri...nemiri. Godina je 1946. A rat još – traje! Ne kao doskorašnji, ali nema mira, niti dogovora, samo Englezi i Amerikanci mogu s konja i s puškama na gotovs zadržati nemirne titine i širikole (one što grmoglasno pevaju Širi kolo, joj širi kolo...): svaka je prilika da se okupe i suprotstave snage. I povod za sukob: u Puli 3. januara 1947. ginu mlinari, u Trstu sukobi i žrtve za Božić...A, mislimo: Trst je naš.\nNi međudržavni dogovori (kao onaj u Parizu, 1946.), ni prve granične linije (Jugoslavija ostala bez krajeva i gradova: Kopar, Buje...), više ne pomažu: iz Istre odlaze domaći, autohtoni – vele – Talijani, iz Trsta – Slovenci...Granice se uskoro zatvaraju: straža na kopnu i moru. Sa strane Jugoslavije tzv. optanti, Talijani koji nisu na vreme optirali i prešli u Italiju, sada svakodnevno beže, noću preko šume, danju i preko – mora. Radio Vnezia Giulia svakodnevno obaveštava koji su prebjezi srećno došli u Trst, u Muggiu, u Monfalcone...Mi u Puli čekamo da se uskoro pojave u šimikama i na – vespi.\nTih prvih, poratnih godina, s obe strane granice čine se – provokacije: uz povik Trst je naš, Život damo – Trst ne damo, Beograd šalje svoje emisare na užareno tle – preko puta granice, u sudbonosni Grad Trijeste.\nGodina je 1946:\nMladomir (kasnije okićen nadimkom: Puriša) Đorđević, perspektivan patijac, ilegalac i – nemetalac, odlazi inkognito u Ljubljanu, pa – preko grane: u Trst. Tamo ga, opet – inkognito – čeka snimatelj Edi Šelhauz...\nPartijski i državni zadatak: snimiti naše u Trstu koji viču:\nVogliamo vivere, tj. Hoćemo živjeti!\nOsobna epifanija: noć u Puli, 1953: oko arene ‘titini’ ponovo šire kolo, kozaračko. Svi viču: Pela – džukela!, Trst je naš!. Meni se spava, dok suseda treska na vrata I budi nas: Biće opet rata!“\nKonferenciju MAN 2013. Mladići kao saveznici u borbi protiv govora mržnje i nasilja u svakodnevnom životučetvrtak, 23.maj 2013. − 24.maj 2013.10:00, CZKD\nOd 22.-24. maja 2013. u Beogradu organizovaćemo konferenciju MAN 2013.Mladići kao saveznici u borbi protiv govora mržnje i nasilja u svakodnevnom životu.\nMAN 2013.Mladići kao saveznici u borbi protiv govora mržnje i nasilja u svakodnevnom životu je stručna konferencija koja se bavi ulogom mladića u borbi protiv rodno zasnovanog nasilja i promociji rodne ravnopravnosti i zdravih životnih stilova.\nOvo će biti treća po redu konferencija koja okuplja stručnjake/inje u oblasti maskuliniteta, rodne ravnopravnosti i rodno zasnovanog nasilja iz zemlje i inostranstva. Ovogodišnja konferencija će se baviti pre svega uzrocima i posledicama mržnje koja je sve više prisutna među mladićima u Srbiji, a koja je prouzrokovana netolerancijom prema različitostima i rezultira nasilnim ponašanjem.\nZa konferenciju možete se registrovati OVDE.\nKonferencija će obuhvatati nekoliko programskih celina, među kojima su:\nMAN2013. tokom koje će se iz različitih uglova sagledavati pitanja rodne ravnopravnosti, koncept muškosti i kako se on tretira u našem društvu i rastući problem nasilja među mladićima. Pored prezentacija koje će držati stručnjaci/kinje za ova pitanja, konferencija će osigurati i visok nivo interakcije učesnika i učesnica kroz različite radionice koje će rezultirati razmenom iskustava i primera dobre prakse i preporukama za dalji rad na ovom polju.\nKonferencija za lobiranje će okupiti predstavnike i predstavnice različitih domaćih i međunarodnih donatorskih institucija kojima će ovom prilikom detaljno biti predstavljen dosadašnji rad Centra E8 na polju prevencije nasilja među mladićima u Srbiji, uključujući metodologiju rada, postignuti rezultati kao i buduće planirane aktivnosti.\nKoktel za prave muškarce će okupiti poznate muškаrcie iz svetа politike, novinаrstvа, muzike, filmа, sporta i drugih oblasti koji se bore protiv nаsiljа i služe kao svojevrstan uzor mladićima u Srbiji. Ovi muškarci će većinom biti članovi Foruma pravih muškaraca koji je osnovan 25. novembra 2011. godine povodom Međunarodnog dana borbe protiv nasilja nad ženama.\nA biće tu prostora i za umetnost i minglovanje:\n20h Izvođenje pozorišne predstave ‘’Muškarčine’’\n„Muškarčine“ predstavljaju pozorišni dokumentarac o muškosti ovde i danas, razvijen u okviru projekta “Budi muško”tokom 5 meseci rada. Predstava je nastala u koprodukciji Centra E8 i BITEF teatra. NIN, jedan od najcenjenijih domaćih nedeljnika, proglasio je „MUŠKARČINE“ za jednu od 3 najbolje predstave godine.\nVeć sam naslov sa ironijom tretira problem muškosti u njenom tradi\ncionalnom mačoističkom ključu, s tim da su uloge prihvatili glumci, u intiligentnom i adekvatnom rediteljsko dramaturškom izboru reditelja, koji jesu ili liče na muškarčine.\n20h Projekcija filma ‘’Budi muško – menjaj pravila’’\nKako izgleda život mladića koji su deo ‘’Budi muško’’ projekta? Njihov rad, lična promena i trud da nešto promene okom kamere koja ih je pratila tri godine videćete na projekciji filma.\nRežiju filma potpisuje Marko Popović, a scenario Miša Stojiljković.\nKroz priču tinejdžera iz Sarajeva, čija se majka razvela od oca zbog porodičnog nasilja, saznaćemo kako je izbegao sve prepreke i pritiske društva, postao omladinski aktivista i vršnjački edukator. Šesnaestogodišnjak iz Zagreba, takođe iz razvedenog braka pokušava da objasni svojim prijateljima zašto on misli da je u redu da imate prijatelja koji je gej. Sedamnestogidišnjak iz malog mesta u Srbiji pričao o sakupljanju starih knjiga, organizaciji poetskih noći umesto piće sa momcima ispred lokalne prodavnice.\nPosle izvođenja ‘’Muškarčina’’ i projekcije ‘’Budi muško-menjaj pravila’’ uz muziku naših DJ-eva imaćemo prilike da razmenimo utiske o filmu i predstavi, ali i samoj konferenciji. A, možete poneti i svoje dancing shoes!\nKonferenciju organizuju Centar E8, CARE International NW Balkans i Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije uz podršku Ministarstva inostranih poslova Norveške.. MAN 2013 će biti organizovan u okviru projekta “Mladići kao saveznici u sprečavanju sukoba i nasilja na Severo-zapadnom Balkanu” koji već pet godina radi na prevenciji nasilja i promociji rodne ravnopravnosti među mladićima u regionu. Ovaj projekat, kroz edukaciju mladića, pre svega srednjoškolaca, i javnu kampanju, preispituje negativne stereotipe muškosti u našem društvu i promoviše novi model balkanskog muškarca koji se zalaže za ravnopravnost između muškaraca i žena i protivi se svakom obliku nasilja.\nJAVNI RADNI SASTANAK: ŠTA KAD NEĆE DRŽAVA?petak, 24.maj 2013.18:00, CZKD\nUčitelj Neznalica i njegovi komiteti i Centar za kulturnu dekontaminaciju pozivaju vas na\nJavni radni sastanak: Šta kad neće država?\nSerija razgovora „Javni prostor vs. društveni prostor – ekonomska demokratija kao mesto govora“ počela je septembra prošle godine, mesec dana nakon što je lansirana antikorupcijska kampanja aktuelne Vlade Srbije. Za proteklih devet meseci, razgovori organizovani u okviru ove serije doveli su do artikulacije radničke kritike vladine antikorupcijske politike, kao i do artikulacije rešenja koje radnici nude za katastrofalnu ekonomsku situaciju u zemlji.\nKampanja hapšenja zbog sumnji na korupciju nije dovela do ispravljanja nepravdi nanetih radnicima u privatizaciji, već je dovršila privatizaciju – istovremeno dok se vode krivični postupci protiv tajkuna i funkcionera bivše vlasti za korupciju, preduzeća koja su bila predmet korupcije odlaze u stečaj i njihovi radnici sada imaju još manje šanse da zaštite svoja radna mesta nego što su imali pre nego što je avgusta prošle godine otpočela Vladina antikorupcijska kampanja. Višegodišnji napori radnika da zaštite svoje fabrike borbom kroz institucije privatizacije i javnim pritiskom na vlast da postupa u skladu sa svojom retorikom, u najvećoj meri su stvorili „antikorupcijski“ politički prostor koji sadašnja vlada koristi da sebe proglasi drugačijom od prethodnih. Međutim, čak i ako prihvatimo da je sadašnja vlada izuzetna po tome što hapsi bivše ministre, što oni sami sebi nisu hteli da rade dok su bili na vlasti, efekti njene izuzetnosti po opljačkana preduzeća i radnike su isti, po negde čak i gori nego što su bili efekti postupanja pohapšenih, bez sumnje korumpiranih ministara.\nRečju, nije se promenilo ništa, barem ne na bolje.\nJedini pozitivan učinak vladine „borbe protiv korupcije“ jeste sve dublje razumevanje radnika u Srbiji da u privatizaciji, vladavini prava i evropskim integracijama nema mesta za njih. Ovu lekciju su skupo platili – nestankom svojih radnih mesta u stečaju i bankrotu, životima onih koji nisu izdržali iscrpljujuće antikorupcijske borbe. Ove borbe nisu dovele do trajnijeg rešenja za pojedinačna preduzeća (mada su u nekima od njih radnici uspevali da na duže vreme uspostave svoju upravu, čak i na više godina), znanje i iskustvo akumulirano tokom borbe osposobilo je radničke grupe koje su učestvovale u seriji razgovora „Javni prostor vs. društveni prostor – ekonomska demokratija kao mesto govora“ da koncipiraju svoj predlog kako da se propisi o stečaju promene i omoguće svim radnicima da ponovo upravljaju otetom društvenom imovinom i dobiju šansu da ponovo pokrenu svoja preduzeća.\nRešenja koja predlažu radnici i građani ne nailaze ni na kakav odgovor vlasti, niti imaju bilo kakav efekat na pretežni deo medija i civilnog društva. To smo u deceniji korupcije i antikorupcije vrlo dobro naučili. Procedura za podnošenje predloga parlamentu za izmenu ili donošenje novog zakona, takozvane „narodne inicijative“, prekomplikovana je i preskupa za većinu građana, a daje nam samo pravo da naš predlog dođe na skupštinsko glasanje i bude odbijen bez ikakvog obrazloženja. Formulacija radničkog predloga zakona o stečaju, na kojoj smo radili proteklih meseci, privodi se kraju. U različitim fazama postupka „narodne inicijative“, po različitim skupštinskim odborima i komisijama i drugim vidovima uskraćenosti građana za političko odlučivanje, u ovom trenutku se nalazi na desetine predloga zakona građanskih grupa i udruženja iz raznih oblasti. Činjenica da su se prihvatili posla koji u vladavini prava „pripada“ parlamentu, već sama po sebi govori o njihovom odbacivanju sistema i traganju za putevima ka direktnoj demokratiji. Kako da realizujemo inicijative koje država ne želi da prihvati, čak ni da čuje?\nOvaj program podržan je od strane Fondacije Roza Luksemburg. Imenovati TO Ratom\nEkonomski podsticaji za veterane\nsubota, 25.maj 2013.16:00, CZKD\nCentar za kulturnu dekontaminaciju vas poziva da učestvujete u diskusiji „Ekonomski podsticaji za veterane“koja će se održati u subotu 25. maja 2013. godine u 16h u Centru za kulturnu dekontaminaciju. Ova diskusija se realizuje u okviru projekta “Imenovati TO Ratom”.\nKao što smo već ustanovili na prethodnim okruglim stolovima i u publikacijama u okviru projekta Imenovati TO ratom, veteranska populacija u Srbiji sastoji se uglavnom od radnika i seljaka. U Srbiji koja je u tranziciji, to znači da su oni nezaposleni i u veoma teškoj ekonomskoj situaciji. Cilj okruglog stola “Ekonomski podsticaji za veterane” je da zajedno potražimo odgovor ne samo na pitanje kako integrisati veterane u svet rada, jer i za svet rada jedva da ima radnih mesta, već pre svega kako ih motivisati da postanu preduzetnici i ekonomski lideri u svojim zajednicama.\nKoliko god kontroverzni da su bili ratovi iz devedesetih godina, mnogi ljudi koji su se u njima borili činili su to iz osećanja društvene odgovornosti prema svojim zajednicama. Ovaj osećaj međuzavisnosti pojačan je iskustvom rata, gde život i mentalno zdravlje svakog pojedinca zavise od ljudi oko njega. Po povratku iz rata, mnogi veterani su se osetili izdanim od istih zajednica prema kojima su svojevremeno osećali odgovornost, kao i od društva i države, koji su u međuvremenu najvećim delom napustili i diskvalifikovali onu interpretaciju društvene odgovornosti sa kojojm su povratnici iz rata prihvatali vojne pozive ili odlazili u dobrovoljce. Mudrijom politikom bilo bi moguće afirmisati prvobitno značenje društvene odgovornosti a da se ne afirmišu njen sadržaj i posledice, kao što je to učinjeno u drugim zemljama, poput SAD-a, gde su ratni veterani postali lideri u svojim zajednicama i istovremeno najveći kritičari politike svoje zemlje. Međutim, u slučaju Srbije, negacija ove društvene odgovornosti, koja je dovela do atomizacije društva i generalne pasivnosti populacije, bila je od velike pomoći u sprovođenju privatizacije koja nije bila zasnovana na “individualnoj privatnoj inicijativi”, već na mafijaškoj pljački organizovanoj odozgo, kao i u nazadnoj reorganizaciji društva na devetnaestovekovnu klasnu podelu; srednja klasa (odnosno „eksperti“, kako se danas nazivaju) pružala je i još uvek pruža infrastrukturu vladajućoj klasi za eksploataciju većine. Ovde treba napomenuti da je devetnaestovekovna eksploatacija tekla kroz industrijalizaciju i koncentraciju radnih mesta, odnosno da je vlast i kontrola nad kapitalom rada nosila sa sobom i društveno-humanu dimenziju, a da je današnja eksploatacija zasnovana na finansijskim alatima i znači denidustrijalizaciju, poništenje rada i radnika, odnosno da je genocidna po prirodi.\nTragovi osećanja društvene odgovornosti još uvek su vidljivi u samoorganizovanim veteranskim udruženjima, u radničkim grupama koje se i dalje bore protiv privatizacije i u malobrojnim preduzećima organizovanim na načelima horizontalne ekonomske demokratije. Na žalost, ove grupe imaju zanemariv uticaj na političko-ekonomski sistem u celini. Dvanaest godina nakon 5. oktobra sasvim je očigledno da nema smisla čekati da država postane društveno odgovorna, i da je zadatak aktivističkih grupa i inicijativa organizovanih “odozdo” (NVO, lokalnih sindikata, samoorganizovanih privrednih društava zasnovanih na ekonomskoj demokratiji…), da same kreiraju društvene promene. Ovaj aktivizam “odozdo” mora biti zasnovan na razumevanju da svoj doprinos daje društvu u celini, a ne određenim “društvenim grupama”, marginalizovanim ili ne.\nRazumevajući aktivizam na ovaj način, možemo reaktivirati kod ratnih veterana i drugih učesnika rata njihovu društvenu odgovornost i osećanje međuzavisnosti kao pojedinaca i kao udruženja, tako što ćemo u zahtev za donošenje i u predlog boračko-invalidskog zakona uvrstiti podsticaje za formiranje preduzeća i preduzetnštva zasnovanih na principima ekonomske demokratije. Diskusija na ovom okruglom stolu ima za cilj da utvrdi kakvi bi ti podsticaji trebalo da budu.\nTRIBINA/IZLOZBA: Stav za Ustav – kontinuitet ili promena?\nUstav – zakoni – praksa i Predrag Koraksić Coraxponedeljak, 27.maj 2013.19:00, CZKD\nCentar za kulturnu dekontaminaciju i Omladinska grupa Helsinškog odbora za ljudska prava\nTribinu / Izložbu\nStav za Ustav – kontinuitet ili promena?\nUstav – zakoni – praksa i Predrag Koraksić Corax\nSrbijanka Turajlić, Profesorka na Univerzitetu u Beogradu\nBosa Nenadić, Predsednica Ustavnog suda od 2007. do 2010. godine\nAleksandar Molnar, Profesor na Univerzitetu u Beogradu\nSaša Janković, Zaštitnik građana Republike Srbije\nProjekat Ustav u 10 slika pokrenut je od strane Centra za kulturnu dekontaminaciju i Omladinske grupe Helsinškog odbora za ljudska prava da bi se građanima, a pre svega mladima kao budućim nosiocima društvenih promena u Srbiji, približio značaj poznavanja i razumevanja ustavnih kategorija, kao i način na koji su koncepti ljudskih prava regulisani Ustavom Republike Srbije, kako bi im pomogli da na što bolji način prepoznaju prava i duznosti koje nosi institucija građanina u jednom razvijenom društenom poretku. Društvo u kome aktivnu ulogu preuzimaju pojedinci i grupe sa setom znanja i veština, direktno utiče na organe vlasti da poštuju opšte vazeće norme koje sadrze garanciju ljudskih prava i sloboda.\nTakođe, u okviru prve tribine otvorena je izlozba karikatura Predraga Koraksića Corax-a inspirisanih Ustavom Republike Srbije koje na provokativan način ilustruju i prate tematiku projekta, a svojom duhovitošću dopiru i do najširih slojeva javnosti i skreću paznju na aktivnosti u okviru projekta.\n4. Festival nesvrstanog stripa NOVO DOBA FESTIVAL 2013-LJUBAV NE PRESTAJE utorak, 28.maj 2013.19:00, CZKD\nCZKD(Birčaninova 21, Belgrade)\nLjubav ne prestaje - Susret na pola puta\nProgram pripremili Aleksandra Sekulić i Jovan Bačkulja\nPerformans POD teatar\nwww.podteatar.blogspot.com Fijuk prodavnica\nKulturni centar Rex (Jevrejska 16, Belgrade)\nwww.animateka.si www.kids-patch.com 19h30\nIzložba Aleksandar Opačić\nZbog interesovanja kako ličnih, tako i nemalog broja njegovih poštovalaca, kolega, životnih saputnika i sledbenika, ovaj usamljenik sa ivice svih provalija – moralno-etičkih, stručno-profesionalnih, ostaje istinski vernik grafičkog kazivanja u ovom nesretnom svetu, nespretno nazvanim stripom. Još koja godinica...\nRad Aleksandra Opačića, Betty Boop, Fanzin Ceger će u tehnici sito-štampe otiskivati na vašoj garderobi, na otvaranju izložbe, na vašim omiljenim majicama, preko vaših heroja, heroina, idola, idolina... jednim potezom rakela.\nDrugstore(Bulevar Vojvode Bojovića 4, Belgrade)\nFŠK je video-umetnik i programer. Autor je legendarne igrice Line Rider. Sarađivao je sa velikim brojem muzičara i umetnika (Tetkine Radosti, Neven Korda...). Zajedno sa Linom Ricom nastupa na koncertima i festivalima.\nwww.reverbnation.com/mrsavipas Kopy Kat MC Kopy Kat je reper. Takođe je najverovatnije žensko. Nekad je zbunjena time ko je, ali svejedno pljuje rime od kojih će tvoja majka zaplakati i bitove koji će te naterati da mrdaš guzicom. Elektronski-domaći-porno-diss-hip hop, samo za vas. I, samo za Novo Doba 4, kostim će dizajnirati jedna i jedina Dunja Janković!\nDJ set Springboard^\nKC GRAD(Braće Krsmanović 4, Belgrade)\nwww.oficina-arara.org Jean-Jacques Tachdjian / La Chienne (FR)\nwww.mshr.info Bajage (Srbija)\nIako su aktivni od sredine devedesetih kao prva autsajder odežda Žitišta, ovaj hardkor mapetovski improvizatorski trio (Dve Bajage minus 1 plus 2) je tek na prošlogodišnjem festivalu Novo Doba imao svoj prvi, nemilosrdni javni nastup, zahvaljujući naporima NAUK.rs-a. Ove godine srpski skronk maestri će prezentovati retrospektivu duple kasete Dve Bajage koja tek što je izdata na Nema tog podruma, tako što neće odsvirati nijednu notu sa te kasete. Umesto toga, spelovaće Fetus sa slovom D od reči dada. www.myspace.com/dvebajage https://soundcloud.com/djarmati-marjan Dotepenec (Hrvatska)\nPromocija kompilacije Namjerne Griješke - pop proizvodi elektronickih post-yu Ambivalenata u izdanju NAUK-a.\nDotepenec - Samostalni diplomac, nepušač, bez kućnih ljubimaca, traži garsonjeru ili sobu sa zasebnim ulazom, bez depozita i insekata. Čajna kuhinja. Prednost lamperiji. Gluha soba. Linoleum. Ugovor.\nLudo Mich je slikar, skulptor, holografer, muzičar, umetnik performansa i učesnik Fluksusa, najpoznatiji po svojoj seriji panseksualnih filmskih interpretacija grčke mitologije i svemirskih priča koje su nastale šezdesetih i sedamdesetih godina. Između ostalog, Saturnus (1971), snimljen fish eye objektivom domaće radinosti, ostaje jedna od prekretnica belgijskog andergraund filma urezujući prizorečudnog trulećeg života u svemiru pravo u vašu lobanju.\nhttp://ludomich.blogspot.com DJ set\nNema tog podrumaje belgijsko-srpski audiofilski pogrom kaseta i vinila koji vode Ignace De Bruyn i Milja Radovanović. Iako se protivi bilo kakvoj\nInex film(Višnjička 76, Belgrade)\nVoli da boli Drljamo po metalu ceo dan, gradimo perfidnu mehanizaciju koja će nam oprati ruke, sa grešnom namerom da kad padne mrak bez odgovornosti drljamo po toplim spoljašnostima i unutrašnjostima nekih ukroćenih tela, jer ljubav ne prestaje.\nwww.karkatag.com Radionica linoreza Garage L\nProdaja, preprodaja, robna razmena, originalni printovi u malom tiražu, potpisani, overeni, zamena deviza, miris naftalina, u pola cene, kristina kristina, pola fanzina, korica od karmina, naslovna strana, pedera veterana, omladinca pionira, tange od kašmira, svilena marama od davnina. Sve što ima, nema šta nema, ima da ima, kupujem turu, prodajem sve. Navalite. Izdavači: Dirty Editions, Greed Graphics, Elektrika, Garage L, Novo Doba, Vančo Rebac, Oficina Arara, Wormgod, Mubareć, Symposion, Jean-Jacques Tachdjian...\nDJ-ing, VJ-ing + izložba radova Happy Trash Production Treće doba – Perut party (Branislav Petrić, Staniša Dautović, Dragan Matić, Željko Piškorić)\nУважаемыеМашинаробота, которыйиграетMIDI хитов.\nGalerija Elektrika(Radomira Putnika 7, Pančevo)\nHol gradske uprave(Trg Kralja Petra I 2-4, Pančevo)\nRadionica Kako je cika Boća slušao Rezidentse\nGrrr! Program Dva autora iz različitih delova sveta – David Lasky (SAD)i Jean-Jacques Tachdjian alias El Rotringo (Francuska).\nStrip autor, ilustrator i predavač David Laskyje poslednjih dvadesetak godina pisutan na nezavisnoj sceni Sijetla. U saradnji sa Frank M. Youngom nedavno je objavio grafičku novelu za izdavačku kuću Abrams – The Carter Family - Don’t Forget his Song.\nDavid Lasky(Seattle, USA)\nVis Limunada VIS Limunada plovi kroz kasne pedesete i rane šezdesete godine XX veka. Nastupima oživljava atmosferu evropskih rivijera i festivala, kao i filmova poput La Dolce Vita, Bonjour Tristesse i Ljubav i moda. Uzbuđenje šlager, rane rock i beat muzike prožima melodramatičnost omladinskih igranki. Kombinovanjem žanrova i pevanjem na raznim jezicima svoje muzičko opredeljenje naziva Stari val.\nDom omladine Pančevo(Svetog Save 10, Pančevo)\nIstorijski arhiv Pančeva(Nemanjina b.b. , Pančevo)\nFijuk laboratorija je čergarska radionica koja se potuca i bez fiksne adrese proizvodi plakate po belom svetu. Plakati nastali na starom kontinentu u tuđim radionicama od Ljubljane, Zagreba, Rima, Liona...\nProjekcija Floating World Animation\nhttp://nastrom.bandcamp.com/track/disappear-in-smoke-demo Crno Dete\nhttp://endless-sustain.com Autistik front\nBETON: TRIBINA: ŠTA JE OSTALO OD STUDENTSKE BLOKADE I REFORME VISKOG OBRAZOVANJA? sreda, 29.maj 2013.19:00, CZKD\nTema jedanaeste tribine Betona, u okviru projekta Ka razvijenoj DEMOKRATIJI glasi: Šta je ostalo od studentske blokade i reforme visokog obrazovanja? Gosti su: Jelena Veljić, Aleksandar Baucal, Ana Kolarić i Matija Medenica\nTribine uređuje i vodi: Irena Javorski CZKD, sreda, 29. maj, u 19h\nProjekat finansira Fond za otvoreno društvo.\nOduvek je postojalo mesto predaje znanja, gde su nosioci znanja podučavali “nevine“. Vremenom ova mesta su se institucionalizovala u akademske zajednice – univerzitete koji su po svojoj suštini hijerarhijske institucije, i koji su shodno širenju znanja preuzeli na sebe mesto moći čuvanja i prenošenja znanja. Na jednoj strani stoji nastavno osoblje, uspostavljeno kao nosilac funkcije izvršenja javnog dobra prenosa znanja (zaklonjeni iza svih svojih titula, zvanja i počasti), dok su na drugoj strani studenti – društvena grupa veoma bliska onome što Agamben označava terminom homo sacer (osoba van zakona). Sa svojim specifičnim položajem u društvu – sposobni za rad a van radnog odnosa, izdržavani od strane porodica, van institucija vlasti, bez klasne svesti, poslušnici u procesu nastave itd. – oni predstavljaju grupaciju izopštenih, podložnu manipulacijama i poniženjima od strane društva, posebno porodice, institucija obrazovanja i njenih nosioca – profesora.\nNapetosti prouzrokovane hijerarhijskim odnosima unutar akademske zajednice, a zbog neprikosnovenog i nepromenljivog položaja moći (autoriteta) profesora, dospevaju, gotovo uvek, na razrešenje hijerarhijski podređenoj studentskoj grupi: na svakodnevnom nivou, kritičkim ili nekritičkim odnosom prema autoritetu znanja profesora, pa sve do pobuna koje su indukovane društvenim tenzijama. Međutim, danas, kada klasično evropsko školovanje gubi svoje mesto autoriteta, i kada profesori postaju davaoci usluga, odnosno menadžeri koji upravlju procesom obrazovanja, privid harmonizacije koji se javlja između jedne i druge strane, čini se još manje uverljivim. Umesto odnosa moći neprikosnovenog autoriteta, uspostavlja se odnos moći upravljanja, odnosno menadžmenta znanjem kroz standardizaciju, procedure, planove, strategije i ispraznu statističku prosečnost. Kakvu pobunu možemo očekivati?\nNOMADSKAIZLOŽBA FOTOGRAFIJA:Dr KARANKA PRINT STRAVAGANZA petak, 31.maj 2013.18:00, CZKD\nNomadska fotografska izložba DIYkaraktera, izlagana po neobičnim\nmestima i prostorima.\nOsnovana od strane Joni Karanke u Kardifu (Velika Britanija), izložba se brzo osamostalila i sada putuje svuda po svetu.\nGradovi koji su do sad ugostili ovu vrednu kolekcijui:\nKardif, Milano, Arl, Gliwice, London, Kuala Lumpur), Darwin, Sidnej, Tokio, Bolonja i Torino.\nJoni Karanka je u međuvremenu postao jedan od osnivača jedinstvene galerije fotografija "Third Floor Gallery" iz Kardifa u kojoj su do sad izlagali Hin Chua, David Solomons, David Hurn, Martin Parr i mnogi drugi autori.\nVremenom kolekcija je narasla i sada sadrži više od 1500 kvalitetnih printova i fotografija iz svih delova sveta, raznih autora, od svetski poznatih profesionalaca do inkognito amatera u ime ljubavi prema fotografiji.\nPosetioci i zainteresovani mogu priložiti svoje radove za kolekciju na adresu sa web strane www.drkarankaprintstravaganzabg.tum... ili doneti lično na izložbu. Veličina radova od oko 15X10cm je sasvim dovoljna.\nTrenutno se nalazi u Beogradu željom Andreja Fileva i Belgrade Raw kolektiva. Do sledečeg mesta na karti.\nPored izložbe biće prikazani dokumentarni filmovi o Stravaganzi u izvedbi Pizzafellas tima iz Italije.\nPROMOCIJA KNJIGE:“ZAMLAĆIVANJE – politička ‘autobiografija’ Tomislava Nikolića“\nautora Slaviše Lekića\npetak, 31.maj 2013.13:00, CZKD\nPOZIV NA PROMOCIJU KNJIGE: “ZAMLAĆIVANJE – politička ‘autobiografija’ Tomislava Nikolića“\nGovore: Dragoljub Petrović, Zoran Pavić i autor Slaviša Lekić\nPozivamo vas na promociju knjige “ZAMLAĆIVANJE – politička ‘autobiografija’ Tomislava Nikolića“, koja će biti održana u petak (31. maja) u Centru za kulturnu dekontaminaciju (Birčaninova 21, Beograd), sa početkom u 13 sati. “ZAMLAĆIVANJE“ je knjiga sastavljena od izjava Tomislava Nikolića koje je današnji predsednik Srbije davao tokom svog dvoipodecenijskog bavljenja politikom.\n„Citati i izjave, sa datumom i izvorima, hronološki razvrstani po poglavljima (Kosovo, EU, Zapad, rat, štrajk glađu, Šešelj, Đinđić, Milošević, Koštunica...) plastično svedoče o vrtoglavim zaokretima u političkoj karijeri Tomislava Nikolića, živog spomenika postojanju jedne osobe sa više škola mišljenja o istoj stvari. I to, toliko različitih mišljenja, da ih je nemoguće organski povezati, logično spakovati ili aritmetički sabrati. Ovo je, zapravo, pisani spomenik Tomislavu Nikoliću“, objašnjava autor ovog štiva, Slaviša Lekić.\nIz predgovora Dragoljuba Petrovića: “Kada pročitate ovu knjigu možda će vas biti sramota što vam je Tomislav Nikolić predsednik. Naravno, Tomislava Nikolića neće biti sramota. Biti Tomislav Nikolić jeste - shvatićete čitajući – najstariji zanat na svetu.”\nIz pogovora Zorana Pavića: “Tomislav Nikolić se od kad je javno progovorio, držao devize da se baš ne mora misliti da bi se govorilo, ali da se pričati mora da bi izgledalo da se i misli. Važi to za sve njegove inkarnacije: od četničkog vojvode do pokajnika, od radikala sa redenicima do evropejca sa istim takvim principima, od skupštinskog kabadahije do proizvođača rakije.”\nZa sve dodatne infotmacije, možete nas kontaktirati.\n0655401366 i 0112414211\nDISKUSIJA: ŠTA KAD NEĆE EVROPSKA UNIJA?petak, 31.maj 2013.18:00, CZKD\nŠta kad neće Evropska unija?\nMarta 2012. godine je Evropski parlament doneo Rezoluciju o procesu evropskih integracija Srbije B7 - 0000/2012, u kojoj je pozvao vlasti u Srbiji da „odmah izvrše proveru kontraverznih slučajeva privatizacije i prodaje dvadeset četiri kompanije, za koje Evropska komisija smatra da postoje ozbiljne sumnje u pogledu zakonitosti, uključujući: Sartid, Jugoremediju, Mobtel, C - market i ATP Vojvodinu“. Većina od dvadeset četiri kontroverzna slučaja na koje je tadašnjoj Vladi ukazala Evropska komisija, došli su do javnosti i evropskih institucija zahvaljujući dokazima o kršenju zakona koje su izneli radnici, nastojeći da zaštite svoja prava u postupku privatizacije. Veliki broj radnika se nakon rezolucije ponadao da je Evropska unija podržala njihove zahteve i da će „provera kontraverznih slučajeva privatizacije“ dovesti do obeštećenja i oporavka opljačkanih fabrika i opstanka radnih mesta.\nAvgusta prošle godine, nova Vlada je pokrenula antikorupcijsku kampanju obećavajući razrešenje 24 sporne privatizacije. Kampanja je započela protivpravnim hapšenjem rukovodilaca Jugoremedije i Pen farme, višegodišnjih lidera borbe zrenjaninskih radnika i malih akcionara. Vlast je hapšenje onih koji su se borili protiv korupcije predstavila kao rešenje „afere Jugoremedija“. Kampanja je potom nastavljena hapšenjem više poznatih tajkuna i funkcionera bivše vlasti, istovremeno dok 24 opljačkana preduzeća jedno za drugim ubrzano gube šansu da ikada ponovo prorade: odlaze u stečaj, a ona koja su već bila u stečaju nestaju u ubrzanoj rasprodaji imovine. Vladina „borba protiv korupcije“ je početkom ove godine dobila najbolje ocene iz Brisela. Zvaničnici Evropske unije smatraju da se na ovaj način izvršava njihov nalog iz marta prošle godine.\nOčekivanje radnika u Srbiji da će borba protiv korupcije po nalogu EU obeštetiti njihove fabrike i sačuvati radna mesta, potpuno je iznevereno. Ako se ima u vidu definicija korupcije iz Rezolucije (97) 24 o dvadeset vodećih principa u borbi protiv korupcije Saveta Evrope (usvojeni na 101. zasedanju Komiteta ministara SE 6. novembra 1997.) i Krivično pravne konvencije o korupciji Saveta Evrope (Evropski ugovori broj 173, Strazbur, 27. januar 1999.), moglo bi se reći da nije ni trebalo puno da očekuju, jer EU ne prepoznaje korupciju u procesu privatizacije kao poseban problem van podmićivanja i trgovine uticajima državnih službenika, pa samim tim ne prepoznaje ni obeštećenje i oporavak fabrika opljačkanih u privatizaciji kao deo borbe protiv korupcije. U najboljem slučaju, radnici su od evropske antikorupcije mogli očekivati orden „duvača u pištaljke“, da ga prikače uz druge počasti „gubitnika tranzicije“. U slučaju Jugoremedije nisu dobili čak ni to, već su naprotiv pohapšeni i oklevetani da su sami opljačkali svoju fabriku, koja ja potom gurnuta u stečaj.\nMeđutim, očekivanja radnika koji učestvuju u ovim diskusijama bila su mnogo složenija od pukog poverenja u „vladavinu prava“ i „evropske integracije“. Oni su smatrali da će im kao ključnim akterima borbe protiv korupcije biti priznato pravo da makar kao građani, ako već ne kao radnici, učestvuju u oblikovanju i sprovođenju politike podstaknute otvaranjem 24 „korupcionaške afere“. Kao ni Vlada Srbije, ni Evropska unija nije ih priznala kao građane.\nRezultati antikorupcijske kampanje Vlade Srbije u potpunosti su u skladu sa potrebom EU da u zemljama poput Srbije ima stabilno i prazno tržište. Stabilnost je omogućena hapšenjima. Tržište se prazni stečajevima i rasprodajom imovine opljačkanih fabrika. Evropske institucije koje su na predstavkama i dokazima radnika i malih akcionara artikulisale antikorupcijske naloge vlastima u Srbiji, od avgusta prošle godine na nove dopise radnika 24 opljačkana preduzeća odgovaraju da „nisu nadležni“.\nProjekat finansira Evropska unija kroz Evropski instrument. Sadržaj ovogh štampanog materijala je isključiva opdgovornost CZKDa i ni pod kojim uslovima ne odražava stav Evropske unije. Centar za kulturnu dekontaminaciju, Paviljon Veljković, Birčaninova 21, 11000 Beograd Tel/fax: (+381 11) 2681-422 Tel: (+381 11) 361-0270, 361-0954, email: info@czkd.org web development by dominator for czkd (c) 2008-2016


Raskinuli Milena Ćeranić i Nemanja!\nnedelja, 03 april 2011 10:43\nPevači i bivši učesnici "Farme" Milena Ćeranić i Nemanja Stevanović okončali vezu!\nPopularni "Ćeranići" više nisu u ljubavi! Milena Ćeranić i Nemanja Stevanović odlučili su da okončaju svoju vezu i da svako krene svojim putem! Oni su nekoliko dana okončali svoju ljubav, ali još uvek se nisu oglasili u javnosti tim povodom. Nije poznato zbog čega je ljubav pukla, ali se pretpostavlja da je Nemanja u poslednje vreme stalno pravio ljubomorne scene i "gušio je", tako da je pevačica odlučila da prekine njihovu vezu.\nInače, da njihov odnos i nije baš najzdraviji, imali su prilike da se uvere svi oni koji su gledali drugu sezonu "Farme". Nemanja je stalno pravio scene i siktao na Milenu, što je ona stoički podnosila. Ipak, mediji spekulišu da je njihova ljubav pukla i zbog toga što je Ćeranićeva navodno počela vezu sa jednim biznismenom, te da je Nemanja to saznao i onda odlučio da raskine.\nE PA DOBRO I\ndva bolesnika i ne smarajte vise ljude sa njima.\nE moj jelenko,dok ti se cela Srbija smejala ti si u nju gledao kao macak u slaninu,pa jos ti i ubedila da je onaj buzdovan cemo njen "drug"a on je shibo i uzduz i popreko i sad na kraju si ispao ROOGOONJAAAA!!!!\nSajonara, laka ti noc! said:\nUOPSTA ME NE INTERESUJE KO JE S KIM U VEZI I DAL' SU ONI ZAJEDNO..JE L' SE INTRESUJU ONI ZA MOJ ZIVOT?!AKO JESU JESU , AKO NISU NJIHOVA STVAR..\nСавршено ме боли и за једно и за друго,као и за њихову везу!\nNAPISALI STE SVE STO BIH I JA REKAO. VALA TACNO!!!\nRaskinuli Ana Kurnjikova i Enrike Iglesijas!\nNenad Ćeranić snimio spot\nRadijski festival: Pobedila Milena Vučić\nRaskinuli Ana i Verdasko!\nRaskinuli Rada Manojlović i Milan Stanković\nImamo 57 gostiju na mreži


Thaci i Hoti: Dijalog Kosova i Srbije neće biti tehnički | Srbija News | Al Jazeera\nNadam se da ćemo u narednim mjesecima završiti ovaj proces, rekao je Avdullah Hoti (EPA)\n“U interesu je da se ovaj dijalog održi, jer dijalogom i Kosovo može krenuti ka evropskoj perspektivi. Moramo voditi raspravu, moramo se upoznati i ni pod kojim uslovima ne spuštati na tehnički nivo, jer to znači status quo i poštovanje dnevnog reda Srbije. Dakle, mora se dogoditi uzajamno priznanje”, rekao je Thaci.\n‘Bez SAD-a nema međusobnog priznanja’\n“Uvjeren sam da, bez obzira gdje se dijalog vodi, u ovom ili onom gradu, ako nema SAD-a, skeptičan sam da se može dogoditi međusobno priznavanje i tačno znam da se to neće dogoditi, tako da je za nas vitalno da za stolom i u procesu dijaloga budu SAD”, rekao je on.\n“Ovaj dijalog se odvija zato što se samo uz dobrosusjedstvo Kosovo može kretati ka EU. Istovremeno, moramo sačuvati svoj državni identitet”, kazao je predsjednik Kosova.\n“Obavijestio sam predsjednika o sastanku, a danas ću izvijestiti i Skupštinu [Kosova]. Osigurat ćemo da dijalog ne propadne na tehničkom nivou, već da ima međusobno priznanje. Nadam se da ćemo u narednim mjesecima završiti ovaj proces”, rekao je Hoti.\nNjemački zastupnik i izvjestilac za Kosovo u Vijeću Evrope Peter Beyer je ponovio stav Berlina da nije moguća razmjena teritorija kao rješenje za sporazum.\nCollaku je iznio ocjenu da će dijalog koji vodi Evropska unija staviti Kosovo u ‘status quo’.


UJEDINJENI PROTIV NASILJA NAD ŽENAMA - Mozzart i Agencija za ravnopravnost polova potpisali protokol o saradnji\n“Hvala kompaniji Mozzart što nas je prepoznala kao partnera u svom projektu Stop nasilju nad ženama“, kaže direktorica agencijeSamra Filipović-Hadžiabdić\nPrema podacima Agencije za ravnopravnost polova BiH Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice, svaka treća žena u BiH je žrtva nasilja, a svaka druga starija od 15 godina doživjela je neki oblik psihičkog, ekonomskog ili fizičkog maltretiranja. U borbu za rodnu ravnopravnosti, odnosno u borbu protiv nasilja nad ženama u Bosni i Hercegovini uključila se i kompanija Mozzart! Regionalni lider u oblasti priređivanja igara na sreću i Agencija za ravnopravnost polova BiH Ministarstva za ljudska prava i izbjeglicepotpisali su protokol o saradnji.\nDirektorica Agencije za ravnopravnost polova BiH, Samra Filipović-Hadžiabdić i rukovodilac korporativnih poslova kompanije Mozzart, Selma Salkanović potpisale su protokol o saradnji, kojim se šalja jasna poruka – odgovornost svih nas je da ne zatvaramo oči pred nasiljem, već da već da žene žrtve nasilja, ali i sve građane, ohrabrimo da prijave nasilnika.\n“Želim da se zahvalim kompaniji Mozzart što nas je prepoznala kao partnera u svom projektu Stop nasilju nad ženama. Zaista nam je čast i zadovoljstvo što svojim znanjem i eskpertizom možemo zajedno sa njima pomoćisigurnim kućama i ženama u nevolji koje su žrtve nasilja. Nadam se da ćemo zajedničkim naporima uspjeti kvalitetno sprovesti ovaj projekat”, zaključila je Samra Filipović-Hadžiabdić.\nNasilje u porodici je problem koji je izašao iz privatne u javnu sferu BiH. U cilju adekvatnog odgovora na ovaj problem usvojeni su entitetski zakoni o zaštititi od nasilja u porodici i strategije na nivou države i entiteta. Kompanija Mozzart od svog osnivanja poštuje principe rodne ravnopravnosti u svom poslovanju i godinama unazad doprinosi borbi protiv nasilja nad ženama.\n„Nasilje nad ženama nije problem koji pogađa samo žene, nego i problem koji pogađa društvo u cjelini. Država i državni organi jesu tu da postave zakonodavni i institucionalni okvir, ali ukoliko se svi članovi društva ne uključe, rezultati će izostati. Drago nam je što je Agencija za ravnopravnost polova prihvatila naš poziv za saradnju i ovo potpisivanje protokola je samo početak uspješne saradnje u kojoj ćemo sprovesti niz aktivnosti počevši od edukacije i osvješćivanja do različitih konkretnih oblika pomoći sigurnim kućama“, rekla je rukovodilac korporativnih poslova kompanije Mozzart, Selma Salkanović.\nPodsjetimo, na teritoriji Bosne i Hercegovine postoji osam sigurnih kuća sa ukupno 200 raspoloživih mjesta za žene i djecu žrtve nasilja.\nPozivi na SOS telefonske linije su besplatni i povjerljivi. SOS telefonska linija daje savjete, informacije te upućuje na službe za podršku porodici, savjetovališta, policiju, pravnike i bolnice širom BiH za ljude koji dožive, ili su doživjeli, nasilje u porodici. Gender centar Federacije Bosne i Hercegovine uspostavio je SOS telefonski broj 1265 za pomoć žrtvama nasilja u porodici na teritoriji Federacije Bosne i Hercegovine, dok je Gender centar Republike Srpske uspostavio SOS liniju 1264 za područje Republike Srpske.


Tužilaštvo Bosne i Hercegovine zatražilo je kažnjavanje Asima Sarajlića zbog neispunjavanja obaveza svjedoka u predmetu koji se vodi protiv Fadila Novalića i drugih.\nRočište, koje je povodom ovog prijedloga zakazano pred Sudom BiH, zatvoreno je za javnost tako da nije poznato zbog čega je Tužilaštvo podnijelo prijedlog za kažnjavanje svjedoka Sarajlića, nekadašnjeg potpredsjednika Stranke demokratske akcije (SDA).\nSarajlićev pravni zastupnik Nermin Mulalić zatražio je zatvaranje ročišta iz opreza, kako se ne bi otkrili neki podaci iz istrage.\nTužilac Mirza Hukeljić je rekao da je iznenađen da je uopšte zakazano ročište povodom ovog prijedloga, te da postoji mogućnost iznošenja podataka iz istrage. On je kazao da se ne protivi prijedlogu za isključenje javnosti, ali da zakon to predviđa samo u slučajevima zaštite svjedoka, a ne istrage.\nMulalić je kazao da se prijedlog primarno odnosi na sprječavanje objelodanjivanja nekih informacija koje ne bi trebalo iznositi u javnost, a da se dijelom tiče i prava na privatnost Sarajlića.\nSudija Tatjana Kosović odlučila je da javnost bude isključena s ciljem zaštite svjedoka, navodeći da se radi o istražnom spisu.\nU vezi sa ročištem povodom prijedloga za kažnjavanje svjedoka, Kosović je napomenula da je to vrlo rijetka situacija i da misli da je prva pred Sudom BiH. I branilac Mulalić je kazao da se prvi put susreće s ovakvim slučajem.\nPremijer Federacije Fadil Novalić, suspendovani direktor Federalne uprave civilne zaštite Fahrudin Solak i vlasnik firme “F.H. Srebrena malina” Fikret Hodžić osumnjičeni su za više krivičnih djela prilikom uvoza respiratora za vrijeme pandemije koronavirusa krajem aprila.


Novo ulaganje: Austrijska firma počela izgradnju fabrike u Jagodini | Mondo Portal\nSrbija Austrijska kompanija Sibel pocela izgradnju fabrike u Jagodini\nNovo ulaganje: Austrijska firma počela izgradnju fabrike u Jagodini 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n12.06.2020. / 13:02\nAutor Ivan Pavlović Izvor Beta 12.06.2020. / 13:02\nU industrijskoj zoni u Jagodini danas je postavljen kamen temeljac za fabriku austrijske kompanije "Šibel" koja se bavi elektro i mašinskom proizvodnjom i snabdeva rafinerije i nuklearne elektrane, saopšteno je iz gradske uprave.\nIzvor: FOTO TANJUG / DUSAN ANICIC / an\nFabrika će u prvoj fazi zapošljavati 25 radnika, u drugoj 50, a u trećoj fazi 100 radnika.\nKompanija Šibel je potpuno automatizovana i izvozi u 30 zemalja.\n"Pre 11 godina ovde je bilo močvarno zemljište gde su poljoprivrednici uzimali zemlju u zakup i zbog velike količine vode svake druge godine su ubirali plodove. Tada niko nije verovao da će se ova močvara pretvoriti u industrijsku zonu. Mi smo krenuli u obilazak investitora i uspeli smo da ih dovedemo u Jagodinu u konkurenciji ostalih balkanskih zemalja", rekao je predsednik Skupštine grada Jagodine Dragan Marković Palma.\nBespovratna sredstva |\nVučić o platama |\nOn je naveo da u industrijskoj zoni radi veliki broj fabrika, posebno iz Italije, koje zapošljavaju 1.500 ljudi.\nNovi izgled Novog Sada |\njagodina Dragan Marković Palma investicije


Prirodni kamen za fasadu zgrade na Vračaru | Greenland Stone\nStambena zgrada Vračar\nGrađevinarstvo kao delatnost uključuje udruženu saradnju mnogo različitih saradnika i vrlo je bitno da se te veze temelje na kvalitetnom radu i međusobnom poštovanju. Upravo takva saradnja ostvarena je između Greenland Stone i investitora Vlade Đajića. Gradnja stambenih zgrada je uža specijalnost ovog investitora i svaki objekat je po nečemu specifičan.\nKlijentInvestitor Vlada Đajić\nCilj projektaOblaganje fasadnih površina i stepeništa\nVrsta kamenaTravertin Noće, Mermer\nZgrada sa kojom smo započeli saradnju sa investitorom useljena je 2014. godine i važi za najlepšu zgradu u kraju. Specifična je upravo zbog fasade od travertina u braon boji, što je izuzetno retka vrsta prirodnog kamena travertina koja može da se nađe u prirodi. Za potrebe istog objekta isporučili smo i prirodni kamen travertin u bež boji za stepeništa, kao i zeleni granit visokog sjaja za prozorske okapnice. Izdvajamo ovaj objekat jer je jedan od najluksuznijih na kome smo radili do sada. Zadovoljstvo klijenta uspešnom saradnjom sa Greenland Stone-om ogleda se u stalnim preporukama koje dobijamo u stručnim krugovima.\nTravertin Noće je najpopularnija vrste travertina koja vam je trenutno dostupna na srpskom tržištu. Popularniji od mermera i granita, jer je krečnjačke strukture i po svojim prirodnim karakteristikama može da se koristi za zidove, podove, fasade i da pritom da jednu posebnu notu luksuza svakom prostoru, bilo unutrašnjem ili spoljašnjem. Ako se uporedi sa mermerom, Travertin Noće je tvrđi, samim tim postojaniji i otporniji na oštećenja. Nudi se u poliranoj formi, što dodatno naglašava prirodnu lepotu ovog prirodnog kamena.\nZbog svog prirodnog sastava, Travertin je otporan na temperaturne razlike i trpi sve vremenske uslove, nemenjajući izgled. Polirani travertin reflektuje svetlost, odiše luksuzom i boje dobijaju na živosti i sjaju. Lako se održava i otporan je nečistoće. Ovaj prirodni kamen bogate arhitektonske istorije i neospornog kvaliteta možete nabaviti kod nas po trenutno najnižoj ceni na domaćem tržištu.


18. 04. 2019 |\nMarjan Petković (32) iz merošinskog sela Balajnac izveo je pravi podvig, porodivši svoju suprugu Andrijanu u kolima kojima je krenuo do porodilišta.\nKako piše Telegraf, Petković, koji nema baš nikakvo medicinsko iskustvo, porođaj je obavio kao pravi profesionalac, pa su i majka i novorođenče u nišku bolnicu stigli u dobrom stanju. On je, ipak, imao pomoć prijateljice, inače babice Natalije Milošević, koja mu je davala instrukcije – telefonom. Marjan kaže da je beba stigla tako brzo da nije stigao ni da se uplaši.\n“(Supruga) Andrijana je preko noći dobila bolove, pa smo čim je svanulo krenuli u susedno selo Batušinac kod Natalije da bi i ona pošla sa nama, jer smo strahovali da će se porođaj desiti na putu do bolnice. Međutim, beba nije mogla da čeka, na ulazu u selo Andrijani je pukao vodenjak, a baš ispred Natalijine kuće viknula mi je da je počela da se porađa. Kada sam se okrenuo ka zadnjem sedištu, video sam da viri bebina glava. Zuri u mene, kao da hoće da mi kaže: ‘Tata, vadi me’”, opisao je Petković rođenje svoje ćerkice Telegrafu.\nMarjan je pozvao telefonom Nataliju da bi mu pomogla, koja nije bila kod kuće jer je pratila sina na ekskurziju.\n“Prepao sam se kada sam shvatio da moram sve da uradim sam. Natalija me je umirivala, kazala mi je da uhvatim bebu i pažljivo je izvučem, a da je zatim masiram po leđima kako bi zaplakala. Sve je išlo kako mi je kazala, video sam da je devojčica, umotao je u peškir i dao Andrijani, a ja sam zgazio gas.”\n“Rekla sam mu da prvo mora da se smiri i da me pažljivo sluša. Bio je zabrinut jer beba nije odmah zaplakala, pa sam mu kazala da je lupka po leđima kako bi se oglasila što se i desilo. Takođe sam ga uputila da bebu dobro utopli i da je da majci”, opisuje Natalija svoju ulogu u nesvakidašnjem porođaju.\nPetkovići su ugledna porodica u ovom merošinskom selu gde drže trgovačku radnju. Devojčica koja je juče došla na svet njihovo je treće dete, posle osmogodišnje ćerkice i šestogodišnjeg sina. Još se ne zna kako će im se novorođenče zvati, jer će o tome odlučiti kum.\nTagovi :beba, Niš, novorođenče, otac, porođaj, tata, trudnica\nPrvih sat vremena jednog novorođenčeta\nSavet jedne mame: Ovo je najbolja metoda za podrigivanje bebe\n35 stvari koje se nadam da će moja deca reći o svom tati


Vučelić novi predsednik Partizana: Pravićemo moderniji klub i vratiti stadion! (VIDEO) – Sport – Dnevni sportski list\n24. октобра 2020. 7:48 PM\nVučelić novi predsednik Partizana: Pravićemo moderniji klub i vratiti stadion! (VIDEO)\nFudbalski klub Partizan posle 10 meseci agonije izabrao je novog predsednika, a to je Milorad Vučelić\nFudbalski klub Partizan je iz trećeg pokušaja izabrao predsednika, a toje Milorad Vučelić. Dobio je 30 glasova od moguća 33 koliko je bilo delegata Skupštine (od mogućih 65)\nVučelić je za počasnog predsednika kluba predložio Ivana Ćurkovića i saopštio Upravni odbor: Vladimir Vuletić, Milan Obućina, Nebojša Petrović, Zoran Rajić, Branko Brnović, Dragoljub Trailović, Dušan Jovanović i Dejan Bukvić i Goran Škodrić\n– Nikad mi nije bilo lakše da nekog predložim. Kada se Partizan našao u situaciji koja je teška, Ivan Ćurković je na molbu ljudi iz kluba bio tu da pomogne. U teškim vremenima bio je tu.- rekao Vučelić.\nNovi predsednik je zatim izneo svoje zadatke i ciljeve.\n– Očekujem da nastavimo proces finansijske kosolidacije i da posle ovoga, što se dešavalo oko izbora, nastavimo sa sponzorskim ugovorima koje smo na početku nove Uo doneli. Da se izvrši konsolidacija i modernizacija, da se izborimo za status stadiona, da imovina koja je naša bude i sudski naša.\nDa radimo na unapređenju sporrskog centra Teleopotika i da izgraduimo internat. Oslonac na omladinsku školu da napravimo promene koje će doneti boljitak.\n– Borićemo se na terenu za osvajanje Kupa i titule prvaka i maksimalno sportski i ne pos vaku cenu već na sportski način.\n– Sačuvali smo autonomnost sportskog sektora ne diramo trenera i sprotskog direktora.\n– Svima su koji vole Partizan vrata otvorena. Nevoljno sma učestvovao u raznim napadima protuv Partizana, nevoljno onda kada je trebalo da izgleda da smo slabi i nesposobni.\nKao i prošlog puta, opozicija na čelu sa Bjekovićem nije došla na Skupštinu.\nIzvor i foto\nPoggledajte i ovo, možda vas zanima?\nIZNENAĐENJE EVROPE Lajpcig neukrotiv, diše za vratom Bajernu\nGotovo – Ovo su kandidati za “Zlatnu loptu”\nFilip Stevanović ide u Siti za 7.500.000 evra?\nSrpski fudbaler Nikola Ninković stigao u Srbiju posle teške saobraćajne nesreće\nLuki Joviću preti zatvor od šest meseci?!\nHype je prva televizija u svetu koja ima saradnju sa balkanskim YouTube-rima, u cilju promovisanja zvezda YouTube-a i premijernih emitovanja njihovog sadržaja, paralelno sa YouTube-om. Emitovani sadržaj uključuje videoklipove, muzičke videe, živ program iz studija, videobloging, kratke originalne videosnimke i serijski program, Sitcom.\nMMA: Vaso Bakočević pobedio nokautom na debiju na “Genesis” Bare Knuckle” (VIDEO)\nDela Vale umesto u Partizan otišao u Budućnost!\nVaterpolo klubu Partizan isključili struju\nDžordan Lojd o pobedi Zvezde nad timom CSKA: Moja braća su ovo htela i to smo uradili!\nRade Bogdanović, nekadašnji fudbalski as: Ova Zvezda nema kvalitet, ni kreativnost!\nEvroliga: Zvezda pobedila CSKA, Lojd junak utakmice! (86:84)\nZvezda izgubila od Hofenhajma na početku grupne faze Lige Evrope (2:0)\nNBA: Sten van Gandi novi trener Pelikana?\nSejduba Suma ogorčen: Umalo da ostanem bez oka, iz Zvezde niko nije pozvao da se izvini!\nZvezda večeras kreće u pohod na Ligu Evrope (21.00, Arena 1)\nNikola Mirotić se oporavio od korone, spreman za duel protiv Reala?\nZvezdan Terzić: Kad profesor bluda vodi Partizan, Zvezdi je lakše da osvaja titule!\nTinkture iz prirode\nLekovite tinkture na biljnoj bazi\nBorilački sportovi MMA Vesti\nНа данашњи дан, рођен је Партизан! (ВИДЕО)\nOtkazan 33. Beogradski maraton\nFudbaler Nemanja Matić u rimejku kultne serije\nAndrea Trinkijeri se priseća vremena provedenog u Partizanu\nNBA: Jokić u najboljem drugom timu za sezonu 2019/20\nSportovi Изабери категорију ABA liga Američki sportovi Atletika ATP Automoto Beograd Biciklizam Boks Borilački sportovi Budućnost srpskog sporta Domaća košarka Domaći fudbal Evrokup Evroliga Formula 1 Fudbal Futsal Kladionica Košarka Međunarodni fudbal Međunarodni fudbal MMA NBA Nekategorizovano NFL Odbojka Olimpijada Ostali sportovi Ostalo Priča dana RADIO I TV Ragbi Reprezentativna košarka Reprezentativni fudbal Rukomet Šah Sport Sportovi na vodi Stoni tenis SVE VESTI Tenis TV UFC Vaterpolo Vesti WTA Zimski sportovi\nDnevni sportski list | www.sport.org.rs


јануар 2018 - Bebironče\nSala u vrtiću „Boško Buha“ u Boru ponovo je dostupna deci i njihovim vaspitačima. Zahvaljujući Udruženju roditelja „Bebironče“, koje je pokrenulo inicijativu i kompaniji Rakita, koja je donirala sredstva, sala u ovoj predškolskoj ustanovi je osposobljena, uređena i pretvorena u igraonicu. Ovaj prostor nije bio u funkciji osam godina jer […]\nUređena sala u vrtiću „Boško Buha“\nOvaj tekst je napisan u kategoriji Novosti dana 24/01/2018 , pisao MIlovan Matović


Обележено 75 година од доласка наших интернираца у Норвешку | Јадовно 1941. – КУЛТУРА СЈЕЋАЊА\nBotn/Novi Sad – U norveškoj opštini Saltdal, u mestu Botn, gde se nalazi najveće sabirno groblje u Severnoj Norveškoj, u čast jugoslovenskim zatvorenicima interniranim tokom Drugog svetskog rata u Norvešku, vence su na spomen ploču položili norveški kralj Harald V i ambasadorka Republike Srbije u Norveškoj Suzana Bošković-Prodanović.\nLogori za Srbe u Norveškoj za vreme Drugog svetskog rata (Foto Vikipedija)\nVence su nosili troje unuka zatvorenika koji je preživeo logor u Norveškoj, Maja. Luka i Iva Dimitrijević, uz tradicionalnu narodnu pesmu „Tamo daleko”, u izvedbi Jasmine Kozić iz Niša, koja danas živi u Norveškoj, saopštila je Skupština AP Vojvodine.\nTokom ceremonije je istaknuto da je u Norveškoj život izgubio 2.081 zatvorenik, dok je na ratnom groblju u Botnu sahranjeno ukupno 1.911 zatvorenika.\nOni su prinudno radili na izgradnji puta, danas poznatijeg kao „Krvavi put”, a norveško lokalno stanovništvo pomagalo je ratnim zarobljenicima koliko god je to bilo u njihovoj moći.\nPrijateljstvo koje je tada nastalo između zarobljenika i lokalnog stanovništva nastavljeno je kroz saradnju opština i gradova iz Pokrajine Norland i Republike Srbije i njihovo bratimljenje.\nPoslednjeg dana u nedelji obeležavanja 75. godina od dolaska jugoslovenskih zatvorenika u Norvešku, gosti iz Srbije će zajedno sa domaćinima otkriti spomen ploču na mestu bivšeg zatvoreničkog kampa u Usenu.\nOni će odgledati projekciju dokumentarnog filma „Krvavi put” i okupiti se na vrhu planine Korgfjelet u znak mira, gde će predstavnici Društva prijateljstva Norveška-Zapadni Balkan takođe otkriti spomenik nastradalima.


Trebinje: Delegacija iz Bugarske na prijemu kod gradonačelnika | Herceg Televizija Trebinje\nTrebinje: Delegacija iz Bugarske na prijemu kod gradonačelnika\nDanas je Gradsku upravu Trebinje posjetila delegacija iz Bugarske, iz opštine Kozloduj.\nDelegaciju iz Republike Bugarske, koja trenutno predsjedava EU, su predvodili Marinela Nikolova, načelnik Opštine i Juri Martinov, zamjenik načelnika Opštine Kozloduj. Predstavnici Trebinja i Kozloduja razmijenili su mišljenja, te razgovarali o mogućnostima saradnje.\nKako je rečeno nakon sastanka, u planu je potpisivanje sporazuma o saradnji u različitim sferama društvenog života - sporta, kulture i turizma između ova dva mjesta.\nObje strane su saglasne da im je prioritet interes građana i da će u tom smislu njegovati dobre odnose i saradnju, te ne kriju da će ta saradnja biti od koristi i za Trebinje i za Kozloduj.\nSastanku je prisustvovao i konsultant za EU projekte Dragan Ćukalović.


Republika / PO UZORU NA JAGODINU: Jedinstvena Srbija traži i u Ćupriji besplatan prevoz!\n05:35Anastasijin spot prvi po pregledima na Jutjubu! 05:31ŠĆEPANOVIĆ SE PRISETIO PRVOG DANA AGRESIJE: Vozio sam na dva točka kada su padale bombe! 05:25Emina Jahović pomaže Ani da skine kilograme! 05:21Deka Kolin Li od 79 leta i dalje brani kao Bufon! 05:15Goca prodaje Šabanovu imovinu da vrati dugove! 05:14Ljuta dijeta 05:11HRVATI PRAVE SRBINA OD BLATA! 05:00Otkrivena misterija Tifaninog dolaska u Beograd: Kod ovog lekara leči se Trampova ćerka 04:45Dinar miruje 04:30ČISTA DESETKA Samsung Galaxy S10 uči i raste sa vama\npetak, 11. 1. 2019.| 15:59\nOpštinski odbor Jedinstvene Srbije u Ćupriji zatražio je danas da lokalna samouprava, ali i sve opštine u kojima ova stranka participira u vlasti obezbede besplatan prevoz za gradjane, kao što je to uradila Jagodina.\nfacebook.com/Jedinstvena Srbija-zvanična stranica stranke\nPredsednik Opštinskog odbora Siniša Janković, izjavio je, na konferenciji za medije da će JS Chuprije i odbornici ove stranke u Skupštini opštine predložiti da lokalna samouprava nađe način po modelu Grada Jagodione da se obezbedi besplatan autobuski prevoz i građanima Ćuprije.\n- Sigurno zato ima mogućnosti, neka se samo ukinu visoke dnevnice većnika i odbornika, reprezentaciju, brojne zabave u organizaciji Skupštine opštine i uštedom tih sredstava da se građanima obezbedi besplatan prevoz na teritoriji opštine - rekao je Janković.\nOdbornik JS u Skupštine opštine Ćuprija Maša Marić rekla je da nema razloga da to ne mogu drugi a može Jagodina, "ali treba dobar domaćin", kao što je naš predsednik Dragan Marković - Palma u Jagodini.\n- Mi nemamo dilemu, metodologija je jednostavna, treba je samo preslikati i primeniti i obezbediti našim građanima isto to što je uradila Jagodina - rekla Marić.\nTreba i da se svi koji su na vlasti u opštini odreknu svojih privilegija, denevnica i plata zato što ste odbornik, što ste član Opštinskih veća, komisija, upravnih odbora i nadzornih odbora, ali da se odreknu i kafanskih računa, prekomerne upotrebe službenih telefona i automobila...\n- Naravno imate na to pravo, ali je humano i moralno da se tog novca odreknete i da to ide u korist građana, koji pune budžet - rekla je Marić.\nSrbija Ćuprija JS Jedinstvena Srbija Lokalna samouprava Zahtev Besplatan prevoz Jagodina\n"Pošta Srbije" ne štrajkuje, već pojedinci zloupotrebljavaju njeno ime i oznake kako bi...


Dečak iz "Malca Genijalca" pobednik Međunarodne olimpijade iz mentalne aritmenike\nDečak iz „Malca Genijalca“ pobednik Međunarodne olimpijade iz mentalne aritmenike\nTanjug 6. decembra 2021. 07:12\nBEOGRAD – Centar za razvojnu edukaciju „Malac Genijalac“ saopštio je da je na Međunarodnoj olimpijadi iz mentalne aritmetike zlatnu medalju osvojio polaznik te škole Andrej Živanović, desetogodišnjak iz Beograda.\nAndrej je učenik petog razreda osnovne škole “Vuk Karadžić” iz Sremčice, a najbolji rezultat na svetu ostvario je na onlajn olimpijadi, koja je u organizaciji Centra „Abakus“ iz Moskve okupila talente širom sveta.\nPreko 650 olimpijaca iz 25 zemalja testiralo je svoje veštine brzog mentalnog računanja i rešavanja logičkih zadataka.\nŠampion iz Srbije je bio najuspešniji u brzom mentalnom računanju – 200 dvocifrenih brojeva, koje je rešio za 60 sekundi, da bi potom tačno izračunao niz od 50 trocifrenih brojeva za samo 40 sekundi.\nPored šampionskog mesta, još dva polaznika škole “Malac Genijalac” osvojila su vredna priznanja.\nTako se u kategoriji najmlađih učesnika šestogodišnji Stefan Popović iz Beograda okitio bronzanom medaljom, dok je njegov vršnjak, Konstantin Mladenović, takođe iz Beograda, osvojio četvrto mesto.\nTakmičari su pored brzog računanja rešavali i zadatke iz neobične matematike, odnosno posebnu vrstu logičkih zadataka, koje su morali rešiti u kratkom vremenskom intervalu.\nZadaci su bili tako osmišljeni da su se takmičari oprobali u pet različitih kategorija razmišljanja: logičko, apstraktno, kombinatorno, algoritamsko i naravno – aritmetičko.\nPobednici su bili oni takmičari koji su najbrže rešili zadatke.\n„Čestitatamo Andreju, Stefanu i Konstantinu, njihovim učiteljicama, ali i svim Malcima koji su učestvovali na svetskoj Olimpijadi!“, poručuju iz škole „Malac Genijalac“.


Vesti online / Slobodno Vreme / Trpeza / Muči vas loš zadah? Klonite se ovih 8 namirnica\nMuči vas loš zadah? Klonite se ovih 8 namirnica\nAko imate problem sa lošim zadahom iz usta, ne bi trebalo previše da brinete. Dovoljno je samo da napravite nekoliko promena u svom životnom stilu.\nJedite više jabuka\nMnogi ljudi se žale na loš zadah, a stomatolog Harold Kac kaže da toga ne bi trebalo da se stidite jer jedna od četiri osobe u Britaniji pati od ovog problema.\n* Da li je svinjska mast zaista zdravija od putera?\nLoš zadah nije potpuno povezan sa lošom oralnom higijenom – vaše životne navike i hrana koju konzumirate takođe mogu da utiču.\nHalitozu (neprijatan zadah) mogu da pogoršaju hormonske promene - kontraceptivne pilule, trudnoća i menstrualni ciklus.\nKada je reč o pasti za zube, trebalo bi da izbegavate one na bazi alkohola, jer suše usta i samo maskiraju miris.\nHalitozu mogu da pogoršaju određene namirnice, poput crnog i belog luka jer sadrže sumporna jedinjena.\nU nastavku vam otkrivamo koje još namirnice bi trebalo da izbegavate:\nKako da se rešite zadaha?\nDoktor Kac savetuje da u svoju ishranu uvedete jabuke, celer i šargarepu, odnosno abrazivnu hranu koja deluje poput četkice i uklanja plak sa zuba.\nVažna je i hidratacija, te pijte dosta vode, zelenog ili crnog čaja koji sadrže folifenole koji iskorenjuju sumporna jedinjenja, te smanjuju nivo bakterija u ustima.


Lajčak i Vučić: Dogovoren nastavak dijaloga - European Western Balkans\nLajčak i Vučić: Dogovoren nastavak dijaloga\nAutor EWB 16. 10. 2020. 16. 10. 2020.\nMiroslav Lajčak i Aleksandar Vučić; Foto: FoNet\nBEOGRAD – Specijalni predstavnik Evropske unije za dijalog Beograda i Prištine Miroslav Lajčak izjavio je juče u Beogradu da o tome šta znači normalizacija odnosa treba da se dogovore dve strane u pregovorima, prenosi FoNet.\nLajčak je, posle sastanka sa predsednikom Srbije Aleksandrom Vučićem, rekao novinarima da je cilj dijaloga normalizacija odnosa Beograda i Prištine, ali da EU ne može da odlučuje o tome šta je normalizacija.\n“Ne možemo mi da normalizaciju želimo više od Srbije i Kosova”, konstatovao je Lajčak.\nOn je izjavio da je cilj dijaloga i približavanje Srbije i Kosova članstvu u EU.\nLajčak je naveo da se Beograd i Priština u dijalogu bave osetljivim pitanjima, finansijskim potraživanjima, problemima imovine i Zajednice srpskih opština (ZSO).\n“Ključno je da na kraju ne treba da postoji nijedno otvoreno nerešeno pitanje”, rekao je Lajčak i dodao da se sada bave problemima koji nisu bili deo pregovora, ali i o dogovorenim, a neispunjenim elementima.\nOn je naveo da sve što je dogovoreno između Srbije i Kosova mora biti izvršeno.\n“Ono što je dogovoreno o formiranju ZSO treba da se ostvari. Tokom mog boravka u Prištini, niko od sagovornika nije rekao da obaveze neće biti ispunjene”, izjavio je Lajčak, uz ocenu da je logično da će Ustav Kosova morati da se menja.\nNiko u Prištini nije rekao da to nije moguće, naveo je Lajčak.\n“Protivim se utvrđivanju veštačkih rokova za okončanje dijaloga. Nema logike da se proces veštački ubrzava, sve zavisi od dve strane u dijalogu. Ubeđen sam da će uspeh dijaloga mnogo značiti za evropski put Srbije”, izjavio je Lajčak.\nVučič: Spremni smo za nastavak dijaloga\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je na sastanku sa specijalnim predstavnikom Evropske unije dogovorena puna posvećenost Srbije nastavku dijaloga i traženju kompromisnog rešenja.\n“Mi smo spremni za nastavak dijaloga, kad god ga Lajčak zakaže”, poručio je Vučić.\nPrema njegovim rečima, Srbija teži punopravnom članstvu EU, što je važno zbog investicija.\nVučić je ocenio da će pozicija Srbije u svetu biti snažnija što se više bude približavala EU i da je taj put određen napretkom u odnosima sa Prištinom.\n“Želimo da se dođe do kompromisnog rešenja, radi normalizacije odnosa između Beograda i Prištine. Kakve god teške razgovore da imamo, bolje da vodimo dijalog, nego da ne razgovaramo, jer u toj situaciji može doći do ugrožavanja života ljudi, mira i stabilnosti”, izjavio je Vučić.\nOn je naveo da Srbija insistira na punoj implementaciji Briselskog sporazuma i ocenio da je to uslov bez kojeg nema uspešnog nastavka dijaloga.\n“Suština Briselskog sporazuma je formiranje Zajednice srpskih opština na Kosovu”, ocenio je Vučić, uz konstataciju da je Srbija ispunila sve elemente, dok Priština za sedam i po godina nije ništa uradila, tvrdeći da mora da poštuje Ustav Kosova.\n“Želimo da sa tim ljudima gradimo zajedničku budućnost, a ne da razmišljamo kako će neko nekoga da prevari”, rekao je Vučić.\nPetković: Na testu je sposobnost EU kao posrednika u dijalogu da garantuje sprovođenje dogovorenog\nLajčak je razgovarao i sa vršiocem dužnosti direktora Kancelarije za Kosovo i Metohiju Petrom Petkovićem o nastavku dijaloga sa Prištinom i načinima da se reši problem odbijanja Kosova da omogući formiranje ZSO, saopšteno je iz tog tela Vlade Srbije.\nPetković je Lajčaku preneo da ZSO mora biti formirana odmah i sa nadležnostima koje joj pripadaju po briselskim dogovorima, pa je sada na testu ne samo volja Prištine da se problemi rešavaju dijalogom, već i sposobnost EU kao posrednika u dijalogu da garantuje sprovođenje dogovorenog.\nPetković je istakao da Beograd, u interesu čitavog regiona, želi nastavak dijaloga.\nPredsednik Kosova Hašim Tači rekao je juče da Zajednica srpskih opština, koju Srbija pokušava da vrati za pregovarački sto, nije tehničko pitanje i da je Ustavni sud Kosova o tome dao mišljenje, prenosi Gazeta ekspres.\nPrema njegovim rečima, svaki izlazak iz tog okvira znači Republiku Srpsku i napad na Kosovo iznutra. Dodao je da premijer Avdulah Hoti ima rezerve po tom pitanju, ali je naglasio da Kosovo mora da ispuni svoje obaveze.\nGovoreći o nedavnim posetama Briselu i Vašingtonu, Tači je rekao da razgovarao o aktuelnim događajima, a u Briselu je zatražio liberalizaciju viza. Istakao je da se SAD i EU moraju usaglašavati kako bi Srbija i Kosovo postigli konačni sporazum.\n“Važno je da je postignut dogovor na ekonomskom polju, jer što je veći ekonomski razvoj, to ćemo imati bolji život i mir. Postignuće u Beloj kući je istorijsko. Uloga Sjedinjenih Američkih Država u političkoj sferi je nezamenjiva, ali SAD i EU moraju biti koordinisane“, rekao je Tači.\nDodao je da je u oba centra moći jasno rekao da o tehničkim pitanjima više ne treba razgovarati, jer su “zamorna i dosadna”, prenosi Kosovo onlajn.\nHoti: Sporazum na proleće\nKosovski premijer Avdulah Hoti rekao je da očekuje da će se dijalog između Beograda i Prištine okončati uzajamnim priznanjem za nekoliko meseci, a cilj je da se to dogodi na proleće, prenosi Kosovo Onlajn.\nHoti je rekao da će insistirati na dobijanju priznanja od Srbije, jer, kako je naveo, u suprotnom sporazuma neće biti.\n“Ili će dijalog dovesti do sporazuma uz recipročno priznanje, ili neće biti ničega. Tokom poseta evropskim glavnim gradovima iznosio sam naše principe i sa njima ulazim u ovaj proces”, rekao je Hoti.\nOn je istakao da se ovaj proces završava recipročnim priznanjem.\n“Za nekoliko meseci ćemo doći do te tačke i zaključujemo proces. Cilj je proleće, odnosno prvi meseci sledeće godine i nikako ne nastavljamo u drugom delu godine”, dodao je Hoti.\nOn je istakao i da će o mestu predsednika Kosova, u februaru ili ranije, razgovarati i sa predstavnicima opozicije.\nAleksandar VučićDijalog Beograda i PrištineHašim TačiMiroslav LajčakZajednica srpskih opština\nLajčak: ZSO će biti formirana, Srpska lista nema razloga da napusti institucije\nJoksimović: Izveštaj Evropske komisije biće orijentir novoj Vladi Srbije\nStano: Netačne spekulacije da će EU sutra predstaviti nacrt sporazuma Beograda i Prištine\nEWB 29. 07. 2020.