Diaworks | 'Brend u digitalnom svijetu' | IT Base\nDiaworks | 'Brend u digitalnom svijetu'\nBiznis centar bh. dijaspore (DBC) u Sarajevu, nastavlja sa organizacijom radionica sa uspješnim poduzetnicima i poduzetnicama iz bosanskohercegovačke iseljeničke zajednice. S tim u vezi, otvorili su poziv za prijave za novu radionicu “Brend u digitalnom svijetu” koju će realizirati u saradnji sa Biljanom Lovrinović 19. juna u DBC-u.\n“Biljana Lovrinović je uspješna poduzetnica sa poslovnom adresom u Sjedinjenim Američkim Državama, a koja je nedavno pokrenula i IT kompaniju u svom rodnom Travniku. Sa bogatim iskustvom u brendingu i marketingu, te razvoju web aplikacija i drugih IT rješenja, danas zapošljava tim mladih ljudi u BiH, te već bilježi dobre poslovne rezultate. Također, njena mreža kontakata u SAD-u i iskustvo u povezivanju i saradnji su nešto što svakako može koristiti našim poduzetnicima, ali i mladim ljudima zainteresovanim za unapređenje poslovnih prilika”, kazao je Armin Alijagić iz Biznis centra bh. dijaspore.\nBiljana će se fokusirati na temu razvijanja brenda i izazova koje taj posao nosi u eri digitalne komunikacije. Svi zainteresirani se mogu prijaviti putem e-maila prijava@diasporainvest.ba.\n“Pozivamo sve zainteresirane da dostavite ime, prezime, te kontakt e-mail i broj telefona, a mi ćemo vas kontaktirati sa svim detaljima radionice. Biznis centar bh. dijaspore se nalazi na Marijin Dvoru u Ulici Augusta Brauna 2/1, a radionica je zakazana za 19.06., u 17 sati”, zaključuju iz DBC-a.\nAktivnosti Biznis centra bh. dijaspore podržane su od USAID Projekta ‘Diaspora Invest’.


Šarčević: Od 1. juna dozvoljene đačke ekskurzije, od druge polovine juna maturske večeri | 013 info\nnova.rs\tČet, 28/05/2020 - 13:27\nMinistar prosvete Mladen Šarčević rekao je da od 1. juna mogu da se organizuju đačka putovanja.\nIpak, maturanti će, ukoliko su imali predviđena putovanja u inostranstvo, morati da ih zamene nekom destinacijom u Srbiji.\n"Jutros sam prosledio dopise školama i oni sada imaju opciju da završe dogovorena putovanja. Cilj je da oni koji žele da iskoriste putovanje to i urade, a oni koji žele zamensko putovanje ili vaučer to mogu da uzmu. Ko želi novac, on ima i tu opciju, ali postoji neki vremenski okvir za to", rekao je Šarčević za nova.rs.\nMinistar ocenjuje da će organizovanje đačkih putovanja biti jednostavnije za đake mlađih razreda.\n"Mlađi razredi osnovnih škola nemaju neke obaveze naknadnog odgovaranja za ocene ili nekakvih polaganja. Ovi ostali mogu da se preorganizuju, već prema potrebama. Maturanti srednjih škola koji su imali organizovana putovanja u inostranstvo moraće da zamene ta putovanja u Srbiji, u dogovoru sa agencijama", navodi Šarčević.\n"Malim maturantima sugerišem da proslave organizuju u školi ili u nekim od ustanovama pri lokalnoj samoupravi, poput domova kulture. Malim maturantima se ne preporučuju restorani i hoteli, to ne priliči njima. Imaju zaista dobre uslove da to naprave u svojoj režiji, da ne košta mnogo, da roditelji donesu kolače i sokove. Mogu da nabave dobro ozvučenje i da se lepo slikaju. Škole, ipak, nemaju takve uslove pa mogu sa lokalnom samoupravom da organizuju u nekom prikladnom prostoru", kaže ministar.\n"Neka sami reše, uz sve mere bezbednosti koje važe. Ne moraju baš da prilaze blizu jedni drugima", kaže Šarčević.


Više od dva sata teškog metala… Zli Metalci 26. januara u Atom Akademiji | Headliner\nHome»Muzika»Više od dva sata teškog metala… Zli Metalci 26. januara u Atom Akademiji\nHeadliner.rs / 20/01/2018 /\t0\t/\t1.2k\nZli Metalci/ Photo: Facebook @ZliMetalci\nAko ste raspoloženi za dobru metal žurku, onda u petak, 26. januara pravac Atom Akademija na svirku beogradskog metal cover benda – Zli Metalci.\nMomci za sebe kažu da su “grupa iskrenih obožavatelja hevi metala, koja slobodno vreme troši na najbolji mogući način”, a svaka svirka omaž je onim vremenima kada su kao klinci slušali metal, čekali da kosa poraste i sanjali o koncertima.\nNajveći uticaj na njihov rad imali su bendovi Iron Maiden, Judas Priest, Metallica, Megadeth, Pantera, Helloween, W.A.S.P., Queensryche , Dio , SOAD i Iced Earth čije obrade i sviraju.\nI još za kraj, predstavljamo vam ekipu Zlih Metalaca: Aleksandar Tirmenštain (vokal), Martin Pujić (gitara, prateći vokal), Uroš Pajić (bas) i Vladimir Obradović (bubnjevi) i specijalni gost, bivši član benda, Dejan Dobo.\nSvirka u Atom Akademiji počinje u 21:00 čas, a cena ulaznice iznosi 200 dinara.\nTags:Atom AkademijacoverIron MaidenJudas PriestMetallicanastupZli Metalci\nNovi spot U2... Animirana kritika sa jasnom porukom - "Get Out Of Your Own Way"\nČIST GENIJALAC... Lik se fotošopirao u naslovne strane omota poznatih albuma


Potraga za Abu Hamzom | Politika | DW | 29.07.2009\nPotraga za Abu Hamzom\nKaraj Kamel bin Ali pušten je iz Kazneno popravnog zavoda Zenica na "godišnji odmor", ali se nije vratio u zatvor. Za njim je, u međuvremenu, raspisana potjernica. Građani su zabrinuti, ukazuju na ozbiljne odgovornih.\nAbu Hamza se sa dopusta nije vratio u zatvor\nNakon što je izdržao sedmogodišnju zatvorsku kaznu zbog ubistva, Karaj Kamel bin Ali, poznatiji kao Abu Hamza, izdržavao je zatvorsku kaznu od tri godine i 10 mjeseci zbog razbojništva, prijetnji tužitelju i nasilja u porodici. Bio je osumnjičen i za terorističke aktivnosti u Bosni i Hercegovini i Italiji. Državljanstvo BiH dobio je naturalizacijom, po osnovi sudjelovanja u jedinici bivše Armije BiH "El-Mudžahid" i ženidbom državljanke BiH. Početkom januara iduće godine trebao je biti isporučen Tunisu.\nOdlukom Uprave Kazneno popravnog zavoda Zenica bin Ali je pušten na sedmodnevni odmor ali se nakon njegovog isteka nije pojavio. Odluka je donesena i pored upozorenja Federalne uprave policije od prije desetak dana, da bi, ukoliko mu se odobri izlazak iz zatvora, mogao pobjeći.\nNeozbiljnost zatvorske uprave Federalnog ministarstva\nSekretar Centra za sigurnosne studije u Sarajevu Denis Hadžović za Deutsche Welle kaže da se radi o očitom propustu zatvorske uprave i Federalnog ministarstva pravde. "Odgovornim smatram nadležne u Kazneno popravnom zavodu, dok je Ministarstvo pravde neozbiljno reagiralo s obzirom na upozorenja koja su došla. Operativne podatke koji upućuju na moguće posljedice treba više koristiti", kaže Hadžović.\nStanovnici Zenice pribojavaju se da bi mogli sresti odbjeglog Abu Hamzu koji se tereti i za ubistvo\nZvaničnici federalnog Ministarstva pravde nisu bili raspoloženi za komentar Alijevog bjekstva i činjenice da su bili pravovremeno upozoreni na tu mogućnost. Hadžović tvrdi da ovakvi pojedničani slučajevi u principu ne mogu ugroziti sigurnost građana.\n"Generalno, nije pojedinac taj koji može ugrožavati sigurnost građana, cjelokupnog društva, ali ovakvi slučajevi daju jednu negativnu sliku ozbiljnosti i rada naši institucija", ističe Hadžović. Građani, međutim, ne dijele ovo mišljenje. Nije im svejedno što se mogu naći u poziciji da na ulici ili u blizini svojih domova sretnu odbjeglog osuđenika koji je, pored ostalog, počinio i ubistvo. Mnogi sa kojima smo razgovarali nisu ni znali da osuđenici imaju pravo na "godišnji odmor".\n"Nisam znala da zatvorenici imaju pravo na godišnji odmor i ne daj bože sresti ga", kaže građanka Sarajeva. "Nisam znao za taj godišnji odmor za zatvorenike i mislim da ih ne bi trebalo puštati, jer su takvi u stanju ponovo počiniti ista ona djela zbog kojih su i zatvoreni", ističe jedan Sarajlija. "Kakav godišnji odmor? To je van pameti! Vjerujte da sam uplašena i zabrinuta za svoju porodicu, za svoju djecu, ne znam kuda nas vodi ova država", ističe građanka Sarajeva.\nU upravi Kazneno porpavnog zavoda Zenica su potvrdili da je Karaj Kamel ranije ispunio zakonske uslove u vezi s korištenjem "vanzavodskih pogodnosti", uključujući i "godišnji odmor", jer je izdržao trećinu kazne. Zvančinci zavoda kažu da dosad nije zabilježen slučaj da je neki osuđenik afroazijskog porijekla pokušao pobjeći ili pobjegao iz ove ustanove.


Konzul Ivan Bandić koordinisao akcijom: Hrvatski obavještajci vrbovali selefije da prenose oružje u mesdžide u BiH | Moja Hercegovina\nPočetna / Konzul Ivan Bandić koordinisao akcijom: Hrvatski obavještajci vrbovali selefije da prenose oružje u mesdžide u BiH\n14. Marta 2019. 12:51\nPiše: Avdo Avdić / Magazin ŽURNAL\nObavještajci i diplomate Repulike Hrvatske pokušali su najmanje dva puta da vrbuju pripadnike selefijskog pokreta iz BiH za prenošenje oružja i eksploziva u mesdžide na području Zeničko-dobojkog kantona. Cilj je bio, kako je navedeno u dokumentima kojima raspolažu sigurnosne agencije BiH, da se tim akcijama potvrde optužbe hrvatske predsjednice Kolinde Grabar Kitarović koja je ustvrdila je „BIH leglo terorizma“.\nSve ove aktivnosti, prema informacijama Žurnala, provođene su uz pomoć zamjenika ministra sigurnosti BiH Mije Krešića, a akcijom na teritoriji BiH koordinirao je hrvatski konzul u Tuzli – Ivan Bandić, inače dugogodišnji službenik hrvatske obavještajne službe kojeg su čak i holandske vlasti protjerale zbog paraobavještajnog djelovanja. Veza sa institucijama Republike Srpske bio je novinar RTRS-a Mato Đaković kojem je čak dato na raspolaganje i službeno auto Vlade Republike Hrvatske sa diplomatskim tablicama.\nJoš krajem 2016. godine, Večernji list je objavio navodnu informaciju SIPA-e u kojoj je navedeno da su na području BiH formirani teroristički kampovi, ističući da je SIPA ove informacije dobila od SOA-e. Ministar sigurnosti BIH Dragan Mektić tada je demantovao hrvatsku predsjednicu, ustvrdivši da SIPA nikad nije sačinila takav dokument, te da su informacije o BiH kao leglu terorizma – izmišljene.\nNo, u priču se tada uključio Mektićev zamjenik Mijo Krešić koji je više puta u javnosti iznosio tvrdnju da u BiH postoje teroristički kampovi. Uglavno, u intervjuima datim TANJUGU (srbijanska novinska agencija) te HMS-u (Hrvatski medijski servis), Krešić ponavlja da su BiH postoje teroristički kampovi.\n„Poštovani g. Avdić, uprkos najboljoj volji, a cijeneći Vašu novinarsku etiku, kodeks, profesionalnost, interes i najbolje namjere, nisam Vam, nažalost, u mogućnosti odgovoriti na Vaš upit, s obrzirom da predmet istih nije iz djelokruga rada Generalnog konzulata Republike Hrvatske u Tuzli. S posebnim poštovanjem, Ivan Bandić“, napisao je konzul, ne odgovarajući na direktno postavljena pitanja.\nNakon toga dolazi u Tuzlu, gdje organizira svoju grupaciju čiji su članovi, prije svih, novinar Mato Đaković i doministar Mijo Krešić. Upravo ova dvojica drže pod kontrolom glavnu državnu tužiteljku Gordanu Tadić, koja je bliža rodica i Mije Krešića i Mate Đakovića.\nKako bi uspostavili puno kontrolu nad Odsjekom za terorizam u Tužilaštvu BiH, Krešić se pobrinuo da na tu poziciju bude imenovan njegov provjereni kadar – Ćazim Hasanspahić. Tako se početkom februara 2019. godine Mijo Krešić u Sarajevu sastao sa državnim tužiocem Ćazimom Hasanspahićem, što potvrđuje i fotografija u prilogu.\nSamo nekoliko dana poslije tog sastanka, glavna državna tužiteljka Gordana Tadić imenuje tužioca Hasanspahića za šefa Odsjeka za terorizam u Tužilaštvu BiH. Istovremeno, hrvatska služba vrši dalji pritisak na pripadnike selefijskog pokreta, prijeteći im zabranom prolaska kroz teritoriju Hrvatske, ukoliko ne pristanu na saradnju.\nTakođe, hrvatski obavještaci su jednom od pripadnika selefijskog pokreta prijetili da će službama Slovenije ili službama drugih država protiv njih dostaviti kompromitujuće informacije na osnovu kojih bi im bile oduzete radne dozvole u Evropskoj uniji, nakon čega bi bili protjerani.\nOznakeBiH mijo krešić terorizam


Zločin i pravna fikcija - B E T O N :: KULTURNO PROPAGANDNI KOMPLET\nPiše: Slobodan Karamanić\nKlasična shema imperijalizma se odvija na sledeći način: nakon osvajačkog rata i porobljavanja, sledi ekonomska stabilizacija i uspostavljanje »normalnih« tržišnih uslova; zatim, na kraju tog lanca, dolazi proces normalizacije svesti i savesti, transformacije »loše« (ratne) svesti u »dobru« (mirnodobsku) svest – koju obično propovedaju razni misionari države (sveštvenici i šamani, eksperti za integracije i pomirenje, politolozi, sociolozi ili socijalni psiholozi).¹\nZa stanovnike bivše Jugoslavije – koji su već iskusili sve tegobe ratova, nasilja i pljačke, te su na svojim plećima osetili šta znače reči »tranzicija«, »denacionalizacija«, »konsolidacija« i sveukupna otimačina društvenih resursa – sada je, neko će reći, došlo vreme i da se suoče za posledicama koje su ove prethodne faze imperijalizma donele. Budući da više ne postoji ništa što bi se moglo ubiti, oteti, ili privatizovati, treba se izmiriti i krenuti dalje, u bolju budućnost, tj. u Evropu. Da bi to učinili nužno je sumirati konsekvence ratova, prebrojati žrtve i masovne grobnice, na kraju, treba priznati vlastite zločine. Treba priznati zločine koji su počinjeni u vlastito ime, u ime vlastite nacije.\nAko principijelno moramo odbaciti svaku imperijalnu logiku pljačke, kako u ratu, tako u miru, onda nema nikakvog smisla ni prihvatati »moralni poredak priznanja«, koji spontanom nužnošću sledi iz iste te imperijalne logike. Postoje dobri i dovoljni razlozi za to:\nPrvo, postavimo pitanje o značenju kategorije priznanja, odnosno,u našem slučaju, o značenju priznanja krivice i zločina počinjenih na prostorima bivše Jugoslavije. Šta znači reći: priznajem da su u ime moje nacije počinjeni zločini? Šta uslovljava takvo priznanje u smislu jednog subjektivnog mehanizma? Psihoanaliza bi na tom mestu odgovorila: priznanje nužno uključuje prepoznavanje ili identifikaciju. Dakle, subjektivni uslov priznanja je uslov identifikacije. Radi se o samo-refleksiji koja je uvek – već jedna refleksija: objektifikacija subjekta u nečemu što je unapred dano. Da bismo nešto priznali kao delo učinjeno u naše ime, moramo se najpre identifikovati sa tim imenom. O čemu nam govori taj mehanizam kada su u pitanju sami zločini? Govori nam upravo o mehanizmu zatvorenog kruga, unutar koga je priznanje zločina jednako (negativnoj?) identifikaciji sa (subjektivnom/objektivnom) silom koja je te zločine izvršavala. Drugim rečima, priznati zločine vlastite nacije, nije ništa drugo do ponovljena identifikacija sa nacijom u čije je ime zločin počinjen. U tom smislu, ne postoji principijelna razlika izmedju priznanja i negiranja zločina. Struktura priznanja i negiranja zločina neke nacije ostaje ista, to je sama struktura nacije. Onaj ko priznaje zločin vlastite nacije potvrđuje svoju identifikaciju sa nacijom. Onaj ko negira zločine vlastite nacije takođe potvrđuje svoju identifikaciju sa nacijom. Priznanjem se ne postiže nikakva distanca prema strukturi zločina. Priznanje samo potvrđuje jednu faktičnost, faktičnost delovanja te strukture. Problem koji nameće mišljenje o istinskim političkim uzrocima zločina potom implicira: na koji se način nositi sa političkom odgovornošću za zločine koji su zaista počinjeni u ime nacije, a pri tome ne upasti u nacionalističku klopku identifikacije?\nDrugo, insistirati na promeni svesti – putem edukacije ili prosvećivanja neprosvećenih masa – znači menjati posledice bez promene određujuće strukture koja je prouzrokovala te posledice. To vodi u reformizam zločinačke strukture, u pacifikaciju i normalizaciju strukture zločina. Što uključuje čitav niz izvrtanja bazične strukture: preokrenuti rat između naroda, u mir između naroda; imperijalizam i eksploataciju, u saradnju i komunikaciju; ubijanja i genocid, u cirkus izvinjenja i pokajanja.² Čitav se problem egzistencije strukture zločina tada premešta u domen svesti, domen osvešćenja, a čija je najradikalnija parola, parola moralizma: »da se nikada ne ponovi«. Međutim, kako strukture nikada nisu samo fenomeni svesti već su materijalizovane u čitavom nizu (državnih) institucija, prava konsekvenca takvog odnosa prema zločinu nije samo mogućnost da se on ponovi ili ne ponovi, već da se zločin svakodnevno živi, tako da oni kroz koje se taj proces odvija toga ostanu u potpunosti nesvesni. Jer, redukovati politički problem na problem svesti, pogotovo nacionalne svesti, znači istovremeno zanemariti upravo one faktore koji su uzrokovali rat, nasilje i poniženja, a koji i dan-danas nastavljaju da se reprodukuju.\nTreće, zločin nije nešto ne-mišljivo i neinteligibilno. Naprotiv, moguće je sa izuzetnom dozom preciznosti detektovati uzroke zločina u Jugoslaviji. Nasilno razbijanje Jugoslavije se odigravalo kroz fikciju »državnog prava naroda«, kroz identifikaciju državnog i narodnog suvereniteta. Ta fikcija, ma koliko apstraktna, imala je svoje konkretne učinke: politička isključenja. Šta čini Milošević 1990. kada proglašava »narodnu suverenost« nad čitavom teritorijom Socijalističke republike Srbije? On jednim apstraktnim poopštavanjem (figurom građanina Srbije) briše političku subjektivnost kosovskih Albanaca. Unutar same konstitucije pravne fikcije, upisano je nasilje – nasilje ukidanja i poništenja prava na političnost. Šta drugo čine Slovenci kada se pozivaju na svoje »pravo na samoopredeljenje«? Oni eliminišu »Južnjake«. Šta rade Hrvati kada proglašavaju svoju »neovisnost«? Oni eliminišu Srbe iz svoje definicije politike. Šta se događa u Bosni kada se država hoće uspostaviti na fikciji državno-pravnog suvereniteta? Međusobna isključenja i genocid. Slede i primeri makedonske države i Albanaca, Kosova danas, Crne Gore, Sandžaka, itd, itd.\nČetvrto, ukoliko smo konstatovali da je uzročna struktura zločina ista kod svih naroda, to ne znači da su se efekti tih struktura pojednako i simetrično odrazili kod svih pojedinih naroda. Ipak, razliku u počinjenim zločinima ne određuje svest počinilaca, demokratski ili autoritarni mentalitet naroda i mentalitet njihovog političkog reprezenta, već, pre svega, snaga ratne mašinerije u posedu države: broj tenkova, haubica, minobacača, pešadijskog oruđa i oružja, itd. Zločin je dakle proporcionalan vojnoj i policijskoj snazi počinioca-države.\nPeto, zločini nisu nastali kao slučajni ekscesi nekog nenormalnog poretka, oni su utkani u samu normalnost konstitucije »norme pravne države«. Logika državno-pravne reprezentacije je dvostruko nasilna. Sa jedne strane, ona vrši nasilje prema spolja: ona isključuje sve što ne pripada njenom poretku reprezentacije. Otuda »permanentni problemi« i histerizacija oko pitanja politike priznanja (u ovom slučaju, ne priznanja zločina, već) manjinskih identiteta.³ Sa druge strane, pravna država je nasilna i u svojoj unutrašnjosti, u vidovima unutrašnjeg isključenja. Ta unutrašnja isključivost je efekat bazične kontradikcije savremene kapitalističke države, odnosno, države koja se cepa na dva: ona se cepa na retoriku nacionalne nezavisnosti, suvereniteta i vekovne državotvornosti, i bespoštednog izlaganja vlastitog stanovništa diktatu »logike kapitala«, te devastaciji svake ljudskosti njenih građana. Po tome se primeri zločina i genocida u bivšoj Jugoslaviji razlikuju od ostalih primera isključenja i ograničenja ljudske egzistencije u ostalim zemljama parlamentarne demokratije Zapada i novog Istoka samo po stepenu drastičnosti, samo po svojim kvantitativnim proporcijama.\nŠesto, možemo se upitati i da li je zaista došlo vreme svođenja računa, ili je rat još uvek u toku? Uzmimo primer države Srbije. Ta se država po stepenu »parlamentarnog idiotizma« ne razlikuje mnogo od drugih država parlamentarne demokratije na Zapadu. Ipak, dok se parlamentarni idiotizam Zapada drži podalje od direktne glorifikacije svoje vekovima duge kolonijalne i genocidne politike, srpski slučaj još uvek otvoreno potvrđuje vezu genocida i države. Setimo se jedne od novijih epizoda. U maju 2007, »demokratske vlasti« Beograda su odlučile da ime ulice Bulevar AVNOJ-a promene u ime Bulevar Dr. Zorana Đinđića. Dan posle, na istom bulevaru osvanuli su plakati sa nazivom Bulevar Ratka Mladića. Policija je brzom akcijom reagovala i pohapsila vinovnike ove akcije. Međutim, nakon toga poslanici Srpske radikalne stranke (SRS) izlaze sa saopštenjem da nema ničega protiv-ustavnog i protiv-pravnog u lepljenju plakata sa imenom Ratka Mladića, i najavljuju da će u znak protesta i odbrane ustavnog poretka sami poslanici SRS lepiti iste plakate. Kao što znamo, akcija je prošla bez incidenta. Na ovakav potez SRS, predsednik srpske Narodne skupštine Oliver Dulić dao je sledeći komentar: »Siguran sam da će tu biti nekih reakcija društva i javnosti. Nadam se da toga neće biti u Skupštini, a ako bude, ja nisam čovek koji će ulaziti u bilo kakvu vrstu verbalnih diskusija s ljudima koji ne žele da poštuju pravila kuće i pravila lepog ponašanja. Prekinuću sednicu dok se ne uvede neophodan red. «4\nJasno, predsednika Skupštine ne zanima šta se dešava iza vrata njegove kuće. U opisu njegovog posla je kućni red i bonton poslanika. Jedini problem je što se upravo pomoću tog reda kuće i poslaničkih imuniteta otvoreno afirmiše jedan zločinac. Takvo nezanimanje u diskursu klasične atinske demokratije i nema drugo ime do idiotizam. Ali, budimo oprezni: ne radi se o pukom i nefukcionalnom idiotizmu. Jer, šta bi se dogodilo kada bi se ukinuo imunitet poslanika koji podržavaju zločince, ili, šta bi se dogodilo kada bi »demokrati« ukinuli ne-demokratske i pro-fašističke partije? Tada »demokrate« ne bi imale načina da pokažu svoje lepo ponašanje. Ali, istovremeno, tvrdnja »demokrata« da su radikali ne-demokrate i nacionalisti, lišena je svakog osnova. Zaista, postoje li suštinske razlike u programima radikalnih desničara i »demokrata«? Kakva je razlika izmedju Šešeljevog programa »velike Srbije« (1990 – ), Đinđićevog pečenja vola sa Karadžićem na Palama (1994)5, Koštuničinog kalašnjikova na Kosovu (1998)6, nošenja klero-monarhističkih zastava srpske države na Kosovo od strane predsednika Srbije Borisa Tadića (2005)7, itd, itd? Uostalom, srpski parlament ne samo da nikada nije osudio umešanost srpske države u zločinačke ratne operacije, već je kontinuitet sopstvene genocidne politike potvrdio apsolutnim parlamentarnim konsenzusom o novom ustavu Srbije (decembar 2006). Osnovni cilj tog ustava, po samorazumevanju njegovih autora, bio je da se potvrdi suverenost Srbije nad Kosovom (dakle, da se potvrdi ono što je Milošević utvrdio još 1990). Kuriozitet je da se tom prilikom nasilje jedne ustavno-pravne fikcije pretvorilo u fiktivni aparthejd: iako kosovskim Albancima nije pruženo pravo glasa (nisu bili upisani u referendumske spiskove), Srbija je potvrdila svoj suverenitet, ali bez mogućnosti njegove nasilne primene. Dakle, razlika između Miloševića i njegovih »demokratskih« naslednika je u tome da su ovi potonji ostali kratkih rukava: sa golom (pravnom) fikcijom, bez golog (državnog) nasilja.\nSedmo, nema nikakvog osnova da verujemo u pomirenje među narodima bivše Jugoslavije, sve dok se ne promeni dominantni horizont politike koji počiva na državno-pravnoj fikciji suvereniteta. Bespredmetna su sva nadanja da će neke mlađe generaciji biti finije i miroljubivije. Bizaran primer: novembra 2006. studenti beogradskog Pravnog fakulteta su svoju slobodnu volju da brane vlastitu državu u zločinu potvrdili »brilijantnom« idejom da se, u skladu sa propisima o krivičnom postupku, Ratko Mladić proglasi mrtvim – jer ga, navodno, već 3 godine niko nije video! Bizarnost se tu ne odnosi samo na fundamentalističko i dogmatsko verovanje da formalno-pravni propisi rešavaju realne probleme (pritisak »međunarodne zajednice« na Srbiju), već i na slepost prema pukoj faktičnosti: u vreme kada studenti daju ovaj predlog, u sudovima se vodi postupak protiv Mladićevih pomagača koji ih terete za njegovo skrivanje od pre samo godinu dana.\nprava antiteza negiranju zločina nacije nije priznanje, već politika emancipacije. Kako definišemo politiku emancipacije? Politika je nešto što se odnosi na sve, što nije unapred određeno partikularnom supstancom, identitetom niti posebnim interesom. Politika emancipacije se ogleda u ukidanju svih oblika dominacije razlika\nOsmo, krajnje je pogrešno, a možda čak i neumesno, pozivati se na »uspešan model« sučeljavanja sa nacističkim nasleđem u posleratnoj Nemačkoj. Taj model upravo svedoči o pravom političkom debaklu. Naime, »politika denacifikacije«, koju su spovodile savezničke okupacione snage, pretvorila se u svoju suštu suprotnost. Da bi izgradili »novu nemačku državu prava«, saveznici nisu mogli a da oslonac za to ne pronađu u starim nacističkim državnim strukturama, u strukturama nacističkog administrativnog aparata. Tako su čak i sudije iz nacističkog doba nastavile da sude po novim zakonima. Njima se, ni iz nove državno-pravne perspektive, nije moglo ništa zameriti: oni su i pod Hitlerom sudili prema važećim zakonima. Osim toga, sve do pojave antisistemskih pokreta 1968, u Nemačkoj nikada nije bilo postavljeno pitanje kontinuiteta nacističkog državnog aparata i »nove« strukture. Tek nakon toga, dakle, tek nakon više od 20 godina po završetku rata, počinju stvarne debate i kritika preživljenog nasleđa nacizma. Da je Nemačka uspešno prebrodila traumu Holokausta, onda danas verovatno ne bi bila potrebna policijska straža ispred svake preostale sinagoge u toj državi. Onda se verovatno ne bi dogodio današnji procvat neo-nacističkih partija i grupacija8, i njihovi »iznenadni« uspesi na izborima9, te svakodnevni rasistički incidenti i nasilje prema »ne-Nemcima«.¹° Da je nemačka država izvukla prave pouke iz doba nacizma, onda danas verovatno ne bi bilo ni sabirnih centara za izbeglice i političke azilante, kao i njihove masovne deportacije u zemlje iz kojih su izbegli. I još jedna napomena: da li se fenomen nacizma može svesti na fenomen nemačke loše svesti? Šta onda sa Winston Churchillovim veličanjem Mussolinija kao najznačajnijeg evropskog političara Evrope u 1930-im godinama? Šta sa čitavom (pred)ratnom evropskom parlamentarnom aristokratijom koja je u nacistima videla spas od »crvene kuge«? Šta sa onim fašistističkim pokretima koji su u gotovo svim evropskim državama tih 30-ih godina nicali kao pečurke posle kiše?¹¹\nDeveto, zločini koji dostižu razmere genocida, ne mogu se svesti na pitanja individualne ili kolektivne krivice. Pravna istina ovih zločina ne govori ništa o njihovoj političkoj istini.¹² Kada svedemo te zločine na njihovu pravnu istinu, potpuno nam izmiče čitav niz unutrašnih i spoljašnjih determinanti koje čine koordinatni sistem zločinačke strukture. Tada gubimo iz vida istorijsku singularnost onoga što nazivamo post-socijalističkim stanjem, ili apsolutnom dominacijom neksusa neoliberalnog kapitalizma, nacionalizma i parlamentarne demokratije.\nDeseto, prava antiteza negiranju zločina nacije nije priznanje, već politika emancipacije. Kako definišemo politiku emancipacije? Politika je nešto što se odnosi na sve, što nije unapred određeno partikularnom supstancom, identitetom niti posebnim interesom. Politika je dezidentifikacija, proizvodnja istosti i razaranja razlika. Politika je ukidanje svih oblika dominacije razlika. Iz tog aksioma sledi da politiku danas ne možemo zasnivati na bilo kakvom obliku pojedinačnog udela, na merenju krivice. Politiku ne možemo svesti na pomirenje zavađenih naroda, reparaciju i priznanje. Politika je kreacija u destrukciji državnog stanja. Protiv destruktivnih učinaka buržoaske države, sazdane na konstrukciji nacionalnog identiteta i politike memorije, moguće je suprotstaviti se jedino putem politike destrukcije same buržoaske države, te uništenjem njenih represivnih i ideoloških aparata. Konačno, podsetimo se Marxove i Englesove formulacije iz Bede filozofije, da istorija uvek napreduje svojom »lošijom stranom«. Ta »lošija strana« istorije je lošija samo za one političke kaste koje vladaju njenom »dobrom stranom«. Do sada smo imali dovoljno prilike da vidimo koliko je ta »dobra strana« sama po sebi loša. To je strana kojom političke kaste »brane suverenost svoje nacije« od drugih nacija, da bi na drugoj strani pod diktatom kapitala u bescenje prodavali svu imovinu te svoje »suverene nacije«. Ta se »dobra strana« istorije izvodi pod geslom izgradnje »dobre države«. Međutim, upravo nas je ta »dobra strana« istorije odvela u bratoubilačke ratove, nemoć i sveukupno društveno osiromašenje. Ova »dobra strana« istorije, videli smo to, ne vodi nikuda, osim u još dublju katastrofu. Toj »dobroj strani« zato treba suprotstaviti njoj »lošiju« budućnost: to je budućnost u kojoj ljudska egzistencija neće biti ograničena državnim autoritetom i suverenošću jednog identiteta – pa bio on loš, nacionalistički, barbarski, ili pak dobar, građanski, pacifikovan, normalan.\n¹ Vidi: Alain Badiou, »On the War against Serbia: Who Strikes Whom in the World Today?«, u: Badiou, Polemics. Verso: London, 2006, str. 72.\n² Setimo se samo apsurdnog izvinjenja koje je predsednik Srbije Boris Tadić izrekao u Sarajevu 2004: »Izvinjavam se svima protiv kojih je činjen zločin u ime srpskog naroda«, a zatim dodao da te zločine »nije počinio srpski narod, nego pojedinci, zbog čega je za zločine nemoguće optuživati jedna narod«. Novinar sarajevskog magazina Dani se s pravom upitao zašto se predsednik Srbije izvinjava u ime srpskog naroda, koji nije počinio nikakve zločine? Očito, Tadić se u stvari izvinuo srpskom narodu. No, novinar Dana je, verovatno zbog »političke korektnosti«, izostavio deo Tadićevog govora u kojem je ovaj učinio prilično težak lapsus, pa se umesto žrtvama, počeo izvinjavati zločincima. O nesvesnoj prirodi lapsusa i omaški znamo već dosta zahvaljujući Freudu. Vidi: Mile Stojić, »Izvinjenje«, Magazin Dani, Broj 391, 10.12.2004.\n³ Jedan od novijih primera stupidnosti i tautologija politike državno-pravnog priznavanja identiteta manjina, došao je baš od srpskog direktora Službe za ljudska i manjinska prava Petra Lađevića. Naime, iako se založio da se i Jugoslovenima prizna pravo na manjinski status u Srbiji, on je pri tom »upozorio« na jedan praktičan problem, da Jugosloveni nemaju svoj državno-kodifikovani jezik, pa je tako i njihov identitet pod znakom pitanja! Lađevićevim rečima: »Prvi uslov koji oni ispunjavaju jeste da se u popisu stanovništva nalaze u respektabilnom broju. Ali, postoji niz tehničkih problema u ispunjavanju drugih uslova iz zakona, gde je, pre svega, na prvom mestu jezik, kao jedna od ključnih odredbi za identitet«. »I Jugoslovenima status manjine?«, www.b92.net, 25. maj 2007\n4 »SRS sutra lepi plakate sa Mladićem «, www.b92.net, 25. maj 2007.\n5 Tim povodom Đinđić je u jednom intervjuu izrazio posebno zadovoljstvo što je došlo do slaganja između stavova njegove Demokratske partije i državno-vojnog vrha Republike Srpske: »Mi smo se složili da srpska republika u Bosni treba da se pridruži Srbiji. Jedno privremeno rešenje se mora pronaći, i sve treba biti učinjeno u dogovoru sa međunarodnom zajednicom koja se, verujem, ne bi tome protivila pod uslovom da postoji mir. Mi smo iz tog razloga razgovarali o budućem sistemu naše zajedničke države koja ne bi smela biti opterećena ideološkim dogmama socijalističke birokratije. Naše zajedničko mišljenje je da ova država mora biti parlamentarna demokratija.« »Eight Hours With Karadžić – Interview with Zoran Đinđić«,Vreme News Digest Agency No. 127, February 28, 1994. www.scc.rutgers.edu/serbian_digest/127/t127-1.htm.\n6 Koštunica se branio da su mu nasilno uturili kalašnjikov u ruke, on se pak samo nasmešio.\n7 Tokom te posete, Boris Tadić je obišao samo srpske enklave na Kosovu darujući im »nova obeležja srpske države«, izbegavši pri tome da se susretne sa međunarodnim i kosovskim organima vlasti.\n8 Neo-nacisti u Nemačkoj danas svoju borbu shvataju pre svega u terminima Kulturkampfa, ili borbe za kulturnu hegemoniju. U opisu njihovih akcija su organizacije sportskih i muzičkih manifestacija (samo u 2005. organizovali su preko 250 koncerata), besplatna distribucija nacističke muzike i propagandnog materijala đacima, organizacije »domovinskih večeri« (Heimatabends), akcije pomoći lokalnim zajednicama, itd. Vidi: Evelyn Finger, »Jetzt kommen die guten Nazis«. Die Zeit, br. 26., 21. Juni 2007. Vidi, takođe: Mark Terkessidis, Kulturkampf – Volk, Nation der Westen und die Neue Rechte. Kiepernheuer&Witsch: Köln, 1995.\n9 Neo-nacističke partije imaju već respektabilne procente učešća u parlamentima sledećih nemačkih federalnih država: Sahsen, Brandenburg, Meklenburg-Forpomern.\n¹° Među najdrastičnijim primerima rasističkog nasilja u Nemačkoj navedimo: Hojersverda (septembar 1991), Hunkse (oktobar 1991), Rostok (avgust 1992), Meln (novembar 1992), Solingen (1993), Lubek, (mart 1994), Diseldorf (juli 1996), Šunbek (april 1997), Aihah, (maj 1998), Erfurt (april 2000).\n¹¹ O vezi te kiše i fašizma, Todor Kuljić je pružio najkoncizniju moguću formulaciju: »Fašizam je spašavanje kapitalizma u periodima akutne krize«. Sociološki rečnik. Savremena administracija: Beograd, 1982, str. 177.\n¹² O nedostatnosti pravne istine u odnosu na političku istinu zločina počinjenih u bivšoj Jugoslavije, do sada je najbolju argumentaciju ponudio Boris Buden. Vidi: Boris Buden, »Istina i pomirenje? Ne, hvala.«, u: Buden, Kaptolski kolodvor. Centar za savremenu umetnost: Beograd, 2002.


U Sarajevu prvi Forum o zapošljavanju mladih - Klix.ba\n13.6.2012. u 14:06\nPrvi Forum o zapošljavanju mladih u BiH okupio je danas u Sarajevu vodeće aktere u oblasti zapošljavanja da bi zajednički pokušali stvoriti bolje prilike za zapošljavanje mladih.\nForum je otvorio ministar civilnih poslova BiH Sredoje Nović koji je ukazao na potrebu usklađivanja obrazovnog sistema s potrebama tržišta rada, kao i reforme radnog zakonodavstva.\nObrazovni sistem nije prilagođen potrebama privrede i društva u cjelini, a reforma obrazovnog sistema, kako je kazao Nović, nije ušla u samu suštinu.\n"Danas imamo na hiljade mladih ljudi koji su završili po Bolonji različite fakultete, a da ni oni sami ne znaju šta su naprosto njihova zvanja, akademske titule jer one još nisu utvrđene“, kazao je Nović naglašavajući da se na tome intenzivno radi i da očekuje da će taj problem biti vrlo brzo riješen i da će u BiH svi mladi ljudi koji završe po Bolonji konačno znati koju titulu imaju.\nU tom kontekstu je važno i da se radno zakonodavstvo, kako je kazao Nović, prilagodi Bolonjskom procesu.\nForum je organizovan u okviru Projekta zapošljavanja mladih (YEP), koji je finansiran od Švajcarske agencije za razvoj i saradnju (SDC), a u partnerstvu s Ministarstvom civilnih poslova BiH, Agencijom za rad i zapošljavanje BiH, Zavodom za zapošljavanje RS-a i Federalnim zavodom za zapošljavanje.\nNović je kazao da se radi o jednom vrlo značajnom projektu uzimajući u obzir da je problem nezaposlenosti gorući problem u BiH, a posebno omladine i da njegovo rješavanje zahtijeva multidisciplinarni pristup i angažman svih ključnih aktera.\nNezaposlenost mladih je, po riječima ambasadora Švajcarske u BiH Andre Schallera jedan od najozbiljnijih socio-ekonomskih problema s kojim se suočava BiH. Kada se govori o nezaposlenosti mladih tu nije riječ samo o ciframa, nego i o načinu njihovog života.\n„Veoma je bitno da se svi ključni akteri na tržištu rada: ministarstva, zavodi za zapošljavanje, poslodvaci i mladi ljudi okupe, razmijene ideje i primjere dobre prakse da bi poboljšali situaciju“, istakao je Schaller naglašavajući da se rješenja moraju zajednički stvarati te da je Forum o zapošljavanju mladih upravo taj prvi korak.\nOno što je zajedničko za BiH i Švicarsku, po njegovim riječima, jesu ljudi koji posjeduju talent i vještine.\nNezaposlenost među mladima u stalnom je porastu, od 47,5 posto (2008.), do 57,9 posto (Anketa o radnoj snazi, 2011.) i duplo je veća od ukupne stope nezaposlenosti (27,6 posto).\nPrema Anketi o radnoj snazi, kako je kazao direktor Agencije za rad i zapošljavanje BiH Adnan Delić, u 2011. povećan je broj nezaposlenih osoba s visokom stručnom spremom i evidentirano ih je čak osam hiljada novih nezaposlenih s tom spremom.\n„To ukazuje da se obrazovni sistem u BiH zaista mora uskladiti s potrebama tržišta rada“, podvukao je Delić.\nDirektor Federalnog zavoda za zapošljavanje Kenan Rešo pozdravio je održavanje Foruma o zapošljavanju mladih.\n„Federalni zavod za zapošljavanje će na Forumu izaći s prvim dobrim pokazateljima povećanja zaposlenosti u Federaciji BiH. Naime, prema evidencijama Zavoda od decembra 2011. do danas 5.070 mladih ljudi je brisano s evidencije Zavoda po osnovu zapošljavanja“, istakao je Rešo.\nTo su prve dobre vijesti koje će, po njegovim riječima, u narednom periodu sigurno stvoriti novu sliku u oblasti zapošljavanja u BiH.\nDirektor Zavoda za zapošljavanje Republike Srpske Milko Čolaković kazao je da se u prethodnom periodu nije vodilo računa o upisnoj politici, niti su konsultovane lokalne zajednice što u bliskoj budućnosti mora postati praksa. Taj problem, po njegovim riječima, mora rješavati nekoliko ministarstava zajedno, a ne samo zavodi za zapošljavanje.\nČolaković je dodao da u posljednje vrijeme bilježe veliki priliv mladih ljudi s visokom stručnom spremom.\nIstakao je da se mora promijentiti sistem vrijednosti po kojem se teži zapošljavanju u državnoj upravi nauštrb drugih oblasti koje mogu dati puno više efekata nego zapošljavanje u državnom sektoru.\nGlavna tema Foruma o zapošljavanju mladih je promoviranje javnih, privatnih i inicijativa civilnog društva koje iznalaze konkretna rješenja za zapošljavanja mladih.\n13.06.2012. u 14:55\n13.06.2012. u 13:02


Počinilac napada u Halleu priznao antisemitizam kao motiv zločina | Njemačka | Al Jazeera Balkans\nNakon što nije uspio ući u sinagogu jer su vrata bila zaključana, Baillet je prvo ustrijelio slučajnu prolaznicu, a zatim se uputio u obližnji turski ugostiteljski objekt, gdje je ubio jednog gostaEPA\n"Baillet je tokom višesatnog saslušanja priznao da je napad u Halleu počinio iz radikalno desnih i antisemitskih pobuda", saopćilo je Savezno državno tužilaštvo.\nPrema saopćenju, Balliet se iznajmljenim automobilom punim oružja i s "najmanje četiri kilograma eksploziva" uputio prema sinagogi u centru Hallea s namjerom počinjenja pokolja, s obzirom na to da je u tom trenutku u sinagogi bilo više od 50 vjernika, koji su obilježavali jevrejski blagdan Jom kipur (Dan pokajanja).\n"Napadnuti su naša zemlja i naš unutrašnji poredak", rekla je Kramp-Karrenbauer, prema čijim riječima treba i razjasniti činjenicu da sinagoga u Halleu na dan napada nije bila bolje zaštićena, za razliku od jevrejskih objekata u ostatku Njemačke koji su pod stalnom zaštitom.\nNjemački ministar unutrašnjih poslova Horst Seehofer (Kršćansko-socijalna unija – CSU) rekao je u četvrtak da je čin u Halleu "velika sramota" za Njemačku. "Takvo što nakon Drugog svjetskog rata ne bi se smjelo dogoditi. Njemačka je nakon holokausta dala obećanje 'Nikad više'", rekao je Seehofer, najavivši intenzivniju zaštitu jevrejskih objekata u Njemačkoj.


BMW X5 M: Pomoć vozaču\nDELEGIRAJTE NA POUZDANE POMAGAČE.\nBMW ConnectedDrive sistemi za pomoć vozaču u BMW X5 M.\nUzdignuti položaj sedišta, sportska ergonomičnost: u modelu BMW X5 M, sigurno ćete sve držati pod kontrolom. Međutim, ne morate sve sami da radite; neke zadatke možete prepustiti sistemima za asistenciju vozaču. Parkiranje, na primer. Ili regulaciju farova. Inovacije BMW ConnectedDrive mogu vam pomoći u mnogo različitih situacija. Za maksimalan komfor. I još veću bezbednost.\nKontrolni ekrani prikazuju nov dizajn korisničkog interfejsa koji bi trebalo da bude dostupan u oktobru 2016.\nSurround View funkcija obuhvata sisteme sa kamerom Top View, Rear View i Panorama View. Kamere u spoljašnjim retrovizorima i dva kamere širokog ugla, jedna napred i jedna nazad, omogućavaju panorama pogled od 360° kao panorama pogled oblasti ispred i iza vozila.\nTop view snima panorama pogled od 360° oblasti oko vozila i korist ove podatke kako bi kompjuterski generisao pogled iz ptičije perspektive radi lakšeg manevrisanja. Side View kamere širokog ugla snimanja između rebara prednje maske i Rear View kamera širokog ugla na zadnjem delu vozila omogućavaju panorama pogled oblasti ispred i iza vozila. Cross Traffic Assistant sistem pomaže vozaču tako što prikazuje žute trake na bočnim ivicama slike kao i žuti trougao upozorenja u slučaju poprečnog saobraćaja.\nSistemi sa kamerom se aktiviraju kada se automobil ubaci u rikverc ili pritiskom na PDC ili Side View taster. Slika se prikazuje na kontrolnom ekranu. Vozač može izabrati između Rear View kamere, Top View ili Panorama View. Side View funkcija se automatski deaktivira kada vozilo prekorači brzinu od 15 km/h.\nBMW Head-up ekran sa M specifičnim funkcijama (samo sa navigacionim sistemom) projektuje informacije relevantne za vožnju direktno u vidno polje vozača. Ekran prikazuje podakte kao što su brzina, navigacione instrukcije, informacije o ograničenju brzine i zabrani preticanja, telefonskim listama, zajedno sa informacijama i upozorenjima iz raznih sistema za pomoć vozaču. Pritiskom na taster vozač može uključiti sportski M ekran. Zajedno sa digitalnim brzinomerom, on takođe pokazuje trenutni stepen prenosa i obrtomer u više boja sa svetlima koja određuju najbolji trenutak za promenu stepena prenosa.\nIkonice se projektuju na vetrobran staklo i prikazane su u visokoj rezoluciji i boji. Slika koja se projektuje izgleda kao da se nalazi na udaljenosti od 2.3 m ispred vozila. Na ovaj način kombinacija optimalnog pozicioniranja omogućava lako i brzo čitanje informacija, sa minimalnim odvlačenjem pažnje.\nJačina osvetljenja projekcije se automatski prilagođava spoljašnjim uslovima osvetljenja, sa različitim ekranima za dan i noć, visina ekrana je takođe podesiva. Osim toga, vozač takođe može izabrati koje se indomafijce prikazuju, pored trenutne brzine automobila i upozorenja od sistema za pomoć vozaču.\nBMW NIGHT VISION SA DINAMIČNIM SVETLOM.\nOdlična preglednost, čak i po noći: BMW Night Vision sa dinamičnim osvetljenjem olakšava identifikaciju ljudi i velikih životinja po noći – čak i na velikoj udaljenosti. Infracrvena kamera montirana na BMW prednju masku prenosi slike snimljene ispred vozila na kontrolni ekran. Slika omogućava vozaču da identifikuje ljude i životinje na udaljenosti do 300m.\nČim infracrveni sistem detektuje pešake ili životinje, on usmeri jedno od dva individualno kontrolisana dinamička svetla na njih, bez neprijatnog zaslepljivanja. Ovo svetlo garantuje da vozač i osvetljenja osoba budu efektivno upozoreni o potencijalno opasnoj situaciji.\nVozač dobija dodatno upozorenje u kritičnim situacijama putem redovnog ekrana i BMW Head-Up ekrana. Treptajuća crvena ikonica (životinja ili pešak) je prikazana ako postoji rizik od neposredne nezgode. Zvučni alarm se takođe oglasi i kočnice se pripreme radi optimalne pripremljenosti. Sistem upozorenja se automatski upali prilikom startovanja vozila. Sistem čak emituje upozorenje kada ekran za prikaz slikenije aktiviran. BMW Night Vision sa dinamičnim svetlom predstavlja inovaciju iz BMW ConnectedDrive sistema.\nSistem upozorenja i napuštanju trake detektuje trake i upozorava vozača o slučajnoj promeni trake pri brzinama iznad 70 km/h putem vibracija na volanu. Neće doći do upozorenja ako je promena trake namerna, zapravo ako je pokazivač pravca aktiviran.\nKontrola približavanja sa funkcijom automatskog kočenja identifikuje vozilo, upozorenje o pešacima sa funkcijom automatskog kočenja prepoznaje pešake. Ako vozilo ispred vas naglo zakoči, vaše BMW vozilo trenutačno reaguje kada je kontrola približavanja aktivirana. Sistem funkcioniše u koracima i na kraju se kočnice lagano primene ( pri brzinama ispod 60 km/h). Upozorenje o pešacima funkcioniše pri brzinama između 10 i 60 km/h i emituje upozorenje u slučaju neposredne opasnosti. Ako vas sistem upozori i potencijalnom sudaru, kočnice su istovremeno pripremljene radi bržeg reagovanja. U slučaju opasnosti sistem aktivira kočnice. Funkcionalnost može biti ograničena mrakom i maglom.\nPri brzinama od 20 km/h i više, sistem za upozorenje o napuštanju trake baziran na radaru detektuje vozila u slepoj tački kao i vozila u susednoj traci. Vozač je upozoren u prisustvu vozila u kritičnim zonama putem trouglastog simbola na spoljašnjim retrovizorima. Ako, uprkos upozorenju, vozač naznači nameru za promenu trake tako što će aktivirati pokazivač pravca, on ili ona će biti upozoreni na opasnu situaciju putem vibracija na volanu i treptanjem upozoravajućeg simbola na spoljašnjim retrovizorima.\nProfessional navigacioni sistem poseduje moderan dizajn i superioran izbor usluge: On isporučuje jednostavan i lak za koršćenje navigacioni sistem koji je savršeno integrisan u BMW, uključujući iDrive operativni koncept sa iDrive Touch kontolerom i Touch Display sistemom. Sistem se sastoji od glasovne kontrole, Professional BMW radio uređaja sa DVD čitačem kao i 20 GB memorijskog prostora za audio fajlove. Sve to omogućava korišćenje RTTI sistema (Saobraćajne informacije u realnom vremenu). Ugrađeni LCD ekran u boji od 10.25“ sa funkcijom podele ekrana (glavni i pomoćni prozori) je dizajniran radi optimalne čitljivosti i pregleda.\niDrive Touch kontroler sa tasterima za direktan pristup meniju, osam funkcioanlnih memorisanih oznaka i glasovna kontrola čine rukovanje intuitivnim tako što vam omogućavaju da unesete adresu vašeg odrediišta pismenim putem na površini osetljivoj na dodir. Zahvaljujući trodimenzionalnom prikazu mape koji koristi satellitske snimke kao pozadinu mape – fotorealističan opis izabranog prikaza mape – navigacija postaje uzbudljivo vizuelno iskustvo.\nAžuriranje mapa je moguće kod BMW zastupnika tokom tri godine, bez dodatne nadoknade. Unutar okvira BMW ConnectedDrive sistema, u izabranim Evropskim zemljama sistem automatski ažurira mape tri puta godišnje, u trajanju od tru godine.\nPotpuno automatski sistem za pomoć pri parkiranju predstavlja poslednju generaciju udobnosti prilikom parkiranja iz BMW-a. U ovoj generaciji, sistem bira stepen prenosa za napred ili nazad, preuzima kontroli nad upravljanjem i automatski ubrzava ili koči. Pre parking manevra, vozač mora samo da uključi pokazivač pravca i drži PDC taster pritisnutima tokom čitave procedure parkiranja, uz praćenje okruženja uz pomoć aktivirane kamere za vožnju unazad.\nKada je manevar kompletiran, sistem izabere P položaj transmisije. Pri vožnji brzinom manjom od 35 km/h na maksimalnoj udaljenosti od 1.5 metara od reda parkiranih automobila, ultrazvučni senzori u BMW vozilu koriste kontrolni ekran kako bi prikazali potencijalna mesta gde je moguće paralelno parkirati automobil.\nUz pomoć BMW Selective Beam sistema vožnja po noći je udobnije i bezbednija. Sistem omogućava odličnu vidljivost bez zaslepljivanja ostalih vozača. BMW Selective Beam sistem detektuje ostale korisnike puta i selektivno ih isključuje iz distribucije dugih svetala. Domet svetala od 400 m garantuje ranu detekciju rizika i povećava direkciono praćenje.


Država povećala likvidnost privrede??? | Forum Krstarice\nDržava povećala likvidnost privrede???\nZačetnik teme Disappearing one\n08.10.2009. u 22:30 - Država povećala likvidnost privrede???\nPremijer Mirko Cvetković rekao da je država dala značajan doprinos povećanju likvidnosti privrede u vreme ekonomske krize i to će činiti i ubuduće.\nCvetković je na okruglom stolu Srpske asocijacije menadžera "Nelikvidnost: Stvarni problem ili dobar izgovor" rekao da su neopravdane optužbe da je država, pogotovo preko svojih javnih preduzeća, bila generator nelikvidnosti privrede.\nBudžetski deficit je pokazatelj, prema rečima Cvetkovića, da je država ispunjavala svoje obaveze i više nego što je za to imala mogućnosti na osnovu prikupljenih sredstava, pokušavajući na taj način da poveća likvidnost privrede.\nPitam kako još to država povećava likvidnost preduzeća i na koje načine. Da li tako što traži od sudova da stopiraju sudske procese u kojima otpušteni ili pokradeni radnici tuže firme u u čijim upravnim odborima sede predstavnici države (i to za simboličnu plati, niti volonterski), da li tako što tim istim firmama omogućava da nekažnjeno ne uplaćuje doprinose pretvarajući ta sredstva ne u obrtna (što bi se donekle i moglo razumeti) već radi povećenja plata menadženta. (moja firma (nije bitno koja), u kojoj država takodje ima svog predstavnika u upravnom odboru, doprinose nije plaćala od 2004 pa ljudi ne mogu da overe knjižice, odu u penziju, ostvare neka druga svoja prava; menadžment (prs i pleva ih ima) prima i po 150-200 hiljada mesečno, dok ostali visokoobrazovani kadar do 30.000, dok radnici prime maksimum 20.000, s tim što se nekima isplaćuje i manje nego što je zakonski minimum). Dugovi, po osnovu neisplaćenih doprinosa, zarada, izgubljenih sudskih procesa, se gomilaju. Firma nikom ne plaća i neke procene govore da su obaveze veće prerasle knjigovodstvenu vrednost kompanije. Vrednost akcije na berzi je za godinu, dve pala 10 puta! I nikom ništa. Interesantno je, takodje, da je jedno vreme u upravnom odboru firme sedeo i jedan od ministara iz aktuelne vlade (DS_ovac), a da je to postao u trenutku kad je DS bio opozicija i dok je demokratska stranka, bar u javnosti, bila na krv i na nož sa SPS_om, strankom koja drži sve poluge vlasti u firmi! Ipak, ako je za neku utehu imamo bar neke sličnosti sa poslanicima u republičkoj skupštini - svojevremeno smo bili "umoljeni" da potpišemo i deponujemo blanko raskide ugovora o radu )\nDa li se likvidnost (odnosno solventnost, kako nas premijer lepo ispravlja) postiže tako što se oduzima siromašnima i daje bogatima? Šta pokušavaju da budu, prvo Koštunica, sada i Cvetković? Ko su njihovi idoli? Mutirani Robin Hudovi?\n08.10.2009. u 22:34 - Država povećala likvidnost privrede???\nCvikere sam zaboravio.\n08.10.2009. u 22:35 - Država povećala likvidnost privrede???\n08.10.2009. u 22:37 - Država povećala likvidnost privrede???\nДржава је саранила привреду\nčetvrtak u 01:05


Zapremina piramide - Zadaci | Edukacija\nZapremina piramide – Matematika za 8. razred\nLekcija: Zpremina piramide\nRazred: 8. razred osnovne škole\nKavalijerijev princip glasi:\nAko se dva tela preseku paralelnim ravnima i ako pri tome preseci tela sa bilo kojom od tih ravni imaju jednake površine, tada ta dve tela imaju jednake zapremine.\nNeka su date dve četvorostrane prizme jednakih visina i jednakih površina osnova koje leže u ravni α. Ako se obe prizme preseku sa ravni β paralelnoj sa ravni α dobijaju se preseci podudarni sa odgovarajućim osnovama prizmi, to znači da i preseci imaju jednake površine. Prema Kavalijerijevom principu sledi da obe prizme imaju jednake zapremine. (Slika 1.)\nDakle, dve prizme koje imaju jednake visine i jednake površine baza, imaju jednake zapremine.\nNeka su date dve četvorostrane piramide jednakih visina i jednakih površina osnova koje leže u ravni α. Ako se obe piramide preseku sa ravni β paralelnoj sa ravni α dobijaju se preseci slični sa odgovarajućim osnovama. Koeficijenti sličnosti osnove i preseka kod obe piramide su jednaki jer je koeficijent sličnosti jednak razmeri rastojanja ravni α i β od vrhova piramida. Kako je odnos površina sličnih figura jednak kvadratu koeficijenta sličnosti, to znači da preseci obe piramide imaju jednake površine.\nPrema Kavalijerijevom principu sledi da obe piramide imaju jednake zapremine. (Slika 2.)\nDakle, dve piramide jednakih visina i jednakih površina osnova, imaju jednake zapremine.\nPosmatramo sliku 3. na kojoj je prikazana prizma ABCDEF. Presecanjem prizme ravnima ACF i ECF dobijaju se tri piramide koje imaju zajednički vrh F. To su piramide FABC, FEAC i FECD (piramide se označavaju navođenjem svih temena, gde je prvo teme vrh piramide). Sve tri piramide su zbog lakšeg uočavanja prikazane razdvojeno na desnoj strani slike.\nPiramide FEAC i FECD imaju jednake površine baza, jer su trouglovi EAC i ECD podudarni. Takođe, obe ove piramide imaju jednake visine jer im je zajednički vrh F. Kako su površine osnova i visine ovih dveju piramida jednake, po Kavalijerovom principu sledi da one imaju i jednake zapremine.\nPiramide FABC i CEFD (piramidu FECD posmtramo kao da joj je vrh u temenu C) imaju jednake površine baza, jer su trouglovi ABC i EFD podudarni. Visine ovih piramida su takođe jednake jer su one ujedno i visine (dužine bočnih ivica) date prizme. Prema Kavalijerovom principu sledi da ove dve piramide imaju i jednake zapremine.\nZaključujemo da sve tri piramide FEAC, FECD i FABC imaju jednake zapremine.\nV(FEAC) = V(FECD) = V(FABC)\nZapremina prizme ABCDEF je kao što znamo BH, što znači da je:\n1/3BH = V(FEAC) = V(FECD) = V(FABC)\nZapremina piramide je jednaka trećini zapremine prizme koja sa tom piramidom ima podudarnu osnovu i jednaku visinu. To znači da se zapremina svake piramide računa po formuli:\nB – površina osnove (baze) piramide,\nH – visina piramide,\nV – zapremina piramide.\nIMAŠ PROBLEM SA ZADACIMA IZ PIRAMIDE?


Koliko će toplotni talasi uticati na privredu Evrope - Biznis i Finansije\nHome\tVestiPolitika i društvo\tKoliko će toplotni talasi uticati na privredu Evrope\nby bifadmin 8. avgusta 2018.\nNaša planeta se trenutno nosi sa jednim od najtoplijih perioda od početka beleženja temperatura. Od juna ove godine toplotni talasi simultano su pogađali Japan, Grčku, SAD, Irsku, Kanadu i Švedsku. Mnoge zemlje beležile su veoma visoke temperature i u julu, a među njima bilo je i onih koje su patile zbog manjka padavina.\nDelovi Velike Britanije su, primera radi, u junu imali samo tri odsto padavina u odnosu za količine koje su normalne za ovo doba godine. Posledice ovakvih vremenskih uslova vide se i iz vazduha – ogoljena zemlja počela je da otkriva obrise istorijskih spomenika i objekata iz davnih vremena poput grobalja iz bronzanog doba. Jedini koji će od ovoga profitirati jesu istoričari koji su otkrili neke nove istorijske podatke.\nMeđutim, mnogi se osećaju ugroženo zbog rasta temperatura, posebno što on pogoduje i širenju požara, koji su vidljivi ne samo u Evropi već i u Sjedinjenim Državama. Zanimljivo je da je ove godine zabeleženo čak 11 velikih požara u Arktičkom krugu, odnosno u državama koje su poznate po hladnijim temperaturama. To su Švedska, Norveška, Finska, Island, Rusija itd.\nSve navedeno bi moglo dosta uticati na tempo poljoprivrednih radova, a samim tim i na ekonomije ugroženih zemalja. Već se zna da su polja pšenice širom severne Evrope devastirana, a da se u Nemačkoj očekuje rod manji za 4,5 miliona tona nego prošle godine. Situacija se pogoršava na celom Starom kontinentu, ali koliko će privreda biti pogođena ovim klimatskim promenama – to zavisi i od njene razvijenosti. S tim u vezi treba imati u vidu podatak da je udeo poljoprivrede u našem BDP-u veći od osam odsto, dok u Evropi iznosi tek 1,5 odsto.\nAplikacija Halo Beba za pomoć roditeljima


Vesti online / Vesti / Svet / "Obama je bio seks mašina i hteo je vezu s gej profesorom"\nNova biografija Baraka Obame, autora Dejvida Dž. Geroua, nije lako štivo, budući da ima gotovo 1.500 strana. Ona otkriva nove detalje iz života bivšeg predsednika Sjedinjenih Američkih Država, koji ga predstavljaju kao proračunatog čoveka koji je oduvek znao da će biti na čelu jedne od najmoćnijih država sveta.\nŠalje poljubac: Barak Obama\nGerou, između ostalog, piše o njegovoj odluci da raskine vezu sa Šilom Mijoši Džeger, ženom koju je voleo osamdesetih godina prošlog veka i koju je čak dva puta zaprosio, ali kojoj roditelji nisu dozvolili da se uda za njega.\n* Šta je Stiv Džobs savetovao Obamu pre smrti?\n* Vašington post: Obama je bio ruski čovek, a ne Tramp\nGerou smatra i da je za propast njihove veze zapravo bio kriv Obama, jer mu nije odgovaralo da pored sebe ima osobu japansko-holandskog porekla, budući da je želeo da se u potpunosti identifikuje kao afroamerikanac.\nKnjiga otkriva i da je Obama bio prava “seks mašina” i da je njegova bivša devojka, Australijanka Ženevjev Kuk čak pisala pesme o njegovim ljubavnim umećima, a kasnije je tvrdila da su oboje uživali u kokainu (s tim da je Barak navodno bio umereniji).\nGerou čak tvrdi da je Obama na kratko razmatrao da uđe u vezu sa profesorom homoseksualcem Lorensom Goldinom, doktorom politikologije, ali da je na kraju odustao.\nŠokantna biografija koja je već naišla na oštre kritike, trebalo bi da bude objavljena 9. maja.\nLJUBAVNI ODNOSI Gej brak - da ili ne?


Zbog pandemije, 17. Beogradski festival igre (BFI) je pomeren za jesen, a organizatori su čak počeli sa selekcijom narednog izdanja. Pošto je situacija sa koronom još uvek neizvesna, pitamo Aju Jung da li je iz ove perspektive uopšte moguće planirati međunarodni festival.\n- Ne znamo. Baš kao što ne znamo mnogo ni o pandemiji. Informacije su različite, i menjaju se iz sata u sat. Ako pratite naslove, analize i nagađanja, sigurno je samo da ćete odlepiti. U slučaju Beogradskog festivala igre, nije bilo prostora za drugačije odluke. Nekoliko dana nas je delilo od otvaranja, što bi značilo da su avio-karte kupljene, honorari uglavnom podmireni, dnevnice podeljene, hoteli i kamioni plaćeni, a štampa i promocija – odrađeni. Takođe, veliki deo ulaznica je prodat. Odgovorno smo postupili odlažući sve programe. Uostalom, to su učinili i brojni festivali u svetu. Sada ostaje da se nadamo da će jesen biti bolja od proleća. Svakako treba imati u vidu da se radi o festivalu koji se bez predaha gradi duže od godinu dana, a otkazan je u nekoliko sati. Pod jezivim pritiskom smo sve iznova montirali. Prinudni slogan najavljuje rekonstrukciju senzacija.\nS obzirom na to da ste u kontaktu sa trupama i čelnicima festivala iz celog sveta, kakva je situacija tamo?\n- Svi rade, i to mnogo više. Svesni da u narednom periodu neće biti mnogo novih naslova, planira se u okvirima postojeće produkcije. Biraju se ozbiljne teme i autori čije ime osigurava uspeh. Sećam se jedne rečenice iz "Njujork tajmsa" u vreme ekonomske krize 2008. godine. Pisalo je: "Ako ove godine možete sebi da priuštite samo jedan pozorišni događaj, odaberite Holandski teatar igre". U teškim vremenima, kupujemo ono što može da traje. Biramo doživljaje koji ne blede. Dragoceni su mi razgovori sa direktorima festivala u Veneciji, Raveni, Monpeljeu, Atini, Rimu, Firenci… Pandemija je pokvarila sve, ali nema odustajanja.\nA šta je ono što najviše plaši umetnike u novonastaloj situaciji?\n- Ima instrumenata koji ne mogu da stanu u sobu, skokova koje ne možete skakati u soliteru, glasova prejakih za komšiluk… Međutim, kondicija će se nadoknaditi. U ozbiljnim kulturnim sredinama postoji strah jer je izgubljen veliki deo sezone, prihoda, turneja. Izgubljeni su angažmani, pomerene i otkazane nove produkcije, a neki umetnici će izgubiti posao. Ovih dana je ministarstvo kulture Italije pozvalo svoje trupe da sumiraju gubitke za period mart-jun. Slična inicijativa postoji u Grčkoj i Mađarskoj. Svedoci smo kako je nemačka ministarka kulture zaštitila umetnike, institucije i projekte, što je sledio i njen francuski kolega. Prošlog vikenda je kroz javnu diskusiju sa direktorima velikih festivala, kanadski ministar tražio modele podrške. Ali, ima i onih zemalja gde su najviši činovnici u kulturi kataklizmu doživeli kao godišnji odmor. Neoprostivo je nečinjenje, jer horor nije žanr srećnog kraja. Postoji samo mogućnost da se scene prerežiraju, amortizuju i ublaže u hodu. Sa prve linije fronta.\nOdređene navike će morati da se promene. Kako vidite budućnost umetničke igre?\n- Pod maskama, neke baletske kompanije ovih dana počinju sa vežbama. Uskoro ćemo znati kako izgleda novi pozorišni protokol. Razmišljajući o budućnosti umetničke igre u Srbiji, bilo bi dobro da se setimo da ni bliska prošlost nije bila onakva kakvu su je igrači, koreografi i publika zamišljali. Uvažavajući izuzetke. Ako govorimo o umetničkoj igri u svetu, onda je to oblast koja je poslednjih decenija uživala najveću popularnost u svojoj istoriji, a i najveću pokretljivost. Izraelci se ponose kada Naharinovi radovi mesecima rasprodaju salu Opere Garnije ili kada preko 20 trupa koje finansira država obiđe planetu gostujući na najboljim scenama. Tamo gde se mislilo i ulagalo, nastaviće da se ulaže. U pandemiji i u budućnosti. A igra će to umeti da vrati.\nKako će ova situacija finansijski uticati na BFI?\n- Odlaganje poskupljuje realizaciju i situacija je preteška. Potrošena su sredstva donatora i deo prihoda od ulaznica, a neizvesan rezultat republičkih i pokrajinskih konkursa. Među prvim merama štednje, Grad Beograd je poništio konkurs kulture. Iako je najlakše baciti ideje i aplikacije u đubre, smatram da je odluka mogla da sačeka. Naročito u prestonici.\nDa li će kultura moći da se oporavi bez pomoći države?\n- Kultura će morati ozbiljnije da se vrednuje i shvati. Inače nas neće biti. Iako su termin izlizali oni koji o kreativnosti i industriji ništa ne znaju, i Srbija ima dobre festivale, filmove, izdavače… To nisu potrošači, već oni koji vrate uložen novac i donose prihod državi. Ako se zaštiti javni sektor i institucije kulture, ako se pomogne nezavisnim umetnicima, onda ostaje pitanje privatnog sektora koji čini reprezentativan deo naše umetničke ponude.\nŠta je po vama najbolji scenario za budućnost?\n- Korona je pokazala svoj talenat da uništi svaki scenario. Uprkos tome, verujem da će pozorište uskoro ugasiti nametnute virtuelne kanale i vratiti se prirodnom prostoru scene.


✔ Gde leti avio kompanija Estafeta Carga Aerea?\nEstafeta Carga Aerea leti na mnoga popularna odredišta. Da biste provjerili dostupnost letova, koristite pretraživač na stranici eSky.\n✔ Kada mogu kupiti najjeftinije avionske karte za Estafeta Carga Aerea?\nZa letove avio kompanijom Estafeta Carga Aerea najbolje je kupiti karte što je prije moguće.\nZa odredišta koja upravlja Estafeta Carga Aerea upravljaju i druge avio kompanije i možete ih pronaći na stranici eSky.\n✔ Mogu li rezervirati hotel zajedno sa letom Estafeta Carga Aerea?


Ikea planira nove investicije i zapošljavanja u Srbiji - Bizlife.rs\n10:01 Beograd, 10.03.2018.\nRegionalni direktor švedske kompanije Ikea najavio je novu investiciju u Srbiji, vrednu do 50 miliona evra, kojom bi se obezbedilo od 350 do 400 radnih mesta.\nU Ikei imaju poverenje u razvoj srpske ekonomije i da stoga žele dodatno da investiraju, izjavio je za N1 direktor švedske kompanije Ikea za jugoistočnu Evropu Vladislav Lalić, najavivši izgradnju “retail” parka u naredne dve do dve i po godine.\nProcenjuje da će investicija biti vrednosti do 50 miliona evra, a da bi bilo zaposleno između 350 i 400 ljudi.\n“Ne bih o tome licitirao, konačna odluka još nije doneta iako sve deluje vrlo obećavajuće. Predstoji nam i put koji se tiče nabavljanja svih neophodnih dozvola”, kaže on.\nLalić podseća da je u inicijalnim planovima predviđena izgradnja druge robne kuće Ikee u Beogradu i tvrdi da od tog plana nisu odustali. “Nije tajna da gledamo lokaciju, to bi bio potez prema aerodrumu Beograd”, kaže Lalić.\n“Shvatili smo da su srpski potrošači osetljivi na cene, ali treba biti realan i kad je reč o njihovoj kupovnoj moći. Nama je cilj da u komparativnim kategorijama imamo najkonkurentniju cenu. Svesni smo da na tome treba da radimo, ali uveli smo i finansiranje na 12 meseci beskamatno, imaćemo i smanjenje cena kroz akcije”, objašnjava Lalić.\nOn je zadovoljan dosadašnjim poslovanjem Ikee u Srbiji, navodeći da je robnu kuću dosad posetilo milion i dvesta hiljada ljudi.\ninvesticije ikea lalic ritejl


ČAJ ZA ČIŠĆENJE - čaj br. 11\nUpotreba: u slučaju zatvora, za regulisanje stolice.\nLekovito bilje koje ulazi u sastav čaja za čišćenje povoljno deluju na olakšanje varenja, eliminisanje gasova, ublažavanje grčeva, takođe, stimulišu crevnog crevnu peristaltiku i povećavaju zapreminu crevnog sadržaja usled svojih hidrofilnih osobina. Prisutne sluzi oblažu sluzokožu creva i time olakšavaju tegobe u slučaju upale ili iritacije.\nOgraničenja u upotrebi : Čaj povremeno i po preporuci lekara, mogu koristiti trudnice, dojilje i deca mlađa od 12 godina.\nNeželjeni efekti i/ili interakcije sa lekovima : Čajna mešavina sadrži jedinjenja koja mogu uticati na metabolizam određenih lekova, stoga preporučujemo da se o upotrebi čaja za čišćenje uz redovnu terapiju, posavetujete sa lekarem ili farmaceutom.\nNačin pripreme i upotrebe čaja: Supenu kašiku čaja preliti sa 200 ml ključale vode, sud poklopiti i ostaviti da stoji jedan sat, procediti i zasladiti. Piti pre spavanja.


Rad predstavlja pokušaj da se jedna konkretna naučna polemika o temi koja je opterećena znatnim ideološkim nabojem „žanrovski“ preusmeri ka formi načnog dijaloga, i time učini plodnijom u naučnom smislu. Glavna pitanja koja se razmatraju tiču se pokušaja teorijskog određenja petooktobarske revolucije i uloge koju je pokret „Otpor“ imao u njoj. U radu se brani teza da teorijski modeli „talasa demokratizacije“ i „izborne revolucije“ nude najutemeljenije okvire za razmatranje pitanja koja se u tekstu otvaraju. Ključni problemi o kojima se u radu raspravlja su sledeći: u kojoj meri oslanjanje na strane izvore i teorijske okvire zakrivljuje uvide u lokalne političke procese; kakva je razlika između „uvezenih“ i „izbornih revolucija“; koje su posebnosti izborne revolucije u Srbiji i koje je njeno mesto u „drugom talasu“ postkomunističke demokratizacije; koliki je relativni značaj stranih i lokalnih inicijativa prilikom organizovanja izbornih revolucija; u čemu je razlika izmeðu kl...asičnih odnosa između davalaca i primalaca političke pomoći i novih odnosa, koji se zasnivaju na načelu sinergije; koja su ograničenja ili-ili logike objašnjenja u razmatranju političke saradnje stranih i domaćih aktera; šta povezuje strategiju nenasilnog otpora, proaktivnu logiku političkog delovanja i Otporov „Plan B“; najzad, postoji li mehanička veza između prisustva strane pomoći i gubljenja kontrole nad rezultatima izborne revolucije. U završnom odeljku, otvara se pitanje negativnih i pozitivnih aspekata nasleđa Otpora kao političkog projekta i nudi pokušaj da se razmatranje o dometima pokreta poveže sa razumevanjem „dinamike nade“ kao političkog projekta na kojem je Otpor sistematski radio.\notpor / izborna revolucija / demokratizacija / political synergy / monviolent resistance\nFilozofija i društvo/Philosophy and Society, 2007, 117-145


I pored toga što su "crveni đavoli" imali vođstvo od 2:0, olaku su ga ispustili i to za četiri minuta, da bi potom ponovo poveli. Međutim, kada se sve činilo da će Junajted upisati važnu pobedu u trci za titulu Kalvert Luin je imao šta da kaže na samom kraju meča i postigne gol za izjednačenje.\nSada Junajted ima 41 bod i zaostaje dva na tabeli u odnosu na Mančester siti, ali "građani" imaju veliku prednost jer imaju i dve utakmice manje. Titula je, možda, upravo ove subotnje večeri "skrenula" dok je prolazila pokraj "teatra snova"...\nDominik Kalvert-Luins slavi gol na dramatičnom meču Mančester junajted - Everton\nIzabranici Ole Guna Solskjera su veoma dobro počeli i u 24. minutu poveli golom Edinsona Kavanija posle centaršuta Markusa Rašforda. Mirno prvo poluvreme je fantastično finiširao Bruno Fernandeš prelepim udarcem i golom u poslednjem minutu. Ipak radost domaćina pokvarila je u 39. minutu povreda Pogbe koji je bio prinuđen da napusti teren.\nMeđutim, drugo je počelo katastrofalno loše po domaćina, jer je Everton stigao do dva gola u razmaku od četiri minuta. Najpre je strelac bio Abdulaj Dukure, a onda i Hames Rodriges za ekspresnih 2:2.\nMančester je ponovo je morao da napadne, ali je mladi Mektominej postigao lep gol za novo vođstvo Junajteda, sve do petog minuta nadoknade kada je jubilarni 100. meč Solskjera na klupi domaćih pokvario Kalvert Luin u petom minutu sudijske nadoknade glavom prosledivši loptu iza leđa De Hee.\nTotenhem - Čelsi\t0:1 (0:1)\nAston Vila - Arsenal\t1:0 (1:0)\nBarnli - Brajton\t1:1 (0:1)\nNjukasl - Sautempton\t3:2 (3:1)\nFulam - Vest Hem\t0:0\nMančester junajted - Everton\t3:3 (2:0)\nTotenhem - VBA\t13\nVulverhempton - Lester\t15\nLiverpul - Mančester siti\t17.30\nŠefild j. - Čelsi\t20.15\nLids - Kristal Palas\t21\nMančester s.\t21\t14\t5\t2\t39:13\t47\nMančester j.\t23\t13\t6\t4\t48:30\t45\nLester\t22\t13\t3\t6\t39:25\t42\nLiverpul\t22\t11\t7\t4\t43:25\t40\nVest Hem\t23\t11\t6\t6\t34:28\t39\nČelsi\t22\t10\t6\t6\t36:23\t36\nEverton\t21\t11\t4\t6\t34:28\t37\nAston Vila\t21\t11\t2\t8\t36:24\t35\nTotenhem\t21\t9\t6\t6\t34:22\t33\nArsenal\t23\t9\t4\t10\t27:23\t31\nLids\t21\t9\t2\t10\t36:38\t29\nSautempton\t22\t8\t5\t9\t29:37\t29\nK. Palas\t22\t8\t5\t9\t27:37\t29\nVulvs\t22\t7\t5\t10\t23:31\t26\nBrajton\t23\t5\t10\t8\t25:30\t25\nNjukasl\t23\t7\t4\t12\t25:38\t25\nBarnli\t22\t6\t5\t11\t14:29\t23\nFulam\t22\t2\t9\t11\t17:31\t15\nVBA\t22\t2\t6\t14\t18:52\t12\nŠefild j.\t22\t3\t2\t17\t14:35\t11


Ana Nikolić u vezi sa Vladimirom Stojkovićem?! – Tračara\nAna Nikolić u vezi sa Vladimirom Stojkovićem?!\nObjavljeno 13. 05. 2014.\nKao Lindsay Lohan\nAna Nikolić uskoro bi mogla da ponese epitet srpske Lindsay Lohan – sem što ponekad voli da popije, njena navodna lista poznatih ljubavnika sve je veća!\nPevačica je, navodno, u vezi sa golmanom Vladimirom Stojkovićem, bivšim mužem Bojane Rajić, javlja Alo. Njih dvoje je upoznao zajednički prijatelj, nakon čega su počeli intenzivno da se dopisuju, a zatim i viđaju. U četvrtak uveče zajedno su večerali u jednom beogradskom restoranu.\n“Ana i Stojke su se nedavno našli u istom društvu sa zajedničkim prijateljem, gde su se zvanično i upoznali. Dugo su ćaskali, a onda su razmenili i brojeve kako bi ostali u kontaktu. Već sutradan, počeli su da razmenjuju poruke i da se dopisuju, a ubrzo su se i videli i shvatili da među njima ima hemije i nešto više od prijateljstva. Trenutno im ne odgovara da javno eksponiraju vezu jer su se oboje opekli što su medijima priznali prethodne partnere”, priča izvor blizak pevačici.\nfoto: Alo, Blic Žena\nPovezane temeana nikolić, vladimir stojković\n13. 05. 2014. at 13:02\nNikada da se cuje npr. “Ana Nikolic odusevila novom pjesmom, spotom..Ana Nikolic zapalila publiku, uradila nesto dobro.” – samo “Ana Nikolic ima novog decka, uhapslili je, napila se.” i ostalo. Zalutala je skroz\n13. 05. 2014. at 15:09\nBaš je zgodna cura neka ima sreču u životu.\n13. 05. 2014. at 17:25\nVidi se po broju komentara da se zaista srozala na dno.\nDva ofucana lika zajedno,neka im je sa srecom tj.srečom ,nasli se\n15. 05. 2014. at 02:42\nSve kao neki momci i veze, a ni sa jednim ‘nece da se eksponira.’ Kad je vidim s nekim – verovacu. Do tad – smarate.\n16. 06. 2014. at 17:55\nFUJS BLJAKS NASLA VRECA ZAKRPU\nIvana Španović: Rođendan i veridba u istom danu!\nKada se glumci napiju…


Đorđević otkrio kada se Bjelica vraća! (VIDEO) - alo.rs\nAUTOR: Alo.rs/Marko Metlaš izveštač iz Kine DATUM I VREME: 01.09.2019. 14:44 - 01.09.2019. 15:25\nSrbija u drugom kolu Svetskog prvenstva u košarci igra protiv selekcije Filipina u ponedeljak od 13:30h.\nAleksandar Đorđević, Foto: ALO Foto: Marko Metlas\nITALIJA SILOVITA PROTIV FILIPINA! Malo je falilo da dođe do velikih iznenađenja! (VIDEO + FOTO)\nPROGRAM DRUGOG DANA MUNDOBASKETA: Sve oči uprte ka Amerima, Crna Gora debituje na svetskim prvenstvima!\n- Igraće, najverovatnije. Odradio je trening normalno. Nije bio neki poseban intenzitet treninga, što je normalno, ali dobro se oseća. Šta je vama rekao?\nPitali smo Saleta, da li Bjelica voleo malo da oseti teren?\nAUTOR: Blicsport/S.M. DATUM I VREME: 01.09.2019. 11:10 Ko bi zaboravio... Nikola Jokić, Foto: Alo/Vladimir Marković Srbija je odnela ubedljivu pobedu nad Angolom, a ime Nikole Jokića jedno je od najčešćih koje se izgovara. Srbija ubedljivo vodi, Nikola Jokić ubraja se u najbolje skakače ove utakmice, a ko bi rekao da je nekada ovaj, po sopstvenom priznanju, veliki fan bureka, pisao ovakve statuse na Fejsbuku?\nTrening košarkaške reprezentacije Srbije\nRadamel Falkao ima novu destinaciju, u ovom klubu ga ne biste NIKAD OČEKIVALI\nZvezda odredila cene karata za Ligu šampiona, SEZONCIMA ogroman popust - 50%!\nPogledajte NAJBOLJU intervenciju jednog defanzivca IKADA! (VIDEO)


RTS :: UNS: Firma Željka Joksimovića i Manje Grčić kupila prava na Tanjug\nDruštvo UNS: Firma Željka Joksimovića i Manje Grčić kupila prava na Tanjug\nsubota, 26. dec 2020, 09:32 -> 09:40\nFirma "Tačno" iz Beograda nije kupila "Tanjug" za 628.000 evra već je stekla pravo da u određenom vremenskom periodu koristi imovinska prava te novinske agencije, odgovorila je Republička direkcija za imovinu na pitanje Udruženja novinara Srbije (UNS).\n"U konkretnom slučaju ne radi se o prodaji Tanjuga već o ustupanju iskorišćavanja drugih imovinskih prava, na određeni vremenski period, uz odgovarajuću naknadu, koja je iznad procenjene vrednosti utvrđene Izveštajem o proceni vrednosti svakog pojedinačnog imovinskog prava Javnog preduzeća Novinska agencija Tanjug", odgovorili su UNS-u iz ove direkcije.\nUNS prenosi da je "Njuzmaks Adrija" objavila pre dva dana da nezvanično saznaje da firma "Minacord media", čiji su vlasnici Željko Joksimović i Manja Grčić, suvlasnica K1 televizije, kupuje Tanjug.\nMeđutim, prava da koristi žig, odnosno ime Tanjuga, kupila je firma "Tačno" osnovana u novembru, pet dana pošto je oglašena prodaja žiga i imovinskih prava Tanjuga, navodi UNS.\nNjeni osnivači su RTV Pančevo sa 60 odsto kapitala uz osnivački ulog od 600 dinara i "Minacord media" sa 40 odsto kapitala sa ulogom od 400 dinara. Zakonski zastupnici "Minacord media" su Željko Joksimović i Manja Grčić.\nUNS podseća da je Regulatorno telo za elektronske medije u septembru ove godine izreklo meru upozorenja Radio-televiziji Pančevo zbog omogućavanja privilegovanog položaja izbornoj listi "Aleksandar Vučić - za našu decu" u odnosu na druge izborne liste.\nU novembru 2019. godine REM je takođe izrekao meru upozorenja TV Pančevo zbog kršenja Pravilnika o zaštiti ljudskih prava u pružanju medijskih usluga jer je Nenada Živkovića, između ostalog, "nazivao lažnim novinarem, promoterom nasilja, opsesivnim materijalistom, učenikom špijuna", podseća UNS.


Usvojen Zakon o javnim preduzećima\nBEOGRAD - Direktori javnih preduzeća u Srbiji biraće se na javnom konkursu i neće moća da budu partijski funkcioneri, predviđeno je Zakonom o javnim preduzećima, koji je danas usvojen u Skupštini Srbije.\nUsvojeni zakon još predviđa da direktora javnog preduzeća imenuje Vlada Srbije, na period od četiri godine, na osnovu sprovedenog javnog konkursa, a moraće da ima završen najmanje četvorogodišnji fakultet, najmanje pet godina radnog iskustva i najmanje tri godine radnog iskustva na poslovima kojim se javno preduzeće bavi.\nPredviđeno je i da direktor javnog preduzeća ne može biti član organa političke stranke, odnosno da mu je određeno mirovanje u obavljanju funkcije u organu političke stranke.\nDirektor javnog preduzeća neće moći da ima zamenika, a mandat direktora prestaje istekom perioda na koji je imenovan, ostavkom i razrešenjem.\nPeriod obavljanja funkcije vršioca dužnosti direktora ne može biti duži od jedne godine, a ista osoba ne može biti dva puta imenovana za vršioca dužnosti direktora.\nPredviđeno je i da Nadzorni odbor javnog preduzeća čiji je osnivač Srbija ima pet članova, koje imenuje vlada, na period od četiri godine, kao I ukidanje izvršnog odbora javnog preduzeća, kao suvišnog kolektivnog organa, dok će direktor od zaposlenih birati izvršne direktore, njih najviše sedam.\nZakon predviđa i novčanu kaznu za odgovorno lice u javnom preduzeću od 50.000 do 150.000 dinara ukoliko javno preduzeće ne dostavi godišnji, odnosno trogodišnji program poslovanja u rokovima, utroši sredstva za određene namene iznad visine utvrđene tim programom ili ne dostavi tromesečni izveštaj u roku.\nKazne su predviđene i ukoliko javno preduzeće ne sprovodi usvojen godišnji, odnosno trogodišnji program poslovanja u delu koji se odnosi na zarade ili zapošljavanja, vrši isplatu zarada bez overe obrazaca ili ne objavi na internet stranici podatke.\n« Tabaković: Dok sam ja tu, ne brinite za kurs Pentagon: Nema dokaza da je dvoje Srba ubijeno u udaru SAD »


Naslovna/Politika/Selak: Odluka Ministarstva civilnih poslova BiH je apsurdna i uvredljiva\n– Ministarstvo civilnih poslova BiH odbilo je da pomogne RK Borac, koji se plasirao među osam najboljih ekipa u Čelendže kupu. Ništa neobično kada je u pitanju Sarajevo i klubovi iz Republike Srpske, ali razlog koji su naveli je apsurdan i uvredljiv. Po njima, Borac je trebalo da najavi ulazak u četvrfinale Čelendž kupa da bi dobio pomoć koju klubovi iz FbiH dobijaju berz problema. Ako je tako, evo sad im najavljujemo osvajanje Čelendž kupa naredne sezone, kako bi imali dovoljo vremena da se pripreme – poručio je Selak.\nBiH borac Goran Selak RK Borac SAD Sarajevo takmičenja zrinjski


Srpski Deutsch Drahthaar Klub: фебруар 2013\nОбјавио SRPSKI DEUTSCH DRAHTHAAR KLUB - DEUTSCH DRAHTHAAR KLUB SERBIEN у понедељак, фебруар 25, 2013 Нема коментара:\nNa osnovu podnete ostavke od strane Avramov Ljubiše iz Bečeja na mesto predsednika reg. grupe „Južna Bačka“, koji je pismeno obavestio nadležne u Srpskom DD Klubu, iskrsla je potreba da se organizuje nova reizborna Skupština grupe.\nDana 17.02. 2013.godine u Čelarevu je održana reizborna Skupština regionalne grupe „Južna Bačka „ .\nNa Skupštini su bili prisutni :\n1.Vukanović Siniša , Novi Sad\n2.Bogdanović Nemanja , Vrbas\n3.Lončar Duško , Sombor\n4.Lukić Dejan , Sombor\n5.Kundačina Nenad , Čelarevo\n6.Kecman Velibor ,Čelarevo\n7.Kovačević Vladimir , Čelarevo\n9.Mihić Mladen , Futog\n10.Vujić Dragan , Beograd\n11.Jovanić Mirko , Novi Sad\n12.Bojanić Goran , Mladenovo\n13.Jović Goran , Crvenka\n14.Kiš Zador , Bačko Petrovo Selo\n15.Radović Vojin , Vrbas\n16.Petrov Stevan , Sombor\n17.Šodić Damnjan , Novi Sad\n18.Kecman Mane , Čelarevo\n19.Đukić Predrag , Čelarevo\n20.Gagrčin Đura , Bački Brestovac\n21.Vukasinović Bogdan , Bačka Palanka\n22.Pećanac Milutin , Čelarevo\n23.Panjković Dragan , Bački Brestovac\n24.Versajkov Ivan , Despotovo\n25.Stijaković Miroslav , Futog\n26.Zličić Dušan , Futog\n27.Zorić Slobodan , Futog\n28.Radošević Goran , Čelarevo\n29.Lukić Damir , Sombor\n30.Stojnić Tihomir , Sombor\n31.Bajić Saša , Novi Sad\n32.Šeguljev Dragan , Srbobran\n33.Malevski Aleksandar, Novi Sad\nLica tj. članovi Kluba koji nisu prisustvovali skupsini zbog sprečenosti, a koji su bili upoznati sa situacijom u Klubu, i putem telefonskog poziva dali podrsku :\n1.Moravac Borislav, Gradiška (BiH)\n2.Velić Elvir , Sarajevo (BiH)\n3.Savić Goran , Niš\n4.Petrović Josip , Alibegovci\n5.Simonović Radoslav , Kragujevac\n6.Jovičić Slavko , Doboj (BiH)\n7.Šuvak Antonio , Gradina (Hrvatska)\n8.Malevski Aleksandar , Novi Sad\n9.Munjin Stevan, Srbobran\nIspred domaćina Kundačina Nenad je poželeo dobrodošlicu svima prisutnim koji su se odazvali u ovolikom broju i uvodnu reč predao Vukanović Siniši, koji je izneo kako bi ova grupa trebala da nastavi sa radom, ali u novom izmenjenom sazivu.\nVukanović Siniša je zatim dao predlog da predsedavajući na Skupštini bude Nemanja Bogdanović iz Vrbasa, što je jednoglasno i prihvaćeno, koji je dao za predlog dnevni red je usvojen u celosti :\n1.Izbor radnog predsedništva Skupštine, predsednika, podpredsednika, sekretara i blagajnika, izvršnog odbora i delegata regionalne grupe „Južna Bačka“.\n2. Plana manifestacija za tekuću 2013.godinu;\n3.Način informisanja o bitnim dešavanjima i raznim aktivnostima članova grupe i\nTačka 1. dnevnog reda:\n-Overivači zapisnika Petrov Stevan i Lončar Duško iz Sombora, a zapisničar Lukić Dejan iz Sombora. Ovaj predlog je jednoglasno usvojen.\n-Predlog Vukanović Siniše da za predsednika reg.grupe bude Bogdanović Nemanja iz Vrbasa,je jednoglasno usvojen.\n-Predlog da se na mesto potpredsednika grupe izabere Mišić Petar iz Kaća je jednoglasno usvojen.\n-Predlog predsedavajućeg Skupštine da sekretar bude automatski i blagajnik i da ovo bude povereno Lukić Dejanu iz Sombora je jednoglasno usvojen.\n-Predlog predsedavajućeg Supštine, a i Vujić Dragana iz Beograda da se za vođu uzgoja ove grupe izabere Vukanović Siniša iz Novog Sada je takođe jednoglasno usvojen.\n-Predlog prisutnih da se za Izvršni odbor grupe izabere 7 članova je jednoglasno usvojen, kao i sledeći članovi Izvršnog odbora: Jovanić Mirko iz Novog Sada, Kundačina Nenad iz Čelareva, Avramov Ljubiša iz Bečeja, Bogdanović Nemanja iz Vrbasa, Lukić Dejan iz Sombora, Mišić Petar iz Kaća i Vukanović Siniša iz Novog Sada.\n-Izabrani su i delegati reg. grupe „Južna Bačka“ za predstojeću Skupštinu Srpskog DD Kluba koja će se održati 02.03.2013. godine u Kovinu, a to su:predsednik grupe Bogdanović Nemanja (po automatizmu), i 4 člana po broju prisutnih na Skupštini: Lukić Dejan, Vukanović Siniša, Kundačina Nenad i Jovanić Mirko.\nPredsedavajući Skupštine je obavestio prisutne da ostali podaci i odabir komisija (disciplinska, komisija za stručni rad, nadzorni odbor i sl.) će biti naknadno izglasani nakon dobijanja instrukcija od strtane matičnog Srpkog Kluba Oštrodlakog Nemca.\nPod tačkom 2. dnevnog reda:\n-Uvodnu reč izneo je Vukanović Siniša u vezi organizacije prolećnog uzgojnog ispita VJP koji će biti održan u Somboru dana 07.04.2013. godine, a po odobrenju od strane Srpskog DD Kluba po planu i programu za 2013.godinu, sa skupom takmičara u 7.00 časova u restoranu „Šumica“. Za sada je prijavljeno 11 pasa i čeka se odluka Kluba za još jednu prijavu ali psa starijeg od 18 meseci. Obavešteni su takmičari da je kotizacija za ovaj ispit 1.500,00 dinara i da se uplata izvrši na žiro račun Srpskog DD Kluba.\n-Druga manfestacija koja je u planu ove reg. grupe je ispit rada pasa na vodi koji je predviđen da se održi dana 24.08. 2013. godine isto u Somboru. Za sve ostale informacije zainteresovani će biti blagovremeno obavešteni.\n-U slučaju da bude potrebe da se organizuje još neka manifestacija reg. grupa će se obratiti Srpskom DD Klubu.\nPod tačkom 3. Dnevnog reda:\n-Informisanje članova o bitnim stvarima u grupi, predlog da se sve informacije dostave putem SMS poruka, telefonskim pozivima i preko e-mail pošte je jednoglasno usvojen.\n-Otvoriti FB (facebook) profil, a lice koje će biti zaduženo za informisanje, i ažurirati Fb profil grupe je Jovanić Mirko iz Novog Sada.\nPod tačkom 4. dnevnog reda:\n-Ukoliko bude zainteresovanih za prolećni uzgojni ispit VJP, možemo proširiti već zakazani i usmeriti ga u Krivaju.\n-Predložena je i sudijska lista za ispit:\n5.Mišić Petar (kao rezervni sudija)\nPo završetku reizborne Skupštine regionalne grupe „južna Bačka“ domačin je priredio za sve prisutne večeru i osveženje.\nU Čelarevu, dana 17.02.2013. godine\nZapisnik vodio: Lukić Dejan, overivači zapisnika: Petrov Stevan i Lončar Duško\nОбјавио SRPSKI DEUTSCH DRAHTHAAR KLUB - DEUTSCH DRAHTHAAR KLUB SERBIEN у среда, фебруар 20, 2013 Нема коментара:\nОбјавио SRPSKI DEUTSCH DRAHTHAAR KLUB - DEUTSCH DRAHTHAAR KLUB SERBIEN у четвртак, фебруар 14, 2013 Нема коментара:\nMiodrag Jojić, predsednik regionalne grupe "PODUNAVLJE" na HZP-u\nDana 30.01. 2013. godine u Stepanovićevu je održana osnivačka Skupština regionalne grupe „Podunavlje“. Na Skupštini su bili prisutni:\n1. Miodrag Jojić,\n2. Siniša Sredanović,\n3. Dušan Kondar,\n4. Ivan Bijalković,\n5. Momir Jovanović,\n6. Simo Đekić,\n7. Nebojša Brmbota,\n8. Nenad Kundačina,\n9. Aleksandar Vujanović,\n10. Damjan Sodić,\n11. Velimir Mastilović,\n12. Miloš Zorić,\n13. Stevan Petrov,\n14. petar Sklad,\n15. Goran Jovović,\n16. Luka Milutinović,\n17. Simo Knežić,\n18. Dušan Tubak i\n19. Lazar Rajtarov\nSkupština je radila po sledećem DNEVNOM REDU:\n1. Izbor imena regionalne grupe,\n2. Izbor rukovodstva grupe,\n3.Predlog manifestacija u organizaciji grupe za 2013 i\nPod tačkom 1 predložena su dva imena regionalne grupe „Podunavlje“ i „Vojvodina“, sa tim da UO Srpskog DD Kluba odluči o imenu.\nPod tačkom dva od tri kandidata Siniše Sredanovića, Velimira Mastilovića i Miodraga Jojića za predsednika regionalne grupe je izabran, sa 18 glasova, Miodrag Jojić.\nZa sekretara je izabran Biga Mlađa, za vođu uzgoja Velimir Mastilović. Članovi uprave grupe po automatizmu su predsednik, sekretar, vođa uzgoja i predstavnici četiri regije: Momir Jovanović, Petar Ćurčić, Pero Sklad i Siniša Sredanović.\nPo 2. tački dnevnog reda je predloženo da se prolećni uzgojni ispit održi 31.03. 2013. u Gajdobri – Čelarevu, 7.04. 2013. u Kolutu, da se 26.05. 2013. održi ispit na divlju svinju u Čelarevu i Rakovcu i ispit na vodi u Somboru poslednjeg vikenda u avgustu.\nPod tačkom razno diskutovalo se o načinu finansiranja grupe, ali je to ostavljeno da se vidi na narednoj Skupštini nakon dogovora sa Srpskim DD Klubom, kao i dogovor oko organizovanja jesenjeg uzgojnog ispita.\nОбјавио SRPSKI DEUTSCH DRAHTHAAR KLUB - DEUTSCH DRAHTHAAR KLUB SERBIEN у среда, фебруар 13, 2013 Нема коментара:\nОбјавио SRPSKI DEUTSCH DRAHTHAAR KLUB - DEUTSCH DRAHTHAAR KLUB SERBIEN у уторак, фебруар 05, 2013 Нема коментара:


Izvor: eKapija | Četvrtak, 23.09.2021.| 08:27\nSve više ljudi u Srbiji bijeg od distanciranja, maskiranja, testiranja, gradske vreve, asfalta i saobraćaja, traži u šumama. Šumske brvnare su sve traženije, naročito od izbijanja pandemije.\nDobra vijest je da gradnja brvnare i nije toliko skup poduhvat kada se uporedi sa kvadratom kuće ili stana, tako da san "samo meda i ja na ivici šume" i život u stilu "kanadskog drvosječe", ne mora da ostane samo san. Naravno, sve zavsi od veličine brvnare, materijala i vaših želja i mogućnosti.\nNajviše su na cijeni one pravljene po uzoru na kanadske i ruske, od oblica, odnosno balvana, jer su najizdržljivije, najtrajnije (maltene su vječne) i ne traže nikakvu dodatnu izolaciju, mada su tražene i kolibe od poluoblica i one od rezanih balvana (talpi), takozvane domaće talpare dinarskog tipa, koje su jeftinije.\nDejan Marić, vlasnik firme MaricCompany koja posluje na području Užica i Zlatibora, dugi niz godina se ovim poslom bavio u Rusiji, a odnedavno je riješio da se u gradnji brvnara oproba i na srpskom tržištu.\n- Brvnare gradimo uglavnom od balvana, ručno obrađenih oblica što je kvalitetnje, ali i skuplje od mašinske obrade trupaca. Naše brvnare su većinom u kanadsko-ruskom stilu, što takođe podiže cijenu, ali izrađujemo i jeftinije kolibe po ugledu na stare srpske kuće kakve se mogu vidjeti u Kusturičinom Drvengradu. Koristimo kvalitetno staro drvo, pretežno crni bor koji je jedna od najrasprostranjenjh vrsta bora u Srbiji, a u planu su nam i brvnare od smrče i jele - navodi za eKapiju.\n- Ljudi zovu, interesuju se, ali od toga se realizuje svega 1%. Korona je ljude vratila prirodi, ali je dovela i do ekonomskih problema i nije lako odlučiti se za gradnju, iako je brvnaru zapravo jeftinije izgraditi nego sazidati kuću, ili kupiti stan, a i brže, jer se brvnara u prosjeku sagradi za nekoliko mjeseci. Međutim, činjenica je i da je drvna građa poskupjela zbog naglog rasta interesovanja, što je neminovno diglo cijene. Mislim da je neophodno sa država nekako uključi u taj bizns, da motiviše ovu znatno jeftiniju i zdraviju vrstu gradnje, da omogući subvencije, makar u turističkim planinskim centrima, da ne gledamo samo beton - kaže nam Marić.\nPrema njegovim riječima, cijena gradnje kanadske brvnare od masivnih debala, zavisno od modela (prvenstveno na koliko mjesta se lomi krovna konstrukcija), ali i od debljne trupaca, u "sivoj fazi" koja ne podrazumijeva ugradnju stolarije, podova, krova, instalacija i dr, u prosjeku košta 500 EUR po m2, plus 20% PDV.\n- Za obične brvnare, talpare, cijene idu od 250 EUR po m2, dok je gradnja brvnara po sistemu "ključ u ruke", minimalno 700 EUR po m2, što ne uključuje izradu temelja koji kupac obično sam radi, ali uključuje montažu (sve su brvnare montažno-demontažne). Siva gradnja se zbog cijene više traži, jer uglavnom u ovoj situaciji svi gledaju da prođu jeftinije i da grade "prostiju" brvnaru. Ipak, treba mati na umu da se ta investicija isplati vrlo brzo. Recimo, najobičniju brvnaru, koja je iole blizu popularnih planinskih centara, možete izdavati i za 50 EUR po danu, tako da se uloženo praktično vraća za godinu do godinu i po - navodi naš sagovornik.\nInače, i cijene građevinskog zemljišta na planinama od prošle godine su otišle nebu pod oblake, pa tako ar na najtraženijem Zlatiboru košta i do nevjerovatnih 20.000 EUR u turističkim naseljima. Zato se za gradnju odlučuju uglavnom oni koj imaju neku "dedovinu".\nIpak, Marić ističe da se daleko od planinskih centara, što se sad najviše i traži, mogu naći placevi i po nižim cijenama, pa čak i po nekoliko hektara za par hiljada eura.\nJoš jedna od rijetkih kompanija u Srbiji koja nudi brvnare u kanadskom stilu je i ruska firma Loghandhouse, koja od prije nekoliko godina posluje u Slobodnoj zoni Pirot.\nVlasnici su se u Srbiju preselili iz Sankt Peterburga, odakle su i donijeli svoje dugogodšnje iskustvo u pravljenju brvnara po kanadskoj tehnologiji, koja je, kako kažu, trenutno najtraženija u Evropi.\n- U Pirot smo došli 2018, izgradili pogon i planirali smo izvoz, ali korona nam je poremetila i planove i realizaciju. Sada smo riješili da se preorijentišemo na tržište Srbije. Za naše proizvode ima mnogo zainteresovanh ovde, ali i Srba koji žive u Njemačkoj, Austriji i Švajcarskoj, pa se nadamo da da ćemo uskoro krenuti sa prozvodnjom za ta tržišta - kažu u ovoj ruskoj firmi.\nKada je riječ o cijenama, iz firme Loghandhouse ističu da su konkurentni - njihove brvnare u sivoj fazi koštaju od 340 do 380 EUR po m2.\n- Ukoliko klijent traži i izradu projekta i radove koji ne spadaju u sivu fazu, cijena se naravno uvećava, u zavisnosti od površine brvnare, težine izrade projekta - da li se rade samo skice projekta ili i šeme za gradnju, zatim, da li će koliba imati PVC ili drvenu stolariju koja je skuplja, brodski pod ili laminat... Sa svim tim troškovima, dakle projektovanje, stolarija, krov i instalacije, cijene se kreću u proseku od 600 do 800 EUR po m2, bez temelja, a sa gradnjom temelja i do 1.000 EUR po kvadratu, mada tu još uvijek nije uračunato ljetošnje poskupljenje građevinskog materijala, čije cijene dalje skaču iz nedelje u nedelju - kažu naši sagovornici.\nU Loghandhouse inače prave brvnare od sirove građe - drvo se isiječe, donese iz šume i ručno se skida kora i obrađuje balvan, a najviše se koriste jela i bor, iz Srbije.\n- Kad se brvnara sa krovnom konstrukcijom montira na temelju, najmanje pola godine, a najbolje godinu treba da odstoji i slegne se, da se balvani isuše, a tek posle se uvode instalacije i postavljaju prozori i vrata i krovni pokrivač - napominju, dodajući da svako ko nema strpljenja da sačeka da se proces sušenja i sleganja završi, rizikuje štetu u vidu crvotočine, reparacija i kraćeg trajanja brvnare.\n- Brvnare su, ako se rade kako treba, dugotrajne, a izolacija kod brvnare od oblica nije potrebna, jer debljina trupaca ljeti sprečava da se unutrašnjost pregrije, a zimi da se toplota gubi, pa tako smanjuje troškove grijanja. Osim toga, smola koju drvo odaje dobra je za disajne organe - kažu u Loghandhouse.\nOva ruska firma inače izrađuje i saune, koje su u Rusiji česte u brvnarama ili van njih, kao posebni objekti, ali kažu da u Srbiji do za sada nisu imali takve zahtjeve.\nDejan Marić ističe i da je prednost brvnare u odnosu na zidanu kuću, osim pomenutih cijena, i u tome što one mogu da se grade i zimi.\n- Baš se i preporučuje da brvnara prezimi složena kako bi se što bolje osušila - navodi vlasnik firme MaricCompany.\nTakođe ukazuje i na ekološku stranu brvnare, napominjući da je grijanje uglavnom na gas, drvo i sve više na solarnu energiju.\nInače, Marić se bavi i prepariranjem životinja i duborezom, što su svakako nezaobilazni detalji kada je u pitanju enterijersko opremanje brvnara, a njegova firma po narudžbini izrađuje i namještaj od punog drveta i kovanog gvožđa.


Na osnovu člana 14. Odluke o prodaji i davanju u zakup poslovnih prostorija ( “Službeni glasnik općine Jablanica” broj: 2/06, 2/07,1/17), a u vezi sa članom 2. Odluke o načinu korištenja poslovnih prostorija broj: 01-02-188/17 od 20.01.2017. godine, Općinski načelnik, objavljuje:\nDokumentaciju za prijavu možete naći na ovom linku.


Pjongjang: Denuklearizacija i sankcije ne idu zajedno\n/ Plus / Društvo / Pjongjang: Denuklearizacija i sankcije ne idu zajedno\nBHRT03.11.2018. u 13:57\nSjeverna Koreja upozorila je danas da bi mogla ponovo da aktivira državnu politiku jačanja nuklearnog arsenala, ukoliko Sjedinjene Ameročke Države (SAD) ne ukinu sankcije Pjongjangu.\nU saopštenju sjevernokorejskog Ministarstva vanjskih poslova ne pominje se prijetnja o eventualnom prekidu aktuelnih pregovora oko nuklearnog programa sa SAD.\nMeđutim, Pjongjang optužuje Vašington da nije ispunio obaveze koje su preuzeli sjevernokorejski lider Kim Džong-un (Kim Jong-un) i američki predsjednik Donald Tramp (Donald Trump) na samitu održanom u junu u Singapuru da će zajedno raditi na denuklearizaciji Korejskog poluostrva.\n“SAD vjeruju da će ponavljanje njihovih ‘sankcija i pritisaka’ dovesti do ‘denuklearizacije’. Ne možemo a da se ne nasmijemo tako glupavoj ideji. Poboljšavanje odnosa i sankcije nisu kompatibilni”, stoji u saopštenju.\nAmerički državni sekretar Majk Pompeo (Mike Pompeo) izjavio je juče kako planira da se tokom naredne sedmice sastane sa svojim sjevernokorejskim kolegom Kim Jong Čolom (Kim Jong-chol). On nije precizirao moguću lokaciju i datum sastanka.\n“Preostalo je još dosta posla, ali uvjeren sam da ćemo zadržati ekonomski pritisak sve dok sjevernokorejski lider ne ispuni obećanje dato predsjedniku Trampu”, rekao je Pompeo.