GEOPOLITIČKA BOMBA: Putinova odluka šokirala Zapad!\nApril 28, 2019 April 28, 2019 admin 0 Comments\nRAZMIŠLJAMO da dobijanje državljanstva Rusije po olakšanoj i ubrzanoj proceduri omogućimo ne samo stanovnicima Donjecke i Liganske Republike – izjavio je Vladimir Putin.\nPritom je precizirao: „Razmišljamo, zapravo, o mogućnosti da svim građanima Ukrajine omogućimo da pod istim uslovima zatraže i dobiju državljanstvo Ruske Federacije“.\nRuski lider ovu mogućnost – koja će sigurno izazvati uzbunu ne samo u Kijevu, nego i u Vašingtonu, Berlinu, Parizu, Londonu, Viljnusu, Rigi, Talinu i Varšavi – najavio na pres-konferenciji na kojoj je govorio o rezultatima svoje posete Kini.\nOtkrio je pritom da su računice pokazale da bi davanje državljanstva onima koji žive u Donbasu Rusiju u narednih nekoliko godina koštalo oko 100 milijardi rubalja i naglasio: „To za tako nešto nije neka prevelika suma“.\nPutin se osvrnuo i na probleme sa tranzitom ruskog gasa preko Ukrajine i ugovor o tome koji prestaje da važi naredne godine.\nPrvo je ukazao da Ukrajina, zato što iz političkih razloga ne želi da u potrebnim količinama kupuje gas od Rusije, `plavo gorivo` plaća znatno skuplje i još laže da je to „reversni gas“ koji dobija iz EU:\n„Ukrajina bi mogla dobijati od nas gas bar za četvrtinu jeftinije nego što ga nabavlja, a to ne čini iako životni standard njenog stanovništva katastrofalno pada. Kako i ne bi kada je cena grejanja poslednjih godina porasla 1400 odsto, a struje oko 1000 odsto. Sve uskoro može biti još i gore jer ako ne bude tranzita našeg gasa preko Ukrajine – neće biti ni snabdevanja gasom Ukrajine“.\nOvo poslednje je dodatno objasnio, rekavši:\n„U Kijevu govore o `reversnom gasu`, a toga nema. Tranzitni gasovod za Evropu još iz vremena SSSR ima krakove za snabdevanje Ukrajine. Oni preko tih krakova uzimaju gas, a `revers` je izmišljotina. Ali, zamislite da prestane naš tranzit gasa za Evropu preko Ukrajine… E, tada bi Ukrajina ostala bez gasa. Neka o ovome razmisle umesto što se prave ludi“.\n← Ne žele ruski gas, grade novi terminal na moru\nVUČIĆ DOLAZI U REPUBLIKU SRPSKU POČETKOM MAJA: Selaković najavio posetu predsednika! →\nRUSIJA „ZALEDILA“ ZAPAD: Ako želite rat, naši „KINDŽALI“ su spremni\nPutin: Da li su na američkom grbu ostale samo strele


Samyang 10mm f/2.8 ED AS NCS CS za Sony / Objektivi - Fotodiskont Beograd Srbija\nNaslovna Proizvodi Objektivi Samyang 10mm f/2.8 ED AS NCS CS za Sony\nSamyang 10mm f/2.8 ED AS NCS CS je ultraširokougaoni objektiv namenjen za Sony APS-C fotoaparate sa E bajonetom. Veliki maksimalni otvor blende od F/2.8 i upotreba specijalnih sočiva i premaza čine ovaj objektiv odličnim izborom za sve kojima je potreban širok ugao pri fotografisanju uz vrhunski kvalitet slike....\n43.107 RSD € 365 Prebaci u EUR\n45.262 RSD € 383\nSamyang 10mm f/2.8 ED AS NCS CS je ultraširokougaoni objektiv namenjen za Sony APS-C fotoaparate sa E bajonetom. Veliki maksimalni otvor blende od F/2.8 i upotreba specijalnih sočiva i premaza čine ovaj objektiv odličnim izborom za sve kojima je potreban širok ugao pri fotografisanju uz vrhunski kvalitet slike. Objektiv ne poseduje autofokus, izoštravanje se vrši ručno. Zonerica je integrisana a u kompletu se dobija torbica za nošenje objektiva.\nDimenzije (mm) 86 x 132.1\n7Artisans 12mm f/2.8 za Sony E\nCena sa popustom: 132.272 RSD


Putovanje kao izvor psihičkog zdravlja\nZdravstveni turizam je jedna od mnogobrojnih manifestacija sve veće tendencije globalnog povezivanja. Jasno je da svet teži da se ujedini, informacije se prenose sa jednog kraja planete na drugi, jednostavnije i brže, nego što smo samo pre sto godina mogli i sanjati.\nZahvaljujući avionskom saobraćaju, novim brzim kolima i sve boljim putevima, svet postaje globalno selo. Vesti iz dalekih krajeva dostupne su našem oku kroz špijunku web stranica, televizije i ostalih medija. Najveća vrednost globalnog zbližavanja je ipak u mogućnosti da uronimo u egzotične, tajanstvene svetove i zakoračimo svojim stopalom na nepristupačna mesta, pa makar i samo na ono kratko vreme koje se zove odmor.\nNezaboravnost takvog iskustva i unutrašnje bogatstvo koje ono donosi, traju mnogo duže nego dani odsustva iz naše svakodnevnice. Mentalno zdravlje je izvor iz koga vučemo naša svakodnevna zadovoljstva i razloge življenja. Naše psihičko zdravlje određuje koliko ćemo biti zadovoljni životom, koliko ćemo u njemu uživati, a i koliko ćemo dugo živeti, jer je ono usko povezano sa našim fizičkim zdravljem.\nMentalno zdravlje nekad ne dolazi samo od sebe, već moramo da se izborimo za njega. Ono nije samo uslov za postizanje drugih ciljeva, već i sam cilj kome težimo. Kada govorimo o tome šta to znači biti psihički zdrav i čemu mi težimo, stručnjaci u oblasti mentalnog zdravlja su izdvojili zadovoljstvo samim sobom, stepen uživanja u životu, osećaj da smo ostvarili sebe i da smo povezani sa drugima kao njegove najbitnije odrednice. Koliko ste vi mentalno zdravi?\nSetite se još, gde se osećate živi i budni, kada se osećate najviše aktivni, kako se čovek najlakše i neposredno povezuje sa drugima, otkrivajući istovremeno lepotu samog sebe u tuđim očima? Putovanja nas teraju da istražujemo novo, uzbudljivo, da ostvarujemo kontakt i otkrijemo sebe pod drugim svetlom. Takva iskustva izmeniće nas i obogatiti na način na koji ne možemo ni predvideti.\nA kada krenete na put, priželjkujte avanture, priželjkujte nova znanja i nova osećanja koja diraju duh i miluju telo, kako je govorio Konstantin Kavafi, pišući o Odisejevom putu za Itaku. Radost koju osećate kada koračate prvi put novim trgom, novom ulicom, kada udišete miris nepoznatih gradova, nemerljiva je. Ne požurujte svoj put, jer on je cilj sam za sebe, on je taj koji će vas učiniti bogatim kada se vratite. I kada krenete za Itaku, poželite sebi dug put.\nDa li putovanja donose stres?\nNeki ljudi preferiraju da se odmaraju kod kuće. Kada pomisle na prtljage, kofere, pogotovo ako putuju sa porodicom, a zatim pune aerodrome, zagušene puteve i čekanje na carini. Naručito od putovanja ljudi lako odustanu kada se sa tugom sete brda para koje se potroši za nekih 7 do 10 dana izabranog paket aranžmana. Da li su oni u pravu? Ko se više odmori, a ko se više umori, pitanje je kojima su se bavili mnogi. Koliko putovanja otklanjaju ili donose stres?\nŠta je stres, donekle se možemo dogovoriti, a donekle je različito za svakoga od nas. Stres, kaže literatura, je lični doživljaj da mi nismo dovoljno snažni i nemamo dovoljno kapaciteta da se izborimo sa situacijom koja se postavlja pred nas. U tom smislu i organizacija odmora i putovanja može biti stres. Imamo malo slobodnih dana i obično ograničen budžet, kako ih najbolje iskoristiti? Kako najbolje uklopiti svoje želje sa svojim mogućnostima? Svaka promena nekad nam teško pada i tera nas da joj se prilagodimo, pa i odlazak iz našeg okruženja i promena dnevnih navika. Da li posle putovanja u trošak treba da uračunamo i par poseta našem psihoterapeutu?\nMeđutim, istraživanja pokazuju da su se ljudi koji su otišli na aktivan odmor vratili orniji, boljeg raspoloženja, bolje spremnosti za rad i sa većom količinom energije naspram onih koji su uzeli odmor sa posla i nisu nigde otišli, već su se odmarali kod kuće.\nPokazalo se da putovanja pozitivno utiču na podizanje kvaliteteta življenja i celokupno psihičko i fizičko zdravlje. Zdravlje nije samo odsustvo bolesti, već i stanje fizičkog, mentalnog i socijalnog blagostanja. Telesno zdravlje podrazumeva izbor zdravog načina življenja kroz vežbanje, kretanje, zdravu ishranu i opuštanje. Aktivnostima u slobodnom vremenu čovek treba stimulirati svoje pozitivne snage (fizičke i duhovne), kroz aktivno opuštanje (a ne samo pasivan odmor).\nDakle, stres od putovanja i odmora je dobrodošao! Iako putovanja donose brige i stres, ovaj stres je oslobođen negativnog dejstva stresa na naš organizam, a sama promena i aktivnost deluju na nas lekovito. Imajte na umu i to da je stres začin života, kako je uočio Hans Selye. Bez njega, život bi bio bljutav i neukusan!\nStatistike pokazuju da je letenje najsigurniji način putovanja. Mnogo je sigurniji od putovanja automobilom ili autobusom. U godinu dana 19 miliona aviona se zaputi put neba, a u odnosu na taj broj, broj avionskih nesreća je veoma mali. Uprkos tome, aerofobija tj. strah od letenja je veoma rasprostranjen, počev od blage nelagodnosti do punih paničnih napada pri pomisli na ulazak u avion. Postavlja se pitanje zašto?\nLjudima je veoma bitno da osećaju da oni imaju kontrolu u situaciji. Iako dok vozite sopstveni auto, na vas utiče tako mnogo faktora koji mogu izazvati saobraćajnu nesreću i mogućnost da se ona desi je mnogo veća nego mogućnost avionske nesreće, činjenica da držite volan u svojim rukama deluje umirujuće. Predati kontrolu drugima je jedna od najtežih stvari u životu svakog čoveka. Strah od gubitka kontrole je sveprisutan, počev od problema poverenja predavanja svog zdravlja u ruke doktora, do izbegavanja da se zaljubimo i time izgubimo kontrolu nad svojim osećanjima. Predavanje svog života u ruke nekoj tamo automatizovanoj letilici koje nadgleda preopterećeni kontrolor leta, za koga je ona tačka na ekranu, deluje zastrašujuće na prvi pogled.\nProcena šanse za preživljavanje\nVeliki otpor izaziva i pomisao da i ako se nesreća dogodi, postoje šanse da je preživimo kada se radi o drugim vidovima transporta, jer smo, ako ništa "na majčici zemlji", dok šansa preživljavanja pada aviona deluje obeshrabrujuće i izaziva prirodno ogroman strah.\nStrah od zatvorenog prostora\nAvion predstavlja zatvoren prostor, što budi čitav dijapazon strahova, od iracionalnog straha od zatvorenog prostora, pa do realnih nepogodnosti. Iako u avionu postoji set za prvu pomoć, ipak avio kompanije nemaju ordinirajućeg lekara, čak ni na letovima koji traju po 24 sata ili duže. Pomisao da vam može pozliti u avionu je neugodna, iako je sasvim moguće da bi avion pre sleteo na prvi aerodrom i da biste bili zbrinuti ranije nego što bi hitna služba došla do vas kod kuće u saobraćajnom špicu. Pa, ipak iako je u pitanju zatvoren prostor i osećaj da jednostavno iz njega ne možete da izađete po sopstvenoj volji, racionalno, ne postoji mnogo neugodnosti koje ta činjenica može izazvati. Teško da je vredna panike pomisao da ste zaboravili kupiti svoju omiljenu čokoladicu, pa da ne možete slobodno izaći i učiniti to istog momenta. Ako ste, ipak zaboravili neke bitnije stvari, kao što su lekovi ili neophodan higijenski pribor, može se desiti da vam stjuardese u tome mogu pomoći.\nFizičke neugodnosti se mogu javiti tokom leta, pritisak i druge neprijatnosti. Ljudi koji su osetljivi mogu prenaglasiti osećaj ovih smetnji do veoma visokog nivoa anksioznosti. Ipak, većina letova danas su prijatni i ne izazivaju veće fizičke neprijatnosti.\nNaše emocije starije su od našeg razuma, a tu hijerarhiju teže je narušiti nego i hijerarhiju najstrožije vojne formacije. Naše znanje o tome da je naš strah neracionalan, neće mnogo uticati da se on i smanji. Pa šta nam onda preostaje?\nZa početak koju akciju treba da primenimo, zavisi od toga koliki je intenzitet našeg straha. Ako se plašite, a ipak uđete u avion, to znači da nemate fobiju od aviona, već samo fobijski strah. Prema intenzitetu svog straha, možete primeniti sledeće:\nAko je naš strah mali ili umeren:\nUtešna je sama pomisao da taj isti strah dele sa nama i milioni drugih ljudi na ovoj planeti. Poželjno će biti da se pripremimo za let.\nAnticipirate, tj. predvidite sve što vam može zatrebati.\nKupite unapred sve što vam je potrebno, ali i ono što vam može zatrebati u nepredviđenim situacijama.\nPonesite sa sobom i stvari koje vas zabavljaju kako biste mogli sebi skrenuti misli u slučaju da počne da vam se javlja blaga nelagodnost.\nKomunicirajte sa ljudima oko vas, ako vam prija, a ako ste pak tip koji ne voli mnogo da sluša svačiju priču, stavite to vašem susedu, jasno, ali ljubazno do znanja.\nUradite vežbe disanja.\nUradite fizičke vežbe relaksacije. Ako je dug let, sa vremena na vreme obavezno ustanite, protegnite se, uradite lagane vežbe.\nAko je vaš strah većeg intenziteta:\nObratite pažnju da ste obavili sve gore navedene korake, ali će vama biti korisni i dodatni koraci da ublažite svoj strah.\nAnalizirajte svoj strah. Probajte da razmislite šta je to što vas užasava. Šta je najgore što se po vama može dogoditi?\nAko je to gubitak kontrole, zapitajte se u kom to segmentu u vašem životu imate doživljaj da nemate kontrolu? Insistirajte na ovoj pomisli, nemojte olako odustati i zaključiti da vam je sve potaman.\nAko je to strah od smrti, jednostavno setite se da se vi i smrt nikada nećete susresti - jer kada vi jeste - smrt nije, a kada smrt jeste - vi niste. Mnogi ljudi tu pomisao drže kao utešnu. Takođe, recite sebi, da smrt niko ne može izbeći, da li ste danas prelazili ulicu i naleteo je na vas auto, ili što je mnogo manje verovatno srušio se vaš avion, život ne možemo živeti plašeći se od njega.\nAko je vaš strah veoma intenzivan i prerasta u paniku:\nPočnite sa prethodno opisanim koracima. Ako oni nisu dovoljni da vas ubace u avion, možete probati sa časicom alkohola ili pilulom za vožnju u konsultaciji sa vašim lekarom. Ako vaš strah i dalje probija kroz sve prethodno pomenuto, vrlo verovatno da će vam biti potrebna psihoterapija, kako bi se vaši strahovi sanirali.\nAko je vaš strah fobične prirode, on može biti simbolički, što se rešava kroz kontinuiranu analizu sa vašim psihoterapeutom. Razgovori u tom slučaju neće samo da vas oslobode straha od letenja, već će doprinetu porastu kvaliteta vašeg celokupnog života, kao i osećaj većeg uživanja i radosti.\nU slučaju da ste uspeli ući u avion i doputovali negde, ali je vaš strah toliko narastao da ne znate kako ćete se vratiti, potražite lokalnu psihoterapeutsku ordinaciju. Možete doći kod nas, ako se nalazite u Beogradu. Sa obzirom da ne postoje uslovi za kontinuiran rad, u tom slučaju prićićemo vašem problemu na praktičan i brz način njegovog rešavanja. Metoda primene u tom slučaju zove se sistematska desenzitizacija i obuhvata postepeno navikavanje na situaciju koja izaziva strah, sve dok strah potpuno ne iščezne. Rezultati ove metode su veoma efikasni i mogu se postići u izuzetno kratkom vremenskom periodu, ali se oni neće odnositi i na druge oblasti u vašem životu.\nI na kraju samo zamislite šta je to što vas čeka kad sletite. Verovatno je vredno truda. Prijatan let!\nI putnik i zavisnik (alkohol, droge i druge psihoaktivne supstance):\nAko ste zavisnik, a treba da putujete, možete obratiti pažnju na nekoliko stvari.\nSvaka promena sredine je šansa za ostavljanje zavisnosti! Pri fizičkom putovanju fizička kriza izazvana apstinencijom, može biti mnogo manja nego uobičajeno. Događaji i osećaji koje budi poseta novim mestima i stimulacija novim mirisima, bojama, zvucima utiču na to da vam je supstanca od koje ste zavisni manje potrebna. ISKORISTITE TO!\nAko niste odlučili da učinite svoj život podnošljivijim, a na duže staze znatno lepšim, onda bar vodite računa da sačuvate svoju glavu koliko možete. Ako ste intravenski zavisnik, nosite obavezno svoj špric i iglu, ne dozvolite da zbog 5 minuta nepromišljenosti obolite od neizlečivih bolesti.\nRaspitajte se o drogi koju ste nameravali da uzmete, o ljudima koji je prodaju. Verovatno znate i sami da droga na drugim geografskim područijima može biti jako drugačija od one na koju ste navikli. Ako ne znate koji je sastav droge koju uzimate, postoji mogućnost da odreagujete na neke od hemikalija u njoj ili da je njen postotak čistoće veći, što može dovesti do ogromnih zdravstvenih problema, čak i smrti ako je unesete u ISTOJ DOZI kao i uobičajeno. Uzmite manje, imaćete isti efekat.\nVodite računa da je šansa za OVERDOSE mnogo veća ako istu količinu droge uneste na mestu koje vam nije poznato i uobičajeno. Kada promenite vaše uobičajeno mesto, uvek unesite manju količinu supstance! Tako ćete i uštedeti novac.\nNemojte rizikovati da prenosite drogu preko granice, postoji ogromna šansa da budete uhvaćeni.\nAko na putovanje planirate da ponesete veću količinu droge, kako bi je rasporedili na više dana, računajte na svoju neuračunljivost! Velika je šansa da se nećete iskontrolisati i da ćete uzeti veće količine nego što ste želeli i planirali.\nPo iskustvima bivših korisnika droga, izmeštanje iz sredine je jedno od najlekovitijih činilaca kod odvikavanja. Vaš put može biti mnogo više od odlaska na odmor, može biti početak vašeg novog, kvalitetnijeg života. Uvek imajte na umu da depresija i loša osećanja koja vas obuzimaju neposredno nakon odvikavanja su samo prolazni period koji morate da izgurate, dok se vrata pravog života otvaraju tek kada svojim strpljenjem platite svoj put do njih.\nAko vam se javi želja da započnete sa lečenjem, obratite se lokalnoj bolnici za zavisnoti. Ako ste u Beogradu, možete doći kod nas. Biće vam ukazana sva nega koja vam je potrebna. Dajte sebi šansu za novi početak, ako vam je drugi u životu nisu dali.\nTekst pripremila: opšta bolnica "Bel medic"


Sanovnik - prema nedavnim otkrićima, snovi govore jezikom šifrovanih poruka a ovde ih možete dešifrovati > Savremena.me\nLjudi obično trećinu života prespavaju, spavanje istražuju ljudi širom sveta. Spavanje je prirodno stanje promenjenog stanja svesti. Spavanje i budućnost se redovno ciklički izmenjuju i jedan su od značajnih bioritmova. Ono što je za nas važno je da se snovi javljaju u REM fazi sna. Više o tome možete pogledati ovde. Čovek u toku noći sanja 4 do 5 puta u toku 20 minuta. San je lišen sanjačevog voljnog delovanja i u njemu je tek toliko svesnosti da bismo se sna mogli prisetiti. Zato se smatra da su snovi pojavni oblik nesvesnoga.\nŠto se tiče samih tumačenja i značenja snova, ljudi se istim bave još od najstarijih vremena. Pominje se čak i u starom zavetu gdje Josip tumači faraonove snove. Nauka danas smatra da sadržaj snova odražava slučajnu situaciju neuralnih krugova mozga, bilo radi spontanog izbijanja ili zbog delovanja okoline, te tendencije mozga da unese red u nepravilnoj aktivnosti. Psiholozi su bili dugo pod uticajem Freuda koje je smatrao da su snovi odraz potisnutih i podsvesnih želja i misli, te naročito seksualnih konflikata. Niz značenja snova u ovom online sanovniku preuzet je iz stogodišnjeg kalendara. Naravno dodana su i neka nova značenja poput sanjati kompjuter, mp3, mobilni telefon, sanjati modu, nove frizure, melodije za moblni, sanjati muziku, razne stvari vezane za muziku i estradu, video igrice, sportske događaje jer to su nove moderne stvari koje okružuju savremenog čoveka.\nMi smatramo da snovi stvarno prikazuju našu skrivenu podsvest, govore nam skrivene želje, uspostavljaju veze sa ljudima sa kojima smo mentalno povezani, da nam pokazuju osećaje koje ćemo uskoro iskusiti ili koje priželjkujemo da iskusimo, da nas upozoravaju na fizičko stanje našeg tela i jave nam mogući razvoj bolesti, da učine da se osećamo boljim i više vrednim, da omoguće samozaštitu samog sebe, da nas upozore na moguće komplekse i pomognu nam da se istih rešimo, da nam pomognu u rešavanju konflikata i unutrašnjih sukoba, da nam prikažu rešenja koja nismo mogli da primetimo dok smo budni zbog raznoraznih uticaja, umora i sl...\nNa kraju možemo preporučiti da sva značenja navedena u ovom sanovniku ne uzimate doslovno. Sami sebe najbolje poznajete i možete lako da zaključite šta je moguće, a šta nemoguće.\nPregledano: 6183 puta.\nIstorija džinsa i sve vrste farmerica\nUnikatni nakit Marije Vidović\nTačno je, ljubav ulazi na usta...\nPotpourri - napravite sami mirisni ugodjaj\nDom kao iz časopisa!\nMilanska izložba parfema Esxence 2011.\nKako se radi izlivanje noktiju?\nMobing ili emocionalno nasilje na radnom mestu


Žabaljska šećerana se ne gasi, stižu Francuzi – AGRO VESTI by agronews.rs\nHome Teme Agrobiznis Žabaljska šećerana se ne gasi, stižu Francuzi\nApr 28, 2013 | Agrobiznis, Investicije, Kompanije, Srbija, Teme, Tržište, Vesti\t|\nOn je potvrdio da je najozbiljniji kupac žabaljske i crvenačke šećerane francuska kompanija „Kristal union”.\n– Još sve nije završeno, ali je gotovo izvesno da će novi vlasnici tih dveju fabrika biti Francuzi. Ako bude tako, imaćemo mnogo bolju pespektivu i kada je reč o obezbeđivanju šćerne repe i plasmanu šećera jer je naš budući vlasnik najveći proizvođač šećera i bioetanola u Francuskoj i jedan od većih u Evropi – kazao je Petrović.\nPodsetimo, šećerane „Crvenka” i „Šajkaška” u Žablju su pod kapom grčkog „Helenik šugara”. U sastavu te, nacionalne grčke kompanije, je još pet šećerana u toj zemlji, od kojih dve ne rade. Grci već neko vreme prodaju „Helenik šugar”, a za jednog od najozbiljnijih kupaca doskora je važio Miodrag Kostić i njegova „MK-grupa”, odnosno „Sunoko” Međutim, po „Dnevnikovim” informacijama, Kostić nije dao dobru ponudu za grčku industriju šećera na nedavnom tenderu. Najbolje uslove ponudio je francuski „Kristal union”, kojeg Nacionalna poljoprivredna banka Grčke, koja poseduje većinski paket, to jest 82,3 odsto akcija „Helenika”, vidi kao najozbiljnijeg kupca. Naime, svetski internet-portali početkom ovog meseca preneli su informaciju da je Poljoprivredna banka Grčke odlučila da favorizovanim ponuđačem proglasi „Cristal Financiere„, kćerku-firmu „Cristal Union Societe Cooperative Agricole„\nKako se može videti na internet-sajtu „Kristal uniona„, ta kompanija prosečno godišnje proizvede 800.000 tona šećera, ali i 100.000 litara alkohola i etanola, kao i 150.000 peleta od pulpe slatkog korena.\nDirektor u „Helenik šugaru” Milan Petrović napominje da je od velikog značaja to što su crvenačkoj i žabaljskoj šećerani otvorena vrata jednog od najvećih evropskih proizvođača i što ulaze u takav sistem vlasništva, tehnologije i menaymenta.\nPomenimo i da je prinos šećera po hektaru, što je važno merilo, kod Francuza 14 tona po hektaru, dok je u Srbiji prosečno osam tona po hektaru, te se od novih vlasnika očekuje da će doneti novu tehnologiju i novu agrotehniku koja će doprineti povećanju hektarskog prinosa šećera.\nZasejali do 60.000 hektara repe\n– Setva šećerne repe je uglavnom završena, i ta biljka je u fazi nicanja – kazao je za naš list prof. dr Lazar Kovačev s novosadskog Instituta za ratarstvo i povrtarstvo.\nPo njegovim rečima, posejano je između 55.000 i 60.000 hektara, što ugovorenih, što takozvanih slobodnih površina. Lane smo, podsetimo, zsejali i preradili repu sa 70.000 hektara.\nKovačev kaže da je već bilo i presejavanja na nekim površinama, a da je uzrok tome pojava pokorice zbog kiše koja je padala u prethodnom periodu.\n– Preporuka ratarima je da svakodnevno obilaze useve i po potrebi zaštite i od korova i od štetočina, a naročito da vode računa o „repinoj pipi” – poručuje ovaj stručnjak.\nTags: crvenkahelenik šugarinvesticijekristal unionmilan petrovićšećeranatržištežabalj


AMD objavio Softverski Razvojni Paket za ubrzanje razvoja stereo 3D-a AMD objavio Softverski Razvojni Paket za ubrzanje razvoja stereo 3D-a – Personal magazin\nAMD objavio Softverski Razvojni Paket za ubrzanje razvoja stereo 3D-a\nAMD je danas objavio dostupnost AMD Četvoro-Baferskog SDK za AMD HD3D tehnologiju, nudeći vitalni alat programerima uključenim u razvoj novih impresivnih stereo 3D sposobnih igara. Takođe, novi pasivni i aktivni…\nAMD je danas objavio dostupnost AMD Četvoro-Baferskog SDK za AMD HD3D tehnologiju, nudeći vitalni alat programerima uključenim u razvoj novih impresivnih stereo 3D sposobnih igara. Takođe, novi pasivni i aktivni monitori iz Acer-a, LG-ja, Samsung-a, i Viewsonic-a su dodatno proširili ekosistem hardvera koji podržava AMD HD3D tehnologiju.\nSvi korisnici koji poseduju sledeći: AMD A-Series APU-ove, AMD Radeon™ HD 5000 ili HD 6000 HD3D-sposobne grafičke proizvode sada imaju još širi izbor u kreiranju njihovih 3D igračkih ili Blu-ray 3D sistema zahvaljujući Otvorenoj Stereo 3D inicijativi.\n“AMD HD3D tehnologija je dostigla kritičnu masu, sa sve većom podrškom igara, filmova, hardvera i softvera mnogih industriskih lidera,” tvrdi Met Skiner, korporativni potpredsednik i generalni menadžer, AMD Grafičke Divizije. “Dodavanje Četvoro-Baferskog SDK može pomoći mnogim programerima i partnerima da stereo 3D učine standardnim delom svih budućih igračkih naslova.”\nAMD Četvoro Baferski SDK\nVeliku ulogu u omogućavanju stereo 3D podrške igra sposobnost AMD grafičkog hardvera da radi sa četiri frejm bafera istovremeno. AMD Četvoro-Baferski SDK, dostupan na AMD Razvojnoj Stranici , je dizajniran da programerima igara i aplikacija pomogne u ubrzavaju razvoja podrške stereo 3D-u u njihovim naslovima.\nSDK pruža jasna uputstva kako implementirati podrušku za stereo 3D tako da se u njemu može uživati na širokom spektru velikog ekosistema monitora i stereo 3D naočara koji podržavaju AMD HD3D tehnologiju. Dodatno, četiri bafera mogu da se iskoriste za dodavanje prirodne podrške stereo 3D-u u video igrama i podržava DirectX® 9, 10 i 11.\nMonitor i 3D naočare\nRačunarski monitori sa podrškom za AMD HD3D tehnologiju već se isporučuju od strane nekoliko vodećih proizvođača, uključujući Acer, LG, Samsung i Viewsonic. Pristup stereo 3D-u varira od monitora do monitora, ali svi imaju sposobnost da omoguće impresivno stereo 3D iskustvo.\nNajnoviji monitori u AMD HD3D ekosistemu su Samsung Series7 i Series9 3D LED monitori, prvi monitori koji imaju implementaciju stereo 3D-a putem DisplayPort 1.1 tehnologije, omogućavajući punu rezoluciju i visokog broj frejmova u stero 3D igranju. SA750 i SA950 modeli imaju ugraćeni emiter za sinhronizaciju sa stereo 3D naočarima koje dolaze u svakom paketu. Svaki monitor takođe dolazi sa kopiom DDD TriDef 2D u 3D konverziskog softvera, kojim se omogućava stereo 3D iskustvo u stotinama PC igara i filmova. Dodavanjem HD3D-sposobne AMD Radeon HD 5000 ili HD 6000 serije grafičke kartice kupci mogu kreirati potpun stereo 3D sposoban sistem.\nKoristeći HDMI 1.4a ili DVI-DL konektore, Acer HS244HQ i HN274H, i Viewsonic V3D241WM-LED monitori pružaju stelarne stero 3D performanse koristeći tehnologiju aktivnog zatvaranja za sinhronizaciju 3D naočara sa monitorom. U svakom slučaju monitori dolaze sa 3D naočarima i konverziskim softverom.\nKada je reč o pasivnoj tehnologiji, LG D2342P pruža ubedljivo i impresivno stereo 3D iskustvo. Takođe, predstavlja veoma povoljnu osnovnu opciju kompatibilnu sa širokim spektrom pristupačnih i komfornih 3D naočara dostupnih od strane partnera HD3D ekosistema poput MARCHON, Oakley i RealD.\n“Kao jedan od vodećih sveckih proizvođača naočara, mi sa našom patentiranom inovativnom tehnologijom i izuzetnom HD3D optikom postavljamo smernice,” kaže Mark MekNab potpredsednik zabava i sportovi odeljenja u MARCHON 3D-u. “Kroz saradnju sa partnerima poput, AMD-a, mi našim kupcima nudimo izuzetan stereo 3D.”\nNa posletku, mnogi od stereo 3D televizora koji su sada u ponudi kompatibilni su sa AMD HD3D tehnologijom, i svim fanovima pružaju mogućnost 3D igranja i Blu-ray 3D prikaza u bilo kom miksu podržanog hardvera.\nAMD-ov focus na otvorene standarde pomera industriju napred\nAMD veruje da pristup otvorenog ekosistema pruža održivu platformu za razvoj i kupcima daje širok izbor pri kreiranju stereo 3D sistema kod kuće ili u kancelariji, kao i širok izbor igračkih naslova, uključujući DiRT 3 koji poseduje prirodno podršku za stereo 3D, “Dragon Age 2,” “F1 2010,” “World of Warcraft” kao i dolazeći “Deus Ex: Human Revolution.”\nU skladu sa svojom posvećenošću otvorenim standardima, AMD blisko sarađuje sa partnerima poput DDD i iZ3D, kako bi kupcima ponudili što veći izbor u stereo 3D igrama. Zajedno sa više od 25 godina u 3D poslu, DDD i iZ3D poseduju industrisku snagu i iskustvo, prikazano u njihovim najmodernijim Tridef i iZ3D softverskim paketima. Ove inovacije pomažu u smanjenju cene hardvera i softvera, omogućavajući širenje ove tehnologije među kupcima.\nAMD objavio Softverski Razvojni Paket za ubrzanje razvoja stereo 3D-a was last modified: August 19th, 2011 by Redakcija\n3D3D stereoAMDAMD HD3DSDK\nNajava Motorole Droid HD\nStiže nam HTC Pico


Blic Online | Bogataši praznih novčanika\nBogataši praznih novčanika Miroslav Zdravković, Makroekonomija.org\t| 25. 06. 2012. - 02:00h | Komentara: 20\nNajčitanije SADA: Ostale i važne vesti: Povezane teme: Komentar, Ekonomija, Miroslav Zdravković\nOstali komentari (20) Poslednji komentari\tRale\nSreda, 27. 06. 2012. 00:43h\nNiste razumeli ili niste hteli da razumete. Nigde nisam napisao da prodaju stanove ispod trzisne cene, vec sam napisao da se zbog opsteg osiromasenja trzisna vrednost strasno spusta, a to su dve sasvim razlicite stvari. O tome da li su stanovi oteti ovde nije tema rasprave. Dakle, ostavite po strani svoje privatne frustracije i nemojte kritikovati nesto sto nisam napisao.\nPonedeljak, 25. 06. 2012. 22:00h\nNeko ko zivi u stanu koji vredi nekoliko desetina hiljada eura, a kuka kako nema novca da plati racune je licemeran u najmanju ruku. Da li biste vi vozili recimo neki skupoceni dzip koji ste dobili za sitan novac i kukali kako nemate za benzin ili bi ste ga prodali? Mislim da ljudi ne zele da uzmu svoj zivot u svoje ruke vec cekaju da im neko resi probleme.\nPonedeljak, 25. 06. 2012. 21:45h\nPa niko ne kaze da prodaju stan ispod trzisne cene covece! Uostalom svi stanovi (osim malog broja izuzetaka) u predratnim zgradama su OTETI posle rata, a onda otkupljeni za sitne pare. I sad potomci otimaca ne zele da mrdnu iz centra vec traze beneficije kao sto su navikli unedogled! Klasicna zamena teza. Drustveni sistem se promenio, prilagodite se.\nPonedeljak, 25. 06. 2012. 21:35h\nOdlican komentar, ali zato sto niste u stranci nece te biti ni na TV, ali dobro je i preko ovog sajta da se cuje da ima u Srbiji sposobni i strucni ljudi !\nPonedeljak, 25. 06. 2012. 19:36h\n''Oni su posledica bagatelne preraspodele kroz otkup stanova po simboličnim cenama u vreme hiperinflacije.'' Najznačajnije pitanje koje će se postavljati sledećih godina (ovoj i budućim vladama) biće PRAVIČNO obeštećenje ljudima koji su takođe uplaćivali stambeni doprinos decenijama i ostali i bez stana i bez svog novca. Treba shvatiti da su SVI koji su uplaćivali doprinos SUVLASNICI na SVIM izgrađenim i podelljenim DRUŠTVENIM stanovima i da oni koji ih nisu dobili imaju pravo na povraćaj svog novca. To se može realizovati u roku od pet godina ili iz povećanih poreza za otkupljene stanove ili iz tog izvora i manjim delom iz državnog budžeta. OVO će ubuduće biti glavno pitanje na svim budućim izborima, jer je u pitanju armija od pola miliona oštećenih, odnosno nasamarenih ljudi (punoletnih, dakle birača).\nSport\tŠtampano izdanje\tBlic najnovije vesti\t09:05 14:36h\t"Depeche mode" večeras na Ušću: Vodič kroz šou godine\nPotrebno vam je da se malo osamite i napunite baterije.Budite u krugu najbližih i biće vam mnogo bolje. Posao ostavite po strani.Vreme je da u svom životu nešto preokrenete.


Naslovna Fudbal Evropska takmičenja Marko Gobeljić od crvenog na debiju do gola Bufonu i kapitenske trake!\nCrvena zvezda je za dve godine napravila transformaciju od tima koji ispada iz Evrope u sezoni kupanja do mečeva sa Livepulom, PSŽ-om, Napolijem, Arsenalom… A možda i najbolji primer te transformacije je Marko Gobeljić.\nMomak iz Kraljeva počeo je profesionalnu karijeru u sezoni 2010/11 u Slogi, a u toj sezoni je odigrao meč protiv Crvene zvezde u Kupu Srbije. S obzirom da je tih godina u Slogi Jovica Vasilić bio desni bek Gobeljić je uglavnom igrao na sredini terena i kao desno krilo, ali je već tada počeo da bude zamena i na desnom boku u odbrani.\nOSTALO JE JOŠ JEDNO KOLO U EVROPI! KLADI SE!\nKarijeru u Napretku u sezoni 2014/15 počeo je kao i onu u Zvezdi tri godine kasnije – ušao je sa klupe na mesto zadnjeg veznog. U prve dve sezone u Napretku igrao je uglavnom kao bek, a onda se u sezoni 2016/17 pomerio ka napred i igrao na poziciji desnog krila ili čak napadača!\nA onda je došla Crvena zvezda!\nNiko nije bio siguran šta Milojević planira sa Gobeljićem. Tim je bio potpuno nov i niko nije bio siguran gde ga Milojević vidi na terena. Na kraju je odgovor na to bio – svuda.\nAli nije dobro počelo. Crvena zvezda je igrala protiv Florijane u prvom meču kvalifikacija za Ligu Evrope, a u 73. minutu Marko Gobeljić je zamenio Rikardinja. Samo nekoliko minuta kasnije Gobeljić je zaradio crveni karton i karijera u crveno-belom nije mogla gore da počne.\nNo on je dokazao da se može računati na njega vrlo brzo. Dušan Anđelković i Milan Rodić nisu bili spremni da izdrže cele mečeve protiv prebogatih Rusa, a Gobeljić je ušao u oba meča i na najbitnijem meču za Zvezdu u prethodnih dvadesetak godina je dokazao da ga velika scena ne plaši.\nPOČELO JE SP ZA KLUBOVE! STAVI GA NA TIKET!\nU prvoj sezoni je uglavnom ulazio sa klupe, igrao je u centralnom delu veznog reda, na oba krila i na obe bekovske pozicije, a Milojević mu je najveće poverenje opet ukazao kada je bilo najbitnije. Startovao je na mestu levog beka u derbiju i videlo se koliko mu Milojević veruje.\nUčestvovao je u evropskoj jeseni, odigrao ukupno 36 mečeva, dao jedan gol, tri puta asistirao i ukupno je na terenu proveo 1,916 minuta.\nA onda je usledila tekuća sezona.\nKAKVA SE ZAPRAVO TRANSFORMACIJA DESILA?\nMarko Gobeljić je ove sezone već odigrao 1.952 minuta, što je već više nego prošle sezone. Postigao je šest golova, koji su redom bili atraktivni, a uz to je dodao tri asistencije.\nU Superligi je propustio samo meč sa Zemunom i ubedljivo je najstandardniji prvotimac Zvezde u domaćem takmičenju. U Kupu je odigrao oba meča, a moglo se naslutiti da ga čeka veća minutaža kada je na meč prvog kola protiv Dinama iz Vranja izašao sa kapitenskom trakom.\nOd tada ju je poneo još dva puta, a vrhunac poverenja u njega Vladan Milojević je iskazao u Ligi šampiona gde je počeo tri meča, a na jednom je odigrao pola sata.\nOve sezone Gobeljić ima mnogo više ofanzivne slobode, što je vratio Vladanu Milojeviću golovima i asistencijama. Često se nalazi jako visoko u napadima svog tima, što se protiv Juventusa kod gola i isplatilo.\nIako je protiv Napolija bio jedan od lošijih na terenu, a dva gola PSŽ-a su pala po njegovoj strani Marko Gobeljić je izuzetno napredovao u ovih godinu i po dana u Zvezdi. Vidi se i neverovatno samopouzdanje koje su mu doneli rezultati i golovi, pa smo protiv Juventusa videli i nekoliko sjajnih prodora po desnoj strani, pogotovo u 20-ak minuta dominacije Crvene zvezde u drugom poluvremenu.\nMarko Gobeljić više nije džoker sa klupe. Smirio je i svoj temperament i ne pravi neke nepotrebne faulove kao u prvoj sezoni u crveno-belom.\nKada Filip Stojković ili Milan Rodić ne igraju Vladan Milojević ne mora da brine, jer je Marko Gobeljić izrastao u igrača koji može da im parira i izazove ih u borbi za mesto u veznom redu. A i dalje sa njim na klupi Milojević ima priliku da ga po ulasku na teren iskoristi u velikom broju uloga.\nIgrač doveden iz Napretka za 100.000 evra prešao je put od rezerve i crvenog kartona na debiju do kapitenske trake i jednog od najstandardnijih u timu.\nJoš samo jedan cilj nije ostvario, a to je reprezentacija. Je li vreme za to?\nPrethodni tekstANKETA: Matiranje Bufona ili neka bomba iz Superlige, koji je najbolji Gobeljićev gol? (VIDEO)\nSledeći tekstSrbija u D grupi sa Rusijom, Belorusijom i Belgijom, u Srbiji i Slovenija!\nAbe 13/12/18 10:17 At 13/12/18 10:17\nDa, najbolji je bio protiv juventusa? Kog bre juventusa, alko test za autora teksta.


24sata.info - Zaev posjetio "Idrizovo": Stidim se što sam premijer zemlje s ovakvim zatvorima\nZaev posjetio "Idrizovo": Stidim se što sam premijer zemlje s ovakvim zatvorima\nAutor T. C. 11. 09. 2017. • 15:26\nPremijer Makedonije Zoran Zaev posjetio je danas Kazneno-popravni dom Idrizovo u Skoplju, gdje se i sam uvjerio i osudio izuzetno loše uslove najvećeg zatvora u Makedoniji.\n"Stidim se što sam premijer jedne zemlje gdje su zatvori izvan svih standarda čovječnosti i socijalnog aspekta života pojedinaca koji su osuđeni i izdržavaju kaznu", rekao je Zaev koji je zatvor posjetio na poziv Ombudsmana i Helsinškog odbora za ljudska prava Makedonije.\nIstakao je da se u zatvoru nalazi više zatvorenika nego što standardi dozvoljavaju, a zbog ovakvih uslova, premijer Makedonije očekuje da će relevantne institucije pokrenuti raspravu i poduzeti određene mjere.\n"To samo po sebi pokazuje kakve posljedice povlači. Ovo je dodatni problem za osobe lošeg zdravstvenog stanja, a govorimo o zdravlju ljudi. Hrana je vjerovatno još jedan dodatni problem zbog samog broja. Ljudi govore da kako bi imali koliko-toliko redovan i kvalitetan obrok moraju dobijati pakete od kuće, dok jedan dio sprema sam u prostorijama zatvora", opisao je Zaev uslove u zatvoru.\nJedno od rješenja, kako je kazao, je zakon o amnestiji, o čemu se već raspravlja u makedonskoj javnosti.\n"Otvorićemo ovu raspravu pred institucijama koje mogu donijeti adekvatne odluke u skladu sa međunarodnom praksom", izjavio je makedonski premijer.\nDodao je da su vlada i parlament spremni iznaći brzo rješenje za izuzetno loše i nehumane uslove u zatvorima.\nNajveći zatvor u Makedoniji, bio je predmet istraživanja Odbora za sprječavanje torture Vijeća Evrope, koji je u svom izvještaju osudio nehumane uslove u ovom zatvoru.


Zapis iz Berlina (18): Ulica – Suština pasijansa™\nI kao što pomenuh više puta, ja insistiram na tome da se u gradovima krećem i van turističkih zona: to je jedini način da osetim duh života u gradu. Da vidim lica ljudi, da vidim njihove reakcije na svakodnevno iskušenje kretanja ulicom, da im čujem glasove dok razgovaraju, pa čak i ako ih ne razumem. Jednom kad osetite taj mizanscen, lakše vam je da prepoznate razlike u načinu života na raznim mestima. Recimo: u Berlinu se ljudi kreću brže nego u Beču, ali red nije ništa manji (eventualno, možda se razlikuje za onu blesavu naviku Bečlija da na eskalatorima u metrou stoje isključivo sasvim desno, kolika god da je gužva). Intervali zelenog svetla u prometnim raskrsnicama su povoljniji za pešake u Berlinu, ali ćete ipak videti ponekog nervoznog pešaka da pretrči na crveno, dok u Beču toga nema (a u Rimu jedan krene na crveno, a svi krenu za njim i zakrče saobraćaj kao da semafora nema).\nNo, osim naravi ljudi, ulica odaje i nasleđe svakodnevnog života. Isključivo hodajući ulicama tokom dužeg vremena možete odgovoriti sebi na pitanje “kako ljudi ovde zaista žive?”…\nNa primer, možete se zapitati šta piše na onoj zastavi na balkonu.\nU jednoj sasvim običnoj ulici u Kreutzbergu izbrojao sam šest kafića, pravilno raspoređenih na stotinjak metara. Bila je subota, prvi vikend lepog vremena posle hladnih dana odocnelog proleća i nalaženje mesta radi pauze za kafu je predstavljalo izazov.\nA na uličnoj vašar-pijaci u Neuköllnu, u neposrednom komšiluku stana u kojem smo boravili, lik svira hardi-gardi i usput mi čita misli. Da li mi je sunce udarilo u glavu, pa sam utripovao da sam upravo zamislio ili je stvarno tako bilo – iskreno, ne znam – tek pomislio sam na “Scarborrough Fair” (ne engleski narodnjak, nego verziju od Simona i Garfunkela) i čas kasnije, lik je zaista počeo da svira tu pesmu.\nJedna sasvim obična ulica u Neuköllnu.\nOvaj baja je proizvodio toliko nepodnošljive neartikulisane zvukove iz usne harmonike da je mene bila sramota što sam ikada svirao usnjak (davno beše), ali genotipski osećaj za ritam je odradio posao: lupao je u te bongose kao da ne postoji sutra i kao da će njima uspeti da sruši ostatke zida pored kojih je sedeo.\nI ideš tako avenijom Under den Linden, kad nalete džalorija od tridesetak čudno obučenih, nasmejanih ljudi.\nIli sediš na Alexanderplatzu i kuliraš dok se gospođa ne vrati iz neke prodavnice krpica, kad proleti vozilo na kojem smer sedenja nije nužno i smer kretanja.\nNe vredi igrati igru živaca sa ovim ljudima-skulpturama. Jednom sam pet minuta stajao i čekao lika da se pomeri i nisam izdržao. A ovde svako ima svoju ćasu za sitniš. Kad sam ubacio pola evra u njenu ćasu, napravila mi je predstavu laganih kretnji od desetak sekundi, dok se opet nije ukipila. A lik se nije ni pomerio. Vešta stvar: verovatno indukuju nagon da platiš i drugome da se malo mrda. Imao sam akutni napad okrutnosti i odlučio sam da on ne mora uopšte da se pomera.\nIzlozi delikatesnih radnji i porodičnih restorančića uveče dobijaju neke tople tonove koji su potpuno neodoljivi. Ovde smo jeli odličan falafel i druge andrmolje levantske kuhinje.\nNadomak Berlinerdoma i Altes Museuma, lik pravi predstavu: maže valjkom štamparsku boju preko poklopca uličnog šahta, a potom pažljivo slaže majicu da bi otisnuo zanimljivu sliku. Nisam ga pitao pošto prodaje majice, verovatno su skupe k’o đavo, a kvalitet tkanine nije ulivao poverenje. No, posle toga sam drugačije gledao na poklopce šahtova po gradu…\nNajviši dometi turističkog kiča u Berlinu su dostignuti na koti Checkpoint Charlie, koja je u vreme podeljenog grada bila jedini granični prelaz u Berlinu.\nI još jedna “živa skulptura”: ova cura se nije toliko trudila da svoju predstavu nadomak Bundestaga učini nepokretnom, ali je izgledala veoma sugestivno.\nNe znam šta ovoliki broj mladih Turaka radi na Alexanderplatzu – verovatno čekaju posao, mada je ovo slikano kasno popodne, pa možda samo gluvare da ne bi bili kod kuće, u prenaseljenim stanovima – ali mi je palo na pamet da nemački svakako nije najfrekventniji jezik koji ćete čuti na ovom vrlo prometnom saobraćajnom čvoru Berlina. Elem, Nemci ćute i idu svojim putem. Ovi momci… Količina buke koju proizvode svojim usnim dupljama prevazilazi dobar ukus, a to važi i za kvalifikaciju te slike, od koje se s mukom uzdržavam.\nEvropa se vozi biciklovima: što veći grad, to bolja bici-infrastruktura. Biciklističke staze ili barem trake postoje po celom gradu. Bicikle je dozvoljeno voziti po pešačkim zonama. Digresija: nedavno je u Kikindi obeležena evropska biciklistička ruta broj taj i taj. Ispod table na ulazu pešačke zone je napisan zahtev da se siđe sa bicikla i ide pešice.\nNe mogu da kažem “nema više”, jer ja nisam sklon laganju – ima jošte oho-ho – ali treba imati meru. Ovom pričicom završavam prikaz svoje prve šetnje po Berlinu, gradu u koji sam stigao sa tačno 25 godina zakašnjenja u odnosu na prvobitni plan. Sad valja nastaviti sa krckanjem tog starog plana, kojem vreme nije naudilo, nego ga je čak učvrstilo, dok ne napravimo krug po Evropi. Kako vreme prolazi, sve mi se manje hoće u Pariz, a sve više u Kopenhagen, ali nećemo sad o tome. Svrbi me da preletim preko Bare, ako baš hoćete da znate. Mislim, zabole me patka za Ameriku, ali Njujork bi valjalo videti za života.\nAuthor GrbaPosted on 4.6.2016. 9.8.2018. Categories Foto beleške, PutovanjaTags beli svet, Berlin, fotka u podne, gradovi\n5 komentara na temu “Zapis iz Berlina (18): Ulica”\n6.6.2016. at 11:50\nHvala na zapisima.\n6.6.2016. at 16:03\nMolim 🙂 Ovde je naročito lako reći “i drugi put”, jer je odavno doneta odluka da nam to ne bude poslednje putovanje u Berlin…\n7.6.2016. at 08:40\nMislim da bi voleo videti tvoje zapise i sa nekih drugih mesta. Svidela mi se putopisna crta. Nisam skoro ništa znao o Berlinu, a posle čitanja i gledanja sam poželeo i ja da idem tamo.\n7.6.2016. at 10:12\nOvo je ugodan kompliment 😀 Hvala.\nPutopisna crta i jeste ključna ideja mojih foto-tura. Ovde kačim uglavnom sveže priče, kada je takva tema, a nešto slično sam (u većem gabaritu) radio kroz foto-albume na fejZbuku, pa me potraži tamo. Istina, baš sam oko Berlina zakazao, jer od 5-6 planiranih albuma odande, objavio sam samo dva — količina posla me je sprečila da se pozabavim bolje… Zasad.\n7.6.2016. at 13:39\nNisam na Fejsbuku, ako imaš neke albume koje je moguće videti bez registrovanja, rado bih ih pogledao.\nPrethodno Prethodni prilog: In memoriam: Muhammad Ali (1942-2016)\nSledeće Sledeći prilog: Без иједне речи: цајтнот


Objavljeno: 03 Mart 2021\nZakazana 2. REDOVNA sjednica Općinskog vijeća Travnik, koja će se održati 10. 03. 2021. godine (SRIJEDA), u 10ºº sati, u Centru za kulturu Općine Travnik.\nObjavljeno: 28 Februar 2021\nSvojim sugrađanima, u povodu Dana nezavisnosti Bosne i Hercegovine, načelnik Općine Travnik, Admir Hadžiemrić i predsjedavajuća Općinskog vijeća, Vlatka Lovrinović, upućuju iskrene čestitke uz želju da prosperitetnost naše, nezavisne i suverene države skupa gradimo radi budućnosti novih generacija.\nOmladinska banka Travnik poziva mlade da pišu projekte i mikrobiznise od 15.02. do 09.03.2020. godine do 14 sati.\nDana 23.02. 2021. godine u Kabinetu načelnika Općine održana je sjednica na kojoj je izvršeno konstituisanje Kolegija Općinskog vijeća Travnik. Sjednici Kolegija prisustvovali su svi članovi Kolegija saglasno Poslovniku o radu Općinskog vijeća i općinski načelnik.\nU Travniku je, uz mjere zaštite od pojave pandemije COVID-19, održana redovna sjednica Koordinacionog odbora sindikalnih organizacija organa uprave u SBK/KSB. Na sjednici su razmatrani izvještaji o radu sindikalnih organizacija u 2020. godini, a prisutni su upoznati sa potpisivanjem sporazuma o produženju primjene Kolektivnog ugovora i ostalim aktuelnim temama iz djelatnosti sindikata.\nU okviru obilježavanja Dana općine Travnik i ove godine 21.marta biće organizovana besplatna vjenčanja.\nNačelnik Općine Travnik Admir Hadžiemrić je danas(srijeda 03.02.2021) bio domaćin sastanka kojem su prisustvovali načelnici Općina: Busovača, Asim Mekić, Vitez,Boris Marjanović i Novi Travnik, Stjepan Dujo.\nProjekat EU4AGRI - okvirni raspored poziva za podnošenje prijedloga za dodjelu finansijskih sredstava\nSindikalni odbor općine Travnik održao izvještajnu sjednicu\nSprovođenje studije organizacije saobraćaja u Bosanskoj ulici\nKonstituisano Općinsko vijeće Travnik\nStranica 14 od 245


Džomić: U Temeljnom ugovoru nema ništa sporno - 12.06.2021, Sputnik Srbija\nDžomić: U Temeljnom ugovoru nema ništa sporno\nU Temeljnom ugovoru nema ništa sporno, sve je usklađeno sa zakonom, tvrdi otac Velibor Džmoć i ističe da SPC u Crnoj Gori tim ugovorom samo traži ista prava kao... 12.06.2021, Sputnik Srbija\nPosle javno plasiranih pravno neutemeljenih i potpuno neosnovanih teza i ideja određenih, kako navodi, pravnih savetnika i konstituenata izvršne vlasti o ”ratifikaciji” Temeljnog ugovora između SPC i Crne Gore, Džomić, koji je bio neposredno uključen u njegovu izradu, ističe da posle svega javnost, ipak, treba da zna da je na Predlogu temeljnog ugovora radilo 10 pravnika - pet iz vlade i pet iz Crkve.Ističe i da se Ugovorom ne zabranjuju rad i delovanje bilo koje verske zajednice, pa ni nekih nevladinih organizacija koje se u javnosti prikazuju kao verske zajednice.Kao sporan je, navodi, istaknut ”jedan deo preambule” i to zbog, kako se tvrdi, ”istorijske konotacije koja može da zabrine jedan deo građana”.Taj član, koji se navodi kao sporan, Džomić objašnjava, propisuje uknjižbu neupisanih nepokretnosti na Mitropoliju i eparhije kojima pripadaju."Navedena odredba se tiče prvog katastarskog upisa i to samo u nekoliko katastarskih opština na severu Crne Gore u kojima još uvek nije završen geodetski premer i prvi upis svojinskih prava na osnovu zakona", kaže Džomić.Napominje da ni u ovom slučaju nema nikakvog ”monopola za SPC”.Džomić i za član 10 Ugovora, koji se takođe navodi kao sporan, a koji govori o verskim praznicima, ističe da nikome iz Crkve nije palo na pamet da verske praznike ugovorom proglasi za državne.Ni tu, dakle, nema nikakvog ”monopola za SPC”, piše Džomić i kao primer navodi pripadnike muhamedanske vere, kojima je takvim ugovorom sa Islamskom zajednicom u Crnoj Gori priznato pravo da se ”zaposlenima kod poslodavca omogući u skladu sa aktima poslodavca mogućnost korišćenja odmora u toku radnog vremena radi ispoljavanja verske molitve koja se vrši petkom ”Džuma namaz”.Džomić konstatuje da, ako ne mogu da se ugovorom uvaže verske specifičnosti, onda ugovori države sa crkvama i verskim zajednicama nemaju nikakvog smisla.Ipak, ističe, mora da kaže da su “besmislene tlapnje o navodnoj obavezi da se Temeljni ugovor usvoji na vladi pre zaključivanja”, jer nije predviđeno ni Poslovnikom vlade.Pravnim savetnicima sugeriše da pročitaju Bečku konvenciju o ugovornom pravu.“Temeljni ugovor između Crne Gore i Srpske pravoslavne crkve nije međunarodni ugovor, a odnos Crne Gore i Srpske Pravoslavne Crkve nije međunarodni odnos u smislu važećih pravnih akata. Pametnome dosta”, zaključio je Džomić u autorskom tekstu za podgorički portal IN4S.Pročitajte još:\nvesti, svet, temeljni ugovor, velibor džomić, crna gora, region\n15:59 12.06.2021 (Osveženo: 04:05 26.08.2021)\nU Temeljnom ugovoru nema ništa sporno, sve je usklađeno sa zakonom, tvrdi otac Velibor Džmoć i ističe da SPC u Crnoj Gori tim ugovorom samo traži ista prava kao i druge verske zajednice.\nPosle javno plasiranih pravno neutemeljenih i potpuno neosnovanih teza i ideja određenih, kako navodi, pravnih savetnika i konstituenata izvršne vlasti o ”ratifikaciji” Temeljnog ugovora između SPC i Crne Gore, Džomić, koji je bio neposredno uključen u njegovu izradu, ističe da posle svega javnost, ipak, treba da zna da je na Predlogu temeljnog ugovora radilo 10 pravnika - pet iz vlade i pet iz Crkve.\n”Istorijska konotacija” u preambuli ugovora uopšte ne predstavlja novost, niti, pak, "monopol SPC”, navodi Džomić i ukazuje da je član 7 tog predloga napisan još 2012., kada je dostavljen tadašnjoj vladi.\nTaj član, koji se navodi kao sporan, Džomić objašnjava, propisuje uknjižbu neupisanih nepokretnosti na Mitropoliju i eparhije kojima pripadaju.\n"Navedena odredba se tiče prvog katastarskog upisa i to samo u nekoliko katastarskih opština na severu Crne Gore u kojima još uvek nije završen geodetski premer i prvi upis svojinskih prava na osnovu zakona", kaže Džomić.\nDžomić i za član 10 Ugovora, koji se takođe navodi kao sporan, a koji govori o verskim praznicima, ističe da nikome iz Crkve nije palo na pamet da verske praznike ugovorom proglasi za državne.\nCilj je da se, upravo uvažavajući pravoslavne vernike, za tri velika i važna pravoslavna verska praznika - Svetoga Savu, Svetoga Vasilija Ostroškog i Svetog Petra Cetinjskog - pravoslavnim vernicima omoguće, onoliko koliko je to moguće kao i u slučaju drugih, zakonom propisanih, praznika, neradni dani radi zadovoljenja njihovih verskih potreba.\nNi tu, dakle, nema nikakvog ”monopola za SPC”, piše Džomić i kao primer navodi pripadnike muhamedanske vere, kojima je takvim ugovorom sa Islamskom zajednicom u Crnoj Gori priznato pravo da se ”zaposlenima kod poslodavca omogući u skladu sa aktima poslodavca mogućnost korišćenja odmora u toku radnog vremena radi ispoljavanja verske molitve koja se vrši petkom ”Džuma namaz”.\nDžomić konstatuje da, ako ne mogu da se ugovorom uvaže verske specifičnosti, onda ugovori države sa crkvama i verskim zajednicama nemaju nikakvog smisla.\nNaveo je da nije na njemu da nagađa da li u ovom trenutku nadležni predstavnik države Crne Gore hoće ili neće da potpiše Temeljni ugovor sa SPC.\n“Temeljni ugovor između Crne Gore i Srpske pravoslavne crkve nije međunarodni ugovor, a odnos Crne Gore i Srpske Pravoslavne Crkve nije međunarodni odnos u smislu važećih pravnih akata. Pametnome dosta”, zaključio je Džomić u autorskom tekstu za podgorički portal IN4S.


Potpisan sporazum o normalizaciji odnosa EU i Kube - Sputnjik Srbija\n17:55 11.03.2016 Preuzmite kraći link\nEvropska unija i Kuba potpisale su sporazum o normalizaciji odnosa, prenosi Rojters i navodi da se time utire put da evropski blok od 28 članica uspostavi punu ekonomsku saradnju i pruži pomoć tom karipskom ostrvu pod vlašću komunista.\nKubanski ministar spoljnih poslova Bruno Rodriges i visoka predstavnica EU za spoljnu politiku i bezbednost Federika Mogerini prisustvovali su ceremoniji potpisivanja sporazuma u Havani.\n„Ovo je istorijski dan za naše bilateralne odnose“, rekla je Mogerinijeva.\nSporazum, koji je usledio nakon otopljavanja odnosa Kube i SAD, moraju da ratifikuju vlade svih država–članica EU i Kube.\nHavana, odnosi, sporazum, Kuba


Vesti online / Sport / Fudbal / Stanojević: Hrabro do prve pobede!\nStanojević: Hrabro do prve pobede!\nTrener fudbalera Partizana Aleksandar Stanojević najavljuje da će njegova ekipa igrati izrazito napadački protiv Brage i da će uspehom smatrati samo pobedu u četvrtom kolu Lige šampiona.\n"Spremni dočekujemo sutrašnju utakmicu, u kojoj ćemo imati priliku da zabeležimo prvu pobedu u Ligi šampiona. Uprava kluba nam nije nametnula imperativ pobede, ali imaćemo pun stadion, igraćemo u ofanzivnom stilu i razmišljaćemo samo o pobedi", izjavio je Stanojević na konferenciji za novinare u Beogradu.\nU prošlom kolu grupe H portugalska ekipa je na svom terenu slavila sa 2:0 protiv "crno-belih".\n"Očekujem težu utakmicu nego tamo, jer mi sutra moramo da rizikujemo, a oni se odlično transformišu iz odbrane u napad. Igraćemo hrabro i mnogo, mnogo ofanzivnije nego u Bragi", istakao je trener Partizana i rekao da bi bio zadovoljan i pobedom od 1:0.\nStanojević je dodao da je svestan da i navijači i javnost traže pobedu od njegove ekipe.\n"Drago mi je da ljudi veruju u nas. U dosadašnjem toku Lige šampiona igrali smo egal protiv svih ekipa. Čim neko očekuje nešto od vas, znači da ste se u prošlosti već pokazali", zaključio je Stanojević.\nKapiten "crno-belih" Mladen Krstajić rekao je da je ekipa svesna šanse koja joj se pruža protiv Brage.\n"Očekuje nas težak meč. U poslednje vreme smo podigli formu, igramo bolje i brže. I u Bragi smo ostavili dobar utisak, iako smo tada izgubili. Nadam se da ćemo sutra doći do pobede uz pun stadion. Igrači su svesni šta se sve očekuje od njih. Moramo da budemo obazrivi u defanzivi, mirni i skoncentrisati. Svaki igrač mora da se stavi u svrhu ekipe", izjavio je Krstajić.\nIskusni Saša Ilić veruje da bi pobeda u Ligi šampiona, u duelu sa Bragom, bila istorijska.\n''Zabeležili bismo prva tri istorijska boda u LŠ i širom otvorili vrata proleća u Evropi. Imamo šansu da ostvarimo san, a ja kažem u svoje i u ime mojih saigrača, da ćemo ostaviti srce na terenu'. Uzdamo se i u ''Grobare''. Da navijanje u najmanju ruku bude kao protiv Arsenala. Mora da grmi sve, jer Braga prvi put igra u LŠ. Ne verujem da su njihovi igrači do sada imali prilike osete takvu atmosferu. Mi ne smemo da jurnemo u napad, jer Portugalci imaju ekstremno brze fudbalere i kontre. Moramo da budemo pametni i strpljivi'', zaključio je zamenik kapitena Partizana.\nZa razliku od Saše Ilića, Milan Smiljanić smatra da Bragu treba slomiti odmah na startu.\n"Krenućemo furiozno, kao protiv Arsenala. Probacćemo da damo gol u prvih 15 minuta. Iskoristićemo ''uragansku'' podršku sa tribina i probati da damo taj rani gol'', rekao je ''Lola''.\nUtakmica četvrtog kola grupe H Partizan - Braga igra se sutra od 20.45 na stadionu u Humskoj. U drugoj sutrašnjoj utakmici u Donjecku se sastaju Šahtjor i Arsenal.


DESET i više nego dovoljnih razloga da odmah pojedete trešnje! | Život | Prva\n25.05.2018. - 10:00h


Rezultati ŠRK 'Moslavac' ostvareni proteklog vikenda\nGeneracija dječaka 1998. godišta i mlađih proteklog je vikenda bila domaćin u školsko- sportskoj dvorani Čazma ekipi RK Gorica. Igralo se 2. kolo 2. HRKL, te nakon korektne borbe, uz malo nedostatak sportskog iskustva, ali i sportske sreće, popovačka je ekipa upisala i drugi ovosezonski poraz, u ovom trenutku protiv boljeg protivnika, a koji se i prošle sezone borio za sam vrh poretka u ligi.\n"Ne treba očajavati, jer uz naporan rad i više utakmica u nogama, pozitivni rezultati će sigurno doći. Ne treba zaboraviti da je većina igrača ekipe dječaka 1998. godište imala igračku pauzu od otprilike 3 godine, tako da samo treba imati strpljenja i vjere u pošteno vraćanje uloženog truda na treninzima"- ističu iz ŠRK Moslavac.\nDjevojčice 2002. godište i mlađe igrale su prijateljsku trening utakmicu u Križu protiv generacije djevojčica 2000. godišta i mlađih ekipe ŽRK Trnina iz Križa. Naporni treninzi i dosljednost u provođenju ideja i taktičkih zamisli trenera Igora Gajskog, pokazuju rezultate i vjeru u činjenicu da je pred nama jedna uspješna sezona. "Djevojčice su dokazale da se mogu nositi i sa fizički i iskustveno superiornijim protivnicima"- kažu iz Kluba.\nSljedećeg vikenda, u nedjelju, 25. listopada, ekipa dječaka 1998.godište i mlađih ŠRK Moslavca igraju u Dugom Selu 3. kolo 2. HRKL protiv ekipe RK Dugo Selo, dok djevojčice generacije 2002. godište i mlađe u subotu, 24. listopada putuju u Garešnicu kao domaćini na odigravanje 2.kruga MŽL. Djevojčice ŠRK Moslavca Popovača igraju protiv ekipa Zaprešić i Bistra, te očekuju nove dvije uvjerljive pobjede, obzirom na dosadašnje rezultate i realan odnos kvaliteta.\n"Ovom prilikom ŠRK Moslavac Popovača zahvaljuje svim volonterima koji pomažu u radu kluba, a posebno treba naglasiti naše liječnike doc. dr. sc. Tija Žarković Palijan, dr. med. i dr. Gojko Ivandića, koji svoje znanje i svoje vrijeme nesebično daju na raspolaganje klubu"- poručuju iz Kluba.


Гурманска тема | Page 2 | FOSS Forum | Free and Opensource Serbia\n#21 Vlad, 07.12.2018\nJa ne mogu da ocenim šta je ovo na slici, ovo prvo mi deluje kao neko zivo meso a ovo dole kao piletina !?\n#22 Commander, 07.12.2018\nMa ovo neki bosanski lonac u mesnom obliku. :X\n#23 Сплинтер, 08.12.2018\nPiše na slici da je kupus - podvarak sa projom - i sa mesom piletinom - nije živo meso. Mada ide lepo uz belo vince.\n#24 Vlad, 08.12.2018\nСплинтер, Dragan, Jocix and 1 other person like this.\nPffff odalji sledeći put kad slikaš\nŽena moja pre nedelju dana pravila 2x za redom podvarak... oba puta smo se složili da bi trebali podvarak da jedemo bar 7x nedeljno\n#25 Commander, 08.12.2018\nDragan, Jocix and Vlad like this.\nLjudi, sanjao sam sinoć, da sam postao vegan... Ubio me Bog, ako to nije bio najgori košmar (komšar, Dragan Jove Torbica, Državni posao) u mom životu.\n#26 Jocix, 08.12.2018\nVlad and Dragan like this.\nDimljene svinjske butkice\nKuvane 4 sata, dok ne krene meso da otpada samo sa koske. Bacite kozu i kosti psima napolju. I jedna mala tajna, obavezno iz svake koske izvucite kostanu srz, toliko je mekana i ukusna posle ovoliko kuvanja.\nMeso raskomadajte. Napravite sos: tegla rena, kajmak (nemam proverenog seljaka pa kupujem u supermarketima Ala Kajmak) i pavlaka za kuvanje. Sve to pomesate i stavite u rernu da se zapece.\nZaboravio sam da slikam na kraju kad je sve bilo gotovo, mnogo smo bili gladni\nVodu u kojoj se kuvala butkica ne bacajte vec u njoj skuvajte povrce (ja sam danas u toj vodi kuvao krompir, celer i sargarepu).\n#27 marecare, 16.12.2018\nmracni covek, Сплинтер, Vlad and 3 others like this.\n#28 Dragan, 16.12.2018\nОмашио си професију . Што је то добро кад имаш неког у кући ко воли да кува.\n#29 Prizma, 16.12.2018\nСвака ташта таквог зета чека!\n#30 Сплинтер, 20.12.2018\n@marecare oženi me Šalu na stranu, baš imaš šmeka i volje za kuvanjem\n#31 zen, 20.12.2018


Crkvena zvona - poreklo | Forum Krstarice\nCrkvena zvona - poreklo\n15.02.2011. u 08:51 - Crkvena zvona - poreklo\nPoreklo crkvenih zvona je iz Irske, tacnije iz irskih manastira. pre toga se u Grckoj kao poziv na molitvu koristio semantron\nRec ”campana”, koja je vec u ranom Srednjem veku oznacavala crkvena zvona pojavljuje se prvi put 515. godine u jednom pismu djakona Ferrandusa.\n"Liber Pontificalis" kazuje da je papa Stefan II. (752-757) uz crkvu svetog Petra u Rimu podigao zvonik sa tri zvona (campanae).\nRec clocca (fr. cloche, nem. Glocke, eng. clock) potekla je od irske reci "clog", u Rusiji je rec za zvono "kolokol" potekla od ove reci.\nU Rusiji i ostalim pravoslavnim zemljama zvona su dosla sa zapada o cemu svedoci i rec u crkvenoslovenskom za zvono "kampan" od latinskog "campana".\nOstalo je zabelezeno da je Papa Kalikst III 1456 naredio vonjavu crkvenih zvona u Nandorfehervaru (Beogradu) kao ohrabrenje protiv Turaka.\n15.02.2011. u 15:26 - Crkvena zvona - poreklo\nZvona su poznavali i najprimitivniji narodi, kao i visoke civilizacije. Jedno od najstarijih zvona pronadjeno je u Ninivi (grad na obali reke Tigris, pominje se 3000 godine pre Hrista). U antickoj Grckoj zvona su sluzila za davanje znaka za uzbunu, a u starom Rimu za sazivanje naroda u hram na pogreb i sl. Zvona se pominju i u Bibliji. Drevni hriscani nisu mogli da koriste zvona zato sto su bili proganjani, pa su glasnici obavestavali vernike gde ce se odrzati bogosluzenje. Kad je Crkva, posle Milanskog ukaza 313. godine, dobila slobodu javnog ispovedanja vere, trebalo je necim javno pozivati vernike u hramove. Po ugledu na Judeje (4. knj. Mojs. 29. 1; 3. knj. Mojs. 23. 24) vernici su sazivani trubom, ali i drvenim maljicama kojima se klepalo na kapije hriscana. Mnogo kasnije su za objavljivanje bogosluzenja i najvaznijih delova u toku same sluzbe, na Istoku koriscene daske od tvrdog drveta i metalne ploce.\nPrva zvona koja se pominju u Istocnoj Crkvi su ona koja je mletacki duzd 852. godine poslao na poklon vizantijskom caru Mihailu III. Car je naredio da se ta zvona postave na crkvu Svete Sofije u Carigradu. Tek od 12. veka zvona upotrebljavaju sve pravoslavne crkve, upotpunjujuci lepotu bogosluzenja, sazivajuci vernike, podsecajuci ih da je vreme sluzbi Bozjoj. Na Zapadu su zvona u upotrebi vec u sedmom veku. Zvono iz Kelnskog muzeja liveno je oko 613. godine.\nDa bi se zvona jasno i daleko cula, podizani su zvonici. Poznat je “Ivan Velikoj” zvonik u Kremlju, visok 90 metara.\n»udesan je zvuk zvona. Bruj njihov u hram poziva, uznosi, pozdravlja, vaskrsnju radost javlja, slavi, brani, ispraca, gradonosne oblake razgoni, a sve slaveci Gospoda.\nMalo je do danas sacuvanih starih zvona, jer su Turci prvo zvona skidali, da utihne hram, da mu iscupaju jezik.\nZvona su bila najglasnija i uvek su prva stradala. Ali hramovi nisu zanemeli, opet su se pojavila drvena klepala i vernici su se sabirali na sluzbu Bozju.\nKako je koja vojska prolazila ovom nasom nesrecnom zemljom, tako su zvona stradala, isto kao i narod i crkve. Ali cim se zazeleni trava na zgaristima i narod se vrati iz zbegova, podizane su crkve i livena zvona.\nJos su Turci bili na Kalemegdanu kad je knjaz Milos naredio da se na Sabornu crkvu postavi zvono. Kad je zazvonilo, ljudi su plakali od srece, znali su da je Turcima odzvonilo.\nGlas zvona nije glas obicnog instrumenta. On nas potresa, zove, iscekuje, stize do dna duse, ka visinama i Bogu se penje uznoseci molitve vernih i odozgo se spusta kao ohrabrenje, nada ili sam glas Bozji.\nOpcinjena pricom o zvonima, zamisljala sam kroz sta su sve prolazile generacije zvonolivaca Popovica da tajnu sacuvaju i ne podlegnu zapadnom uticaju, jer, mnogo je kod nas zvona koja su livena brze i jeftinije na Zapadu, ali se pri tom zaboravlja jedna “sitnica”. To nisu pravoslavna zvona, najpre po tome sto se tamo po zapadnom obredu osvesta sav materijal, pa onda i gotovo zvono.\nNeki misle da to i nije neki veliki problem, a zaboravljaju osnovno: ne moze majka tudjim glasom da se javlja.\nZvona koja se ovako liju, na starinski nacin, javljaju se pravim glasom i medju drugima se raspoznaju “kao nevesta medju svatovima."\nNadam se da neces zameriti na video prilogu.Volim zvuk crkvenih zvona.\n16.02.2011. u 17:23 - Crkvena zvona - poreklo\nPoreklo crkvenih zvona je iz Irske, tacnije iz irskih manastira. pre toga se u Grckoj kao poziv na molitvu koristio semantron.\nКолико је ово тачно, у смислу да се баш проширило звоно из Ирске, а не само тренд?\nДа појасним разлику звона и тренда. На пример, ако се на подручју Европе и Средоземља нигде није користило звоно ни у паганско доба, па да се из Ирске проширило звоно као изум на све стране, то је ширење звона. А ако је свугде већ било добро познато шта је звоно и било коришћено у паганским храмовима, само није било имплементирано у хришћанство и ником није пало на памет да може и то да се уради, а та идеја је кренула из Ирске, онда говоримо о ширењу тренда.\nОво питам јер се звоно у религиозне и обредне сврхе користи широм света. На пример, цео Средњи и Далеки Исток, Индија, Тибет, Кина, Јапан, Индокина... тамо и будистички и хиндуистички храмови имају звонике и звонаре већ хиљадама година (и са спољним, и са унутрашњим клатном).


Posao : 21 - 40 od 238\nPravnik\tPočinje: 14. Januar\nAldebaran d.o.o., Beograd ističe: 29. Januar\nKnjigovođa\tPočinje: 14. Januar\nProfesor razredne nastave\tPočinje: 14. Januar\nPredškolska ustanova “HAPPY KIDS”, Beograd ističe: 20. Januar\nVaspitač (m/ž)\tPočinje: 14. Januar\nMedicinska sestra - vaspitač\tPočinje: 14. Januar\nСарадник за дигитални маркетинг и графички дизајн\tPočinje: 11. Januar\nPredškolska ustanova “HAPPY KIDS”, Beograd ističe: 18. Januar\nKurir u kurirskoj službi - Beograd\tPočinje: 11. Januar\nD Express d.o.o., Beograd ističe: 10. Februar\nMagacioner u kurirskoj službi - Beograd\tPočinje: 11. Januar\nAdministrator\tPočinje: 11. Januar\nHermi neprimetni gromobrani d.o.o., Beograd ističe: 10. Februar\nReferent za incoming (receptivni) turizam\tPočinje: 11. Januar\nOmnipromet d.o.o., Beograd ističe: 25. Januar\nŠanker, Kuvar\tPočinje: 11. Januar\nSUR Papa Joe, Beograd ističe: 10. Februar\nLice za bezbednost i zdravlje na radu\tPočinje: 11. Januar\nGradina d.o.o., Beograd ističe: 10. Februar\nKomercijalista prodaje, Magacinski radnik\tPočinje: 11. Januar\nFeromax d.o.o., Beograd ističe: 10. Februar\nDostavljač pizza\tPočinje: 11. Januar\nTop Service BGD d.o.o., Beograd ističe: 26. Januar\nAnimator/ka, Konobar/ica - šanker/ica\tPočinje: 11. Januar\nIgraonica Toy And Joy, Beograd ističe: 26. Januar\nPizza majstor (m/ž)\tPočinje: 11. Januar\nPizzeria Botako, Beograd ističe: 26. Januar\nKuvar/ica\tPočinje: 11. Januar\nFizički radnici za selidbe\tPočinje: 10. Januar\nAgencija za selidbe Stošić, Beograd ističe: 9. Februar\nTrgovac u maloprodaji okova za nameštaj (m/ž)\tPočinje: 10. Januar\nAgacija d.o.o., Beograd ističe: 25. Januar\nFrigomehaničari, Limari, Pomoćni radnici\tPočinje: 10. Januar\nEco Source, Beograd ističe: 8. Februar


TUGA U HRVATSKOJ: Preminuo vojnik ranjen u napadu na vozilo HV-a u Afganistanu | Slobodna Bosna\nTUGA U HRVATSKOJ: Preminuo vojnik ranjen u napadu na vozilo HV-a u Afganistanu\nMinistarstvo obrane Hrvatske navodi da je poginulom vojniku nakon stradavanja pružena maksimalna medicinska pomoć u američkoj bolnici u Bagramu\nJedan od trojice hrvatskih vojnika koji su jutros ranjeni u Afganistanu, oko podneva je preminuo od ozljeda zadobivenih u napadu na vozilo Hrvatske vojske (HV) u Kabulu, priopćilo je Ministarstvo obrane RH.\nRiječ je o pripadniku specijalnih snaga, J.B. rođenom 1992. godine koji je u Afganistanu bio angažiran na poslovima savjetovanja i mentoriranja Afganistanskih sigurnosnih snaga, javlja Hina.\nKRVOPROLIĆE U AFGANISTANU: Potpredsjednik države izbjegao atentat, dvije osobe poginule...\nŠOKANTNA TVRDNJA PRAVNOG EKSPERTA FARISA VEHABOVIĆA: "Ustavni sud BiH je donosio diskriminatorske odluke!"\nNESREĆA KOD PRIJEDORA: Audijem udario u kuću, vozač u bolnici


Okolina | NISSAN\nProizvodnja automobila koji štite okolinu\nBudući da su nam prirodni resursi ograničeni, Nissanov cilj je da unaprijedi proizvodne standarde kako bi smo smanjili otpad.\nNissan UK i Španija: 90% recikliranja\nU Velikoj Britaniji i Španiji ulažemo velike napore kako bi smo recikliranjem, ponovnom upotrebom i obnovom maksimalno smanjili gubitke. Rezultat je jasan: Nissan je već dostigao stopu recikliranja od 90% u fabrikama koje proizvode laka privredna i putnička vozila. Nastavak napora za poboljšanje stopa recikliranja je u planu u svim Nissanovim fabrikama.\nNaše fabrike u UK-u i Španiji su uvele 1998. normu ISO 14001, međunarodni standard upravljanja okolinom pri proizvodnji automobila.\nNjima se određuju ciljevi poboljšanja kontrole emisija u vodi, vazduhu i kopnu, efikasnog iskorištavanja energije i stalno smanjenje efekta na okolinu.\nToliko volimo vjetrenjače da ih imamo cijelu zbirku. Imamo, na primjer onu u NMUK-u. Generisanjem obnovljive energije emisija ugljen dioksida u fabrikama smanjena je za više od 3000 tona u godini.\nOktobra 2005. NMUK je postavio šest turbina na vjetar od 660 kW i njima počeo da generiše struju. Rezultati? Možda nisu vidljivi, ali svakako se mogu osjetiti:\n- generisana energija je jednaka energiji potrebnoj za 1800 engleskih domaćinstava;\n- emisija CO2 je smanjena za 3300 tona u godini;\n- projekt je pokrio 18% ciljanog iznosa obnovljive energije u lokalnoj zajednici;\n- primili smo uz to nagradu u Kampanji za zaštitu ruralne Britanije;\n- a vjetrenjače su služile za aktivnost s lokalnom zajednicom i potporu obrazovanju inženjera.\nŠtedimo energiju u Španiji\nSvjesna važnosti efikasne upotrebe prirodnih resursa, Nissanova fabrika u Španjiji trajno radi na smanjenju potrošnje energije, materijala i vode, kao i količine otpada.\nOd kraja marta 2007. Nissan Motor Ibérica koristi obnovljivu energiju.:\n- U fabrikama Zona Franca i Avila su postavljene fotonaponske ćelije koje proizvode struju;\n- a u fabrici u Avili vodu greju solarne ploče.\n(Nije vam jasno kako to koristi ljudima? Na primjer, ploče stvaraju 33% energije koja se iskoristi u kupatilima lakirnice).\nU godini će se tako uštedjeti 1,400.000 kWh, što bi na godišnjem nivou moralo smanjiti emisiju CO2 za 317 tona.\nProizvodimo efikasno, u skladu sa prirodom\nNissan teži da tokom cijelog životnog vijeka automobila smanjuje otpad i da proizvodi kvalitetne, sigurne automobile prilagođene okolini. Drugim riječima, jednim okom pratimo proizvodnju, a drugim prirodu. I to već od faze dizajniranja automobila.\nPostupanje s dotrajalim vozilima\nSva dotrajala vozila (ELV - end-of-life vehicles) sadrže materijal koji se može reciklirati pa s njima postupamo u skladu sa zahtijevima evropske direktive o takvim vozilima.\nNajprije ispuštamo sve tečnosti: kočino ulje, motorno ulje, prijenosno ulje. Pažljivo ih sakupljamo i posebno čuvamo do obrade u specijalizovanim reciklažnim postrojenjima. Tako izbjegavamo opasnost da zatruju tlo, vodu i vazduh.\nVelika količina dijelova vozila se može ponovno iskoristiti. Nakon rastavljanja, te dijelove očistimo i provjerimo i uskladištimo dok ih ne iskoristimo u drugim Nissanovim automobilima.\nDa bi sve išlo lakše (i brže), služimo se standardizovanim alatima. Smanjujemo količinu potrebne opreme, označavamo plastične dijelove i stalno unapređujemo tehnička rješenja za rastavljanje.\nNaposljetku, očišćeno se vozilo drobi i rezultat drobljenja se razvrstava prema materijalu (metal, plastika itd.). Dobijeni materijali se mogu reciklirati u nove dijelove ili u druge svrhe.\nOlakšavanje zbrinjavanja dotrajalih vozila\nPri reciklažnim aktivnostima nam pomaže Međunarodni informacijski sistem za rastavljanje vozila (IDIS), razvijen u saradnji sa 21 proizvođačem automobila. Posredstvom IDIS-a, Nissan daje podatke o nemetalnim materijalima, dijelovima i informacije vlasnicima reciklažnih postrojenja. Više informacija možete naći na adresi www.idis2.com.\nDotrajala vozila, šta je to?\nŠta se podrazumijeva pod dotrajalim vozilom?\nNišta ne traje viječno, čak ni Nissanovi automobili. Kad dođe vrijeme, svi odlaze u penziju. Ali to ne znači da su bezvrijedni. Svako dotrajalo vozilo sadrži vrijedne materijale (čelik, lake metale, legure, aluminijum, bakar, cink itd.) koji se mogu reciklisati i ponovno upotrebiti.\nEvropska zakonska regulativa o dotrajalim vozilima\nEvropska unija donijela je 2000. Direktivu o dotrajalim vozilima (ELV-ima). Svaka zemlja članica je bila dužna da je uvrsti u vlastite propise. Svrha direktive je smanjiti otpad koji ostaje iza dotrajalih vozila radi zaštite tla, vode i vazduha kako bi se vozila budućih generacija mogla potpunije reciklisati.\nPostoje jasno određeni ciljevi reciklisanja kako bi dotrajala vozila bila prilagođenija okolni. U novim automobilima je ograničena primjena čelika, žive, kadmiuma i heksavalentnog hroma. Materijali koji se mogu reciklisati moraju biti označeni kako bi se mogli lakše prepoznati.\nNova vozila će ubuduće morati prije izlaska na tržište da dokažu da se mogu reciklisati - bilo kao materijali ili kao energija.\nZakon o dotrajalim vozilima obuhvata sve vrste automobila, privrednih vozila, kamione teže od 3,5 t i autobuse sa više od devet sjedišta.\nŠta uraditi sa svojim automobilom?\nU Crnoj Gori postoji mreža reciklažnih postrojenja koja preuzimaju stara vozila od posljednjeg vlasnika. Ako se nađete u takvoj situaciji, svoj Nissan možete dovesti u centar za zbrinjavanje. Tamo ćete dobiti potvrdu o uništenju vozila. Njome ćete se lakše osloboditi bilo kakvih obaveza vezanih za vaš automobil.\nTehnički preduslovi prodaje Nissanovih vozila\nNovi evropski standardi\nU svih 27 zemalja Europske unije automobili prije prodaje moraju da zadovolje lokalne tehničke uslove. Razlog tome su povećanje saobraćajne sigurnosti, smanjenje potrošnje energije i zaštita okoline. Većina zemalja usklađenost s tim zahtjevima provjerava homologacijom tipa vozila - automobil se ocjenjuje s obzirom na propise o sigurnosti, buci i emisijama.\nU zemljama članicama EU, proizvođač automobila mora dokazati da novi model zadovoljava tehničke zahtjeve gotovo 60 tehničkih elemenata. Tek kad dobiju dozvolu, proizvođači automobila mogu da počnu da prodaju vozilo na tržištu EU. Ono potvrđuje da njihov proizvod zadovoljava tehničke norme.\nUz to, od 2008. proizvođači automobila su dužni da unaprijed pokažu kakav će učinak na okolinu vozilo imati na kraju svog radnog vijeka.\nCilj: 95-postotna obnovljivost\nDirektivom o recikliranju, ponovnoj upotrebi i obnovi koja govori o utjecaju na okolinu novih vozila, evropsko zakonodavstvo zahtijeva od proizvođača da ocijeni tehničke mogućnosti ponovne upotrebe, recikliranja i obnove energije iz materijala od kojih je automobil proizveden. Zbir ta tri činioca (obnovljivost) za nova vozila mora dostići 95 posto.\nUsklađenost na svakom koraku\nKad uvodi novo vozilo na evropsko tržište, Nissan mora da dokaže vlastima da vozilo može ostvariti obnovljivost od 95%. Zbog toga je Nissan u svim fazama osmišljavanja, razvoja i proizvodnje novog vozila uveo postupke kojima može osigurati da će ta obaveza za vozila namijenjena evropskom tržištu biti ispunjena.\nOblikovanje radi obnovljivosti\nObnova podrazumijeva dva glavna koncepta:\n- mogućnost recikliranja materijala iz automobilskih dijelova;\n- obnovu energije: mogućnost obnove elemenata vozila iskorištavanjem energije iz materijala (obnova energije sagorevanjem materijala).\nTokom razvojne faze Nissanovih automobila, računamo i povećavamo mogućnost obnove komponenata birajući najbolje materijale.\nPovećanje mogućnosti recikliranja\nU fazi oblikovanja naši konstruktori nastoje da povećaju mogućnost recikliranja i obnove Nissanovih automobila. Primjenom materijala koji se lako recikliraju, koristeći u što većoj mjeri jednake materijale i strukture, možemo ispuniti zakonske uslove.\nSlično, traženu stopu reciklabilnosti ostvarujemo razvitkom metoda rastavljanja koje štite okolinu već od faze konstrukcije, označavajući plastiku za recikliranje i primjenjujući nekombinovane materijale (mono-materijale).\nS Qashqaijem smo već dostigli stopu obnove od 95% recikliranjem metala, stakla, guma, tečnosti i maziva, ali i zamijenom i obnovom dijelova poput sjedišta, branika, instrument table, rezervoara vode i goriva i drugih elemenata.\nProizvodimo vozila koja su prilagođenija okolini\n… i na tome ne mislimo stati jer želimo što više smanjiti uticaj dotrajalih vozila na okolinu i ponuditi Nissanovim vozačima sigurnost i automobil koji štiti okolinu koji posmatraju kroz prozore.\nReciklisanje, obnova i ponovna upotreba\nCilj nam je da razvijemo automobile koje je lako reciklisati na kraju njihovog radnog ciklusa. Stoga, da bi smo sačuvali prirodne resurse, smanjili emisiju CO2 i na najmanju mjeru sveli količinu otpada, usredsredili smo se na reciklisanje, obnovu i ponovno iskorišćavanje automobila.\nIsti pristup u svim fazama\nReciklisati, obnoviti i ponovo upotrebiti nastojimo u svim fazama životnog ciklusa automobila (od oblikovanja preko proizvodnje i prodaje do servisa i uklanjanja).\nPri oblikovanju i razvoju, konstrukciju pokušavamo unaprijediti izborom materijala koji se lako recikliraju, što povećava mogućnost primjene recikliranih materijala i olakšava rastavljanje dijelova. Tokom proizvodnje cilj nam je smanjiti ili čak potpuno eliminisati otpad. U fazi prodaje i servisa, Nissanovi zastupnici poštuju zahtjeve okoline u svojim svakidašnjim aktivnostima. Tokom uklanjanja, dotrajala vozila se recikliraju i zbrinjavaju kako ne bi bilo otpada i kako bi se zaštitili vazduh, tlo i voda.\nNissan ispunjava evropske propise ugrađujući u svaki novi model sve više plastičnih dijelova. Reciklirani materijali moraju da zadovolje iste stroge zahtijeve u pogledu performansi, sigurnosti i trajnosti kao novi materijali.\nKoristimo reciklisane proizvode. Kad god možemo.\nU evropske automobile obično ugrađujemo oko 40 kg reciklisanih materijala. Tako nastojimo da zaštititimo prirodne resurse i smanjimo količinu otpada.\nU novim modelima je više od 50 dijelova izrađeno od reciklisane plastike. Takvi materijali imaju isti kvalitet i sastav kao nikad upotrebljeni materijali pa tako i funkcionišu.\nMislimo na kupce\nCilj nam je da proizvodimo automobile koji ispunjavaju vaša očekivanja i čuvaju okolinu. Cjelokupni Nissanov proces, od faze razvoja i oblikovanja, potpuno je posvijećen maksimalnom zadovoljstvu budućih vlasnika.


Srbin koga su Albanci prisvojili kao svog heroja: Ovo je priča o Skenderbegu i ostaviće vas bez teksta - Šajkača\nHome Istorija Srbin koga su Albanci prisvojili kao svog heroja: Ovo je priča o...\nBio je sin Ivana Kastriote koji počiva na Hilandaru\nNjegove vojničke podvige u 15. veku Mlečani su poredili sa Aleksandrom Velikim, a Albanci su ga otkrili tek u 19.veku.\nĐorđe (Đurađ) Kastriota, poznat u istoriji kao Skenderbeg, bio je jedna od najinteresantnijih ličnosti balkanske i uopšte evropske istorije druge polovine 15. veka, hrabar borac protiv osmanskih osvajača i islamizacije,Srbin koga su Albanci prisvojili kao svog nacionalnog heroja.\nKastriote su bili jedna od najvažnijih feudalnih porodica. Upravljali su područjima koja najvećim delom danas pripadaju Albaniji.O njihovom srpskom poreklu svedoče i dve povelje koje je izdao jedan od darodavaca Hilandara Ivan Kastriota Skenderbeg, otac Đorđa Skenderbega.\nSkenderbeg je, zatim, nastavio iscrpljujuću borbu sa Osmanlijama (opsada Kroje i Berata). Krajem 1467. godine oboleo je od malarije, a u januara 1468. godine umro je na mletačkoj teritoriji. Pretpostavlja se da je imao između 63 i 65 godina, što je za 15. vek i za život vojskovođe bilo dugovečno.\nI Ričardu Giru bila sumnjiva nezavisnost Kosova: Mora da tamo ima nešto, čim se tako jako bore za njega\nOd 1480. godine počinje rađanje mita o Skenderbegu. Martino Segono, katolički biskup iz Ulcinja, poredio ga je sa Aleksandrom Velikim. Biografija koju je 1508. godine napisao Marino Barleti donela je Skenderbegu još veću, evropsku popularnost. Albanci su tek krajem 19. veka, u periodu nacionalnog preporoda, otkrili Skenderbega i, kako nisu imali adekvatne ličnosti u srednjem veku, počeli su da ga uzdižu na nivo heroja svoje nacije.\nPrevious article(FOTO) Učeniku škola već dosadila: Reakcija na domaći zadatak je urnebesna\nNext articleBilo nekada, sada se pripoveda: Pre 80 godina Balkanci su u ovome bili prvi u Evropi


RTS :: Srbija na vezi - portreti: Milica Jotov\nRTS Svet Srbija na vezi - portreti: Milica Jotov\npetak, 11. maj 2018, 18:55\nSrbija na vezi - portreti: Milica Jotov\nSredinom 90-tih odlazi u Japan jer joj je suprug postao deo fudbalskog tima "Džef Junajted". Kada su u pitanju japanska kultura i narod, bila je to "ljubav na prvi pogled"! Japanci su joj govorili da je u prethodnom životu bila Japanka. Sa Srbijom na vezi, Milica Jotov.\nSvi zvezdaši, ali i oni koji to nisu, znaju da su crveno beli 90-tih bili na čelu Evrope i sveta. U ekipi koja je 8. decembra 1991. u Tokiju pobedila čileanski Kolo Kolo, bio je i Goran Vasilijević. Posle neverovatnog uspeha naših fudbalera, japanski klub Džef Junajted poziva Gorana u svoj tim. Sa njim u "Zemlju izlazećeg sunca" odlaze supruga Milica i sinovi.\nMilica je od početka bila zadivljena zemljom, kulturom i narodom. Priča nam da je zbog dece koja su krenula u obdanište morala što pre da se prilagodi tamošnjim običajima. Japanci su ih dočekali raširenih ruku, pomoć je bila neizmerna, ali su tiho i nenametljivo "zahtevali" da se integrišu u društvo...\nZašto za Japance kažu da su imitatori, šta je u osnovi njihovog radnog morala i da li možemo da ga razumemo, zašto je važna ceremonija čaja, šta je Harađuku stil, šta simbolizuje trešnjin cvet...\nPo povratku u Beograd Milica je za dve i po godine diplomirala Japanski jezik i književnost na Filološkom fakultetu gde danas predaje. Bili smo gosti na interaktivnim časovima...\nObičaje koje je usvojila u Japanu neguje i danas... Sa velikim entuzijazmom povezuje srpski i japanski narod kroz mnoge kulturne, sportske i edukativne manifestacije.\n1 Zavodljiva televizija - Kreatori serija: Lola Đukić i Novak Novakk\n2 Tri priče sa Dunava\n5 Nauka u pokretu: Nove tehnologije u obrazovanju, 2. deo\n5 Kulturna baština Srbije: Tara Nacionalni park\nKakvo trabunjanje Dobro ok Ruska "moc" Nacisti su voleli


WEB Programiranje - nedefinisana pravila igre ???\n[ http://www.elitesecurity.org/t477986 ]\n[ casperns2 @ 30.07.2014. 20:57 ] @\nPozdrav, skoro sam presao sa jave na web programiranje i moram podeliti sa vama moje misljenje.\nU javi konkretno koju sam ucio imao sam poprilicno jasna pravila sta se na koji nacin radi, moglo se na vise nacina ali u svakoj literaturi je pisalo kako sta treba dafinisati ili koje metode pozivati a naravno moglo se i na desetine drugih sporednih,sopstvenih nacina i metoda nesto uraditi ali znalo se kada koja kolekcija je najbolje da se upotrebi za koju situaciju, na koji nacin zapisivati koju vrstu podataka, kako raditi sa bazom, na koji nacin pronaci neki objekat ...\nZa pocetak HTML i CSS , tu kada nesto napises komplikovanije za jedan browser-u molis boga da ce i u drugom da bude tako.\nOnda dolaze dinamicki web sajtovi, imamo klijenta i server i na koji nacin vrsiti komunikaciju .... ko programira duze verovatno zna osnovna pravila kako sta uraditi na ispravni nacin ali neko ko pocinje sa web programiranjem ima mnogo opcija koje se spominju . Moze da bude html stranica koja ce preko json-a komunicirati sa servletima, moze da bude html kod preko JSP , mozemo u servletu napisati stranicu , mozemo preko <form> iz html-a slati podatke , pa onda u samim servletima da li koristiti sesije ako imamo bazu, da li koristiti ServletContext uopste posto nema svrhu ako imamo bazu... ???\nVremenom ce sigurno sve biti mnogo jasnije ali ne mogu da se otmem utisku je mnogo toga nedefinisano gde i pomocu cega pisati neki deo koda i sta radi u kom browser-u. Meni je Json najlogicni izbor za svaku komunikaciju izmedju html-a i servleta ako se samo deo stranice azurira , sesija za pracenje korisnika , baza podataka za sve podatke i cuvanje .... i onda kada naidje neki problem odem na internet po forumima da trazim resenje i onda pocnu da se spominju JSP , ServletContext , html kodovi u servletima ... naravno da se moraju znati jer ce mo se sigurno susretati sa takvim kodom i ja sam ih naucio ali ne vidim neku svrhu njihove upotrebe ili jos nisam dosao do tog dela...\nInace , svaki dan se i sami susrecemo da neke stranice ne izgledaju isto na svakom browser-u , jedan podrzava jedan nacin drugi neki drugi, sada sam se setio da trenutno i na poslu imamo par web sajtova koji su nam kao aplikacije i rade samo na odredjenim browser-ima a sajtovi su od velikih evropskih kompanija....\nA i kao da se sve te kompanije .. Google, mozila, opera i svi ostali browseri inate jedni drugima...\n[ deerbeer @ 30.07.2014. 21:16 ] @\nDobrodosao u HTML5 "standard"\n[ plus_minus @ 30.07.2014. 21:33 ] @\nMa uživaj čoveče, šta ti je? :) Pa ti nisi svestan koliko je sada stanje u web programiranju lepo.\nZamisli samo da dobar deo populacije koristi i dalje Internet Explorer 5.5 ili IE 6...\nTe neke sitnice koje si primetio povodom inaćenja, pa to je ništa.. :) Pesma! Ali najozbiljnije.\nSada, sve što praviš, gledaš da radi u Firefoxu, Chrome/chromiumu, Operi.\nAko radi u ff-u kako treba, radiće i u IE 10 i u IE11. (IE11 == Gecko, firefox)\n[ whitie2004 @ 31.07.2014. 09:01 ] @\nKao sto kolega rece - Ma uzivaj covece, jos ne vidis sta te tek ceka ....\nOsnovni savet: zaboravi desktop - misli samo na telefone i tablete! To podrazumeva mnogo memorije i potentne procesore. Transfer podataka nije problem. Pogledaj koliko podataka Yahoo ili Google drze kod klijenata. Kolicinu prenetih kilobajta vise niko ne meri. Mnogo toga se ucita unapred cisto preventive radi - uglavnom ti nece trebati...\nAli .... u zasedi ce te sacekati: geolociranje, akcelerometri, debilne kamerice, pipajuci ekrani, jos debilniji korisnici sa debelim prstima! A sve krsteno radi ili u nejtivu ili sa nekim hibridom. I jedno i drugo trazi mnoooogo znanja i iskustva.\nMada, i korisnici su mnogo produktivniji u nejtiv okruzenju - pripiti polumrak bucnog kafica.\n[ Shadowed @ 31.07.2014. 09:32 ] @\nplus_minus: (IE11 == Gecko, firefox)\n[ plus_minus @ 31.07.2014. 10:44 ] @\nDobro sam napisao. :) Ništa nemoj da te čudi.\nUpali IE11 i ... ne znam kako u .net ide to, ali u php:\nI dobiješ identifikaciju pretraživača.\nDon't call me IE\nIt looks like Internet Explorer 11 could be the best Internet Explorer yet by a long shot. By finally removing the evidence of past mistakes, Microsoft is ready to take a place amongst the standards-based browsers of today. Removing old features and adjusting the user-agent string to not be identified as Internet Explorer is a rather unique move to ensure that all sites that work today continue to work. If web applications are using feature detection instead of browser sniffing, then the code should just work with Internet Explorer 11. For servers that are sniffing the user-agent, users should still get a fully functional site because of Internet Explorer 11′s excellent standards support.\nJednom rečju, IE je konačno - kleknuo.\n[ Shadowed @ 31.07.2014. 10:54 ] @\nHeh, to sto se IE predstavlja kao gecko (ne da JE gecko nego da je KAO gecko) ne znaci da jeste. I dlaje koriste Trident engine.\n[ plus_minus @ 31.07.2014. 11:13 ] @\nTrident 7 je definitivno baziran na Gecko-u, što se i vidi kada uporediš sajtove. Ne moraš gomilu sajtova, samo one zadnje koje si pravio. Naravno da tu ima nekih izmena i prerada za Trident izdanje, recimo silverlight kompatibilnost, itd. Međutim, kada obratiš pažnju na css level3 efekte, Chrome i Opera renderuju onako kako su i do sad. IE11 odjednom renderuje identično kao i ff. Ono što ja prvo primećujem i gledam to je rendering fonta. Sva komplet css3 podrška koja postoji u FF-u, ista takva postoji i u IE. Možda IE dev tim kaska sa podrškom za novijim sitnicama koje se polako upumpavaju u novije verzije ff-a, jer šta ja znam, slabije ažuriraju kroz hotfix-ove itd, ali ..... poenta priče je da su css front-end horori iza nas. I to je ono najlepše i najbitnije. IE dev tim je rešio da se pridruži grupi normalnih pretraživača. Dakle, uskoro će da važi pravilo, da onaj ko bude 5rao i pljuvao kako mu u IE nešto ne radi, a 'vamo radi, ustvari sam ne zna da radi.\n[ Shadowed @ 31.07.2014. 13:07 ] @\nNe sporim da radi slicnije Gecko-u. Ma, neka bude i identicno. Poenta je da nije Gecko kao sto bi se dalo zakljuciti iz one poruke.\nInace, bas ja i ne radim puno sajtova, vise radim na vecim internim aplikacijama koje neretko bivaju IE-only (cak i IE6 only) :)\nDoduse, poslednjih pola godine se malo odmorih od web-a.\n[ plus_minus @ 31.07.2014. 13:53 ] @\nMa, neka bude i identicno.\nI ja kažem. Neka bude. Ne mora, al' neka bude! :D\nDa, nije Gecko, već je like Gecko. Ali, nije više ni MSIE ili Trident only. I definitivno prepisan od najboljeg.\nSad je nešto što smo svi hteli da bude - pismen i sposoban. Standardizovan. Ne štrči više.\nTo je mene mnogo obradovalo.\n[ Nemanja_666 @ 31.07.2014. 20:13 ] @\nZalost je jedino kad radi samo kako treba u IE-u.\n[Ovu poruku je menjao Nemanja_666 dana 31.07.2014. u 21:34 GMT+1]\n[ iglig @ 01.08.2014. 03:10 ] @\nBump za temu!\nPošto se i sam bavim ovom problematikom poslednjih godinu dana a nisam našao konkretan odgovor voleo bih da iskusniji programeri napišu svoja zapažanja kako danas pristupaju rešavanju ovih problema i koji način rada će preovladati u skorijoj budućnosti. Konkretno bih pitanje autora ove teme suzio na to koji je najbolji način kreiranja stranice i potonje komunikacije sa klijentom, uopšteno, a opet uzevši u obzir rastući trend migracije saobraćaja sa native aplikacija pisanih za mobilne platforme.\nMoje skromno mišljenje je da su se developeri većine spomenutih tehnologija trudili da njihov proizvod bude "full featured" iako za tim često nije bilo preke potrebe kako zbog već postojećih kvalitetnijih rešenja, tako i zbog zalaženja u teritoriju gde često nisu imali šta da traže, odnosno izbacivali su poluproizvode. Prvi primer je Java, o kojoj se diskutovalo u skorijoj temi. Ona priča "runs anywhere" je možda mogla da prođe pre 5 godina ali je sada zaboravljena kada je klijent u pitanju. To što par procenta klijenata mora da je vozi u lokalu zbog sigurnosnih rešenja pada u vodu kada se vidi da svi moderni pretraživači upozoravaju korisnika da je Java potencijalna opasnost i kada je po defaultu isključuju. Javu ME neću ni da spominjem i sada dolazimo do Jave EE koja je pored Androida jedini razlog zašto bi neko danas želeo da izdvoji dosta vremena za učenje ovog proširenog jezika.\n[ Shadowed @ 01.08.2014. 08:57 ] @\nKonkretno bih pitanje autora ove teme suzio na to koji je najbolji način kreiranja stranice i potonje komunikacije sa klijentom, uopšteno, a opet uzevši u obzir rastući trend migracije saobraćaja sa native aplikacija pisanih za mobilne platforme.\nNajbolji nacin je onaj koji najbolje odgovara zahtevima projekta.


Ovo su koraci u nezi kože koji će vam pomoći da stanete na put aknama | Buro 24/7\nOvo su koraci u nezi kože koji će vam pomoći da stanete na put aknama\nDonosimo vam savete britanskih dermatologa\nProcenjuje se da između 40 i 50% žena godina od 20 do 40 pate od nekog oblika akni ali se ovaj problem, iako u dramatičnom porastu kod odraslih, i dalje vezuje za tinejdžerske muke. Okidače je teško ustanoviti, oni se kreću od toga što smo više pod stresom i faktora ishrane pa sve do hormonskih promena pa je i jedinstveno rešenje teško pronaći. Kruži jako velik broj pogrešnih informacija - informacija od kojih se dermatolozi hvataju za glavu i zbog kojih često mrze internet i preparate za negu kože koji su puni parfema, svetlucavih čestica i teških ulja. Prva stvar koju Dr Sam Bunting govori svojim pacijentima jeste sledeće: "Negu kože svedite na najosnovnije i spremite se na period od tri meseca u toku kog ćete ponovo ovladati svojom kožom."\nAko stavimo na stranu prekomplikovane (i nepotrebne) rutine nege i proizvode koji iritiraju kožu, ko je glavni krivac? Za mnoge žene - to su hormoni. Velikom broju žena se u adolescenciji prepisuju kontraceptivne pilule koje one zatim uzimaju godinama. Kada jednog dana prestanu, hormoni postaju podložni prirodnim ciklusima u organizmu. "Ove hormonske promene u velikoj meri utiču na metabolizam kože i na proizvodnju sebuma", kaže Dr Barbara Kubicka, doktor estetske medicine i osnivačica Clinicbe. Pored toga, neka zdravstvena stanja čiji simptomi su zbog kontraceptivnih pilula bili naizgled pod kontrolom (poput sindroma policističnih jajnika) čine da telo počne da proizvodi previše testosterona, koji se kod 30% populacije manifestuje cističnim aknama. Tu su i trudnoća, porođaj i dojenje, što sve čini da hormoni jednostavno "polude". "Povrh svega ovoga", podseća nas Dr Kubicka, "treba uzeti u obzir i povećan nivo kortizola zato što stres direktno utiče na pojačano lučenje sebuma i remeti naš prirodan imunitet što može dovesti do upalnih procesa na koži. Kortizol je takođe razlog zbog kog je neophodna dovoljna količina sna. Njegov nivo je najviši ujutro i tokom dana se polako smanjuje da bi bio na nuli u toku sna. Ukoliko ne spavamo, ceo ovaj ciklus se potpuno poremeti."\nMleko i mlečni proizvodi takođe mogu igrati ulogu u pojavi akni. Dermatolog na klinici sk:n Dr Firas Al-Niaimi objašnjava kako "visok unos mleka i mlečnih proizvoda može stimulisati lojne žlezde što opet potencijalno dovodi do pojave akni." Protiv ovoga se možete boriti uzimanjem odgovarajućih probiotika pošto upalni procesi u organima za varenje imaju veliki uticaj na kožu", nastavlja Dr Al-Niaimi.\nU najvećem broju slučajeva akne se kod odraslih pojavljuju na donjoj trećini lica što se, slučajno, naziva "distribucija po principu hirurške maske". Ok, jasna nam je ironija. Kada zbog okolnosti u kojima se nalazimo nosite masku, budite svesni činjenice da se ispod nje stvara vlažnja, sparna sredina u kojoj bujaju bakterije i gljivice. Iz tog razloga je neophodno masku često menjati ili je prati svaki dan. Bukvalno kao donji veš.\nNEGA KOJA ĆE POMOĆI\nEFFACLAR GEL ZA ČIŠĆENJE LICA, LA ROCHE-POSAY\nCLEANANCE GEL ZA ČIŠĆENJE LICA, AVENE\n"Izuzetno je važno da koristite čistač koji je nekomedogen, a u ovom slučaju to znači da ne pravi penu, ne isušuje i ne začepljuje pore", kaže Dr Bunting.\nIzbegavajte teške teksture i nepotrebne sastojke ali nikada ne preskačite hidrataciju.\nRETINOL 0.2% IN SQUALANE, THE ORDINARY\nZa teže oblike akni tretinoin (retinol koji ide na recept) je zaista nezamenljiv. Ovaj derivat vitamina A umiruje zapaljenja, ubrzava ćelijski turnover i čisti pore. Ukoliko tek počinjete ili nemate težak oblik akni, uključite ga u dnevnu rutinu nege u blažem obliku i obavezno koristite visok SPF.\nRECOVERY TREATMENT GEL, MURAD\nAzelainska kiselina je pravi čudotvorac kada su u pitanju regeneracija ožiljaka, poboljšanje teksture i ujednačen ten. Blaža je od retinola i zbog toga se može koristiti i u toku trudnoće i dojenja što sa retinolom nije slučaj.\nSHEER PHYSICAL PROTECTION SPF 50, NEOSTRATA\nOsim toga što je najbolji anti-age preparat koji postoji, bez visoke zaštite od sunca nemate šansi ni da pobedite akne. Odlučite se za nekomedogene formule koje neće iritirati kožu.\nDOUBLE WEAR LIGHT SPF 10, ESTEE LAUDER\nACNE SLOUTIONS LIQUID MAKEUP, CLINIQUE\n"Uvek savetujem pacijentima da se klone teške šminke", kaže Dr Kubicka. Ovo ne znači da je šminka zabranjena već da treba da birate proizvode lakše teksture. Još jednom, ključna reč je "nekomedogeno".\nDa li je ulje čajevca zaista čudotvoran lek za akne?