25.12.2018 u 20:28\nKragujevački univerzitet konačno dobio rektora\nKragujevac – Novi rektor Univerziteta u Kragujevcu je prof. dr Nenad Filipović, za koga je na sednici Saveta glasalo 16 od 18 prisutnih članova. Savet Univerziteta u Kragujevcu broji 21 člana, a troje od ukupno šestoro predstavnika Vlade Srbije u ovom organu nije prisustvovalo sednici. Glasanje je bilo tajno, a dva listića bila su nevažeća. Osim predstavnika vlade, Univerzitetski savet u Kragujevcu čine još 12 predstavnika fakulteta u sastavu ove visokoškolske ustanove i tri predstavnika studenata. Savet Univerziteta u Kragujevcu je, umesto jedne najavljene, održao dve sednice: na prvoj je poništio svoju odluku od četvrtog decembra, kada Filipović nije dobio podršku većine članova, a na drugoj je izabrao Filipovića za rektora, na pun mandat od tri godine. Prof. dr Filipović je\n12.12.2018 u 16:35\nNa Univerzitetu u Beogradu trenutno studira 96.688 studenata\nNa Univerzitetu u Beogradu trenutno studira 96.688 studenata, a ove školske godine je na osnovne studije upisano 12.954 studenta, rečeno je danas na sednici Senata Univerziteta u Beogradu. Prema rečima prorektora Univerziteta u Beogradu Petra Bulata, to je nešto niže u odnosu na prošlu školsku godinu kada je taj broj bio 13.821, ili školsku 2016/2017. godine, kada je na osnovne studije upisano 14.411 studenata. Ako posmatramo period u poslednjih 12 godina, naveo je da je primetan pad u broju upisanih studenata na osnovne studije. „Kada je reč o studijama drugog stepena, odnosno master akademskim studijama, tu nemamo pad broja upisanih studenata, ali imamo pad broja prijavljenih kandidata u odnosu na planirane”, rekao je Bulat. Precizirao je da je ove školske godine na te\n05.12.2018 u 15:52\nUmesto „energije bez nepotizma” – „nepotizam bez energije”?\nKragujevac – Umesto smirivanja situacije posle letošnje smene Nebojša Arsenijevića i imenovanja Nenada Filipovića za vršioca dužnosti rektora, poslednja dešavanja na Univerzitetu u Kragujevcu su pokazala da će se ova visokoškolska ustanova, koja je i dosad bila u dubokoj krizi, tek suočiti sa izazovima. Naime, Savet Univerziteta u Kragujevcu je na jučerašnjoj sednici doneo odluku da se prof. dr Filipovića ne izabere za rektora, uprkos tome što je tokom izbornog procesa, kao jedini kandidat za tu funkciju, dobio podršku 11 od ukupno 12 fakulteta u sastavu ove visokoškolske ustanove. Na tajnom glasanju, za Filipovića se izjasnilo svega osmoro članova univerzitetskog saveta, od ukupno 21. Nevažećih listića je bilo 12, a sednici nije prisustvovao jedan od trojice predstavnika studenata.\nSaradnja Univerziteta u Šangaju sa srpskim univerzitetima\nUniverziteti u Beogradu, Nišu i Novom Sadu potpisali su danas Sporazum o saradnji s kineskim Univerzitetom Đao Tong iz Šangaja, koji je jedan od osnivača prestižne Šangajske liste. Sporazumom je predviđena obostrana razmena studenata koja će trajati jedan semestar, a odnosi se na studijske programe osnovnih i master studija iz oblasti matematike, fizike, poljoprivrede i menadžmenta. Sporazum su potpisali ministar prosvete Mladen Šarčević, potpredsednica za obrazovanje Univetziteta Đao Tong Suemin Su, prorektor Univerziteta u Beogradu Nenad Zrnić, prorektor Univerziteta u Novom Sadu Dejan Madić i rektor Univerziteta u Nišu Dragan Antić, javlja Tanjug. Ministar prosvete Mladen Šarčević izjavio je da je važno povezivanje akademskih zajednica kako bi kvalitet univerziteta u Srbiji\n20.11.2018 u 19:00\nNenad Filipović kandidat za kragujevačkog rektora\nKragujevac – Prof. dr Nenad Filipović, kome ističe šestomesečni mandat vršioca dužnosti rektora Univerziteta u Kragujevcu, jedini je kandidat za prvog čoveka ove visokoškolske ustanove. Za funkciju rektora Filipovića je predložilo 11 od ukupno 12 fakulteta u sastavu kragujevačkog univerziteta. Ovakvu odluku su donela nastavno-naučna veća Pravnog i Ekonomskog fakulteta, Prirodno-matematičkog fakulteta i Fakulteta inženjerskih nauka, Filološko-umetničkog fakulteta (svi sa sedištem u Kragujevcu), zatim nastavno-naučna veća Pedagoškog fakulteta u Užicu, Agronomskog i Fakulteta tehničkih nauka (sa sedištem u Čačku), veće Fakulteta za mašinstvo i građevinarstvo u Kraljevu, kao i veća Fakulteta za hotelijerstvo i turizam u Vrnjačkoj Banji i Fakulteta pedagoških nauka u Jagodini. Komisiji koja\n18.11.2018 u 11:40\nSeks, laži i SMS na kragujevačkom univerzitetu\nKragujevac – Svečana sednica Nastavno-naučnog veća Fakulteta inženjerskih nauka, na kojoj je pre nekoliko dana odata počast prof. dr Milošu Kojiću, prvom redovnom članu SANU iz redova kragujevačkih studenata, ostala je u senci sve intenzivnijih sukoba na ovdašnjem univerzitetu, koji se ne smiruju još od afere „Indeks” iz 2007. godine. U senci rata klanova za moć i novac, ostao je i nedavno raspisani konkurs za dodelu 210 stanova mladim istraživačima i profesorima Univerziteta u Kragujevcu. Zbog sukoba dve grupe nastavnika i rukovodilaca, u medijima je ostao nezapažen i uspeh matematičara sa Prirodno-matematičkog fakulteta, koji su kragujevačkom univerzitetu već dve godine zaredom obezbedili mesto na Šangajskoj listi 500 najboljih naučnih ustanova u svetu. Kome to nije stalo da se\n04.11.2018 u 12:31\nFirma iz Emirata osniva medicinski univerzitet i bolnicu u Srbiji\nTumbaj grupa, najveća kompanija koja se bavi zdravstvenim uslugama i obrazovanjem u toj oblasti u Ujedinjenim Arapskim Emiratima, investiraće više od 250 miliona evra u osnivanje novog medicinskog univerziteta u Srbiji, izgradnju studentskog kampusa i klinike, saopšteno je danas iz Ministarstva prosvete Srbije. Ukupan broj zaposlenih na „Gulf” medicinskom univerzitetu i „Tumbaj” bolnici trebalo bi da bude oko 5.000 i uključivao bi zaposlene od tehničkog osoblja, medicinskih sestara i tehničara, do lekara raznih specijalizacija. „Uskoro će biti sastanak na kojem ćemo razgovarati o lokaciji za gradnju celovitog medicinskog kampusa, koji će u svom sastavu imati novi univerzitet, kliniku i objekte za smeštaj studenata. Novi univerzitet imaće više studijskih programa i biće odlična


Почетна » Стандарди » naSRPS EN IEC 60068-2-11:2020\nprEN IEC 60068-2-11:2020 CLC/SR 104\nOvaj deo serije standarda IEC 60068-2 utvrđuje metod za ocenjivanje otpornosti materijala na koroziju u uslovima okruženja slane magle. Primenljiv je na kontrole komparativnog kvaliteta metalnih materijala, sa ili bez zaštite od korozije, koja se sprovodi u uslovima slane magle. Posebno je koristan za detekciju nepravilnosti, kao što su pore ili ostali defekti, posebno metalni, organski, anodni oksidni i konverzioni premazi. Ovaj test je koristan za procenu kvaliteta i ujednačenosti premaza koji se koriste za zaštitu metala od korozije.\nnaSRPS EN IEC 60068-2-13:2019\nIspitivanja uticaja okoline – Deo 2-13: Ispitivanja – Ispitivanje M: Niski vazdušni pritisak


Početna Izjave Obećanja Za 10 dana objavljujemo medijsku strategiju\nVladan Vukosavljević Ministar kulture i informisanja Vladan Vukosavljević\nMinistar kulture i informisanja o Nacrtu Medijske strategije.\n“Ministarstvo kulture i informisanja završilo je Nacrt medijske strategije za narednih pet godina, radna grupa je tekst potpisala, a kroz sedam do deset dana počeće i (javna) rasprava predviđena procedurom.“\nTanjug, 29. 3. 2018.\nMeđutim, već smo na polovini aprila, a Nacrt medijske strategije još nije ugledao svetlost dana. Prošlo je, dakle, više od 10 i od 15 dana od obećanja, a javnost još nije upoznata sa tekstom strategije, zbog čega ministar kulture i informisanja za ovo obećanje dobija ocenu “neispunjeno“.\nInače, nije stvar samo u danima, već u mesecima, pa i godinama, budući da je Vukosavljević u više navrata pomerao i probijao rokove za donošenje nove medijske strategije. Podsetimo, još u septembru 2016. obećao je da će se to ministarstvo “truditi da u narednih šest meseci donese novu medijsku strategiju”, da bi zatim u martu 2017. izjavio da će strategija biti gotova do sredine juna. Onda je u septembru iste godine obećao da će strategija biti usvojena do kraja godine, a javnosti biti predstavljena početkom decembra.\nMeđutim, kada je došao decembar, rok je, kao po običaju pomeren, pa je resorni ministar krajem 2017. obećao da će tekst biti gotov do kraja januara 2018, a onda je 10. januara “otkrio” da je strategija “završena 90 odsto”. Tada je istakao da očekuje da taj dokument bude gotov “do kraja januara ili najkasnije u prvih nekoliko dana februara”, što se, očigledno, nije dogodilo.\nPočetkom februara izjavio je da je da je strategija “praktično završena” i da je “ostalo samo da se urade tehničke finese”.\nKonstantno pomeranje rokova nije, međutim, jedini problem. Naime, donošenje pomenutog dokumenta koji bi trebalo da uredi funkcionisanje medija u Srbiji izazvalo je oštre reakacije u stručnoj javnosti. U oktobru 2017, Radnu grupu za izradu medijske strategije redom su napustila glavna novinarska udruženja.\nKoalicija novinarskih i medisjkih udruženja ocenila je da je “neprihvatljivo” da se dokument, koji bi u značajnoj meri trebalo da odredi sudbinu novinara, medija i medijskih sloboda u narednih pet godina, pa i duže, “suprotno demokratskoj proceduri, donosi bez jasne metodologije, široke participativnosti, ali i bez predstavnika reprezentativnih novinarskih i medijskih udruženja”.\nSa druge strane, najnovija najava objavljivanja teksta strategije stigla je 13. aprila, kada je Vukosavljević rekao “da očekuje početak javne rasprave“, ali ovoga puta ne preizirajući kada.\nmedijska strategijaMinistarstvo kulture i informisanjamedijinuns\nNarodni muzej otvaramo na Vidovdan 29.06.2018.\nMedijska strategija gotova početkom februara 19.02.2018.\nNa jesen otvaramo Muzej savremene umetnosti 29.10.2017.\nNarodni muzej biće otvoren u junu 2018. 04.10.2017.


Izložba ”Dijanina deca” otvorena u Nišu\nHomeVestiIzložba ”Dijanina deca” otvorena u Nišu\n05/07/2018Redakcija BALKAN TVVesti0\nIzložbu ”Dijanina deca” autorke Slađane Zarić, sinoć je u niškom Domu Vojske otvorio komandant Kopnene vojske general-potpukovnik Milosav Simović.\nIzložbu su organizovali Radio televizija Srbije i Uprava za odnose sa javnošću Ministarstva odbrane, a govori o akciji spasavanja srpske dece iz hrvatskog fašističkog koncentracionog logora Jasenovac tokom Drugog svetskog rata, iz koga je zahvaljujući plemenitoj Dijani Budisavljević, spaseno blizu osam hiljada srpskih mališana.\nOtvarajući izložbu, general Simović je istakao da je Dijana Budisavljević bila žena velikog srca i da je prema njoj vlast 1945. godine učinila veliki greh, jer joj je oduzela kartoteku sa evidencijom spasene dece, a nju sklonila sa javne scene.\nIzložbena postavka zasnovana je na arhivskim fotografijama, eksponatima i scenografskim elementima koji dočaravaju tragiku stradanja ali i epopeju spasavanja kozaračke dece. Autor arhitektonskog dela izložbe je Ivan Mangov.\nOtvaranju izložbe prisustvovali su gradonačelnik Grada Niša, Darko Bulatović, predstavnici Srpske pravoslavne crkve, pripadnici Kopnene vojske, penzionisana vojna lica, predstavnici udruženja oslobodilačkih ratova i brojni građani Niša.\nIzložba u Domu Vojske u Nišu otvorena je radnim danima od 9 do 19 časova, do 27. jula 2018. godine\nPremijerka Brnabić posetila nemačku kompaniju Norma grupa\nVežba Timok 2018 podržana simulacijama


Tamara Živadinović - MENA Group\nTamara ŽivadinovićMENA Group2020-02-27T17:19:31+00:00\nFasilitatorka razvoja, trener i agent promene\nTamara Živadinović je iskusna fasilitatorka, specijalista za procese koji uključuju više zainteresovanih strana (multi-stakeholder processes), osnivačica Mena Group i koordinatorka Udruženja fasilitatora Srbije.\nNjena ekspertiza obuhvata više polja, od fasilitacije procesa, treninga i organizacionog razvoja institucija, biznisa i organizacija, do ruralnog razvoja i razvoja poljoprivrede.\nOna radi sa različitim grupama (od grupa u ruralnim sredinama do poslovnih i međunarodnih timova) na ko-kreiranju procesa koji omogućavaju da te grupe postignu svoje vizije i definisane rezultate. Njen fokus je na fasilitaciji procesa planiranja i organizacionog razvoja, izgradnji integriteta pojedinaca, lidera i grupa/organizacija. Ona je fasilitatorka sa više od 10 godina iskustva u korišćenju različitih metodologija i spremnošću da konstatno uči i razvija nove pristupe i alate. Grafička fasilitacija (graphic recording) je njen alat za pokretanje grupa i intenziviranje procesa.\nOna veruje u ljude i u njihovu snagu da pokreću stvari i pozitivne promene u svom okruženju. Ona koristi jogu i mentalni aikido za razumevanje i unapređenje odnosa sa samom sobom, kao i sa svetom.\nŽivi u Srbiji radeći na lokalnom, nacionalnom i međunarodnom nivou; članica je Međunarodnog udruženja fasilitatora i koordinatorka Udruženja fasilitatora Srbije.\nGlavni fokus mojih usluga prema klijentima je moj holistički pristup i sposobnost integrisanja razvoja liderstva i timova, fasilitacije i organizacionih promena, uz primenu relevantnog znanja iz različitih sektora. Ja sam posvećena fasilitatorka, konsultant, trener i kouč.\nNjene veštine i znanja\nFasilitacija i trening: Od 2004. godine, Tamara Živadinović je inspirativni trener i fasilitatorka u različitim sferama i sprovodi treninge trenera, primenjuje tehnike fasilitacije i projektni menadžment, radi na izgradnji liderstva sa integritetom itd. Svi njeni treninzi i trening programi su kreirani i sprovode se u skladu sa potrebama klijenta, koji dolaze iz javnog i privatnog sektora, kao i iz organizacija civilnog društva. Ona ko-kreira procese sa različitim timovima i organizacijama, fasilitira promene, organizacioni razvoj, kreiranje organizacija koje uče, strateška planiranja, kao i procese koji pokreću inovativnost i kreativnost u organizaciji.\nLiderstvo sa integritetom. Tamara Živadinović iskreno veruje u promenu u svetu koja se može ostvariti kroz pomoć liderima da otkriju svoje potencijale i prevaziđu ograničenja u procesima vođenja ljudi i organizacija sa visokim stepenom integriteta. Ona pomaže liderima i organizacijama da razviju svoje sisteme i procedure i da ugrade postulate integriteta u svoj sistem upravljanja. Ona obučava lidere iz javnog, privatnog i neprofitnog sektora.\nOrganizacioni razvoj i upravljanje promenama. Tamara Živadinović pomaže organizacijama da optimiziraju svoje resurse, poboljšaju svoje performanse, analiziraju svoje slabosti i sebe učine prilagodljivim konstantno promenljivoj okolini i okolnostima. Ona to radi kroz procesno orjentisanu fasilitaciju, koučing i trening pristup koji se kreira sa i za svakog klijenta ponaosob.\nStrateško planiranje. Tamara Živadinović ima veliko iskustvo u strateškom planiranju sa različitim timovima, organizacijama, javnim institucijama, ali i sa izvornim lokalnim organizacijama i grupama farmera. Ona primenjuje različite metodologije i kombinuje ih u najefektivnije pristupe za svaku od grupa sa kojom radi. Njen pristup je ko-kreiranje strateških ideja i vizija sa timovima, uz posebno fokusiranje na izgradnju vlasništva i posvećenosti timova tim idejama, što je ključno za buduće sprovođenje planova i promene.\nProjektni menadžment; Monitoring i evaluacija. Tamara Živadinović radi kao projektni menadžer i savetnik za projektni menadžment već više od 15 godina. Sprovela je i podržala sprovođenje više od 20 projekata iz različitih oblasti i to na nacionalnom, regionalnom i međunarodnom nivou, radeći sa multi-nacionalnim timovima. Projekti koje je sprovodila su podržali različiti međunarodni donator i organizacije – Svetska Banka, EU, GIZ, SIDA, UNDP, UN FAO, Danida, SDC , itd.\nRazvoj / na lokalnom i globalnom nivou. Uključenost Tamare Živadinović u procese upravljanja promenama, koje su sprovođene kroz sektor međunarodne pomoći, posebno u sektoru ruralnog razvoja, donela joj je veoma značano iskustvo u radu sa različitim grupama i korisnicima. Ona radi sa organizacijama iz UN sistema (posebno FAO) kao i organizacijom nemačke razvojne pomoći GIZ, Svetskom Bankom, švajcarskom organizacijom SECO, Evropskom Unijom, itd. Tokom rada u različitim programima i projektima, njen fokus ostaje na primeni participativnih procesa, pristupa uključivanja svih zainteresovanih strana, kao i uključivanja rodne perspektive i urodnjavanja.\nGeografske oznake i lokalni proizvodi/ razvoj proizvoda i sertifikacija. Tamara Živadinović pomaže proizvođačima da definišu svoj proizvod, zaštite ga i razviju interne i eksterne procedure za njegovu sertifikaciju. Lokalno nasleđe, tradicionalni proizvodi, specifičnosti područja i krajolika su njeno interesovanje. Ona radi sa lokalnim grupama, ali i sa nadležnim institucijama na nacionalnom i međunarodnom nivou, kako bi se izgradili sistemi za zaštitu/sertifikaciju ovih proizvoda. Ima veliko iskustvo u radu u jugo-istočnoj Evropi, ali je sprovodila i treninge na međunarodnom nivou (Švajcarska, Tajland, itd.). Članica je međunarodnih timova, učestvuje na forumima i događajima koji su vezani za ovu temu.


Austrija preuzima predsedavanje EU - Progovori o pregovorima\nAustrija 1. jula počinje šestomesečno rotirajuće predsedavanje EU čiji će prioriteti biti bezbednost i migracije, očuvanje konkurentnosti kroz digitalizaciju i stabilnost u susedstvu. S obzirom na krize koje su poslednjih godina pogodile EU i uzdrmale poverenje građana, moto trećeg austrijskog predsedavanja biće "Evropa koja štiti".\nNapori Austrije za vreme predsedavanja biće usmereni na jačanje EU, uspostavljanje bližih veza sa građanima, obnovu njihovog poverenja u kapacitet EU, jačanje uzajamnog poverenja članica, kao i vere u EU kao pouzdanu i stabilizirajuću snagu u svetu, navodi se u programu predsedavanja objavljenom na sajtu Ministarstva spoljnih poslova.\nOcenjujući da je EU koja građanima nudi stabilnost, mir i bezbednost moguća jedino u stabilnom i bezbednom susedstvu, austrijsko predsedavanje će se fokusirati na poboljšanje odnosa EU i njenih suseda.\n"U tom kontekstu, centralno mesto zauzimaju Zapadni Balkan i zemlje Jugoistočne Evrope (JIE). U pogledu ekonomske i bezbednosne politike, taj region pripada Evropi i dokazao je da je pouzdan partner za vreme migrantske krize", navodi se u programu i istovremeno podseća na zajedničko istorijsko i kulturno nasleđe.\nU programu austrijskog predsedavanja EU navodi se i da je budućenost Zapadnog Balkana i JIE u EU u "interesu austrijske i evropske ekonomije i bezbednosti".\nDalje se navodi da će se na temeljima bugarskog predsedavanja i strategije proširenja EU iz februara, austrijsko predsedavanje zalagati sa evropskim partnerima za konkretnu EU perspektivu za Zapadni Balkan i JIE zasnovanu na jasnim kriterijumima koji se odnose na pojedinačni učinak i rad na postizanju merljivog napretka.\nKada je reč o bezbednosti i borbi protiv ilegalne migracije, u centru tih napora biće reforma evropskog sistema azila, kao i jačanje agencije za zaštutu evropskih granica (Frontex).\nU vezi zaštite spoljnih granica cilj je i da se bliže sarađuje sa trećim zemljama kako bi se pružila pomoć onima kojima je potrebna zaštita pre nego što uđu u EU, kao i da se oni kojima nije potrebna zaštita spreče da krenu na opasno putovanje do Evrope.\nTim pitanjima šefovi država i vlada EU baviće se na neformalnom samitu u Salcburgu 20. septembra.\nU okviru tog prioriteta ukazuje se i na potrebu saradnje i razmene informacija između članica, kao i za dodatnim naporima na evropskom nivou u borbi protiv pretnji terorizma i radikalizacije.\nNa planu obezbeđenja prosperiteta i konkurentnosti kroz digitalizaciju u programu se ističe da je od ključnog značaja da se izbegne preterana regulativa, napreduje sa inovacijama i digitalizacijom, dovršri digitalno jedinstveno tržište.\nNavodi se i da će austrijsko predsedavanje nastaviti rad na oporezivanju digitalne ekonomije sa ciljem da se profiti oporezuju u zemlji u kojoj se prave.\nAustrija, članica EU od 1995. a zone evra od 1999, predsedavanje EU preuzima od Bugarske a predaće ga na kraju godine Rumunji.\nInače, članice koje predsedavaju EU blisko sarađuju u grupama od po tri. Taj sistem uveden je Lisabonskim ugovorom 2009.\n"Trio" utvrđuje dugoročne ciljeve i priprema zajedničku agendu sa glavnim temama koje će se naći pred Savetom u narednih godinu i po dana. Na osnovu tog programa, svaka od tri zemlje priprema svoje detaljne šestomesečne programe.\nTekući trio čine Estonija, Bugarska i Austrija.


Naslovna > Novi Sad > Vesti > Novi Sad dobija Sajam konjarstva\nVesti\t• 08:17\t2010-07-13 08:17\n• 13. 07. 2010.\tTweet\nNovi Sad dobija Sajam konjarstva\tNa Novosadskom sajmu će od 1. do 3. oktobra biti održan prvi Sajam konjarstva u regionu pod nazivom ''Horsvil''.\nIz Novosadskog sajma saopšteno je da fond nagrada za takmičenja iznosi milion dinara. » PODELI OVU VEST SA DRUGIMA Tweet\n» OSTALO IZ KATEGORIJE Otklonjena sumnja na ebolu u Novom Sadu\nSajam plaća delegaciji put u Kinu 7.000 evra\tProdati svi traktori na Sajmu poljoprivrede\tJaroslavu Papu nagrada "Petar Davidović"\tDanas se otvara Poljoprivredni sajam\tSalon knjiga od danas na Novosadskom sajmu\tDodaj komentar\n08:17 • 01.11.2010.\n- MOJA ZELJA DA IMAM KONJA\nmoja adresa:Backi Maglic ulica:cirpanova 58\npisala:lena mudrinic 03\n15:08 • 13.07.2010.\noce pajtic reci na otvaranju da ce nas ova manifestacija jos vise pribliziti evropi 01\n14:04 • 13.07.2010.\n11:26 • 13.07.2010.\n11:10 • 13.07.2010.\n- Ko li je bio kum ?\nE pa još jednog predivnog naziva naše ,domaće sajamske priredbe.Ko li je bio kum? "Horsvil" to mu dodje kao blisko,domaće,regionalno.Verovatno, pored naših konja biće tu i onih,stranih,pa zbog njih"horsvil".Pa,deluje to svetski,Pazi ovako;"Horsvil in Novi Sad".Već sam se naježio !!!O tempora...\n(20)28. Avgust 2015. 15:03\nUkradeno 123 kilograma zlata i dva miliona dolara U požaru u Kraljevu izgorela dva stana\nU petak marš za legalizaciju medicinske primene marihuane » Vodič


OPEN BALKAN POTONUO, PACOVI NAPUŠTAJU BROD: Dritan će morati da se spašava nakon što je njegov nalogodavac politički rashodovan – Portal Luca\nRuska invazija na Ukrajinu unesrećila je milione stanovnika te zemlje, ali i dovela do očaja mnoge ruske familije koje svjedoče kako hiljade nedužnih momaka gine zbog bolesnih hegemonističkih ambicija šačice politički autističnih osoba sa psihopatskim tendencijama.\nIako je ukrajinski rat bacio gotovo čitav svijet u očaj, izvučene su geopolitičke pouke koje će se pozitivno odraziti posebno na region Zapadnog Balkana, a tiču se velikodržavnih projekata osmišljenih u političkoj kuhinji bivše američke administracije Donalda Trampa pod jakim ruskim uticajem.\nOtvoreni Balkan sahranjen\nKako saznaje portal Aktuelno iz više dobro upućenih diplomatskih izvora, američka administracija konačno je stavila tačku na godinama promovisani projekat ”Otvoreni Blakan” ranije nazivan ”Mali Šengen”.\n”Struja koja je podržavala ‘Open Balkan’ poražena je u Stejt Departmentu i na taj velikodržavni projekat je stavljena tačka. Ukrajina je definitivno presudila kada je u pitanju ta odluka, jer su u SAD uvidjele pogubnu politiku koja se oslanjala na projekat Open Blakan gdje bi glavnu ulogu imao Aleksandar Vučić, za koga se ispostavilo da je zavistan od Putina. Ukrajina je samo pokazala kakav scenario je bio moguć u regionu ukoliko bi se podržali velikodržavnički projekti”, rekli su naši izvori.\nRičard Grenel: Trampov koordinator radova na projektu Otvorenog Balkana\nTreba podsjetiti da je projekat Otvoreni Balkan nastao u želji bivšeg predsjednika SAD Donalda Trampa da izigrava velikog državnika, u čemu je podržavan od ruskog predsjednika Vladimira Putina i njegove administracije koji su u geopolitičkim odnosima imali ogroman uticaj na njega.\nStoga je Tramp preko svog izaslanika Ričarda Grenela želio da ”riješi” balkansko pitanje formiranjem tri velike nacionalne države – srpske, albanske i hrvatske. Ovakva solucija zasigurno ne bi donijela ništa dobro niti regionu ni Evropi, već bi dovela do eskalacije političke krize, a možda i do novog rata.\nUkrajina ”otvorila oči” SAD, Vučić rashodovan\nNaši sagovornici naglašavaju važnost rata u Ukrajini koji je ”otvorio oči” novoj američkoj administraciji.\n”Sada dolazi do potpune promjene vanjske politike SAD kada je u pitanju region Balkana. Srpski predsjednik Aleksandar Vučić je rashodovan, on je nakon odbijanja da se pridruži sankcijama Rusiji koje je uvela čitava EU, konačno označen kao ruski igrač i to mu je juče nagovješteno prilikom posjete pomoćnice američkog državnog sekretara za evropska i evroazijska pitanja Karen Donfrid, sa kojom je bio i specijalni predstavnik Stejt departmenta Gabrijel Eskobar”, rekli su naši izvori.\nSastanak Vučića sa Donfrid i Eskobarom uz prisustvo američkog ambasadora Kristofera Hila: Aco, da mi zaboravimo taj Otvoreni Balkan…\nU prilog tvrdnji da je Vučić prosto šokiran ovakvim razvojem događaja govore i reakcije srpskih medija nakon posjete Donfrid i Eskobara.\n”Primjetno je da se oko posjete nije pravila nikakva pompa, mediji koji su gotovo svi pod kontrolom Vučića i njegove propagandne mašinerije, kao da su se utrkivali ko će bolje da sakrije posjetu američke delegacije. Očigledno je da je vijest o potpunoj promjeni američke politike prema regionu i gašenje ‘Otvorenog Balkana’ žestoko pogodila Vučića”, rekli su naši diplomatski izvori.\nPredsjednik Srbije dugo je sjedio na dvije stolice i u Open Balkanu je vidio šansu da postane regionalni ”car” koji će sprovoditi velikosrpski projekat, po ugledu na Putina. Nakon jučerašnje posjete američke delegacije, pošto je uvidio u kakvoj se bezizlaznoj situaciji našao, Vučić je pokušao da se propagandnim desantom na Putina, sličnim kakvim je godinama zasipao Crnu Goru, opravda pred SAD.\n”Vučićevi tabloidi u današnjim brojevima prosto divljaju, napadaju Putina iz svih oružja. Ali to treba shvatiti kao očajnički potez da se spasi što se spasiti može. Ali mislim da je za to kasno i da će Vučića skupo koštati dugogodišnje kalkulisanje i sjedenje na dvije stolice između Vašingtona i Moskve”, rekli su naši izvori.\nCrna Gora se vraća u prvi plan, samo da Dritan ukapira\nKako navode naši sagovornici, nakon propasti Otovrenog Balkana, i konačnog uviđanja Vašingtona da Vučić nije pouzdan partner, Crna Gora dobija veliku šansu da se vrati u centar američkog ineteresovanja u regionu.\nŠto ću sad kukala mi koža?\nMeđutim, velika prepreka za takav razvoj događaja biće političko srljanje Dirtana Abazovića koji danas treba i zvanično da bude predstavljen kao premijer manjinske vlade.\nU ekspozeu, koji će danas predstaviti Abazović, nema otvorene podrške regionalnoj inicijativi ,,Open Balkan“, ali naši izvori kažu da to ne znači da je budući premijer upućen u dešavanja.\n”Moguće da mu je neko pred posjetu Donfrid i Eskobara koja je još prije nekoliko dana zakazana za 29. april, nagovijestio da bar ne stavlja u ekspoze tu incijativu jer bi to značilo da u startu pravi ogromnu brljotinu. Zamilite da se u ekspozeu vlade nađe podrška mrtvom projektu!? Abazović je bio spreman da potpuno podrži Otvoreni Balkan, čak i u ekspoze stavi ovu incijativu, a za to ne bi bio odgovoran SNP. Jer i Abazović radi za istog nalogodavca iz Beograda”, rekli su naši izvori.\nIako Otvoreni Balkan nije našao mjesto u ekspozeu, budući premijer će imati dosta muke da se opravda za podršku ovom propalom projektu koji je forsirao njegov beogradski nalogodavac Aleksandar Vučić.\nA onda, iako je Abazović znao da podrškom Otvorenom Balkanu, Vučića promoviše u regionalnog gospodara, redovno je davao izjave da ”treba podržati sve regionalne inicijative”.\n“Ja sam samo iskazao stav da je taj mehanizam (Otvoreni Balkan) blagotvoran za Zapadni Balkan. Da li će on stići u Crnu Goru ne znam, lilčno navijam da stigne”, govorio je svojevremeno Abazović.\nDonfrid i Eskobar: Sjutra će da rastuže Dritana\nUpravo će Donfrid i Eskobar kada sjutra dođu u Podgoricu Abazoviću da prenesu vijest o gašenju ovog velikodržavnog projekta. Tako da će novi premijer morati da nađe izlaznu strategiju i da se brzo distancira od propalih ideja i njihovih politički rashodovanih regionalnih nosilaca.\nDanas se bira nova manjinska vlada koja će naslijediti po mišljenju mnogih, najgoru vladu u istoriji Crne Gore na čijem je čelu bio Zdravko Krivokapić.\nNepopularni Zdravinjo imao je običaj da eksponira svoj vjerski fanatizam, koji je u kombinaciji sa političkim neiskustvom i neznanjem bio poguban za Crnu Goru. Ipak Krivokapić je naslutio sudbinu Otvorenog Balkana i imao političku viziju koju nabijeđeni i arogantni Abazović ni sad nije potpuno shvatio.\nTreba podsjetiti da je odlazeći premijer Crne Gore Krivokapić, u novembru prošle godine, prema riječima premijera Albanije Edija Rame, na večeri sa predsjednikom Srbije Aleksandrom Vučićem kazao da Crna Gora neće pristupiti “Otvorenom Balkanu” jer očekuje da tokom sljedeće godine bude primljena u članstvo u EU.\nProrok Zdravinjo: Nije mogao da pomjeri planine, ali je zato prorekao propast ”Otvorenog Balkana”\nIako je njegova vlada imala katastrofalan bilans, Krivokapić je ipak u ovom segmentu iskazao, njegovom svetosavskom terminologijom rečeno, proročke sposobnosti naslutivši propast ”Otvorenog Balkana”.\nSada ostaje da se vidi kako će se novi premijer i njegova vlada snaći u ovoj situaciji i da li će moći na pravi način da je iskoristi. Ili će kao i do sad, nosioci drugih grana vlasti i zapadni partneri morati da mu crtaju put kojim treba da se kreće.


Ibrahimoviću od Milana traka i sedam miliona evra – Info366.net\nPočetna | Sport | Ibrahimoviću od Milana traka i sedam miliona evra\nMILANO – Fudbaler Pari Sen Žermena Zlatan Ibrahimović mogao bi da se vrati u Milan i karijeru nastavi u klubu iz kojeg je došao u Pariz, prenose italijanski mediji.\nIbrahimović je igrao u Milanu dvije godine i za to vrijeme na 85 utakmica postigao 56 golova i 2011. osvojio Seriju A.\n“Tutosport” tvrdi da je potpredsjednik kluba Adrijano Galijani već razgovarao sa Ibrahimovićevim menadžerom Minom Railom o eventualnom povratku.\nKako se navodi, švedskom reprezentativcu ponuđena je godišnja plata od sedam miliona evra, bonusi i kapitenska traka.\n“Skaj Sport” prenosi da su čelnici Milana odlučili da poslije katastrofalne sezone dovedu vrhunskog igrača oko kojeg će izgraditi novi tim.\nIbrahimović je ove sezone odigrao 31 utakmicu i postigao 28 golova za Pari Sen Žermen.\nPrije PSŽ i Milana nastupao je za Barselonu, Inter, Juventus, Ajaks i Malme.\nZa reprezentaciju Švedske odigrao je 103 utakmica i postigao 54 gola, donosi B92.\nVaterpolo reprezentacija Srbije smještena je u grupu D sa Crnom Gorom, Australijom i Јapanom na Svjetskom prvenstvu koje će se na ljeto održati u Kazanju. Hrvatska, Brazil, Kanada i Kina u u grupi A, su u grupi B Grčka, SAD, Italija i domaćin Rusija. Grupa D će se u osmini finala ukrstiti sa grupom C […]


Foto: Ford promo | Ford F-150 Raptor dobija motor sa 760 konjskih snaga?\nN.N. 19.05.2022 09:45\nAli, ne baš tako davno je stigao rival razvijen od strane Rama, i to u vidu modela 1500 TRX i podigao paket na značajno viši nivo. Sa 702 konjske snage je djelovao daleko impresivnije od Raptorovih 450 "grla", iako Fordov predstavnik pruža nižu masu za preko 350 kilograma.\nBrzo su krenule spekulacije u kojom motoru je riječ i 5,0-litarski "Coyote" je brzo otpao sa liste. To je ostavilo jedina preostala dva u Fordovoj ponudi - 5,2-litarski "Voodoo" sa kompresorom i "kamionski" 7,3-litarski agregat poznat pod nadimkom "Godzila". Ovaj posljednji je originalno razvijen na teška komercijalna vozila i ne može da se pohvali sa sirovom snagom, pa je procesom eliminacije Voodoo izašao kao pobjednik.\nTrenutno se ugrađuje u model Mustang Shelby GT500 i može se pohvaliti sa 760 konjskih snaga, a sada je vijest, u neku ruku, postala i zvanična. Naime, na društvenoj mreži Instagram je postavljena fotografija koja pokazuje da Ford uskoro kreće sa proizvodnjom Raptora za 2023. godinu i da će ga pokretati baš taj motor. Nismo uvjereni da će razvijati identičnih 760 "grla", ali ako nam je istorija pikap kamioneta na američkom tržištu nešto pokazala, Ford neće dozvoliti da ga bilo ko nadmaši u kategoriji u koju je osnovao.


NEMCU PREKIPELO, NEĆE DA ĆUTI DOK MULJAJU! OPET JE NAPAO ATP! Sramota! Samo ih novac zanima! - Informer\nGde je stao Novak Đoković nastavio je Aleksandar Zverev\nPrvi teniser sveta je jedini koji se usudio da sve u lice kaže čelnicima ATP-a, a potom je osnovao posebnu uniju, kako bi pomogao teniserima.\nZbog toga ispašta, stalno je na udaru zapadnih medija, a nisu mu dali da bude deo Saveta igrača u ATP.\nAli, Zverev je uz Srbina! Pre nekoliko dana opleo je po ATP zbog "zaštićenog plasmana", jer smatra da nije pravedan prema teniserima koji se takmiče.\nSada je to ponovio pred početak mastersa u Majamiju.\n- Znam šta bih promenio, ali nije važno jer ja ne odlučujem. ATP ili neko ko je glavni! Ali, mislim da ih je baš briga za moje mišljenje, iskreno - kazao je Zverev, koga je očigledno inspirisao prvi teniser sveta, ne želi više da ćuti.\n- U fokusu ATP-a je jedino da održi svoje finansije u redu. Samo ih novac zanima, mišljenje igrača ih ne zanima, nije prioritet. To je sramota, ATP treba da bude tu za igrače.\nNemac kaže da mu se ne sviđa sistem "mehura" u koje se smeštaju igrači na turnirima, što znači gotovo strogi karantin. O tome je pre nekoliko nedelja pričao Đoković, ali nije dobio podršku, nego su ga odmah napali. Iz ATP su poručili da je svaki drugi sistem organizacije takmičenja tokom pandemije nemoguć. Naravno, razlog je novac.\n- U Majamiju smo u mehuru, kao u Roterdamu nedavno. Nemamo kontakt sa spoljnim svetom - rekao je Zverev.\nsport Aleksandar Zverev Novak Đoković ATP


01.11.2019 | 13:10h ► 13:38h Beograd\nVučić: Da je pomenula Kineze i oružje Fajon bi dobila oštre odgovore\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić kazao je danas da kopredsedavajuća Parlamentarnim odborom za stabilizaciju i pridruživanje EU-Srbija Tanja Fajon tokom njihovog sastanka u četvrtak u Beogradu nije pomenula zabrinutost Brisela zbog odnosa...\nPredsednica Društva sudija Srbije: Trenutno je bolje ne menjati Ustav\nPredsednica Društva sudija Srbije Snežana Bjelogrlić izjavila je da je odlaganje usvajanja izmena Ustava iz oblasti pravosuđa bilo politička odluka za koju nisu navedeni razlozi, ali da je za pravosuđe trenutno bolje ne menjati Ustav.\nSindikat pravosuđa traži izvinjenje od Vlade i parlamenta\nSindikat pravosuđa Srbije saopštio je danas da bi Vlada i parlament trebalo da upute građanima izvinjenje za promene koje sprovode u pravosuđu jer su one na štetu građana i samo će još više usporiti njegov rad.\nBjelogrlić: Provladina udruženja prave štetu autentičnim udruženjima u pravosuđu\nNova predsednica Društva sudija Srbije Snežana Bjelogrlić izjavila je da ne postoji samo u Srbiji trend da se osnivaju provladina udruženja, koja inače nemaju za cilj da nešto unaprede, već da unesu zabunu i naprave štetu autentičnim...\nKonferencija: Mediji i pravosuđe moraju da rade zajedno uprkos teškoćama\nUčesnici konferencije u Beogradu "Međi i pravosuđe - partneri ili suparnici" su danas ocenili da odnos medija i pravosuđa nije uvek lagodan, ali da uprkos teškoćama moraju da rade zajedno da bi obezbedili tačno i kvalitetno...\nNezavisno društvo novinara Vojvodine (NDNV) predstavilo je danas u Novom Sadu priručnike pod nazivom "Pravosuđe i medijske slobode", namenjene unapređenju komunikacije i razumevanja između medija sa jedne, i predstavnika pravosuđa...\nHiljade Sudanaca okupilo se danas u glavnom gradu Kartumu na najvećem protestu od kada je saoptšten sastav nove vlade te zemlje, zahtevajući da se šef pravosuđa i javni tužilac uklone sa svojih pozicija zbog navodnih veza sa svrgnutim...


sdcafe | Sjaši Kurta da uzjaše Murta Sjaši Kurta da uzjaše Murta\n05.01.2013. broj pregleda: 3450\nMare,slažem se načelno s tobom, ali ne postoji idealni sistem i idealno rešenje. Sistem sa zatvorenim partijskim listama i posredno biranim gradonačelnikom je mnogo lošije rešenje od rešenja sa direktno biranim gradonačelnikom i direktno biranim odbornicima. Što se tiče kupovine odbornika, ali i poslanika na republičkom nivou, to možda nije moralno, ali je potpuno legalno, i ta praksa je npr. u SAD institucionalizovana kroz razne lobi grupe. Po članu 102. Ustava Srbije, poslanik je vlasnik svog mandata, i sam odlučuje o tome koga će da zastupa i čije će interese braniti. I tu se pokazalo u praksi da je bolje da poslanici imaju slobodan mandat, po cenu da je trgovina mandatom češća, nego da potpišu blanko ostavke, pa da budu bukvalno partijski vojnici. A za korupciju je uvek potrebno dvoje. Ako su građani korumpirani i gledaju da na sve načine dođu do posla, zar očekuješ da političari neće biti korumpirani? Problem je sistemski. I na kraju, što se tiče ''popularnih strategija'', ne vidim ni u tome ništa neviđeno do sad. Toga će biti i po ovom, i po onom izbornom sistemu, i da je kandidat za gradonačelnika Pera, Mika ili Laza. Sistem jakog gradonačelnika nam je potreban, jer je očigledno da je po trenutnom sistemu, gradonačelnik Smedereva zarobljen od strane partijskih interesa, i da pred svaki potez mora da nahrani gladna usta svih živih, i da pri tom stalno brine o tome da li će dočekati sutrašnji dan na toj poziciji.\nKada su Ujedinjeni regioni Srbije pokrenuli inicijativu o promeni zakona u lokalnoj samoupravi tj.da se gradonacelnik bira imenom i prezimenom svi ste govorili kako Dinkic opet muti nesto...Eto vam sada\nU pravu si Kolja ali ima još jedna negativna stvar koja bi uticala u sistemu jakog gradonačelnika. Ista stvar se desila i za izbore sadašnje gradonačelnice. Naime sadašnja gradonačelnica se poslužila određenim "popularnim" strategijama da bi osigurala mesto gradonačelnice. Navešću primer Živića iz Mihajlovca. Zaposlila mu je ćerku u državnoj firmi i time pridobila i njega i Mihajlovac da glasaju za nju. Zna se da je on jedan od najjačih ljudi u Mihajlovcu. To isto bi se desilo i pri izboru odbornika. Kao dokaz moćemo uzeti i Karićevu stranku i samog Karića kada je novcem kupio mnogo glasova i ljudi. Šta će sprečiti licitaciju i kupovinu odborničkih mesta? Šta je sprečilo Miću iz Radinca, sada vlasnika strugare Uroš, da bude odbornik i da ne uradi ništa dobro za sam Radinac? Predlog je dobar ali treba ga još malo razraditi....\nInače, da se predstavim, ja sam Nikola Krstić, apsolvent na Fakultetu političkih nauka u Beogradu, a rođen sam i živim u Smederevu :)\nbogami kolja ja stvarno verovatno kao i vecina gradjana neznam kosi sta si i kakav si ali ti je predlog apsolutno delotvoran i prihvatljiv,cak sta vise neophodan.


PROGNOZA VREMENA Arhive - Stranica 3 od 6 - UžiceMedia\nUžice Media - 13. jula 2020.\nTokom dana pretežno sunčano i malo toplije, saopštio je Republički hidrometeorološki zavod.\nPrema najavama prognostičara sve do 2. juna će biti uglavnom promenljivo oblačno i nestabilno povremeno sa kišom, pljuskovima i grmljavinom. Ovih dana temperatura je malo ispod proseka za ovaj period godine.\nVREME: Narednih dana oblačano i hladnije, za vikend toplije\nUžice Media - 14. aprila 2020.\nDo kraja ove nedelje oblačno i hladnije. Od petka toplije, u nedelju, na Vaskrs, pretežno sunčano i toplo.\nVREME: Narednih dana toplije, u jutarnjim satima hladno\nDo kraja dana malo toplije, promenljivo oblačno sa sunčanim intervalima, samo na jugu oblačno ponegde sa kratkotrajnom kišom, u brdsko-planinskim predelima sa slabim snegom.\nPrema predviđanjima prognostičara naredna dva dana u Srbiji padaće sneg posebno u planinsikm predelima. Padavine će se pojačati sutra krajem dana, pa se očekuje i do 15 centimetara snega.


Tasovac nastavlja polemiku sa Bujoševićem – NovostiDana.rs\nTasovac nastavlja polemiku sa Bujoševićem\nBEOGRAD – Minitar kulture i informisanja Ivan Tasovac nastavio je večeras polemiku sa generalnim direktorom RTS Draganom Bujoševićem i ostao pri stavu da direktor RTS do sada nije uradio ništa što se od njega očekuje.\nTasovac u pismu pita Bujoševića zašto ne radi svoj posao, kao na primer njegov kolega sa HRT, istakavši da „ništa ne može da razgali čoveka kao dobra halucinacija“.\nDirektor HRT bi, veruje Tasovac, umesto da ministru piše pisma, današnji dan iskoristio da prošeta do EPS i proba da sa njima dogovori kako da spoje uplatnice za struju i taksu.\n„Šta ćete Vi da uradite i šta ćete uraditi ako se ustanovi da niste sposobni da uradite“, pitao je Tasovac.\nMinistar je, takođe, naveo i da u Zakonu o javnim medijskim servisima, koji se bavi ovlašćenjima generalnog direktora, nema reči „pretplata“ ili „taksa“, ali da ima to da „direktor mora da organizuje i upravlja procesom rada i vodi poslovanje ustanove“.\n„To što se za vas vođenje poslovanja svodi na ideju da premijer i ministar smisle kako da se naplati taksa, jeste problem, ali nije moj“, naveo je Tasovac.\nTasovac podseća da Statut RTS-a, u svom članu 43, stav 12, predviđa da je posao direktora i da „organizuje, nadzire i odgovara za sistem koji obezbeđuje finansiranje RTS iz takse“.\n„Ju! Otkud sada to tu! Da zovemo Vučića da promeni statut? Da uzme na sebe obavezu iz tog člana? A vi ga posle ubedite da niste hteli da ga postavite za inkasanta“, poručuje Tasovac.\nTasovac se još jednom osvrnuo na Bujoševićevo pominjanje hrvatskog javnog servisa.\n„Pošto ste pomenuli kolegu direktora HRT – priznajem, moju tihu patnju – predlažem vam da otvorite sajt RTS i sajt HRT, i uočite par sitnih razlika između onih koji rade svoj posao i onih koji to, ili neće, ili ne znaju, a plašim se, u vašem slučaju, da je reč o miksu obe negacije“, smatra ministar Tasovac.\n„Na vašem sajtu, iako ste više od godinu i po dana upoznati sa činjenicom da, po Zakonu, finansiranje RTS iz budžeta prestaje 31.12. 2015. godine, pod odrednicom „pretplata“ – što je samo po sebi nonsens i dokaz da se ne bavite svojim poslom, jer „pretplata“ više ne postoji, i umesto nje se koristi reč „taksa“ – postoje samo dve stavke:\nUputstvo za izmirenje duga za RTV pretplatu; i Saopštenje o naplati pretplate za 2013. godinu. Na sajtu HRT pod odrednicom „pristojba“, što je hrvatska reč za taksu, može da se pročita šta je taksa, zašto je potrebna, šta se njome finansira, kako može da se umanji, a tu su pobrojani i svi načini plaćanja, povlastice, zakoni…“, obrazlaže dalje on.\n„Kada tome dodamo da je HRT građanima Hrvatske, koji, kako ste i sami rekli, u ogromnom procentu plaćaju taksu bez ikakve prisile, omogućio, putem ugovora sa bankama, da je plaćaju preko trajnog naloga; da je snimio spotove kojima se promoviše plaćanje takse; da je organizovao nagradne igre za one koji plaćaju taksu; da je smislio niz povlastica; da redovno obaveštava javnost o platama zaposlenih u HRT…Elem, kada sve to dodamo, zašto mislite da ne radim svoj posao, ako vas pitam – izvinite, direktore, šta ste vi radili sedam proteklih meseci?“, kaže Tasovac.\nOn dodaje da je tim povodom Bujošević „objavio dve stare vesti o pretplati, i jedno pismo ministru informisanja“.\n„I mirno svima saopštili, ne pročitavši valjda sopstveni Statut, da vi sa naplatom takse nemate ništa i da je posao države da, po zakonu, obezbedi stabilno i dovoljno finansiranje javnog servisa. A gde je tu malo promocije, ne direktora, nego takse. Gde su vam svi oni kojima plaćate ogromne sume za razne serije da malo ljudima pričaju o tome zašto taksa i šta se sa njom dešava. Gde su vam zaposleni, čije plate su, za razliku od Hrvatske, tajna, da zagovaraju taksu? Da niste smislili neku nagradnu igru, povlasticu, raspitali se u bankama o trajnim nalozima, snimili neki spot za plaćanje takse?“, upitao je ministar.\n„Ništa od toga? Nego jedan od boljih odgovora koje sam u životu čuo – „premijer je prihvatio moje predloge, ili, bolje reći, da je i pre nego što sam ih ja izneo, on već došao do njih“???!!!“, dodaje on.\n„Dragi direktore! O sancta simplicitas! U telepatskoj ste vezi sa premijerom! Ili vam se javilo! Fiksirali ste ga pogledom? Pa je on prihvatio nešto što niste vi izneli,nego on, ali biste sigurno to i vi, samo da nije on. Maestralno!“, navodi dalje ministar kulture i informisanja.\nTasovac Bujoševiću poručuje da „Srbija nije provincija Lilang, i u njoj je Zakon o javnim medijskim servisima prilagođen EU standardima, tako da to, što vam Brisel smeta, vredi samo ako se preselite u Žaoming, preuzmete ondašnju televiziju i nazovete se Kim Džong Bu“.\n„Onda biste mogli da zaplenite prihode kablovskim operaterima, i da emisionu tehniku i veze, sa kojom i dalje niste potpisali ugovor i koju odbijate da plaćate, proglasite za imovinu RTS. Takođe, mogli biste i da streljate administratore koji su na sajtove Ministarstva kulture i informisanja, kao i svake pojedinačne institucije, postavili sve podatke o izdavanjima ministarstva, pa i o onim koja su otišla Filharmoniji, Narodnom pozorištu, ansamblu Kolo, muzejima…“, dodaje ministar.\nTasovac još primećuje „da je zakon nezgodan“.\n„Ako vam toliko odgovara njegov deo, po kojem je država nadležna za finansiranje javnih medijskih servisa, moraćete da se naviknete i na to da poštujete onaj njegov deo, koji govori o vašim obavezama. I ako šaljete finansijski izveštaj, što ste predstavili kao svoju dobru volju, a ne najobičniju obavezu jednog direktora, moraćete da uradite i sve ostalo što vam stojiu opisu nadležnosti. Niz najobičnijih obaveza, najobičnijeg direktora, pa i sve one koje su vezane za naplatu takse. A ništa od toga niste uradili. Niti ste organizovali, niste nadzirali, nikog osim mene i premijera, i niste se pripremili za posao, koji vam počinje za nekih petnaestak dana“, dodaje u pismu ministar Tasovac.\nFoto Tanjug, D. Stanković (arhiva)


Posted on 14/06/2019 by admin\tunder Vesti\n„Moje obrazovanje, moje pravo(a)“ : Pobedile Tamara Vidaković iz Sombora i Ana Marinović iz Odžaka\nNSJ§ i NSPRV su u sredu 12. juna u Somboru organizovali svečanu konferenciju posvećenu borbi protiv dečijeg rada. Konferencija je započela neslužbenom himnom pokreta protiv dečijeg rada songom “Svako je slep sve dok ne progleda i niko ne može biti slobodan sve dok postoji ropstvo” i prigodnim filmom ILO o 100 godišnjici borbe za dečija i druga ljudska i radnička prava. Konferenciju je otvorio prof. Ranko Hrnjaz, predsednik NSPRV, koji je naglasio da su ovakvi skupovi sada već petnaestogodišnja tradicija koja će se nastaviti sve do iskorenja dečijeg rada.\nPosebnu pažnju i buran aplauz dobile su četiri devojčice migrantkinje koje pohađaju somborske osnovne škole. Za njih su organizatori iz Sindikata i “Milenijum osiguranja” pripremili prigodne poklone koji su im tom prilikom i uručeni. Voditelj programa prof. Hadži Zdravka M. Kovač je izrazio zadovoljstvo ocenama koje su dobili somborski prosvetari za uključenje dece migranata u redovan obrazovni proces.\nNakon uvodnih reči prof. Kovača, koji je tom prilikom izneo najnovije podatke o dečijem radu, o problemu dečijeg rada, govorili su Jovan Protić, nacionalni kordinator ILO Serbia, prof. Borislav Staničkov, načelnik Školske uprave Sombor Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, Mihajlo Škorić, direktor Centra za socijalni rad Sombor, Kenan Sahtijari inspektor MUP – PU Sombor, Milan Prole u ime Uprave za obrazovanje i Gradske Uprave Sombor, Zoran Borak, direktor OŠ „I. L. Ribar“ – „Škole za 21 vek“ i škole koja uz OŠ “Avram Mrazović” obrazuje decu migrante i Tamara Vidaković, učenica I-2 Srednje ekonomske škole iz Sombora koja je pročitala na konkursu “Moje obrazovanje, moje pravo(a)” prvonagrađeni rad„Ne daj da ti unište snove“.\nU sklopu svečane konferencije program „Muzikom protiv dečijeg rada“ izveli su učenici i profesori MŠ „Petar Konjović“ Sombor.\nNakon toga pristupilo se podeli nagrada i priznanja učesnicima na konkursima „Moje obrazovanje, moje pravo(a)“. Za najbolјi rad u kategoriji literarnih radova proglašen je rad „Ne daj da ti unište snove“ Tamare Vidaković, učenice I-2 Srednje ekonomske škole iz Sombora (mentorka: prof. Mira Trbović). Drugu nagradu je osvojio rad: „Moje obrazovanje, moje pravo“ Emilije Mrđanov, učenice VI-2 OŠ „Branko Radičević“ iz Stapara (mentorka: prof. Saška Bodirožić), a treća nagrada je dodelјena radu: „Moje obrazovanje, moje pravo“ Staše Majstorović, učenice VIII-B razreda OŠ „Ivo Lola Ribar“ iz Sombora (mentorka: prof. Snežana Kostrešević).\nU kategoriji likovnih radova, prvo mesto osvojio je rad Ane Marinović, učenice III-2 razreda Gimnazije i ekonomske škole „Jovan Jovanović Zmaj“ Odžaci (mentorka: prof. Slobodinka Branković), drugo mesto pripalo je radu Nikoline Bunjevčević, učenice VII-1 razreda OŠ „Branko Radičević“ Stapar (mentorka: prof. Jelka Filipović), a treće mesto je osvojio rad Nemanje Cvetkov, učenika VIII-1 razreda OŠ „Nikola Vukićević“ Sombor (mentorka: prof. Renata Cvetkov).\nKonferencija je završena performansom “Crveni karton za dečiji rad”, nakon čeka je usledio koktel i druženje učesnika i izvođača programa.\nMinistar prosvete Mladen Šarčević izjavio je u utotak 11. juna da su zbog malverzacija u prijavljivanju broja zaposlenih i odeljenja u osnovnim i srednjim školama već smenjeni savetnici za ekonomska pitanja u nekoliko školskih uprava u Beogradu i Nišu, kao i direktori. “Direktore smenjujemo redovno. Mi smo sada obučili više od 20.000 ljudi u ovoj godini, obučavamo i diretkore za licencu. Direktor mora da radi svoj posao. Licenca se teško dobija, a lako gubi”, rekao je Šarčević za TV Hepi. On je rekao da model dualnog obrazovanja u pojedinim srednjim stručnim školama u Srbiji uspešno funkcioniše već tri godine, a plan je da sledeće godine u njega bude uključeno skoro duplo više ucenika. “Ove godine imamo 4.500 učenika u tom modelu, a sledece školske godine imaćemo blizu 7.000 učenika. Obrazovanje uz rad smo vratili na potpuno novi način. Ima zadatak da se brže prilagodava procesima rada”, naveo je ministar.\nIsplata IX rate studentskih stipendija i kredita\nIsplata devete mesečne rate studentskih stipendija i kredita, za školsku 2018/2019. godinu, počela je juče. Iznos mesečne rate je 8.400 dinara, saopštilo je Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nAko svi odemo iz zemlje, u njoj uskoro neće imati ko da radi. Ko li će onda da uplaćuje doprinose u penzioni fond kako bi sadašnji penzioneri imali odakle da dobijaju penzije? Već sada imamo više penzionera nego zaposlenih – na jednog dolazi 0,9 zaposlenih. Ako i doguramo do penzije, taj fond tada verovatno neće ni postojati, a i veliko je pitanje da li ćemo moći da preživimo uz nju kada smo često prijavljeni na minimalac. Budući da se starosna granica za odlazak u penziju za žene prečesto pomera, onda i ne razmišljamo o penzionisanju jer ćemo izgleda raditi do smrti. Na ovaj način razmišlja nemali broj omladinaca u Srbiji kada im se postavi pitanje da li danas mogu da očekuju da će doživeti penziju s ovakvim penzionim sistemom.\nPrema podacima Ministarstva prosvete, svaki četvrti student želi da nastavi školovanje u inostranstvu, a dve trećine njih planira da nastavi tamo i da živi. Penzija im očito više nije zalog za budućnost, a kako smatra Dragan Stanojević, docent na odeljenju za sociologiju Filozofskog fakulteta u Beogradu, omladina je danas primorana da živi u produženoj sadašnjosti. „To je novi obrazac koji im se nameće zbog fleksibilizacije tržišta rada, ali i sve manje državne podrške pojedincu, porodici, pa i mladima. Jer, danas je sve više privremenih ugovora o radu, niko ne daje garancije za stabilne prihode. Mladima je skučeniji prostor za planiranje nego što je to bio slučaj s ranijim generacijama. Ipak, i pored toga mladost nije vreme kada se razmišlja o penziji ili starosti. Mladi su svesni da žive unutar nepredvidivog sistema gde je ostvarivanje penzija pod velikim znakom pitanja, a i u globalu, poverenje u penzioni sistem se svugde smanjuje jer penzije stagniraju. Kod nas je taj sistem dodatno poljuljan”, uverava Stanojević.\nIstraživanja pokazuju da čak 96 odsto studenata u Srbiji u potpunosti zavisi od roditelja, a to, kako dodaje on, samo znači da je sistemska podrška mladima – nedovoljna. „Jedna od zamerki Evropske komisije je ta što u Srbiji nema izjednačavanja različitih ugovora o radu, recimo, onih privremenih i za stalno, pa tako radnik na istom poslu ostvaruje različita prava iz oblasti rada. Srbija, dakle, nema određeni zakonski okvir koji bi mogao radnika da zaštiti, što kod mladih budi nepoverenje u sistem”, ističe Stanojević.\nPrema istraživanju Krovne organizacije mladih Srbije (KOMS) o poverenju mladih u institucije, taj deo populacije danas uglavnom nije u radnom odnosu, odnosno čak 60 odsto njih izjavljuje da nema primanja zato što su ili u procesu obrazovanja ili su nezaposleni. Stefan Đorđević, generalni sekretar KOMS-a, ističe da su mladi u stvari primorani da žive u sadašnjosti i da nemaju vremena da misle o penziji. „Šest od deset njih želi da ode iz zemlje, jer ne veruje u institucije, nema poverenje u penzioni sistem i kvalitet života u budućnosti. Da bi se to promenilo, u zemlji treba da se uspostavi odgovarajući zakonski okvir, da država učini nešto da mladi požele da ostanu. Jer, oni danas rade u neadekvatnim uslovima, nisu prijavljeni ili rade za minimalac, na tržištu rada često bivaju diskriminisani. Shodno tome, retki su oni koji su uvereni da će na kraju radnog veka biti korisnici penzija”, objašnjava Đorđević.\nVršac: Nova generacija diplomiranih malih “Nemaca”\nU Gradskoj biblioteci u Vršcu osmu godinu zaredom učenici četvrtog razreda osnovne škole imali su prilike da potpuno besplatno pohađaju nastavu nemačkog, i savladaju osnove ovog jezika, što je odlična priprema za redovnu nastavu koja ih od petog razreda očekuje u školama. Kao na kraju svakog obrazovnog ciklusa, uručene su im diplome. Još jedna generacija uspešno je završila Malu školu nemačkog jezika u vršačkoj Gradskoj biblioteci. Od njih 40-ak koliko ih je bilo na početku, polovina je uspešno završila nastavu, i uručene su im diplome. “Mala škola je predviđena da uputi četvrtake u osnove nemačkog jezika, da nauče kako da se predstave, da kažu odakle dolaze, koji im je broj telefona, dakle najosnovnije stvari”, objašnjava bibliotekar Tamaš Fodor, profesor nemačkog jezika. Da su to i naučili – dokazuju nam i polaznici, uz par rečenica na nemačkom.\nMališanima koje u 5. razredu čeka pregršt novih predmeta i obaveza, ovo upoznavanje sa osnovama nemačkog jezika umnogome će olakšati kasnije praćenje nastave. Gradivo se ovde savladava bez ikakvih pritisaka, a časovi su, već osmu godinu zaredom, besplatni: “Svakog ponedeljka od septembra do juna, držimo besplatne časove nemačkog jezika – bez domaćih zadataka, bez pritiska, bez ocenjivanja, i to sve daje rezultate, pošto se ispostavilo da deca koja su dolazila kasnije imaju više volje da rade, dobiju u startu dobre ocene i osvajaju neko od prva tri mesta na raznim takmičenjima”, dodaje Fodor.\nS obzirom na to da Gradska bilioteka ima i bogato Odeljenje nemačke knjige, pojedini već dolaze i iznajmljuju naslove koji ih zanimaju. Mala škola nemačkog jezika sada, kao i đaci, “odlazi” na letnji raspust, a sledeća grupa polaznika biće formirana na jesen, početkom školske 2019./2020.godine.\nFenomen Pupin: Tekstovi u američkoj štampi\nGradska biblioteka u Novom Sadu može da se pohvali vrednom publikacijom: “Tekstovi u američkoj štampi 1912 – 1920.” Mihajla Idvorskog Pupina izdanje je koje se nedavno pojavilo, a koje su priredili Đorđe N. Lopičić i Miroslav Stanković. Ova knjiga po svom profilu zapravo pripada korpusu onih izdanja koja su prošle godine uspešno ubeležila stogodišnjicu Prvog svetskog rata. Naime, kako se precizno kaže u predgovoru u ove spise i dokumente, Vlada i diplomatija tadašnje Kralјevine Srbije se veoma angažovala da međunarodnoj javnosti prikaže, na neposredan način, agresiju Austrougarske, Nemačke i Bugarske na Srbiju, kao i da ukaže na masovne i do tada neviđene ratne zločine koji su izvršeni nad civilnim stanovništvom, ratnim zaroblјenicima, ranjenicima i bolesnicima. Još 1912. godine Vlada Kralјevine Srbije je imenovala prof. dr Mihajla Idvorskog Pupina (1854-1935), profesora na prestižnom Univerzitetu Kolumbija, svetski poznatog naučnika i pronalazača, za počasnog generalnog konzula Srbije u Nјujorku, sa zadatkom da kod zvaničnih američkih organa zastupa interese Kralјevine Srbije u konačnoj borbi za oslobođenje od vekovnog turskog ropstva, kao i od otvorene nastupajuće agresije Austrougarske na Srbiju.\nU navedenom periodu od 1912. do 1920. godine Mihajlo Idvorski Pupin održao je veliki broj predavanja, konferencija, sastanaka i drugih javnih istupanja na raznim javnim manifestacijama, stručnim i političkim udruženjima, srpskim i drugim slovenskim iselјeničkim organizacijama i udruženjima. Pored navedenih javnih istupa Mihajlo Idvorski Pupin je objavio veliki broj raznih članaka, rasprava, komentara, izjava, intervjua, felјtona, prikaza i osvrta u najvećim i najpoznatijim dnevnim i nedelјnim listovima i časopisima: New York Times, Washington Post, Chicago Daily Tribune, The Independent, The American Review od Reviews, The Brooklyn Daily Eagle New York, Richmond Times Dspatch, The New York Herald, The New York Sun, New York Tribune, The Philadelphia Inquirer, The Standard Union, The New York Press, The Wasington Herald, Brooklyn Daily Star, The Evening Tribune, Daily Standard Union. Pored ovih listova i časopisa Mihajlo Idvorski Pupin je objavlјivao svoje članke i u drugim listovma u SAD. U ovoj knjizi nisu svi članci i radovi Mihajla Idvorskog Pupina, nego samo oni koje su priređivači pronašli.\nSvi tekstovi, odnosno napisi Mihajla Idvorskog Pupina, sabrani u ovom zborniku, kaže jedan od recenzenata, David Đ. Dašić, pokazuju jedno novo, nesvakidašnje viđenje njegovog lika i dela, njegovog mesta i uloge u prelomnom vremenu herojske borbe Srbije i srpskog naroda tokom druge decenije 20. veka, nedovolјno poznato ne samo našoj najširoj kulturnoj javnosti nego ni naučnoj i stručnoj: „Upravo zato ova knjiga publicističkih radova Mihajla Idvorskog Pupina biće od neprocenjivog značaja za proučavanje novije srpske nacinalne i diplomatske istorije. Duboko sam uveren da će ovaj zbornik publicističkih radova Mihajla Idvorskog Pupina podstaći diplomate, istoričare, pravnike, publiciste i novinare da dalјe istražuju i izučavaju njegovo stvaralaštvo i njegovu ukupnu humanističku delatnost.“\nJoš jedan od recenzenata, Aleksandar Životić, smatra da prikuplјeni tekstovi Mihajla Pupina predstavlјaju dragoceno svedočanstvo njegovog političkog, propagandnog, publicističkog i iznad svega nacionalnog rada. Nјima se korisno dopunjuje postojeća istoriografska slika vezana za potpunije poznavanje načina njegovog političkog i publicističkog delovanja širom američkog kontinenta. Na taj način istorijska nauka i srpska kultura je obogaćene novim saznanjima vezanim za nesebični rad Mihajla Pupina na planu zastupanja i promovisanja srpskih nacionalnih težnji.\nPupinovi stavovi izneti u objavlјenim napisima vrlo su zanimlјivi, jasni, sa cilјem da američkoj javnosti osvetli i tumači dešavanja, uzroke i posledice ratnog vihora u Srbiji i na Balkanu, smatra Vladimir Grečić: „Odabrani članci predstavlјaju i svedočanstvo o vrednostima očuvanja i negovanja nacionalnog identiteta, iskazanog kroz solidarnost iselјenika sa braćom u otaybini, koja su u nevolјi. Mihajlo Pupin, u svojstvu počasnog konzula u SAD, animirao je, organizovao i ispratio hilјade srpskih dobrovolјaca iz SAD i Kanade da se priklјuče srpskoj vojsci u borbi za konačno oslobođenje, kao i prikuplјanje materijalne pomoći Srbiji.“\nDežurna cepidlaka: Vuk, Kopitar, i „srbgleski“ jezik\nWolf Karadžić izdao je Srpski rječnik 1818. godine. Jernej Ungulate, Wolfov prijatelj, objasnio je u toj knjizi srpske reči nemačkim i latinskim rečima. Saradnja je pobednički uspela jer je svaki od mudrih saradnika znao svoj deo posla. Dvesta godina kasnije, uprkos mnoštvu škola, jezički nazadujemo. Ljudi nedoučeni u srpskom i engleskom brkaju te divne jezike u rogobatan „srbgleski“. Pokondirene tikve zbunjuju većinu publike i zasmejavaju manjinu doučenu u oba jezika. Nemam ni televizor ni radio. Ipak, znam da je N1 najbolja domaća televizija, koja stručno i uljudno obrađuje ozbiljne teme i nadzire vlastodršce. Zato Kurjačić i poslušnici etiketiraju i vređaju novinare N1. Klevetnici previđaju stvarnu manu te televizije – njene doprinose „srbgleskome“ jeziku.\nDnevnik N1 ističe „priču dana“. „Story“ nije „priča“ nego reportaža ili vest. U priču sumnjamo, a reportaži i vesti treba da verujemo. O poginulim novinarima kaže: “ … pokrivali ratne priče … ubijeni dok su „skretali“ pažnju na mračne kutke… „Pokrivati ratnu priču“ i „mračan kutak“ su bukvalni prevodi izraza „cover the war story“ i „dark corner“. Mi kažemo izveštavati o ratu; kažemo zabačeni kraj ili mutna radnja, već prema kontekstu.\nSlavan sportista u Pakistanu nazvan je „pakistanska legenda kriketa“. Mi kažemo zvezda.\n„Na dnevnoj bazi“ je bukvalan prevod „on the daily basis“. Umesto tri zbunjujuće reči, treba jedna – svakodnevno. Amerikanac kaže: „There is no point“. N1 prevodi: „Nema poente“. Treba uzaludno je. Američki košarkaš zove Divca „jednom od ikona u našoj zemlji“. U Americi su vrlo retki pravoslavni hrišćani, pa i verske ikone. Tamo „icon“ znači idol, osoba za divljenje. Prevod N1 zbunjuje čak i ljubitelje košarke koji bi zaista kačili kandilo ispred Divčevog portreta.\nDruga glasila prevazilaze N1. Portal B92 kaže: „Tesla je eksplodirao u planetarnu pop ikonu“. Ne brinite, dragi čitaoci! Genije nije raznet širom kontinenata i okeana, nije zvezda estrade, nije rival svetom Nikoli. „Explode“ znači naglo narasti, „planetary“ znači svetski, „pop“ znači popularan. Reč „icon“ ste ukapirali.\nĆuprija: 21 milion dinara za muzičku školu\nMinistarstvo rudarstva i energetike, iz budžeta Fonda za unapređenje energetske efikasnosti, opštini Ćuprija je dodelilo skoro 21 milon dinara za energetsku rekonstrukciju zgrade Škole za osnovno muzičko obrazovanje “Dušan Skovran” u tom gradu. Reč je o namenskim, bespovratnim sredstvima, dobijenim na javnom pozivu Ministarstva.\nMirjana Katić novi direkor Matematičke gimnazije\nProfesorka matematike Mirjana Katić izabrana je za novog direktora beogradske Matematičke gimnazije i to je prva žena na čelu te obrazovne ustanove od njenog osnivanja 1966.godine. Katić će preuzeti mandat od aktuelnog direktora Gimnazije Srđana Ognjanovića 7. oktobra, kada Ognjanović odlazi u penziju.\nBeograd: Prva ekonomska škola dobila novi IT kabinet\nPrva ekonomska škola dobila je novi i opremljen kabinet za statistiku i računarstvo zahvaljujući sredstvima prikupljenim humanitarnom Mastercard karticom “Eurobank Veliko srce”. Današnja donacija predstavlja početak projekta “Škola kao nacrtana za vas”, koji je Eurobanka pokrenula uz pomoć Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nOvom vanserijskom studentu je ostalo još četiri ispita do diplome. Do sada je položio više od 30 ispita. Svaki je položio iz prvog puta. Na svakom je dobio desetku. Zavisno od dana do dana, u proseku nakon predavanja, nalazim vreme od nekoliko sati za učenje. To izgleda ovako – ujutru ustanem, doručkujem, bacim pogled na to što imam danas na predavanju, vidim šta je profesor rekao da obratimo pažnju. Idem na predavanja, i nakon toga učim. To traje oko četiri i više sati u noć. Kada je vreme ispita, onda se uči mnogo više. Meni to nije opterećenje, već zadovoljstvo. Drago mi je što učim ono što volim, i nije mi teško, kaže Nemanja.\nVlast: Nije bilo prebijanja studenata već tuče huligana\nTuču grupe huligana levičara i desničara u Novom Sadu opozicija je pokušala da predstavi kao napad na opoziciju, piše Kurir. Velika prevara odigrala se u Novom Sadu, gde je opozicija održala skup protiv prebijanja tri studenta za vikend, a zapravo je reč o sukobu levičara i desničara huligana, saznaje Kurir. Međutim, svi oni koji učestvuju u ovoj prevari su, u stvari, iz lokalne sredine, poput Janka Veselinovića, Duška Radosavljevića, Dinka Gruhonjića, Nedima Sejdinovića, kao i Jelene Anasonović, Branislava Grubačkog i Milorada Kapora, navodi list. Među njima je i Tea Vukadin i veliki broj pripadnika levičarskih organizacija iz Novog Sada, piše Kurir. Posebno je zanimljivo da su baš jutros Boško Obradović, Dragan Đilas, Vuk Jeremić, Zoran Lutovac i Sergej Trfunović bili na sastanku u američkoj ambasadi sa zamenikom pomoćnika državnog sekretara SAD Metjuom Palmerom, navodi list.\nDeca su nekada odlazila u park ili na igralište, a danas?\nDesetogodišnji Matija je, za vreme nedavnog raspusta, pozvao, preko odeljenske vajber grupe, drugare da se igraju. Međutim, nijedan od 30 dečaka nije prihvatio poziv na igru. Deca, koja su nekada bila zaštitni znak gradskih parkova, sada su prava retkost u prirodi. Ljuljaške, za koje se nekada čekao red, sada zvrje prazne, ali se u igraonicama traži mesto više. Deca su postali taoci virtuelnih svetova mobilnih telefona i zarobljenici dečjih soba u koje ih smeštaju roditelji, premrli od straha da baš njihovo dete neki loš momak ne kidnapuje sa ulice.\nNa pitanje zbog čega se detinjstvo savremene dece toliko razlikuje od detinjstva njihovih roditelja, dr Ranko Rajović, specijalista interne medicine, saradnik Unicefa na projektu ranog podsticaja intelektualnog razvoja deteta i osnivač NTC sistema učenja, koje se sprovodi u 20 država Evrope, uključujući i Srbiju, ima dobar odgovor. – Okruženje je to koje se promenilo: iz detinjstva mališana nestala je dosada, koja je „terala” decu da izađu iz stana. Dosada je neprijatno stanje, čiji je smisao da podstakne dete na aktivnost. Deca su nekada odlazila u park ili na igralište da bi pobedila dosadu. Međutim, savremenoj deci nikada nije dosadno. Čim zavape „dosadno mi je”, odmah uskaču mama, tata, baka, deka i bebisiterka da ga zabavljaju, što je potpuno pogrešan pedagoški potez, jer dete treba samo da se izbori sa njom. Nažalost, problem dečje dosade roditelji najčešće ne rešavaju tako što se igraju sa detetom, već mu pronađu dečji kanal na televizoru i istovremeno daju mobilni telefon ili tablet… Oduševljeni što dete već u kolicima zna kako da pronađe video-igricu na mobilnom telefonu, ne shvataju da mu na taj način prave medveđu uslugu. Deca postaju zavisnici od tehnoloških igračaka i neće da idu u park. Pametni telefoni ne razvijaju pamet kod deteta, već omogućavaju roditelju da ima vreme za kuvanje ručka, gledanje serije, telefoniranje… Posledica toga su gojazna neaktivna i asocijalna deca, potpuno nezainteresovana za igru na svežem vazduhu – priča dr Ranko Rajević.\nNaš sagovornik, koji brani tezu da je igra najvažnija potreba deteta, odnosno da su fizičko, muzičko i likovno najznačajniji predmeti u prva četiri razreda osnovne škole, podseća da se mozak razvija do 12. godine. Pre svega kroz dečju aktivnost i na svežem vazduhu. – Osnovna funkcija mozga je preživljavanje i adaptacija na novu sredinu. Mi učimo da bismo lakše preživeli i u fizičkom i u socijalnom svetu. Kada nešto novo naučimo, mi dobijemo biološku nagradu – luče se hormoni radosti i zadovoljstva. Pogledajte kako dete uči da hoda: kada napravi dva, tri sigurna koraka ono stane, okreće se, traži mamu i tatu, njihov osmeh i aplauze. Isto je i kad nauči da vozi bicikl. Taj osećaj sreće gura nas da nešto novo učimo i tako civilizacija napreduje. Međutim, kada mu na ranom uzrastu date video-igricu, koja stalno ciči, vrišti i trepće, dete dobija hormone zadovoljstva na svakih deset minuta. A kada mu roditelj ponudi knjigu, od koje ne dobija nikakve vizuelne stimulacije, ima problem koncentracije. Pet minuta čita knjigu, pa pređe na drugu aktivnost, pa se na njoj zadrži pet minuta… Onda polazi u školu, gde je osnovni metod rada reprodukcija gradiva. I logično je da nastaju problemi sa pažnjom, koncentracijom i usvajanjem znanja – naglašava dr Rajović. On dodaje da je sa timom saradnika kreirao igricu „Bez straha do šaha”, u kojoj dete mora da predvidi dva, tri koraka unapred. Naime, šah je najbolja vežba za duboku pažnju, jer tera dete da misli, povezuje i pravi strategiju. – Sport i fizička aktivnost moraju da budu sastavni deo detetovog života. Deci je potrebno da se motorički „isprazne” – pretrče sto metara za 13 sekundi, daju gol sa 15 metara, skoče barem pola metra uvis da daju koš. Mozgu su potrebne mikro-opasnosti da bi se razvio. Zato dete treba pustiti da se popne na tobogan, skoči sa zidića, provuče se kroz cev… U tom savladavanju prepreka ono dobija hormone sreće i tako se priprema za život. Ako ne nauči da pada polomiće i ruku i nos. Kad izazova nema, dete će ulaziti u rizična ponašanja, ne zato što ono to hoće, već zato što ga mozak tera da uđe u nešto opasno kako bi proverilo sebe, otuda maloletničko nasilje – naglašava dr Rajović. Na pitanje kako dete privoleti da se igra u parku i oduzeti mu video-igricu, dr Ranko Rajović kaže da nije rešenje u ukidanju, već u ograničenju. – U vaspitanju svoje dece rukovodio sam se devizom: pola sata gledanja u ekran, sat vremena parka, sat vremena igranja mobilnim telefonom – dva sata parka, sat i po vremena na laptopu – tri sata parka. Mi smo napravili aplikaciju za mobilni telefon gde se sve ikonice pojavljuju samo na pola sata. Jedini način da dete dobije „bonus” jeste da se kreće četiri kilometara. Ova aplikacija biće uspešna u slučaju dece koja još nemaju telefon. Međutim, biće pravi izazov pregovarati sa onima koji već imaju telefon da im se pomoću aplikacije ograniči vreme. Tim psihologa radi na kreiranju ovog izazova – zaključuje dr Ranko Rajević.\nPREVIOUS POST ← Protiv dečijeg rada – Sombor\nNEXT POST ZAŠTITIMO KUĆNE RADNIKE →


Naučnici riješili tajnu obojenih pojasova Jupitera\nFoto: N.N. | Naučnici riješili tajnu obojenih pojasova Jupitera\nN.N. 10.08.2018 15:33\nTajna Jupiterovih obojenih pojasova riješena je u studiji o međudjelovanju između atmosfere i magnetskih polja, objavili su australijski naučnici.\nJupiter, najveći planet u Sunčevom sistemu, plinovit je, većinom od vodika i helija, te nema čvrste površine kao Zemlja.\nSlično Zemljinim vazdušnim strujama, koje su ključne za vrijeme i klimatske sisteme, nekoliko snažnih vazdušnih struja kreće se od zapada prema istoku Jupiterove atmosfere i usput nosi oblake amonijaka koji formiraju obojene pojasove u nijansama bijele, crvene, narančaste, smeđe i žute.\n"Naučnici su dugo raspravljali koliko duboko vazdušne struje dosežu ispod površine atmosfere Jupitera i drugih plinovitih divova te zašto se ne pojavljuju u unutrašnjosti sunca", kazao je Navid Constantinou, šef istraživanja na Australian National Universityju.\nNovi dokazi s NASA-ine svemirske letjelice Juno pokazuju kako te vazdušne struje dosežu dubine i do 3000 kilometara, kazali su naučnici u saopštenju.\nDžefri Parker, saradnik studije s američkog Nacionalnog laboratorija Livermore, rekao je kako njihova teorija pokazuje da vazdušne struje potiskuje snažno magnetsko polje.\n"Plin je u unutrašnjosti Jupitera magnetizovan, zato smatramo da naša nova teorija objašnjava zašto vazdušne struje idu toliko duboko ispod površine atmosfere plinskog diva, ali ne i dublje", kazao je Parker.\nIstraživanje je objavljeno u časopisu "The Astrophysical Journal" u srijedu.\nJupiter Pojas Nauka\nIndija uspješno lansirala raketu na Mjesec


Fotografija: Igor Žarković/RAS Srbija\nDanas je šesti dan protesta građana nezadovoljnih političkom i epidemiološkom situacijom u Srbiji.\nKako su javili reporteri “Blica”, ispred Narodne skupštine u Beogradu je bilo više stotina građana koji su blokirali saobraćaj u oba pravca. U Nišu je šetalo oko 200 demonstranata, dok je u Novom Sadu na protest došlo manje od 50.\n22.39 Završen protest u Nišu\nObraćanjem ispred zgrade Policijske uprave, građani Niša okončali su današnji protest. Oni su najavili da će sutra ponovo izaći na ulice, a za mesto okupljanja ponovo su najavili plato ispred Skupštine grada, u Ulici Nikole Pašića.\n22.24 Mladi u Nišu pozivaju policajce da im se pridruže\nMlade Nišlije poručili su ispred Policijske uprave da su nezadovoljni kako država postupa u vezi s epidemijom virusa korona. Oni su poručili da je vlast slala pogrešne poruke, za koje zatim krivi građane. Oni su pozvali policajce da skinu značke i da im se pridruže.\n22.18 Osipanje protesta u Beogradu\nGrupice demonstranata počele su da napuštaju plato ispred Narodne skupštine. Atmosfera je i dalje mirna, sa sporadičnim patriotskim uzvicima, kao i onim na račun predsjednika Republike.\n22.06 U Novom Sadu okončan protest\nDemonstranti u Novom Sadu, kojih je bilo oko tridesetak, razišli su se za večeras. Kako javlja reporter “Blica”, među učesnicima protesta bilo je nesuglasica da li će, zbog malog broja okupljenih, i sutra da protestuju ili da se priključe demonstracijama u Beogradu.\n22.03 Neće da motaju kablove\nNišlije stigle ispred Policijske uprave, gdje im skandiraju “Mi smo vaša djeca, dođite kod nas“. Mladi poručuju da ne žele da napuštaju zemlju, da “motaju kablove u Juri s fakultetskom diplomom”, niti da trpe, kako javlja reporter “Blica”, torturu režima.\n21.47 Žena se popela do ulaza u Skupštinu, viče na policiju\nJedna učesnica protesta preskočila je ogradu i popela se do ulaza u Skupštinu Srbije, gdje je policajcima u civilu vikala da ne želi lopove i da želi normalnu državu. Nakon nekoliko minuta nju je među demonstrante vratio mladić u bijeloj majici.\n21.41 Nišlije šetaju, prvi put ispred prostorija SNS-a bez kordona policije\nGrađani Niša, protestuju šetanjem centralnim gradskim ulicama. Prošli su pored Kliničkog centra, zatim Bulevarom Nemanjića. Oni su, bez zaustavljanja, prošli i pored prostorija Srpske napredne stranke ispred kojih, prvi put od početka protesta, nije bilo kordona policije. Demonstranti se kreću ka zgradi Policijske uprave za grad Niš.\n21.28 Pojedinci vrijeđaju policiju\nJedan učesnik protesta preskočio je ogradu i na stepenište stavio posudu sa vodom za pse, šaljući uvredljivu poruku policiji.\n21.19 Mladić na biciklu nakratko blokirao raskrnicu, policija ga legitimisala\nRaskrsnica Bulevara kralja Aleksandra i Takovske ulice nakratko je bila blokirana, jer je mladić sa biciklom sjeo nasred kolovoza i izvadio transparent “Ćale, ovo je za tebe”, jednu od parola ovih protesta. Njega su veoma brzo policajci u civilu odveli u Pionirski park i legitimisali, dok je saobraćaj u Takovskoj ponovo uspostavljen.\n21.12 Saša Radulović se obratio grupi građana\nNarodni poslanik i lider DJB Saša Radulović obratio se grupi građana koja je u tom trenutku bila oko njega\n21.09 Desničari u prvim redovima\nIspred metalne ograde, koja je postavljena na dnu stepeništa Narodne skupštine, prve redove zauzeli su desničari i vojni veterani. Oni pjevaju patriotske pjesme, prije svega o Kosovu i Metohiji. Pored njih je i grupa sa religijskim obilježijma, koja je podigla ikone i čitaju molitvu okupljenima.\n20.58 Mirna atmosfera, demonstranti skandiraju protiv predsjednika Republike\nAtmosfera ispred Narodne skupštine je mirna, a reakcije demonstranata svode se na zviždanje, uz sporadične psovke upućene predsjedniku Republike. Protestu prisustvuju većinom mladi.\n20.44 Građani dolaze u manjim grupama, prisustvo policije i dalje neprimjetno\nGrađani dolaze iz pravca Trga Nikole Pašića u grupicama od po troje-četvoro, Većina nosi maske koje su propisane mjerama za borbu protiv virusa korona. Situacija je i dalje mirna, policijske snage se i dalje nalaze iza Narodne skupštine, kao i u Pionirskom parku.\n20.35 Polako pristižu i desničari\nPoslije rasčinjenog monaha Antonija, na proteste je došao i narodni poslanik Srđan Nogo.\n20.25 Novosađani sjede ispred Gradske kuće\nMala grupa demonstranata okupila se i danas u centru Novog Sada. Juče je najavljeno da protesta u Novom Sadu danas neće biti, ipak manja grupa odlučila je da šesto veče zaredom dođe na Trg slobode. Njih tridesetak, trenutno sjedi ispred Gradske kuće. Građani su juče pozvani da, umjesto okupljanja u Novom Sadu, odu na protest u Beograd.\n20.19 U Nišu šetnja uz “Marš na Drinu”\nUz “Marš na Drinu” više od 200 Nišlija krenulo je u protestnu šetnju centrom grada do Palate pravde, odakle će da odu do zgrade Policijske uprave Niš, kako bi pozvali policiju da im se pridruži.\n19.38 Obraćanje narodnog poslanika Janka Veselinovića\nOd političara na proteste ispred Narodne skupštine trenutno je došao samo narodni poslanik Janko Veselinović koji se kratko obratio građanima.\n19.05 Policija iza Skupštine\nIza Skupštine Srbije policija raspoređuje snage opremljene za razbijanje demonstracija. Kao i prethodnih dana, osim Žandarmerije, tu se nalaze i pripadnici Čete konjanika, kao i jedinice sa službenim psima.\nsrbijaprotesti sesti dan


Carvaxyl u službi odbrane od virusa | Beopanax\nOvo pitanje je dobilo naznačaju u poslednjih nekoliko meseci, kada se ceo svet suočio za izazovom COVID-19 infekcije. Toliko istraživačkih projekata je pokrenuto na temu borbe protiv virusa, kao da svi složno pokušavamo da damo doprinos u borbi protiv ovakvih pretnji čitavom čovečanstvu. Kao što je mnogima poznato, korona virusi izazivaju infekcije pre svega kod divljih životinja ali se povremeno dešava da virus mutira i pređe na novog domaćina. Tako smo, prvu značajnu epidemiju korona virusa kod ljudi imali 2002. godine kada je u Kini izbila epidemija SARS-a. Međutim, kao da to upozorenje nismo ozbiljno shvatili. Jedno od istraživanja na temu tretiranja korona virusa sa jakim antimikrobnim biljnim preparatima, izveo je dr Khalid Ijaz 2003. godine, testirajući Oreganol P73 formulu (podstaknut epidemijom SARS virusa).\nOrigano ulje ima izuzetno jak miris i ljuto- gorki ukus, pa koliko god da je lekovito i efikasno u borbi protiv infekcija mnogi ljudi izbegavaju da ga piju. Napretkom u proizvodnji biljnih suplemenata, razvilo se i inkapsuliranje eteričnih ulja u meke želatinske kapsule. Ove kapsule su veoma komforne i lake za upotrebu pa ih čak i deca sa lakoćom piju. Zaista možemo reći, da priroda ima odgovor za sve naše probleme, pitanje je da li smo dovoljno mudri da je slušamo.\nNapišite komentar za Carvaxyl u službi odbrane od virusa


Ana Bekuta iskreno o finansijskoj krizi: Ne kukam, sve će ovo proći\nPočetna » VIP » Ana Bekuta iskreno o finansijskoj krizi: Ne kukam, sve će ovo proći\nAna Bekuta, ATA images\nPevačica Ana Bekuta poslednjih nekoliko dana veoma često komentariše stanje u našoj zemlji zbog epidemije opakog virusa.\nPevačica je otkrila da ne „kuka“ zbog toga što ne radi, iako su neki njene reči protumačili pogrešno, već da je zabrinuta za ljudske živote.\n– Rastužuje me kada se moje pređašnje poruke u delu javnosti tumače kao kukanje zato što ne radim. Ne, ne kukam i ne, ne radim. Ko sam ja da kukam, živa i zdrava, pored hiljada obolelih koji se ovih dana bore za život? Ko sam ja da se žalim pored naših lekara koji svaki dan neumorno rade sate i sate prekovremenih i za bedne plate reskiraju zdravlje i život. Iza mene je 35 godina karijere i čitav jedan život. Bilo je i dobrih i loših dana. Srećna sam što sam zaradila za život radeći ono što najviše volim – pevajući. Zato je strašno gledati i slušati kolege iz zemlje i regiona koji navijaju da se ponovo otvore klubovi kako bi mogli ponovo da pevamo. Da li ste normalni? Nijedan ljudski život nije vredan nečijeg nastupa, a ni nečije karijere. Nijedan ljudski život – napisala je ona.\nPrethodni članakĐani dobio unuka!\nSledeći članakGoca Božinovska otkriva detalje veze Mirka i Bojane Rodić: Volela bih da je oženi


Da li je ovo najlepša fotografija sa ovogodišnjeg Venecijanskog festivala? | City Magazine\nDa li je ovo najlepša fotografija sa ovogodišnjeg Venecijanskog festivala?\nAUTOR: CityMagazine 06 Sep, 2021\nBrat i sestra o kojima će danas biti reči, naslednici su ugledne porodice iz Švedske, ali su rođeni i odrasli na potezu Njujork-Los Anđeles. Danas su nam dobropoznati jer su sledili svoj umetnički gen, a reč je o Megi i Džejku Džilenholu, koji su zajedno prošetali crvenim tepihom 78. Venecijanskog festivala. Nadamo se da će i vas raznežiti kadar koji su fotografi zabeležili, a sinonim je za neraskidivu ljubav i podršku.\nPovod za njihov dolazak jeste rediteljski debi glumice, a publici se predstavila kao autorka filma The Lost Daughter. Ukoliko niste upoznati sa temom, radnja se zasniva na istoimenom prevodu romana Elene Ferante, i otkriva drugu, manje poznatu i mračniju stranu majčinstva. Megi Džilenhol nije krila da je lično od spisateljice otkupila prava za ovaj poduhvat. Kao što pretpostavljate, rad je bio zahtevan, ali i ispunjavajući, a rediteljka je donekle mogla da se prepozna u ovoj priči, jer je i sama majka dvoje dece, Ramone i Glorije, iz braka sa kolegom Piterom Skarsgardom. Glavne uloge u ovom filmu pripale su Oliviji Kolman i Dakoti Džonson.\nIpak, fokus današnje priče usmeravamo na crveni tepih, i odevne kombinacije dvoje aktera. Džejk, kao mlađi brat, nije imao dileme da li da baš on bude pratilac sestri, a prošetao je odeven u belo odelo. Fizička sličnost između njih dvoje je uočiljva na prvi pogled, pre svega zbog svetloplavih očiju, ali i umetničkog nasleđa, za koje su zaslužni roditelji – reditelj Stiven Džilenhol i scenaristkinja Naomi Foner. Kroz nekoliko minuta imaćete priliku da vidite fotografiju na kojoj držeći se za ruku idu u pravcu sale, ali prethodno obratite pažnju na jednu drugu, koja se izdvojila sa ovogodišnjeg izdanja festivala. Na njoj vidimo Džejka kako drži kameru usmerenu u pravcu sestre, dok ona pozira obasjana svetlom objektiva.\nPrizor kojem svedočite zaista je lep primer porodičnih odnosa, kojima svi treba da težimo. Brat je u ovom slučaju bio i oslonac i čuvar uspomena, i mi samo možemo da im poželimo da ostanu tako skladni i u budućnosti.\nElizabeth A. Villa / Getty images\nNaslovna fotografija: Paul Bruinooge / Patrick McMullan via Getty Images\n#crveni tepih #Džejk Džilenhol #fotografije poznatih #Megi Džilenhol #premijera #The Lost Daughter #venecijanski festival


Biseri Šumadije: Bukulja i Aranđelovac | Gde za vikend\n08. Jun. 2021 Vanja Ostojić\nDan bez obaveza najlepše je provesti u društvu dragih ljudi, a ako se uz to iskombinuje i izlet, dobar provod je zagarantovan. Ukoliko radije birate bliže lokacije, naš predlog za beg iz grada jeste upoznavanje s lepotama Šumadije. Destinacija se nalazi na oko 80 km od Beograda, gde se smestio Aranđelovac i njegov večiti čuvar- planina Bukulja.\nDo Aranđelovca najbrže se stiže auto-putem. Na izlazu Mladenovac prelazite na magistralni put koji prolazi kroz ovu beogradsku opštinu, a zatim se nastavlja dalje u pravcu Aranđelovca. Od Beograda se stiže za oko sat i petnaest minuta vožnje.\nNa samom ulazu u grad nalazi se prva atrakcija, od koje predlažemo da započnete svoj izlet. Reč je o najstarijoj stanovnici ovog kraja, koja svedoči o dalekoj prošlosti ne samo Šumadije i Srbije, već naše planete. To je pećina Risovača, koja se nalazi duboko skrivena u unutrašnjosti istoimenog brda. Njeno istraživanje započeto je pedestih godina.\nTada su naučnici otkrili važne artefakte iz perioda starijeg kamenog doba- kosti i kamen, koje su kao oruđe i oružje, koristili neandertalski lovci. Takođe, pronađeni su i brojni fosilni ostaci za koje je utvrđeno da pripadaju pećinskom lavu i medvedu. Vodiči će vas povesti u obilazak i ispričati zanimljive priče o nastanku pećine i njenim prastanovnicima. Dužina uređenog dela lokaliteta je 187,5 metara.\nAranđelovac je poznat po tome što je u samom centru grada ušuškana banja. Cenjena je zbog lekovite mineralne vode za koju se znalo još u vreme kneza Miloša Obrenovića.\nPrema legendi, knez je zemljište platio sa dva srebrna pištolja i tada su obeležene prve staze, zasađeno je drveće, uređeni izvor i prvo kupatilo Talpara. Njegov sin, knez Mihailo Obrenović, takođe je dao svoj veliki doprinos daljem razvoju banje. Za vreme njegove vladavine, Bukovička banja postaje prva u Srbiji, s najvećim banjskim parkom, koji zauzima oko 22 hektara.\nNjegov simbol je nedavno renovirani Paviljon kneza Miloša izgrađen u stilu srpskog romantizma, s tri mineralna izvora. Unutra se osim izvorišta nalazi i postavka posvećena istoriji Knjaz Miloš vode.\nPored paviljona izgrađena je pozornica gde se tokom leta održavaju brojne kulturne manifestacije.\nOdvojte vreme za opuštenu šetnju lepo uređenim stazama. Sigurno će vas bar malo podsetiti na parkove Versaja ili Šenbruna.\nOsim što ga krasi stoletno drveće, fontane i cvetne leje, banjski park je i svojevrsni muzej na otvorenom, sa skulpturama od belog venčačkog mermera iz obližnjeg majdana. Svoje mesto u parku skulpture dobijaju po završetku umetničke smotre Mermer i zvuci, koja se ovde tradicionalno održava.\nSa svojih 696 m nadmorske visine, Bukulja bdi nad gradom. Naziv je dobila po gustoj bukovoj šumi koja dominira celim prostranstvom. Do vrha je naravno lakše doći automobilom, ali je pešačenje zato mnogo uzbudljivije , lepše i zdravije. Pešačke staze kreću iz banjskog parka i lake su za sve uzraste i nivoe kondicije.\nČak i tokom vrelih letnjih dana, pešačenje blagim padinama nije toliko naporno jer većina staza prolazi kroz gustu šumu. Na vrhu se nalazi vidikovac, tj. osmatračnica visine 19m, koja pruža očaravajući pogled na ceo Aranđelovac, okolne planine i živopisni šumadijski krajolik. Tik uz osmatračnicu izgrađeno je dečje igralište, kao i dva ugostiteljska objekta gde možete napraviti prijatnu pauzu za osveženje.\nJezera podno planine\nU podnožju Bukulje ušukla su se dva jezera, nastala za potrebe vodosnabdevanja grada. Garaško je poznatije i posećenije, ali po lepoti ništa manje ne zaostaje ni Bukuljsko. Do oba jezera moguće je doći i automobilom i pešice. Smestite se u hlad drveta i uživajte u harmoniji koju emituju šuma, raspevane ptice i mirna površina vode.\nAko ste raspoloženi za pecanje, ponesite štapove, ulova će sigurno biti! Što se nekih turističkih sadržaja tiče, oko Garaškog jezera postoje tereni za mali fudbal i odbojku na pesku. Od jezera vodi pešačka staza Dva jezera kojom se može stići do vrha planine. Oko Bukuljskog jezera dodatnih sadržaja nema, samo priroda i njen večni mir.\nNakon obilaska Bukulje i Aranđelovca, predlažemo da svratite na ručak. Ovaj kraj nadaleko je poznat po etno restoranima i ukusnim specijalitetima. U prijatnom ambijentu starih kuća, prostranih i lepo uređenih dvorišta, u hladu drveta i s pogledom na ceo grad, prepustite se okrepljujućim đakonijama domaće kuhinje. Jedna od njih je Karađorđev opanak u vajatu koji nosi ime vođe Prvog srpskog ustanka.


Dambrauskas: Trebamo sačuvati pozitivne stvari iz ove utakmice i popraviti one lošije - Libar\nNogometaši Hajduka remizirali su (3:3) protiv Lokomotive u Kranjčevićevoj ulici u uzbudljivoj utakmici 19. kola HT Prve lige. Trener Bijelih Valdas Dambrauskas vidio je pozitivne, ali i one loše stvari iz ovog dvoboja u kojemu su hajdukovci po svim kreiranim prilikama zaslužili tri boda, ali su domaćini u 87. minuti ipak izvukli jedan, piše Hajduk.hr.\n– Ponekad te sreća pomazi, a ponekad ne. Bitno je da na bolji način branimo naš gol, da analiziramo kako i od gdje dolaze dodavanja u opasnu zonu. I u prvoj utakmici smo primili tri gola i imali poteškoća u fazi obrane. Iz tog razloga zaista trebamo snažno raditi da se te stvari poprave. Ništa nam neće doći besplatno. Moramo postati bolji. Trebamo sačuvati pozitivne stvari iz ove utakmice i popraviti one lošije. Stvarno mislim da ćemo biti spremni, imamo cijeli tjedan. Trebamo postati još ozbiljniji i zgrabiti tri boda kojima se možemo popeti na ljestvici, govorio je strateg Hajduka nakon susreta…


SEĆANJE NA TOMU: 22 godine bez legendarnog pevača i velikog boema (FOTO) (VIDEO) - Telegraf.rs\n30/09/13 | 14:44\nSEĆANJE NA TOMU: 22 godine bez legendarnog pevača i velikog boema (FOTO) (VIDEO)\nNa Centralnom grobiju u Beogradu održan pomen majstoru narodne muzike koji je preminuo 1991. Počast mu odali udovica Gordana, pevač Aco Pejović i estradni menadžer Bane Obradović\nNa Centralnom groblju danas je održan pomen povodom 22-godišnjice smrti legendarnog boema Tome Zdravkovića. Ekipa Telegrafa posetila je grob čuvenog pevača, koji je već od ranih jutarnjih časova bio prekriven cvećem.\nOko 11 časova na mesto večnog počivališta pristigla je supruga Tome Zdravkovića Gordana, koja je odmah odala poštu preminulom mužu i počastila prisutne pićem.\nNedugo zatim na Centralnom groblju pojavio se popularni pevač Aco Pejović, i to u društvu estradnog menadžera Baneta Obradovića.\nPejović, koji je prošle godine odao počast Zdravkoviću u Leskovcu, rekao je da se divi liku i delu pevača uz čije hitove su odrasle mnoge generacije:\n- Imam veliki žal što tog čoveka nikada nisam upoznao i što nisam imao priliku da zajedno s njim sedim i razgovaram. To što sam čuo od ljudi koji su ga poznavali, meni je to sasvim dovoljno da se divim tom čoveku. Došao sam da odam počast, da zapalim sveću, da se poklonim njemu i onome što je on do sada radio. Tomina "Jelena" je napravila ozbiljnu prekretnicu u mojoj karijeri i mom životu. To je mali deo zahvalnosti njemu i njegovoj porodici što su mi dozvolili i ustupili da pevam tu pesmu - rekao je i Pejović, zahvalivši se Tominoj udovici Gordani, koja mu je, kako kaže, izašla u susret i dodao da će legendarnom boemu narodne muzike biti večno zahvalan.\nAco je, takođe, istakao da će na svom beogradskom koncertu u "Kombank Areni" sigurno pevati "Jelenu".\nZdravković je iza sebe ostavio pesme koje su i dan-danas veliki hitovi. Među njima se nalaze numere kao što su "Da l' je moguće", "Danka", "Dotak'o sam dno života", Kafana je moja sudbina"... Preminuo je 30. septembra 1991. od raka prostate.\nPoslušajte pesmu Tome Zdravkovića "Da l' je moguće"\nTomina deca Aleksandar i Žaklina danas žive u inostranstvu, sin u Kanadi (kao i supruga Gordana), a ćerka u Holandiji.\nDanka Novović, TV voditeljka, kojoj je najveći boem domaće muzike posvetio legendarnu pesmu, rekla je u intervjuu za Telegraf da je nekada bila besna zbog čuvene numere "Danka", dok je sada ponosna na nju.\nPoslušajte pesmu "Danka"\nIzaberite pesme koje će "Vaya Con Dios" pevati u Beogradu! (FOTO)\nPogledajte kako Ceca plače na koncertu u Nišu uz "Kukavicu"! (VIDEO)\nSećanje na autora kultne serije Više od igre (FOTO)\nToma Zdravković u nekom drugom fazonu: "Kari Šabanovi" (PLEJLISTA)\n1. oktobar 2013 | 13:06\nSta drugo da se kaze nego kralj\nhool czbg nbg\n1. oktobar 2013 | 11:29\nHvala tomo.kolko puta smo razbijali kafane i splavove uz tvojih pesama.kolko puta se posekli na casu.hvala legendo\n1. oktobar 2013 | 03:37


Srbija Info - NEKRETNINE - Garaže\nIzdajem garazu povrsine 18m2, u ul. Gandijeva - blok 63, Novi Beograd (pogodna je da sluzi i kao magacin). Mesecna zakupnina iznosi 100 eur, placanje je 3 meseca unapred. Garaza nema struju ni vodu....\nProdajem zidanu garazu u Požarevcu u ul. Proleterska, kod zavoda za zapošljavanje. Garaža se nalazi između stambenih zgrada i osvetljena je. Vlasnik sam garaže i posedujem prateću...\nProdajem garažu u vošespratnom stambenom objektu u Požarevcu, ul. Čede Vasovića. Cena 6.500.evra\n24.01.2022 Beograd (Vračar)\nIzdajem zidanu garazu 24 kvm u blizini Beogradanke Mišarska 10, kod Beogradjanke, može i za magacinski prostor. Cena 100 eur Vlasnik, tel 063302191\nIznamljujem auto perionicu koja je u radu 3godine Pogodno i za druge namene Auto servis, magacin,... Dobanovci, Janka Čmelika 43 Moguć svaki dogovor Kontakt telefon: 066195194\n13.03.2021 Beograd (Zemun)\nIzdajem magacin halu u Zemunu-Altina, povrsine 120m2, duzina-20m, sirina-6m, visina-4m. kancelarija, mokri cvor, trofazna struja, led rasveta, video nadzor, prilaz sa glavnog puta...\nProdaje se garažno mesto u novoizgrađenoj zgradi u Beogradu na Vračaru u Bojanskoj ulici preko puta doma zdravlja Vračar. Tel: 0616452966 Beograd\nIzdajem garažno mesto na Lekinom brdu u ulici Braće Kovač. Mogućnost plaćanja preko firme, depozit 100€. Garažna vrata se otvaraju daljinskim putem. Za više informacija pozovite...\nIzdajem garažno mesto (gornje) na Lekinom brdu u Tomazeovoj ulici. Mogućnost plaćanja preko firme, depozit 100€. Kapija i garažna vrata se otvaraju daljinskim putem. Za više informacija...\nPortirnice visoke trajnosti izrađene od kvalitetno zaštićenih čeličnih profila i sendvič panela prve klase. Stolarija u portirnicama i vagarskim kućicama isključivo ORIGINAL REHAU...


Snimci Feliksovog skoka sa kamera na skafanderu - Tango Six\nLYBE 2103:00 Z 190°05KT 6000 NSC 01/M01 Q1023 NOSIG=\nSnimci Feliksovog skoka sa kamera na skafanderu\nROZVEL, NOVI MEKSIKO – Feliks Baumgartner skočio je juče, prema preliminarnim FAI podacima, sa 39.045 metara i tom prilikom dostigao brzinu od 373 metra u sekundi odnosno 1342 kilometera na čas što na toj visini odgovara Mahovom broju 1.24!\nTango Six je u saradnji sa kompanijom Red Bull Srbija u predhodne dve nedelje pratio Feliksov pohod, družili smo se u Muzeju vazduhoplovstva okupljeni radi zajedničkog gledanja prvog (neuspelog) pokušaja a u sledećim danima čekamo objavljivanje video-snimaka kamera koje su bile na Feliksovom skafanderu – jedine perspektive koju nismo videli juče prilikom prenosa ovog medijskog spektakla.\nRed Bull je na zvaničnom sajtu misije objavio poslednji video sa nekoliko prvih kadrova suit cam-a dok mediji danas izveštavaju i o kovitu iz kojeg se Feliks izvukao standardnom procedurom, koristeći ruke.\nZahvaljujući kontaktima na najvišim pozicijama u kompaniji Red Bull, Tango Six objavljuje još jedan video jučerašnjeg skoka sa dodatnim fascinatnim kadrovima iz kamere na skafanderu koji na zastrašujući način ilustruju visinu sa koje je Feliks skočio:


Djeca su vojska najjača: Hiljade djece na ulicama Tuzle (VIDEO) - Kameleon M&M\nDjeca su vojska najjača: Hiljade djece na ulicama Tuzle (VIDEO)\nTuzla je danas postala Grad djece i na hiljade njih okupljeno je zahvaljujući Kids Festu koji je zvanično počeo!\nSvojom pozitivnom energijom, defileom i himnom koja se desila na početku ovog događaja oni su objasnili zašto je ovogodišnja poruka festivala “Budućnost kakvu želim.”\nDjeca iz cijele Bosne i Hercegovine, učenici osnovnih škola, raznih nevladinih organizacija, ali i sva ona koju su roditelji samostalno doveli na Kids Fest uglas je pjevalo dječje pjesme i plesalo na svečanom otvorenju. Kako bi atmosfera bila potpuna, tu su bile i dječje maskote koje su ih zabavljale i ovaj događaj učinile još ljepšim i radosnijim.\nPreduzeće Gradski i prigradski saobraćaj Tuzla dala je podršku ovom velikom dječijem događaju tako što će danas svu djecu voziti bez naplate, potpuno besplatno na svim linijama na kojima saobraćaju vozila GiPS-a.\nKroz ovaj Kids Fest na jedan zabavan način oni će naučiti nove stvari, stvoriti nova poznanstva i drugarstva te sa sobom ponijeti nevjerovatno iskustvo.\nOvako je sve počelo na ovogodišnjem Kids Festu koji se po prvi puta se održava u Tuzli.


Komentari Koalicije 27 na Izvještaj Evropske komisije za Crnu Goru | koalicija27.me\nKomentari Koalicije 27 na Izvještaj Evropske komisije za Crnu Goru\nmaj 30, 2019 | Izvještaji\nIzvještaj EK za Crnu Goru\nPodgorica, 30.05.2019. – Koalicija 27 podržava mišljenje Evropske komisije iz objavljenog izvještaja o Crnoj Gori koji je u saglasnosti sa stavovoma koje je do sad iznosila Koalicija, a upućuje da u dijelu poglavlja 27 i u smislu sprovođenju pravnih propisa velikog napretka nije bilo.\nPreporuke u oblasti voda, zaštite prirode, upravljana otpadom i klime se gotovo identično ponavljaju, ukazujući da Vlada Crne Gore i lokalne samouprave nisu dostigle internu spremnost za koordinaciju i sprovođenje završnih mjera za zatvaranje pregovaračkog poglavlja u rokovima na koje smo se obavezali Nacionalnom strategijom aproksimacije i Zajedničkom pregovaračkom pozicijom EU. Postignuti rezultati u oblastima kvaliteta voda, zaštite prirode, upravljanja otpadom su i dalje vezani za donošenje propisa, planiranje, dugotrajne procese, dok se svrha konkretnog ispunjavanja završnih mjerila još uvijek ne nazire.\nProteklih 10 godina se nedovoljno postiglo na uspostavljanju nacionalnog sistema upravljanja otpadom, jačanju administativnih kapaciteta za sprovođenje EU propisa na lokalnom nivou, zbog čega se danas suočavamo sa brojnim problemima nerješenih divljih odlagališta otpada, upravljanja posebnim tokovima otpada, haotičnim upravljanjem u jedinicama lokalne samouprave što je uz obavezu uspostavljanja reciklaže otpada doživljava totalni fijasko. Crna Gora još uvijek nije donijela Specifične planove implementacije Direktive o otpadu i Direktive o deponijama, dok pet direktiva iz ove oblasti još čeka donošenje Zakona o upravljanju otpadom.\nPoražavajuće je da EK prepoznaje devastaciju rijeke Tare zbog izgradnje autoputa i ukazuje na neophodnost stroge procjene i sprečavanja mogućih negativnih uticaja na životnu sredinu, a da mi vodimo još društvenu polemiku da li devastacije ima ili nema. Umjesto ispraznih izgovora, donosioci odluka treba da započnu rad na „preuzimanju hitnih mjera za prevenciju i očuvanju ekoloških vrijednosti“ rijeke Tare, Skadarskog jezera i drugih zaštićenih i potencijalnih Natura 2000 područja, kako se u izvještaju navodi.\nPosebno cijenimo urgiranje EK za hitnom zaštitom Ulcinjske solane kao i ocjenom iz izvještaja da u prethodnoj godini nije ostvaren značajan napredak u tom smislu, što samo pokazuje da civilni sektor nije usamljen u svojim ocjenama, te da je izuzetno objektivan u svojim konstatacijama, što ovaj izvještaj samo potvrđuje.\nU oblasti kvaliteta voda od šest implementacionih mjera za proteklu godinu, četiri nisu realizovane a vezane su za uspostavljanje infrastrukture za komunalne otpadne vode, vode za piće, monitoring površinskih i podzemnih voda sa uspostavljanjem mjernih stanica.\nSudeći prema izvještaju EK, donosioci odluka, i dalje nijesu uvrstili na listu prioriteta izvršenje složenih obaveza iz oblasti zaštite životne sredine, niti su ih svi vladini sektori shvatili ozbiljno. Jasno je da ukoliko nastavi sa dosadašnjom praksom Crna Gora neće uspjeti da ispuni završne mjere za zatvaranje pregovaračkog poglavlja u planirano vrijeme, kao da smo potrošili sve kredite i povjerenje EU dobijene od početka pregovora. Stoga je pitanje kojom brzinom i koliko efikasno će teći dalji proces pristupanja, kada i kako ćemo uspjeti da zatvorimo ovo poglavlje. Pri tom kašnjenje u sprovođenju preuzetih obaveza nije jedino pitanje koje zabrinjava, nego i nedostatak međusektorski sinhronizovane razvojne vizije i agende u okvirima pristupnog procesa koje bi trebalo da plasira Crnu Goru kao konkurentnu zemlju održivog razvoja u okviru EU.