Beta 9. februara 2019. 21:20\nDemonstrant koji je danas učestvovao u pariskim protestima Žutih prsluka ostao je bez šake u okršajima sa policijom kod Narodne skupštine gde su izbile jake tenzije za vreme 13. uzastopnog vikenda protesta, javili su volonteri spasioci.\nAgencija AP navodi da je čovek izgubio četiri prsta u akciji policije da spreči demonstrante da probiju ogradu oko Skupštine, a prema navodima očevidaca žrtva je fotograf Žutih prsluka koji je slikao ljude koji su pokušavali da sruše ogradu.\nČoveka su evakuisali vatrogasci sa zavojem na ruci, konstatovao je novinar agencije Frans pres a televizija RT je prenela slike kako ga odvode.\nPolicija nije mogla da potvrdi izveštaje francuskih medija da je povredjenom čoveku otkinuta šaka u eksploziji šok bombe koja je upotrebljena da se rasteraju nasilni demonstranti.\nPrema ministarstvu unutrašnjih poslova na današnjim protetima bilo je manje demonstranata nego ranije. Kao je navedeno u 14 sati danas bilo je oko 12.000 demonstranata u protestima širom Francuske, od kojih 4.000 u Parizu, dok ih je prethodne nedelje bilo 17.400, od kojih 8.000 u Parizu. Žuti prsluci osporavaju te cifre.\nBilo je sporadičnih incidenata duž rute kojom su išli demonstranti kroz Pariz. Oni su gadjali policiju raznim predmetima, zapalili jedno vozilo, motocikle i brojne kante za djubre, a policija je uzvraćala suzavce, šok bombama ili gumenim mecima.\nFrancuski ministar unutrašnjih poslova Kristof Kastaner je preko Tvitera izrazio svoje „ogorčenje“ zato što su demonstranti zapalili oklopno policijsko vozilo.\n„Svaki dan vojska štiti naše sunarodnike od rizika od terorizma. Ovi napadi su nepodnošljivi“, napisao je francuski ministar.\nProtesti su održani i u drugim gradovima Francuske, u Bordou na jugozapadu zemlje, kao i u Lilu na severu, Nantu, Renu i Brestu na zapadu.\nPredsednik Francuske Emanuel Makron, protiv koga je usmeren bes mnogih demonstranata, izgleda zadobija nazad podršku pokušajima da suzbije pokret nacionalnom političkom debatom. Nedavno objavljene ankete pokazuju da raste podrška Makronu.


NAJNOVIJA VEST: Ukida se i let do Dizeldorfa sa niškog aerodroma - Niške novine\nNaslovna strana » NAJNOVIJA VEST: Ukida se i let do Dizeldorfa sa niškog aerodroma\nNAJNOVIJA VEST: Ukida se i let do Dizeldorfa sa niškog aerodroma\nObjavljeno: 21 nov 2018\nNakon što je mađarski Wizz Air prestao iz Niša da leti do Malmea, sa Aerodroma “Konstantin Veliki” se ukida još jedan let – putnici od aprila sledeće godine neće moći da putuju iz Niša do Dizeldorfa. Ovu informaciju potvrdili su u kompaniji Ryanair, ali ne preciziraju koji su razlozi da posle dve godine ne lete iz Niša do ovog nemačkog grada, piše portal ‚‚Južne vesti“.\nIlustracija, Ryanair, foto: Pixabay\nPrateći komercijalne i operativne preglede, ova ruta između Niša i Dizeldorfa je otkazana za leto 2019. i neće raditi posle 31. marta 2019. godine. Putnici iz Niša mogu koristiti letove do Berlina, Bratislave, Milana i Stokholma, koja su na popustu na Ryanair.com – kažu u kompaniji.\nOpširnije na linku portala ‚‚Južne vesti“.\nTagoviNiški aerodromRyanairukida se letUkida se let do Dizeldorfa\nDOBRA VEST: SWISS uvodi i treći let sa aerodroma Konstantin Veliki


pink.rs | CENE U GRČKOJ SKOČILE! Pogledajte koliko ćete ovog leta plaćati hranu, kafu, ležaljke i giros!\nInformišite se na vreme i imajte na umu da su neka mesta skuplja od drugih.\nIzvor: Pink.rs/Telegraf; Foto: Beta\nRashodi građana Grčke su duplo veći nego rashodi u Srbiji, što je jako važno da znaju oni koji planiraju da svoj letnji odmor provedu na nekoj od plaža ove zemlje. Cene su ove godine manje-više iste kao prethodne, iako su cene kafe i pića u proseku za oko evro više nego 2017. godine.\nU Olimpskoj regiji pola litre domaćeg grčkog piva košta u proseku oko 3,5 evra, a uvozna čak i do 4,75.\nJeftinije nećete proći ni na Halkidikiju. Naprotiv. I u Sartiju ćete ležaljke dobiti gratis, ali uz minimum jedno ispijeno piće, uglavnom kafu koja košta 4 evra ili pivo koje se kreće od 3 do 5 evra.\nU Neos Marmarasu su cene malo više nego na ostatku Halkidikija, pa će vas tako grčki frape (kafa) koštati 3 evra, a malo pivo čak 5 evra.\nAsprovalta se nalazi u zlatnoj sredini na lestvici cena sa kafom od 3 evra i pivom do pet evra.\nU najstarijem selu na Sitoniji, Nikitiju je možda i najjeftinije kada pričamo o Halkidikiju, pa kafa ne prelazi iznad 2,5 evra sa ležaljkom, a pivo je do 4 evra. Senviči i suvlakiji koštaju od 2,5 do 4 evra.\nZanimljivo je da su cene kafe i piva na ostrvima Dodekaneza jeftinija, pa ćete pivo na Rodosu i Kosu platiti samo tri evra, a na Kritu i jeftinije.\nTakođe, imajte na umu da i u okviru jednog mesta cene variraju, uglavnom po pravilu što je pogled bolji, to je piće skuplje.\nŠto se vode tiče, flašica od pola litre košta 50 centi, a ona od litar i po od 1,5 do 1,7 evra.\nCene u restoranima su takođe poskupele za oko evro i po u odnosu na podatke iz 2017. godine, pa tako i u prosečnim restoranima obrok nećete platiti ispod osam evra, kao što je bio slučaj pre godine. Ono što je svakako na istom nivou su cene ulične hrane i one se manje-više u čitavoj Grčkoj ne razlikuju previše - giros 2,5 evra, suvlaki 2,90, tiropita 2,5 evra, bugaca 3 evra, itd...\nU mestima u kojima se ležaljke plaćaju cena je uglavnom 5 evra po ležaljci (severna Grčka i ostrva Dodekaneza), dok je u Kikladima iznajmljivanje ležaljke veoma skupo, pa ide čak i do 120 evra na Mikonosu.


Kompanije ne mogu same da se izbore s koronom: Ove pakete mera sprema EU - Biznis Telegraf.rs\n13/03/20 | 15:57 ≫ 16:24\nKompanije ne mogu same da se izbore s koronom: Ove pakete mera sprema EU\nEvropska komisija je spremna da aktivira klauzulu iz fiskalnih propisa Evropske unije koja bi omogućila oslobađanje zemalja koje su najviše pogođene krizom korona virusa od preuzetih obaveza u pogledu budžetske potrošnje\nEvropska unija ustanoviće investicioni fond u iznosu od 37 milijardi evra u okviru paketa mera za ublažavanje uticaja korona virusa na ekonomije u 27-članom bloku, izjavila je danas predsednica Evropske komisije Ursula fon der Lejen.\nOstale mere koje će izvršna vlast EU preduzeti uključuju omogućavanje fleksibilnosti državama članicama u pogledu budžetskih deficita i državne pomoći, rekla je fon der Lejen na konferenciji za novinare, prenosi Rojters.\nEU će takođe dati garancije za zajmove 100.000 firmi u iznosu od osam milijardi evra, radi podrške korporativnom sektoru.\n- Uverena sam da Evropska unija može da izdrži ovaj udarac. Ali, svaka država članica mora da ispuni obaveze koje su u njihovoj nadležnosti, a Evropska unija u celini treba da bude odlučna, koordinisana i ujedinjena - poručila je fon der Lejen.\nNemački ministar finansija Olaf Šolc izjavio je danas da ne bi isključio mogućnost državnih kupovina vlasničkih udela u nekim kompanijama zbog epidemije korona virusa.\nPre toga, magazin Špigl je objavio da je ministar ekonomije Peter Altmajer rekao da bi nacionalizacija mogla da bude jedna od opcija za podršku strateški važnim kompanijama koje se sada suočavaju s problemima jer je izazvan kolaps tražnje i prekid globalnih lanaca snabdevanja.\nEvropska komisija je spremna da aktivira klauzulu iz fiskalnih propisa Evropske unije koja bi omogućila oslobađanje zemalja koje su najviše pogođene krizom korona virusa od preuzetih obaveza u pogledu budžetske potrošnje, izjavio je danas potpredsednik EK, Valdis Dombrovskis.\n- Ovom klauzulom se suspenduje preporučeno fiskalno prilagođavanje i može se aktivirati u slučaju ozbiljnog privrednog pada - objasnio je on.\nDodao je, međutim, da to ne podrazumeva potpunu suspenziju fiskalnih pravila poznatih pod nazivom "Pakt za stabilnost i rast".\nPotrošnja koja bi mogla da bude izuzeta iz ciljeva zacrtanih nacionalnim budžetima koje je odobrila EU, uključuje sredstva za kompanije pogođene krizom, za radnike, za kupovinu medicinske opreme i podršku posrnulim sektorima kao što su trgovina, transport i turizam.\nDržave će morati da dostavljaju izveštaje o drugim rashodima, kao što su nadoknade troškova za otkazane događaje, a Komisija će odlučivati da li će ih pojedinačno izuzeti od primene fiskalnih pravila EU, kažu evropski zvaničnici, a navodi Rojters.\nVideo: Kon objasnio zbog čega je zatvaranje škola kontraproduktivno\nKineski zmaj počeo ponovo da diše, ekonomija se oporavlja\nEU daje 25 milijardi evra za borbu protiv koronavirusa\nTeška saobraćajna nesreća kod Surčina: Povređene četiri osobe\nBio joj je profesor, javnost je bila zgrožena, ali je ljubav pobedila: Ovo je priča Adriane i Save


Ivan Bosiljčić i Jelena Tomašević, Leontina Vukomanović, Tijana Dapčević, Bojana Stamenov, Aleksandra Radović, samo su od nekih koji su uživali sinoć na koncertu za koji kažu da je jedan od retkih kvalitetnih muzičkih nastupa kojima imaju priliku da prisustvuju.\nISIDORA ODGOVORILA PAJKIĆU Evo šta kaže o svojim "frustracijama"\nSpisateljica Isidor Bjelica Pajkić rešila je da na originalni način odgovori suprugu Nebojši Pajkiću.\nDečko s čokolade je postao živi Ken i izgleda kao prosečna srpska starleta\nKada se slikao za omot čuvene čokolade Džoš je imao devet godina.\nNISU ZNALI DA IH KAMERA SNIMA Poznata pevačica je u javnosti uvek fina, a sada se razbesnela i izvikala na dečka\nPar koji važi za jedan od najskladnijih na domaćoj javnoj sceni jesu Jelena Rozga i Stjepan Hauser.\nOna je njegova ljubav: Sin Isidore Bjelice konačno pokazao devojku i prelepa je!\nVeoma uspešan sin Isidore Bjelice i Nebojše Pajkića, Lav je nedavno postao deo Trilaterale, svetski poznate nevladine organizacije koja se bavi saradnjom Amerike, Zapadne Evrope i Japana.


Biznis Autor:Miodrag Sovilj02. mar. 201818:43 > 19:05\n„I stjuard koji ima neku priručnu kasu i koji vam izračunava to. I to traje, jer oni očigledno nisu obučeni, nisu vični da izdaju te račune a moraju to da urade, očigledno. Pomalo je čudna praksa, i nenajavljena“, kaže novinar Zoran Preradović.\nTakva praksa karakteristična je za takozvane low cost kompanije, u kojima su cene usluga niže od regularnih prevoznika jer lete s aerodroma gde su takse jeftinije, a besplatna jela i pića tokom leta ne postoje. Er Srbija, međutim, nije obrazložila – da li pomenuta novina znači prelazak na takav poslovni model.\n„Ljudi koji koriste Vizer ili Rajaner iz Srbije znaju tačno šta ih očekuje. Na Er Srbiji su, da tako kažem, prisutna iznenađenja. Bez saglasnosti države, mislim da ne bi smelo da se eksperimentiše sa principom – probali smo, pa ako uspe, uspe, ako ne, nikom ništa“, izjavio je bivši direktor JAT-a Predrag Vujović.


Arctic Monkeys – Tranquility Base Hotel & Casino (2018) | PRIS\nNaslovna Recenzije Arctic Monkeys – Tranquility Base Hotel & Casino (2018)\nOdavno me niko nije ovako zbunio kao Alex Turner. Kada sam preslušao Tranquility Base Hotel & Casino shvatio sam zašto nije hteo da objavi niti jedan singl kao najavu za ovu ploču. Zapravo singla i nema jer realno ovo i nije Arctic Monkeys album. Ono što je sigurno jeste da ništa slično ovome nećete uskoro da čujete.\nOvaj album nije slučajnost jer treba imati ideju i snimiti nešto ovako. Više deluje kao soundtrack za neki eksperimentalni film, a ne album popularnog rock benda. Muzika na njemu je inspirisana francuskim šansonama i lounge jazz-om, provučenim kroz progressive psychedelic pop i art rock. Deluje komplikovano jer i jeste. Dok ga slušate imate osećaj da ste teleportovani u šezdesete godine prošlog veka kada su Neil Armstrong and Buzz Aldrin sleteli na mesec. Za razliku od prethodnog Arctic Monkeys albuma AM, koji je jedan od najboljih rock izdanja ove decenije, novi teško da može da se svrsta u tu kategoriju. Bilo bi lako ocrniti Tranquility Base Hotel & Casino samo zato jer se ne uklapa u sliku koju smo do sada imali o ovom bendu. Treba dosta umeća snimiti ovakav album, ali ima jedan problem! Novi materijal ima dosta zanimljivih detalja, ali sam po sebi nije previše zanimljiv. Pesme kao da se nadovezuju jedna na drugu tako da se na trenutak gubi pojam šta zapravo slušamo. Gitara skoro i da nema, a pevanje je podređeno naraciji jer je Turner rešio da ispriča priču zasnovanu na sci fi elementima o astronautima koji su sleteli na mesec. Počinje sasvim pitomo sa Star Treatment koja vas svojom prijatnom melodijom uvodi u ovaj album taman dovoljno da vas zaintrigira za ono što sledi posle nje. Kroz album se oseća uticaj David Bowie-a i to ne slučajno jer je on začetnik ovakvog zvuka. One Point Perspective i The World’s First Ever Monster Truck Front Flip su definitivan omaž na koji bi Bowie bio ponosan, nadam se. Prava šansona, predivna American Sports je istinski hit ove ploče, na njoj su savršeno uklopljene,melodija sa pevanjem, strofe sa refrenom, što ne može da se kaže za neke druge numere. Naslovna Tranquility Base Hotel & Casino deluje mračnije od ostatka materijala, što je čini dodatno zanimljivom i upečatljivom. Uspevaju da naprave još jedan hit sa tripoznom Four out of Five, koja kroz energični refren i promenama melodije kulminira u kakofoniji svih instrumenata. Posle nekoliko pesama u kojima je pevanje bez trunke motivacije album se završava na najlepši mogući način. Čudnog naziva, kao i sve sa ovim albumom, The Ultracheese u kojoj je Alex sam uz svoj klavir zaista pogađa prave emocije koje su nedostajale ovom albumu. Uz malo The Beatless-a, Bowie-a pa čak i country zvuka, ova pesma nesvakidašnje prija i ostavlja krajnje pozitivne vibracije.\nOvaj album će biti totalno razočaranje za jedne, ali i remek delo za druge. Arctic Monkeys su bend koji nije snimio dva ista albuma, od skromnih indie rockera na početku karijere do velikih rock zvezdi kakve su sada, oni konstantno napreduju. Intrigantan Tranquility Base Hotel & Casino bi bio mnogo hvaljeniji da je objavljen kao solo album Alex Turnera koji ga je i napisao sam pre dve godine. Bend jeste učestvovao u snimanju ovog albuma, ali kao da nisu uspeli da ostave svoj pečat na njemu.\nPrethodni tekstPevač Korna objavljuje solo album!\nNaredni tekstPoznata satnica koncerta benda Yo La Tengo!


Knjigovodstveni Kalendar - ContoMT\nROKOVI I OBAVEZE ZA 2022. godinu\nKnjigovodstveni kalendar -ContoMT\nPoreski kalendar za mart 2022. godine\n01. 03. 2022. – 07.03.2022.\nPoreski kalendar za februar 2022. godine\n07.02.2022.Dostavljanje obaveštenja o zaključenim ugovorima po osnovu estradnih programa u prethodnom mesecuIsplatioci prihoda po osnovu estradnih programa zabavne i narodne muzike i drugih zabavnih programa dužni su da dostave prijavu i obaveštenje do petog u mesecu za ugovore zaključene u prethodnom mesecu. Obaveštenja se podnose na obrascu OZU, uz koji se podnose i kopije svih zaključenih ugovora u prethodnom mesecu.\n10.02.2022.Podnošenje poreske prijave i plaćanje poreza na premije neživotnih osiguranja za prethodni mesecPoreski obveznik poreza na premije neživotnog osiguranja je društvo za osiguranje. Prijave se podnose na obrascu PP-PPNO, bez obzira da li postoji obaveza plaćanja za taj mesec.\n14.02.2022.Plaćanje prve rate poreza na imovinu. Akontaciono plaćanje poreza na imovinu u visini obaveze za poslednje tromesečje prethodne fiskalne godine sve do dobijanja rešenja o utvrđivanju poreza za tekuću godinu\nDostava popisnih listi akciznih proizvoda nadležnoj filijali za period od 01.01 do 31.12.2021. godine


TIHI HEROJ SRBIJE: Doktor koji je bebi staroj 10 dana presadio rožnjače! Svakodnevno prosečno uradi 12 operacija (FOTO)\nKaže da je od jutros imao šest operacija i da mu se poslednja završila pre 10 minuta, a osmehuje se kao da je imao sasvim običan dan. Mada, u njegovom svetu, upravo to je opis jednog prosečnog, običnog dana. Ono što mi vidimo kao spasavanje života i pomaganje ljudima da progledaju - za njega je nešto čemu ne treba pridavati toliko značaja. Ja mu, ipak, bez ustručavanja kažem da je tihi heroj.\nDoktor Milenko Stojković je direktor Klinike za očne bolesti u Kliničkom centru Srbije. Dnevno prosečno izvede oko 12 operacija. U većini drugih klinika u Srbiji, toliko se hirurških zahvata ne obavi ni za godinu dana.\nUz njegovo ime i prezime često se vezuje reč "čudo", ali doktor Stojković je suviše skroman da bi to prihvatio, pa umesto toga - odmahuje glavom. Ne poistovećuje sa čudom ni operaciju koju je proteklog vikenda izveo na bebi staroj svega 10 dana. Malom Aleksandru doktor je presadio rožnjače.\n- Da porodica nije donirala tkivo svog preminulog srodnika u tih 10 dana od rođenja, dečak bi ostao slep. Sama operacija nije nikakvo čudo, jer se ovi zahvati obavljaju decenijama u svetu. Ono što jeste neobično za našu sredinu je da se operišu deca koja su novorođenčad, jer su retki slučajevi u kojima je potrebna takva operacija, a i sama bolest je veoma retka - objašnjava doktor Stojković.\nKako mi dalje objašnjava dok me vodi kroz Kliniku za očne bolesti, transplantacija rožnjače se u Srbiji radi od 1933. godine i do sada je urađeno preko 4.500 zahvata.\n- Ranije se potreba za operacijom deteta ili nije prepoznavala na vreme ili se smatralo suviše zahtevnim, možda čak i nekom vrstom hazardne igre operisati na tako malom biću - kaže direktor Klinike.\nU razgovoru je srdačan, neposredan i predusretljiv. Jasno mi je zašto je omiljeni doktor među pacijentima i kolegama. Pun razumevanja i strpljiv, vodi me do Očne banke. Usput saznajem da je jedan od 35 hirurga koje imamo u Srbiji. Na hiljade oftalmologa, na desetine hiljada pacijenata koji čekaju na operaciju, a samo 35 hirurga! Ostali su specijalizovani samo za preglede. Ne žele da se obuče za operacije.\nDa bi Aleksandru starom samo 10 dana izvršio transplantaciju rožnjača, morao je da ga uvede u totalnu anesteziju.\n- To je samo dobitak za doktora jer kad je pacijent pod totalnom anestezijom, doktor tad ima bolju kontrolu pokreta - objašnjava doktor Stojković i podseća se operacije koju je izveo pre godinu i po dana, takođe na bebi.\nJanko iz Valjeva je imao samo osam dana kada mu je doktor presadio rožnjače. Bio je prva beba u Srbiji kojoj je obavljena ovakva operacija. Danas dobro vidi, uživa u omiljenim igračkama i crtanim filmovima. Dečak će uvek biti pod budnim okom doktora Stojkovića.\n- Ja ću ih pratiti, Janka i Aleksandra, dok god radim, a siguran sam i nakon što se penzionišem. Da budem iskren, sigurno ću ih pratiti dok sam živ - iskren je doktor. Upravo u tim rečima vidim tu neprocenjivu prisnost sa pacijentima i iskrenu brigu za njih.\nDok me uvodi u Očnu banku, objašnjava mi da u dva pomenuta slučaja rožnjača koja je presađena ne mora da bude ni od bebe, ni od mlade osobe.\n- Čak tkivo u većini situacija ne mora da bude ni podudarno. I to je vrlo povoljna okolnost jer bilo koja donirana rožnjača, čak i sa 100-godišnjaka može da se transplantira bebi. Zapravo se upotrebljavaju tkiva sve do 100 godina starosti. Štaviše, kada se uzme tkivo sa deteta, a mi to izbegavamo iz nekih humanih razloga, ta tkiva su mlitava i hirurški nepovoljna za transplantaciju.\nPozdravljamo se na ulazu u Kliniku, uz obaveznu doktorovu rečenicu: "Dođite na pregled".\nDok se udaljavam i iza sebe u čekaonici i ordinacijama ostavljam pacijente za koje znam da su u sigurnim rukama, izgovaram u sebi da oni zaista jesu heroji. Svi zajedno u toj ustanovi, koja živi u okviru Kliničkog centra Srbije. Svi zajedno, na čelu sa doktorom Stojkovićem.\nHeroji koji kreiraju čuda.


Sedlek kosturnica, crkva kostiju u Kutnoj Hori - Natania Travel\nSedlek kosturnica, crkva kostiju u Kutnoj Hori\n13/06/2019 /0 Komentari/u Češka, Destinacije /od Natania\nZato što je ova crkva ukrašena ljudskim kostima! Da, dobro ste pročitali, ljudskim kostima.\nPrvi put sam čula za ovu crkvu pre otprilike godinu dana. Tačnije, gledala sam kraći film o kosturnici u Sedlecu na jednom kablovskom kanalu. Bila sam i zadivljena i šokirana u isto vreme i izgledala mi je potpuno nestvarno.\nAli kad sam pre mesec dana saznala da naša agencija Calypso tours organizuje putovanje u Prag sa posetom Kutnoj Hori, odmah sam odlučila da idem i da je posetim. I to je bilo zaista nezaboravno iskustvo!\nPar reči o Kutnoj Hori\nKao što sam napomenula na početku, kosturnica u Sedlecu se nalazi u Kutnoj Hori, u Centralnoj Bohemiji Češke Republike, 70 km od Praga. Grad je bio poznat kao jedan od najvažnijih rudnika srebra u srednjovekovnoj Evropi. U 14. veku postaje kraljevski grad, mesto prosperiteta i bogatstva.\nAli, 1541. godine ovaj najbogatiji rudnik je bio potpuno potopljen. Zatim je kralj Ferdinand I pokorio Bohemiju i grad je izgubio svoj značaj i povlastice. Kuga i 300 godina ratovanja su opustošile grad, a 1770. godine ga je pogodio i požar. Rudnici su napušteni krajem 18. veka.\nZbog svoje bogate istorije i jedinstvene arhitekture istorijskog centra, kao i crkve Svete Barbare, Katedrale Uspenja Bogorodice u Sedlecu, kao i kosturnice u Sedlecu, Kutna Hora se nalazi na UNESCO-voj listi kulturne baštine od 1995. godine.\nO Kutnoj Hori govorićemo u jednom od narednih postova.\nA sada vam pričam nešto više o neobičnoj istoriji kosturnice u Sedlecu.\nSedlek crkva sa grobljem\nIstorija Sedlek kosturnice\nKosturnica u Sedlecu (na češkom: Kostnice v Sedlci) je podzemna kapela na groblju crkve Svih Svetih. Prvobitno je bila deo Cistercitske opatije u Sedlecu, koja je osnovana je 1142. godine. Crkva je sagrađena u 14. veku i sastojala se iz dve kapele, sagrađene jedna iznad druge.\nLegenda kaže da je 1278. godine bohemijski kralj poslao Henrija, jednog od cistercitskih monaha iz Sedleca u Jerusalim sa diplomatskom porukom. Kada se monah vratio, poneo je sa sobom šaku zemlje sa Golgote i posuo je svuda po manastirskom groblju. Na ovaj način je groblje bilo povezano sa Svetom zemljom i postalo Sveto polje, najstarije u Evropi. I zbog te veze, svi su hteli da budu sahranjeni baš na ovom groblju.\nI groblje je počelo da se širi, ne samo zbog ove svete zemlje. Užasna kuga je 1318. godine odnela život oko 30.000 ljudi. Još 10,000 je umrlo tokom husitskih ratova početkom 15. veka. I svi oni su sahranjeni upravo ovde, na sedlečkom groblju.\nNegde oko 1400. godine, na sredini groblja izgrađena je gotička crkva sa donjom i gornjom kapelom. Ali na groblju je bilo previše kostura i nedovoljno mesta za nove sahrane. Tako je 1511. godine odlučeno da se kosturi ekshumiraju i premeste u donju kapelu. Ovaj posao je poveren jednom poluslepom monahu, koji je kosti sakupio i poređao u šest velikih piramida.\nI tako je nastala kosturnica.\nJedna od piramida sa kostima u Sedlek kosturnici\nIzmeđu 1703. i 1710. godine sagrađen je novi ulaz u crkvu u baroknom stilu.\nZatim, u 19. veku porodica Švarcenberg, jedna od najznačajnijih čeških (bohemijskih) i nemačkih (franačkih) aristokratskih porodica, koja vodi poreklo iz srednjeg veka, kupila je sedlečki manastir zajedno sa grobljem i crkvom. Porodica je 1870. godine angažovala lokalnog drvodelju, Františeka Rinta da sredi i preslaže te gomile kostiju. I zaista, on je to učinio, ali na jedan po malo zastrašujući način.\nDekoracija napravljena od kostiju\nFrantišek Rint je uzeo kosti sa dve piramide.\nPrvo ih je očistio, dezinfikovao i izbelio krečnim hlorom. A zatim je započeo sa unutrašnjom dekoracijom u kapeli, koristeći više od 40.000 ljudskih kostura.\nUlaz u Sedlek kosturnicu\nKosti i lobanje su svuda oko vas.\nSedlek kosturnica, kosti i lobanje\nVise slobodno sa plafona ili su postavljene duž zidova.\nDekoracija od kostiju u Sedlek kosturnici\nPomalo zastrašujuću dekoraciju čini veliki luster u centru kapele, koji se sastoji od svih vrsta ljudskih kostiju.\nLuster u Sedlek kosturnici\nIspod lustera nalazi se konstrukcija koju čine kosti i lobanje koje pridržavaju sveće.\nUnutrašnjost Sedlek kosturnice\nIstovremeno izgleda fenomenalno, zastrašujuće i šokantno. Zaista.\nI ne znate gde prvo da gledate.\nLobanje u Sedlek kosturnici\nKosti i lobanje su postavljene bez žica i drvenih delova. Jednostavno ih je stavio i poslagao na jedan čudan način, praveći neobičnu i fantastičnu dekoraciju.\nSedlek kosturnica, lobanje i kosti\nGrb porodice Švarcenberg\nOd kostiju i lobanje je takođe napravljen i grb porodice Švarcenberg.\nSastoji se iz četiri dela i krune na vrhu.\nGrb Švarcenberg porodice, napravljen od kostiju\nJedan od delova je naročito zastrašujuć i neobičan. Predstavlja ga gavran koji kljuca odsečenu glavu turskog vojnika, na mestu gde je nekada bilo njegovo oko. Zaista, prilično jeziv prizor.\nGavran i glava turskog vojnika na grbu Švarcenberg porodice\nRintov potpis se nalazi na zidu pored ulaza u kapelu i takođe je napravljen od kostiju.\nKarte i vreme posete\nKarte možete kupiti u informativnom centru u Zameckoj ulici broj 279. Nalazi se na 200 metara od Crkve kostiju. Za odrasle ulaznica iznosi 90 čeških kruna (tj. 3.50 dolara ili 3.2 evra), a za studente i decu iznosi 60 čeških kruna.\nKosturnica je otvorena svakog dana osim za Božić, a radno vreme je sledeće:\nod aprila do septembra: od 8:00 do 18:00,\nod oktobra do marta: od 9:00 do 17:00,\nod novembra do februara: od 9:00 do 12:00 i od 13:00 do 16:00.\nZa posetu kosturnici u Sedlecu vam je potrebno između pola sata do sat vremena.\nNa ulazu se nalazi mala suvenirnica, ukoliko, na primer, poželite da ponesete kući suvenir u obliku lobanje, ali nije napravljen od kostiju!\nKako stići do Sedlek kosturnice?\nSedlec možete posetiti preko organizovanih tura iz Praga. Zapravo, postoji više turističkih tura do Kutne Hore, u okviru kojih se obilaze kosturnica u Sedlecu, gotička crkva Sv. Barbare i istorijski centar Kutne Hore. Obično su to poludnevni izleti.\nAko putujete solo, možete stići vozom sa glavne železničke stanice u Pragu. Polazak je na svaka dva ili tri sata i stižete za sat vremena. Karta u jednom pravcu košta oko 100 čeških kruna. Od stanice u Kutnoj Hori potrebno je nekih 10 minuta pešice do Sedleca.\nSve zavisi od vašeg raspoloživog vremena i planova.\nPosetite Sedlek kosturnicu\nVerovatno se sada pitate da li vredi posetiti kosturnicu u Sedlecu.\nPa, više od 200.000 ljudi je poseti svake godine.\nI sada, kada posmatram slike Sedleca, mogu da kažem da je vredi videti. Iako izgleda zastrašujuće gledati ljudske kosti koje vise za zidova ili lobanje naslagane u obliku piramide. Ali to je ujedno i zadivljujući način da se oda počast svim preminulim koji su sahranjeni na tom groblju. Inače, u sedlečkoj kosturnici se nalaze kosti 40,000 do 70,000 osoba, od meštana do plemića.\nDakle, ako ste u Pragu i imate dovoljno vremena, posetite ovo neobično i neverovatno mesto.\nSvakako je ovo jedna od jedinstvenih crkvi na svetu, poznata po svojoj specifičnoj dekoraciji, sastavljenoj od ljudskih kostiju.\nUnutrašnja dekoracija u Sedlek kosturnici\nA neko je rekao da “Život bez duše je samo hrpa kostiju”.\nI zato brinite o svojoj duši, jer na kraju ćemo se sećati samo stvari koje smo uradili i ljudi sa kojima smo delili naše snove, dane i noći.\nOznake: Kutna hora, Sedlek kosturnica\nhttps://nataniatravel.com/wp-content/uploads/2019/05/20190501_103705-crop.jpg 853 1280 Natania https://nataniatravel.com/wp-content/uploads/2018/02/Natania-Travel-Logo-01-Website-final-300x300.png Natania2019-06-13 20:46:482020-03-27 18:01:53Sedlek kosturnica, crkva kostiju u Kutnoj Hori\nLife is better at the beach ⛱🌊⛱🌊💙🏖\nStill dreaming about stunning beaches on the Milos\nDeep blu Paliochori beach I need a vitamin SEA...\nJedrenje oko ostrva Milos20/06/2020 - 7:15 pm\nJerusalim, sveti grad suza i nade08/05/2020 - 11:28 pm\nwww.nataniatravel.comSamos, ostrvo Pitagore i boginje Here09/04/2020 - 10:59 am\nKategorije Izaberi kategoriju Češka Destinacije Događaji & Festivali Francuska Grčka Hrana & Piće Italija Izrael Korisno o putovanjima Korisno za dušu & telo Poljska Portugal Slovenija Srbija Šri Lanka Tunis Zanzibar Životni stil


ŠOKANTNA TRANSFORMACIJA: Prvu operaciju uradila sa 13 godina, sada na to troši 1.500 evra mesečno! | Mondo Portal\nPlasticne operacije Stefani Mulic Instagram fotografije\nŠOKANTNA TRANSFORMACIJA: Prvu operaciju uradila sa 13 godina, sada na to troši 1.500 evra mesečno! 6 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nAutor Nataša Petrović 19.09.2020. / 15:22\nStefani Mulić uradila je čitav niz estetskih operacija da bi izgledala kao Barbi, pogledajte rezultat...\nStefani Mulić iz Švedske postala je tema tamošnjih medija, a sve zbog upadljivog izgleda do kojeg je došla nakon niza estetskih operacija.\nIako je ova devojka vrlo mlada, korigovala je već mnogo toga na sebi, a ljude je dodatno zapanjila činjenica da se prvoj operaciji podvrgla već sa 13 godina – majka i tetka su je nagovorile da uveća usne filerima!\nTada tinejdžerki, rezultat se svideo, pa je počela da dopunjuje usne jednom mesečno, u želji da izgleda kao čuvena Barbi lutka.\n"Živim u malom gradu u Švedskoj i oduvek sam volela lepotu. Moja mama je čitav život radila kao kozmetičarka, a tetka radi sa filerima i botoksom, tako da mi ništa od toga nije bilo strano. Od malih nogu sam znala da želim da budem plavuša i izgledam kao Džena Džejmson ili Holi Medison - one su za mene ikone", rekla je ova devojča u jednom intervjuu.\nA post shared by THE LIVING BRATZ DOLL™ (@blondiesteffi)on Jul 2, 2020 at 9:49am PDT\nPodvrgavajući se jednoj po jednoj operaciji, Stefani je vremenom postala zavisna. Ni sama ne zna koliko je tačno puta išla na korekcije, ali kaže da je operisala bradu, liniju vilice, obraze, stavila je veštačke zube, korigovala obrve...\nNaravno, uvećala je i grudi i zadnjicu, ali želi da ih uveća još, a namerava i da izvadi rebra kako bi imala tanak struk, baš poput Barbike. Ni tu neće biti kraj jer želi da uradi popularni fejslifting tretman kako bi joj oči izgledale "mačkasto".\nUprkos tome što mnogi i osuđuju njen izgled, Stefani kaže da sada voli sebe.\n"Pre operacija nisam uopšte volela sebe, ali posle operacija se mnogo bolje osećam, iako treba da uradim još mnogo toga. Imam i mnogo više Instagram pratilaca nego pre", ponsono kaže.\nA post shared by THE LIVING BRATZ DOLL™ (@blondiesteffi)on Jun 15, 2020 at 9:51am PDT\nSviđa se Stefani, a dopada se i mnogima oko nje – pored ljudi koji je osuđuju, a takvih se uvek nađe, ova devojka kaže da većina misli da izgleda odlično.\n"Mojoj okolini to ne smeta i zapravo misle da izgledam odlično. Zadovoljna sam dosadašnjim rezultatima i nemam nameru da se zaustavim", poručila je Stefani, dodajući da ne zna tačno koliko novca mesečno troši na plastične operacije, "ali sigurno oko 1.500 evra".\nPogledajte prilog sa Natašom, vlasnicom najveće zadnjice:\nNAJVEĆA GUZA NA SVETU?!\nPlastične operacije estetska hirurgija barbika\n19.09.2020. / 18:04\nNovo lice fabrike "sika". This message contains unpaid promotion.\n19.09.2020. / 17:32\nOdeš kod hirurga i traziš da izgledaš ko majmunica. I on ti uspuni želju


Politička “Gola istina” – Magazin Plus\nHome/-TopSLIDE/Politička “Gola istina”\nVisoko: Politička “Gola istina”\nUlaskom u kalendarsku 2016. godinu, a iz perspektive “javne riječi” koju artikulišu ovdašnji mediji, blogeri i “analitičari” na društvenim mrežama, evidentno je da smo u izbornoj godini.\nBacanje “mamaca” započeli su “mediji”, ali i politički akteri. Naziru se “perspektivci” i “negativci”, a inputiraju fabrikovane splaćine za analitičke osnove na kojima bi se trebao graditi politički diskurs političkih aktera na predstojećim Lokalnim izborima 2016.\nRazočaravajuća činjenica se ogleda u tome što “dušobrižnici” nam nude “svoje viđenje stvari” koje je neodrživo u bilo kojoj komparaciji sa činjenicama egzaktno dokazivim. S političke strane su razumljive ideološke i dogmatske odrednice, ali je javnosti nejasno medijsko svrstavanje “ZA” jedne, a eksplicitno “PROTIV” drugih.\nUlaskom u personaliziranje političkog života, a to traje već nekoliko zadnjih izbornih ciklusa, od kada su “nazovimo mediji”, a ustavari BLOGERI pošli unovčavati vlastti “medijski prostor”.\nPotsjetimo se “zakivanja u zvijezde” vijećnika, kao što su Pihljak ili Dervišević, koji su nedugo nakon takvih medijskih glorifikacija “pobrisani” sa ovdašnje političke scene.\nGlorifikovanje “političkih projekata” bez adekvatnog političkog kadra, koji osim “dobre volje” ne raspolaže s drugim političkim adutima, najilustrativnije se isčitava kroz “stabilnije” političke partije kao što je SDP. Visočki SDP i pored činjenice da se radi o partiji sa svim predispozicijama da bude “korektivni” faktor društvenih prilika, pretvorio u NVO projekt iz kojeg se, u svakom političkom koraku, može isčitavati primordijalni interes nekolicine aktivista u istom.\nBudimo precizniji. To što danas nazivamo partijama, nisu ništa drugo, a niti bolje od NVO sektora – personalizirane nekolicine ambicioznih diletanata. Uz časno izuzeče malobrojnih, koji još uvijek politiku doživljavaju ideološkom, a ne pragmatičnom društvenom igrom.\nU takvoj konstalaciji stvari, a na bazi real-politike, činjenica, analitičkih pokazatelja i iskustvene prakse, iluzorno je “prodavanje magle” da bilo koji pojedinac iz bilo koje participirajuće partije u političkom životu Visokog ima kapaciteta da promjeni ovdašnje okolnosti.\nPolitika je timska igra! Autokratija, jednoumlje i slični modeli djelovanja se brzo obruše. Svi slučajevi “demokratskih trvljenja” u bilo kojoj partiji se isčitava “raspadom aktuelne garniture” ili “problemom”. Znači, kako god da se djeluje u ovdašnjim političkim partijama, ovdašnji spin majstori će to negativno karakterisati.\nIz ovakve perspektive sagledavati politički ambijent u Visokom, znači imati (prije svega) izrazit samokritički diskurs – osloboditi se sentimentalnosti i činjenice da sve aktere poznajemo i prema istima imamo neki vlastiti sud, predrasudu ili pretpostavku, bilo pozitivnog ili negativnog karaktera.\nKrenimo redom, ili bolje obrnutim redom u kratak osvrt na političku scenu Visokog. I da odmah, na početku isključimo “argument dobre volje – ispravnog nijeta”. Za političko djelovanje treba imati kvalifikacione preduslove i kompetentne reference.\n– Demokratska fronta Željka Komšića je najmlađa politička opcija sa parlamentarnim statusom.\nOd postojanja do danas ovdašnjoj javnosti se nisu promovirali, niti ponudili svoje političke vizije. Takav, neviđeni i ignorantski odnos prema javnom mnijenju nije zapamčen na ovdašnjoj političkoj sceni.\n– BPS Sefera Halilovića sa Senadom Trakom na čelu, odavno je društvo jednog lica. Od svog postojanja u Visokom do danas, jedini politički potez vrijedan pažnje bio je “brisanje” vijećnika Dreviševića s političke scene ovog grada.\n– Stranka za BiH u Visokom ne zavređuje pažnju. Potrošena u vremenu ličnih interesa i neprincipijelnih talova.\n– SBB Fahrudina Radončića ima svu neophodnu “društvenu podršku” za daleko bolje i efikasnije djelovanje, međutim – sujetnost, karijerizam, unutarstranački antagonizmi im ne dozvoljavaju da se politički artikulišu i poziciniraju kao politički faktor. Kako god da ih se analizira, sa posljednjim koalicionim aranžmanima sa SDA BiH, a imajući na umu predizborni “rat” ovih dviju partija – teško se oteti dojmu da SBB sa Fahrudinom Radončićem politiku valorizuje brojem “uhljebljenja” vlastitog političkog kadra.\nSva politička principijelnost stranke počinje i završava s političkom voljom i viđenjem Lidera.\nIz visočke perspektive, a počevši od činjenice da je Džemil Ugarak “birao” partijsko članstvo i fabrikovao ga, u Visokom se na poziciji predsjednika Općinske organizacije izmjenjalo više kadrova nego što stranka broji godina od nastanka.\n– S Refikom Kurgašom na čelu A-SDA Visoko, a s pravom se može reči i šire, postaje politički respektabilan faktor. Ne treba zaboraviti dobre temelje ove partje koje su postavili vjećnici Admir Mostić i Jasmin Dlakić.\nZnam da će mnogima zasmetati činjenica da su politički kadrovi ove partije, u ovom trenutku možda i najkompetentniji na političkoj sceni.\n– SDA u Visokom, svidjelo se to kome ili ne, jedini je politički faktor koji ima kapaciteta za političko djelovanje i kreiranje društvenih prilika. Dva desetljeća pozicioniranja vlastitih kadrova po svim nivoim vlasti i društvenim institucijama i ustanovama – njihovu infrastrukturu čini najstabilnijom na svim nivoima društvene zajednice.\nOd “raspada prve garniture SDA kadrova” u Viskom, tamo negdje početkom 2000. godine, pa do danas imamo u kontinuitetu “demokratske procese” u istoj, kolokvijalno kazano unutarstranačka previranja koja se prevazilaze demokratskim metodama, a bez naglih lomova na društveno-političkoj sceni Visokog.\nSvidjelo se to nekom ili ne, jedino SDA Visoko u kontinuitetu manifestira “demokratsko sazrijevanje”, za razliku od drugih u kojima imamo nagle kadrovske promjene i skromne ili nikakve političke rezultate.\nBez ikakve namjere da se SDA Visoko favorizuje u odnosu na druge, političke partije u svojoj osnovi animiraju građane koji nemaju građansku političku kulturu, a takvo nam je i izborno tijelo.\nPolitički diskurs se formira na populističkoj retorici s jedne strane, dok na drugoj strani imamo procese “uhljebljavanja političkih kadrova” i raspodjelu društvenih dobara na partijske oligarhije.\n“Demokratizacija” u SDA na svim nivoima partijske infrastrukture je proces koji je evidentan posljednjih godina. I svi ti procesi, trubulencije i nesuglasice se rješavaju političkim mehanizmima, za razliku od drugih partija u kojima se odvijaju secesionistički procesi – slučaj Komšića i DF BiH, najsvježiji primjer na državnom nivou ili u visočkoj praksi SBB-a koji u kantonalnoj skupštini postaje opozicija sama sebi: da zastupnici te partije glasuju protiv vlastitih kandidata i partijske politike.\nNa kraju, još jednom naglašavamo da ovaj osvrt nema namjeru da favorizuje bilo koga ili osporava neku od partja ili pojedinaca.\n“GOLA ISTINA”, obično nikom se ne sviđa, a kako je politika pragmatična igra, krajnje je vrijeme da se oslobodimo ideloških dogmi i zanesenjaštva. Lokalne zajednice iziskuju konkretna rješenja na egzistencionalna pitanja.\nSve dok na tim osnovama ne bude kreirana ovdašnja politika imat ćemo fabrikovanu političku scenu – smislenu i svrsishodnu ublehašima i političkim diletantima.\nAmir Zukić: Podrška subjektima malog i srednjeg poduzetništva kroz 11 projekata


Komitet Expo-a Veneto\nKomitet Expo-a Veneto je stvoren kako bi se procenile takođe i u regijskom području, al i ne samo, prilike i mogućnosti Univerzalne izložbe koje će imati svoje sedište u Milanu, u blizini Rho-Pero, od 1° Maja do 31° Oktobra 2015.\nRadi se o radnoj grupi u mitropolitanskom ključu koji je potpisao memorandum o razumevanju sa Expo-m 2015 SpA i na jedan logičan sistem okuplja institucije i kategorička trgovinska udruženja koji predstavljaju svetsku regijsku produkciju: industrija, trgovina i zanat\nČlanovi koji učestvuju\nKomitet Expo-a Veneto se odnosi i stupa u interakciji sa lokalnim kompanijama - 250 000 na području Venecije, uključujući individualne mikro firme - koje kroz uključavanja odgovarajućih organizacija iskažu svoju nameru učešća u ovom projektu.\nPeriodično se sastaje u svom sedištu na Urban Space-u u Margheru (Venecija) za definisanje smernica svojih aktivnosti u odnosu na ciljeve u direktnoj vezi sa Univerzalnom izložbom pod temi "Hraniti Planetu, Energija za život".


Vučić:Ako bude sporazuma , imaćemo više nego danas – Va1.info\nNaslovna/Vesti/Vučić:Ako bude sporazuma , imaćemo više nego danas\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je rekao da su osnovni ciljevi da se na KiM ocuvaju mir i stabilnost, da se zaštite državni interesi i da se osiguraju prava , bezbednost i sigurnost naših ljudi na KiM.\nA imamo granicu koju su neki 2011 postavili na Jarinju i Brnjaku, između Srba i Srba, i to Kosova i Srbije.\nNa pitanje kakav mu je stav posle izjave kancelarke Angele Merkel da nema promene granica on je rekao da su nas i Nemčka i SAD „Razgraničili“ onog časa kada su 2008 godine priznali nezavisnost Kosova.\n“Zato kad kažu da su protiv razgraničenja to znači da su protiv promene granica koje su uspostavili na našu štetu” rekao je Vucić i dodao da ga mnogi napadaju , pogotovu nu Srbiji, upravo zato jer ne prihvata takve granice.\nOn je istakao da nam Merkel nije protivnik i da ne treba da zaboravimo šta je učinila za Srbiju\nU vreme migrantske krize koliko su i te nemačke investicije doprinele tome da imamo rast od 4,4 odsto.\nOn se osvrnuo na činjenicu da je mnogima zasmetalo pismo gradonačelnika 10 srpskih opština sa KiM. Podsetio je da su zbopg drugačijeg mišljenja tražili njegovo hapšenje, a da se Miloradu Dodiku zabrani ulazak u Srbiju, ali im smeta pismo gradonačelnika.\nJa svu energiju ulažem da dobijemo za svakog Srbina na KiM nešto , rekao je Vučić i zato, kako je primetio, i Tači kaže da mu je teško da razgovara sa njim.\nNa pitanje o idejama da se očuva sever u sastavu Srbije, on je rekao da je to terotrija značajna i po veličini i po strateškom položaju, da su tu Gazivoide, Balać i Trepča, a da su od svega važniji životi ljudi.\nAli to ne znači, da je sever Kosova važnji od kosovskog PomoravljA, rekao je Vučić i istakao:“ Za svakog našeg čoveka na KiM ćemo da se borimo.”\n“Borim se da nešto dobijemo,za razliku od onih koji su sve izgubili”, rekao je Vučić.


Vlada FBiH predložila mjere za sanaciju BH Airlinesa | SEEbiz.eu\nVlada FBiH predložila mjere za sanaciju BH Airlinesa\nObjavljeno: 04.12.2013 / 19:39\nSARAJEVO - Federalna vlada prihvatila je danas Informaciju o finansijskom stanju u JP BH Airlines d.o.o. Sarajevo s prijedlogom mjera za sanaciju Društva.\nZaduženo je Federalno ministarstvo prometa i komunikacija da sačini prijedlog Odluke o utvrđivanju javnog interesa za dalje poslovanje JP BH Airlines kao nacionalnog avioprijevoznika.\nIsto ministarstvo je obavezano da sačini prijedlog Odluke o izmjeni i dopuni Odluke o usvajanju programa utroška sredstava tekućeg transfera Subvencije javnim preduzećima - JP BH Airlines d.o.o. Sarajevo, utvrđenog Budžetom FBiH za 2012. godinu, na način da se za sredstva u iznosu od 3.000.000 KM doznačena u 2013. godini utvrdi nova namjena u skladu sa usvojenom Informacijom.\nOvo ministarstvo je zaduženo da sačini Prijedlog odluke o izmjeni i dopuni Odluke o dinamici prebacivanja i korištenju finansijskih sredstava prikupljenih po osnovu putničke takse - naknade za razvoj i unapređenje avio prometa u Bosni i Hercegovini u 2013. godini prema stvarnim potrebama BH Airlinesa iskazanim u 2013. godini.\nZaduženo je Federalno ministarstvo prometa i komunikacija da sačini Prijedlog odluke o otpisu potraživanja Federalne direkcije za civilnu avijaciju prema BH Airlinesu za usluge izvršene u periodu 1.12.2012. do 30.11.2013. godine.\nTakođer, zaduženo je ovo ministarstvo da u što kraćem roku započne pregovore sa HETA d.o.o. Sarajevo s ciljem umanjenja ukupnih obaveza BH Airlinesa po osnovu Ugovora o finansijskom leasingu zaključenom 2005. godine i da Vladi Federacije BiH dostavi Informaciju o rezultatima pregovora sa HETA d.o.o. Sarajevo i u skladu s njom dostavi prijedlog mjera za dalje hitno postupanje u vezi sa sanacijom JP BH Airlines d.o.o. Sarajevo.\nTagovi: BH Airlines, Vlada Federacije BiH\nEuropska tržišta pala četvrti dan zaredom\nFRANKFURT - Na europskim su burzama u četvrtak ujutro cijene dionica pale četvrti dan zaredom, skliznuvši blizu najnižih razina u mjesec dana, jer su ulagači zabrinuti zbog nepopustljivog širenja koronavirusa u Europi.\n Wall Street blago pao, u fokusu pregovori u Washingtonu\nNEW YORK - Na Wall Streetu su u srijedu cijene dionica blago pale, nakon nesigurnog trgovanja, dok se u Washingtonu vode pregovori o novim poticajnim gospodarskim mjerama.


Društvo Autor:Danilo Savić11. jan. 202218:23 > 18:2422 komentara\nSinoćni požar u RB Kolubara usled kojeg je izgoreo bager u vrednosti od 18 miliona evra, samo je poslednja u nizu tragedija nastala zbog nestručnosti nadležnih u Elektroprivredi Srbije. Za samo mesec dana došlo je do eksplozije, požara, nestanka grejanja i struje. Svega je bilo, jedino ostavki nije. Vlasti kažu da imamo svega i da živimo u izobilju, a sve je očiglednije kao da nekima nedostaje malo dostojanstva, morala i osećaja za odgovornost.\nNe pada sneg da bi prekrio breg, već da bi sakrio tragove. Upravo ovako glasi narodna izreka, ali ovih dana kao je ona izmenjena u “ne pada sneg da bi prekrio breg, već da bi upravo otkrio tragove”. Tragove onih koji su postavili nestručne, neobrazovane, ali lojalne kadrove koji su od EPS-a i Kolubare napravili energetskog patuljka koji poslednjih mesec dana kleca na kolenima, dok jednog dana ne prestane da radi.\nSindikalac iz TENT-a otkriva kakvo je stanje u EPS posle snega\nUpravo je sve počelo snegom koji je pao sredinom decembra i koji je tada iznenadio brojne “kadrove” ovog energetskog giganta. Srbiju je prekrio veliki snežni pokrivač, a preko 100.000 domaćinstva talas mraka zbog toga što nisu imali struju. Nisu imali ni grejanje, a ubrzo je usledilo naređenje da se ne smeju davati informacije koliko građana nema struju. Počeo je ubrzani uvoz struje, a država je za nekoliko dana platila desetine miliona evra da po najskupljoj ceni uveze struju iz regiona. Za samo tri dana platili smo 25 miliona evra za električnu energiju.\nNa sednici Vlade koja je bila otvorena za medije predsednik Vučić rekao je direktoru EPS-a Miloradu Grčiću da ne zna šta bi mu rekao, ali da očekuje njegovu reakciju u narednim danima. Naravno, reakcije nije bilo, Grčić se vratio na svoje radno mesto, a umesto ostavke građani su dobili eksploziju u postrojenju za sušenje uglaj u Vreocima, delu koji se nalazi u okviru Kolubare.\nNa svu sreću nijedan radnik nije povređen, ali je pričinjena velika materijalna šteta. Samo što je šteta sanirana, javnost je imala priliku da se uveri kakav ugalj se loži. Veoma brzo se proširio snimak na kojem se vidi kako se eksploatiše ugalj koji je pomešan za blatom, odnosno jalovinom zbog čega je nemoguće postići dovoljan nivo toplote, a o zagađenju životne sredine da ni ne govorimo.\nJučerašnji požar samo je poslednjih čin u drami koja je traje već mesec dana, a za čiji kraj se nadamo da neće biti tragičan po radnike ove firme, niti po sve druge građane. Do tada ostaje da vidimo kada “Mića” planira da podnese ostavku i da li će uopšte planirati da je ponudi Vladi Srbije. Samo da nam do te ostavke ne otkaže ceo EPS.\nPodsetimo, juče oko 22 sata izbio je veliki požar u RB Kolubara i tom prilikom je izgoreo veliki bager, odnosno mašina koja je 2017. plaćena više od 18 miliona evra. Zadatak ove mašine, koja se stručno naziva odlagač, jeste da odvaja jalovinu od uglja čime direktno utiče na proces proizvodnje struje za potrošače širom zemlje.\nPožar u Rudarskom basenu Kolubara Foto: Nova.rs\nKako je naš portal ekskluzivno objavio sinoć, problem sa gašenjem požara je pogoršan zbog toga što vatrogasne ekipe nisu mogle da pristupe požaru usled vremenskih prilika. Vatru je gasio 21 vatrogasac sa osam vozila i specijalnim vozilom sa dronom, a vatrena stihija je savladana tek oko dva sata iza ponoći.\nBonus video: Požar na kopu Tamnava Zapadno polje ugašen oko dva sata posle ponoći


L238 Emporia Nekretnine Zadar: Prodaja zemljišta, Zadar okolica, Biograd\nGrađevinsko zemljište L238 – Biograd na Moru\nProdaje se odlično zemljište na jako lijepoj lokaciji u Biogradu na moru. Zemljište je pravokutnog oblika, smješteno u mirnom susjedstvu svega 250 m od mora. Površina zemljišta iznosi 1380 m2. Sva potrebna infrastruktura se nalazi u neposrednoj blizini.\nVeličina zemljišta: 1380 m² Udaljenost od mora: 250 m Udaljenost od centra: 1,2 km


'FRLJOKA' SAZNAJE, TRANSFER STOLJEĆA: Dalida Burzić prelazi u tužiteljstvo u Turskoj, Erdogan oduševljen njenim hrabrim određivanjem pritvora! | Slobodna Bosna\n"FRLJOKA" SAZNAJE, TRANSFER STOLJEĆA: Dalida Burzić prelazi u tužiteljstvo u Turskoj, Erdogan oduševljen njenim hrabrim određivanjem pritvora!\nKako "Frljoka" saznaje iz izvora bliskih pravosudnim institucijama, na pomolu je spektakularan transfer bez presedana u domaćoj tužiteljskoj praksi: Dalida Burzić, sarajevska kantonalna tužiteljica, mogla bi tokom ljetnog prelaznog roka pojačati jedno od najuglednijih i najzaposlenijih turskih tužiteljstava - ono iz Istanbula!\nO ovom transferu, između redova, posljednjih dana, nakon uspješno provedenog referenduma, pišu sa simpatijama nezavisni mediji u Turskoj podsjećajući na riječi predsjednika Redžepa Tayipa Erdogana da mu je bivši bošnjački lider Alija Izetbegović na samrti rekao da mu "u amanet ostavlja bosanskohercegovačko pravosuđe". Oni dodaju i da turska tužiteljstva imaju pune ruke posla i da im je neophodna svježa krv.\n"Tužiteljica Burzić poznata je po tome što ide pritvorom tamo gdje neki drugi tužitelji ne bi išli ni prekršajnom prijavom", napisao je kolumnista jednog turskog portala, podsjećajući da je prednost sarajevske tužiteljice nad drugim kandidatima to što je u Bosni "još uvijek ostalo snažno tursko pravosudni naslijeđe prema kojem kadija i tuži i sudi".\nTužiteljica Burzić je posljednjih mjeseci, vještim i beskompromisnim određivanjem pritvora, lucidnim korištenjem posebnih istražnih radnji, te efektnim upošljavanjem svojih suradnika i pokrivanjem protivnika, skrenula na sebe pažnju tužiteljstava širom Evrope i svijeta. Za njene usluge, saznajemo, zainteresirana su tužiteljstva, pored ostalih i u Bjelorusiji, Poljskoj, Mađarskoj, a primamljiva ponuda stigla je i sa dalekih Filipina.\nAdvokat Jasmir Muratović, menadžer tužiteljice Burzić, nije želio komentirati transfer o kojem se sve glasnije šuška, tek je rekao da je Burzićka "postigla sve što se može postići u okviru postojećeg kaznenog zakona, i da je u godinama kada su joj primamljivi novi izazovi koji se otvaraju najavljenom promjenom zakonodavstva u\nTurskoj, osobito uvođenjem smrtne kazne".\nNeki bliski suradnici sarajevske tužiteljice povjerili su se da "Dalida uskoro sigurno odlazi u inostranstvo ukoliko ne dobije adakvatnu ponudu iz Tužiteljstva BiH". Kažu da je osnovni razlog njenog nezadovoljstva neprestano petljanje i pritisak medija, advokata, i posebno sudova kojima se ograničavaju slobode tužiteljstvima da hapse i pritvaraju po slobodnom tužiteljskom uvjerenju.\nDođe li do transfera sarajevske tužiteljice u redove istanbulskog tužiteljstva, tvrdi se, bit će to najspektakularniji bosansko-turski transfer još od prelaska Elvira Baljića iz "Real Madrida" u "Fenerbahce"!\n22. Okt. 20185\n12. Jun. 201826\n07. Jun. 20182\nDETALJI PADA AVIONA: Zamalo udario u kuću mještanina, ima povrijeđenih...\nPOVRIJEĐEN MUŠKARAC U ČIJE JE DVORIŠTE PAO MIG-21: Vučić potvrdio da je riječ o vojnoj starudiji...\nNI KORONA IM NE MOŽE NIŠTA: Banke u BiH za šest mjeseci zaradile 142 miliona KM!


Konferencija: DATUM 2019 – Poslovna softverska rešenja | SITO\nSreda, 17. april 2019. DATUM 2019 – Poslovna softverska rešenja\nSvedoci smo, po ko zna koji put, da se efekti tehnologije precenjuju u kratkom roku i potcenjuju na duži rok. Budući da se razvijeni svet u poslednjih nekoliko godina nalazi u svojevrsnom DIGITALNOM VILAJETU, DATUM konferencija pomaže u rešavanju aktuelne dileme: „ako investirate (u digitalizaciju poslovanja) kajaćete se, ali ako ne investirate kajaćete se još više“.\nDrugog dana konferencije, 17. Aprila saznaćete više šta je to:\nDATUM konferencija okuplja najpoznatije IT kompanije, nezavisne predavače iz akademskih, strukovnih i konsultantskih organizacija i regulatornih tela, državnih zvaničnika i predstavnika medija. Iskoristite priliku i prijavite se na vreme, jedno je sigurno – nećete se kajati!\nPartneri konferencije su najpoznatije kompanije koje se bave razvojem i primenom poslovnih softverskih rešenja na domaćem tržištu:\nMicrosoft, IIB, AB Soft, Datalab, GoPro, Spark Analytics, Schneider Electric, Enel PS, Lanaco, Enetel Solutions, DunavNet…


Mali: MMF krajem februara u Beogradu - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Mali: MMF krajem februara u Beogradu\nMinistar finansija u Siniša Mali je najavio da će krajem februara u Beograd doći misija Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), sa kojom će razgovarati o rezultatima u 2019. godini, predviđenim stopama rasta, ali i o reformi platnih razreda i nastavku reforme Poreske uprave.\n5Piše: Beta 08. februara 2020. 09.50\nMali je gostujući na televiziji Pink rekao da će se u narednom periodu „još više ulagati“ u obrazovanje, digitalizaciju, unapređenje poslovnog okruženja, transport i energetiku, navodi se u današnjem saopštenju Ministarstva finansija.\nKazao je i da je Srbija prihvatila problem odlaska mladih i da će biti uložen „veliki novac“ iz budžeta da bi se on rešio.\n„Vrlo brzo će nam izaći i Zakon o igrama na sreću, idemo sa novim zakonima koji su vezani za dalji razvoj tržišta kapitala. Imao sam razgovore i o razvoju kriptovaluta u našoj zemlji, naredne nedelje očekuje me potpisivanje sporazuma sa Juroklir bankom“, rekao je Mali.\nPrema njegovim rečima, 2019. godine je ostvaren priliv stranih direktnih investicija od 3,8 milijardi evra. „Preko 60 odsto svih investicija koje dođu u ovaj region, dolaze u Srbiju. Кada govorimo o projektu ‘Srbija 2025’, 14 milijardi evra ćemo u narednih 5 godina uložiti u kanalizaciju, vodovod, fabrike za prečišćavanje otpadnih voda“, rekao je Mali.\nBeograd, MMF, Poreska uprava, reforme, Siniša Mali\n08. februara 2020. u 10.03\nSmanjio se mali.\nLara Kroft kaže:\n08. februara 2020. u 10.13\nOpa, investicije, infrastruktura, ala će da se debelo omaste, pretpostavljam Millenium tim će biti izvođač radova, a Dodikove firme podizvođači? I koliko će to povećati psoljni dug? Robovi MMF-a i turskih serija, nastaviće se.\n08. februara 2020. u 14.03\nJu pa sta cete sada da pozajmite od njih,koju tonu zlata ili ako bi vam dali neki trilion evra.I to bi pojeli za 10 godina.\n08. februara 2020. u 18.40\nLažni doktor Siniša Mali.\nNova pljacka. Ali, presesti ce ti, mali.


Voz iz Italije nastavio put ka Minhenu, putnici nisu imali virus korona | Novosadski informativni portal 021\nVoz iz Italije nastavio put ka Minhenu, putnici nisu imali virus korona\nNakon četiri sata prekida, voz koji je zaustavljen na granici Italije i Austrije nastavio je put ka Minhenu.\nInfo 24.02.2020. | 22:15 > 13:05\nUtvrđeno je da dva putnika koja su imala povišenu temperaturu nemaju virus korona.\nVoz u kojem je bilo 300 putnika, koji je iz Venecije putovao za Minhen, zaustavljen je sinoć na granici Italije i Austrije, pošto je utvrđeno da dva putnika imaju povišenu temperaturu. Oni su testirani na virus i utvrđeno je da ne boluju od Kovida-19.\nInače, taj voz, "Eurositi 86", već je jednom bio zaustavljen tokom poslepodneva kada je stao u Veroni. I tada su dva putnika odvedena u bolnicu u Veroni gde su testirani na infekciju, a nalaz je bio negativan.\n24.02.2020 • 12:32\n24.02.2020 • 06:22\nTo je onda pandemija. Brzo će i do nas.\n24.02.2020 • 05:49\n... ako mi bogovi dozvoljavaju\nTu se više ne radi o Kini, Vuhanu i korona virusu.\nPostoji sumnja da je to bila samo dimna zavesa, da bi neko sada, kada je priča poznata, mogao neometano da šalje ljude i širi virus po svim zemljama sveta, skriven - jer, zaboga, eto proširio se taj zloglasni korona virus.\nA u pozadini svega, neko vodi biološki rat protiv ostatka čovečanstva.\nE, zbog toga se vozovi zaustavljaju i zemlje izoluju.\nNije to obična epidemija.\nGrčki lekari prognoziraju da će u julu već moći da se ide na plažu\nKisić Tepavčević: Imamo više od 200 potencijalnih davalaca za terapiju krvnom plazmom\nKon: Nije se razmišljalo o posebnim merama pred Uskrs\nPreminulo još četvoro obolelih od virusa korona, u Srbiji ukupno 2.666 zaraženih\nNa Novom naselju pokušao da obije automobil za vreme policijskog časa, kažnjen sa 60.000 dinara


Težina 25.40 kg\nDimenzija paketa 1 (š/d/v) 97x45,5x31\nTežina pak 1 (kg) 25.40\nUkupna težina paketa 25.40 kg\nkonzola srebrne boje\nDimenzija 80x35x80 cm\nMaterijal izrade Konstrukcija konzole izrađena je od MDF-a. Ostali materijali: ogledalo sa fazetom d=4 mm, štelujuće stope, imbus vijci, platne, vijci i lepak. Završna obrada: lak za drvo.\n118588_mirror (4.30 MB)\nMirror stočić 40x40x60 cm ogledalo\nKlub stočić Mirror 90x90x45cm\nConnor regal 280x48x205cm beli visoki sjaj


Крађа беба као кривично дело не треба да застарева | Socijalistička partija Srbije\nKrađa beba kao krivično delo ne treba da zastareva Poslanička grupa\n27 februara, 2020 u 17:50\nMILETIĆ MIHAJLOVIĆ, narodni poslanik Socijalističke partije Srbije govorio je o Predlogu zakona o utvrđivanju činjenica o statusu novorođene dece za koju se sumnja da su nestala iz porodilišta u Republici Srbiji.\nU kontekstu celokupne ove priče, kada pričamo o krađi beba, mi treba zapravo i da podstaknemo potrebu da u narednom periodu, naravno i u sadašnjem vremenu da se više pokloni pažnja, poštovanju svih ovih momenata koji su bili slaba karika u funkcionisanju svega ovoga, kako ne bi došlo do ponavljanja takvog nemara koji bi omogućio eventualno novu krađu beba.\nMi godinama unazad imamo veliko nezadovoljstvo roditelja čije su bebe na čudan način stradale ili su nestale, da tako kažem, isuviše mnogo argumenata ide u prilog sumnjama da su bebe ukradene. Daleko od toga da treba zameriti roditeljima koji danas izražavaju nezadovoljstvo i koji su godinama i decenijama unazad lutali i izražavali svoje nezadovoljstvo sa ovakvim stanjem. Dakle, ti roditelji godinama i decenijama nose teret svoje najteže i najcrnje sudbine i sudbine svoje nestale dece i to je najveći greh koji se mogao dogoditi i koji ide i na teret sistema čitavog društva, pa i države. Naš zadatak je da donesemo zato zakon koji bi se bavio ovim pitanjem i koji bi išao u pravcu razrešavanja ovih pitanja.


Niška humanistkinja - prikuplja za druge, a samoj joj nedostaju kolica | N1 Srbija\n10.02.2019. |19.28 |\nPoznata humanistkinja iz Niša - Marina Adamović, u poslednjih sedam godina, koliko se svakodnevno bavi sakupljanjem priloga na najprometnijim ulicama Niša, prikupila je čak 15 miliona dinara za lečenje teško obolele dece. Ovu ženu izuzetnom čini to što je i sama teško bolesna i kreće se isključivo u invalidskim kolicima.\nSvakog jutra u sedam sati, Marina kreće na posao. Tako ona naziva svakodnevni humanitarni rad - i po kiši, suncu, snegu i ledu. Ovo poslednje nije najgore što joj se dešava. Najgore je kada se zaglavi na pružnom prelazu preko koga svakog dana mora, a na trotoarima nikog da pomogne.\n"Jednom mi je mašinovođa trubio, šta to radim, ali stvarno, tako mi je jednostavnije da pređem, po trotoaru je katastrofa. Ulica je sa velikim udubljenjima", kaže Marina za N1.\nŠlajfovanje, klizanje, zaglavljivanje i rizik u saobraćaju koji ne toleriše nikoga - samo su deo Marininih "avantura". A jednu situaciju, baš na ovom mestu, nikada neće zaboraviti.\n"Zaglavio se točak i stala sam tu, stvarno nisam znala šta ću. Gledala sam levo-desno, nigde čoveka nema. Međutim, preko puta čujem ženski glas, pokušala je da me pomeri, međutim, samo je jauknula i tu je stala. Imala je problema s kičmom. To je bio ono, obistran plač", ispričala je.\nPlakala je tada, ali onda kada je važno - pobedi snaga. Čitavog života je, kaže, pomagala drugima, ali od kada ju je multipla-skleroza sustigla i smestila u kolica, sakupljanje donacija za teško obolele mališane - postalo je njen posao i lek.\n"To je pomoć za mene, ali za mene kao službeno lice. Kada sam se 2016. vezala za 'Budi human', na sajtu se vidi da je tu osam miliona i nešto dinara, a pd 2012. do 2016. tu je negde oko 7, 8 miliona. dakle, oko 15 miliona sve ukupno je prikupljeno", kaže Marina.\nTaj novac mnogim mališanima je spasio život. Zbog toga su i njihovi roditelji svakodnevni "klijenti" Marinine "Banke dobročinstva" u Obrenovićevoj ulici, zapravo njenog skloništa od stakla, metala i pleksiglasa koje je sama, pre nekoliko godina, uz pomoć donatora, praktično iznudila.\nmarina adamović Niš Humanitarna pomoć donacije invalidska kolica\nSta god bih napisala, malo je za zenu -heroja i njen humanitarni rad!❤\nOd nje svi da ucimo, ali bas svi. Da zaboravimo na ove kule,gradove,avione, kamione i da se okrenemo pravim vrednostima koje su, doskora, krasile ovaj narod. Humanost,pozrtvovanost, paznja i briga prema drugima. Alal joj vera. Mnogo nas,bre, ujeo kapitalizam.


Preko ramena > Putovanja > Dunav: Ljubav u rečnom mulju - Panta rei\nAutor Marko Miladinović 2011/6/10 : Tekstovi istog autora\nSamo u Srbiji, dve velike neolitske kulture nikle su uz tok Dunava. U Đerdapsku klisuru svoje tragove usecali su i prvi zemljoradnici i stočari na ovim prostorima, narod Lepenskog Vira, slaveći plodnost koju im je darovala reka. A nadomak Beograda nikla je vinčanska kultura, u kojoj su se rađali prvi trgovci praistorijske Evrope. Kasnije su svoja naselja pravili i večiti nomadi Kelti, noseći sa sobom pesmu duž čitavog Dunava, sve do nemačkih šuma. Posle njih, svoju šapu stavili su rimski osvajači, gradeći značajne tvrđave i nastambe, poput Sirmiuma, Acumincuma, Malate, Bonanije i, naravno, Singidunuma. Na temeljima njihovih utvrda izgrađene su Beogradska i Petrovaradinska tvrđava, koja je jedan od najvećih fortifikacijskih objekata u Evropi.\nMnogo je vode proteklo za sve to vreme. Prethodne civilizacije ostavile su nam u amanet ljubav i brigu prema reci. Od Dunava i njegove ćudi zavisi život čak 81. miliona stanovnika, nastanjenih u njegovom basenu, najplodnijem zemljištu Starog kontinenta. Od industrijske revolucije, prethodne generacije uglavnom su samo koristile blagodeti reke, ne vodeći previše računa o njenoj zaštiti i posledicama. Sada, industrija Podunavlja i milionski živalj izazivaju štetu prirodi i osetljivim ekosistemima Dunava. Kvalitet vode ozbiljno je pogoršan a mnoge životinjske vrste, kojih je nekada bilo u izobilju, danas su ugrožene.\nĐerdapska klisura najveća je rečna klisura u Evropi a njeno područje prosto vrvi od kulturnoistorijskih spomenika. Tu je 6.000 godina staro neolitsko naselje Lepenski Vir, srednjevekovna tvrđava Fetislam, te ostaci Trajanovog mosta i nadaleko čuvena Trajanova Tabla, kojom su Rimljani označili prosecanje puta kroz klisuru, 103. godine. Na granici sa Rumunijom, pri izlasku iz klisure, izgrađena je hidrelektrana „Đerdap“, peta po veličini u svetu.\nŠto se lovišta tiče, verovatno najpoznatije u „Titovoj Jugi“ bilo je Karađorđevo, specijalni rezervat na 2.955ha u kome se može naći 135 vrsta ptica, kao što su orao belorepan, sivi soko, bela roda, prdavac i riđa lunja. Tu se gnezdi 24 vrsta ptica, čiji je opstanak doveden u pitanje, dok čak 67 vrsta spada u prirodne retkosti. Od retkih biljnih vrsta ovde se nalazi beli lokvanj. Ali ono po čemu je Karađorđevo bilo nadaleko poznato je mnoštvo životinjskih vrsta, od kojih su neke donesene i odgajane isključivo zbog lova. U bogatim šumama rezervata obitavaju veprovi, jeleni lopatari, virdžinijski belorepi jeleni, kune zlatice, jazavci i lisice. Nedaleko od Karađorđeva nalazi se i prirodni park Tikvara.\nDeliblatska peščara prostire se preko 29.639ha i predstavlja izuzetan prirodni park. Pesak je vekovima razvejavala košava po čitavoj Vojvodini pa ga danas ima mnogo manje nego nekada. Biljni i životinjski svet peščare izuzetno je raznovrstan, pa samo biljaka ima više od 900 vrsta, među kojima su mnoge zaštićene, kao npr. Pančićev pelen, banatski i stepski božur, stepski badem, gorocvet i više vrsta orhideja. Tu je i kleka, jedini samonikli panonski četinar. A nebom iznad ritova i peska lete banatski soko, kliktaš i orao krstaš.\nKao dunavski rečni mulj, stolećima su se taložile i mnoge legende, kao još jedna zaostavština starih naroda. Tako, priča kaže da je veliki vođa Huna, Atila Bič Božji, sahranjen u koritu jedne vojvođanske pritoke Dunava, zajedno sa svojim basnoslovnim blagom, skupljenim posle godina krvavih pohoda. Atilini podanici su, na kratko, pregradili rečni tok, da bi napravili grobnicu dostojnu svog gospodara. Mnogi lovci na blago prošli su ovim krajevima u bezuspešnoj potrazi, a na njihovoj listi kandidata prva mesta zauzimaju Tisa i Tamiš. Ipak, dok blago ne bude pronađeno, moramo postati svesni da je za nas, pre svega, sama reka od neprocenjive vrednosti.\nPročitajte i o muzici Dunava kao i Trajanovom mostu, kralju Decebelu i kako je nastala hidroelektrana Đerdap


Dečji sat drugačije kuca – Zvanični medijski portal Mense Srbije\nFotografije: Julija Gorbačeva\nKAKO VREME PROLAZI DECI Hoćemo li stići već jednom? Evo, još malo.\nJesmo? Pa sad smo ti rekli, još malo. Pa prošlo je već puno. Samo ti se čini. Jooj, vozimo se već hiljadu sati. Vozimo se pola sata. Stižemo za 5 minuta. Koliko je to? Kao jedan Duško Dugouško, od po četka.\nIako bi pet minuta svima trebalo da bude baš toliko: pet minuta, tih nekoliko mom – enata detetu od pet godina prolazi druga čije nego osobi od dvadeset i pet. Jednostavnom ra čunicom dolazi se do toga da dan jednom petogodišnjaku traje otprilike 1/1800 njego – vog života, dok dan osobi koja ima pedeset i pet godina traje približno 1/20000 njenog života. Nau čnici kažu da nam vreme prolazi brzinom koja je srazmerna kvadratnom ko – renu godina koje imamo . Ovo zna či da godina prolazi sporije skoro tri i po puta de – tetu od pet godina, nego čoveku od pedeset i pet. Mnogi kažu da vreme leti i, čini se, što je osoba starija uverenija je u to. Ali, nije u pitanju ovde samo matematika. Ima tu još ne čega.\nDeci je svako iskustvo novo; ili u naj – manju ruku nije još ustaljeno i pretvoreno u rutinu, bilo rutinsku percepciju ili rutinski odziv. Recimo, malo dete koje je dovoljno blizu prozora da vidi goluba koji je upravo sleteo na sims ovaj prizor će veoma burno doživeti. Uslediće paleta reakcija – sve u vezi sa ovim događajem biće mu novo. U jednom danu dete prođe kroz mnogo ovakvih njemu nesvakidašnjih i novih doživljaja. Odras – la osoba, sve i da gleda kroz prozor, ako uopšte i bude registrovala tog istog goluba, naj češće mu neće pridati ni mrvicu pažnje. A zašto bi? Videla ih je već na stotine, zna da će on da „posedi“ na simsu koji sekund, da malo izgugu če i odleti. Ništa novo, ništa neo čekivano. I ništa pogrešno. Sve u svo – je vreme, mentalna energija se ne rasipa olako. Dok se mozak još intenzivno razvija, koli čina mentalne energije neophodna za normalno funkcionisanje je velika. Do četvrte godine metabolizam mozga postaje duplo brži nego što je kod odraslih i ostaje visok sve do po četka puberteta. Dete neverovatnom brzinom u či, pa se energetski resursi ulažu skoro isklju čivo u sadašnji trenutak, jer mentalni modeli sveta moraju konstantno da se podešavaju kako bi došlo do optimalne adaptacije. S druge strane, odrasli imaju izgrađene šablone po kojima funkcionišu i retko kad iska ču iz svojih mentalnih navika i rutina. Ova važna funkcija mozga, neuralna adaptacija, koja u čestale stimuluse čini neprimetnim, obezbeđuje optimalno i efikasno korišćenje kognitivnih resursa. Međutim, ova optimi – zacija podrazumeva manje obrađenih infomacija na svesnom nivou i na nivou koji zahteva pažnju, pa se formira manje „zgusnuta“ memorija, što posledi čno uti če na doživljaj pro – laznosti vremena.\nKad vreme prestane da postoji Iako se čini, pogotovo retrospektivno, da godine detinjstva proti ču polako i da se vre – menu tada nigde ne žuri, deca većinu svog „budnog“ vremena provode u aktivnosti u kojoj osećaj za vreme potpuno nestaje. Ova aktivnost je igra. U igri dete iskusi tzv. stanje toka (engl. flow), što je stanje zanosa, kompletne koncentracije i obuzetosti trenutnom aktivnošću. Čovek se pretvara u svoj rad, dete u svoju igru, nestaje osećaj za sebe i za vreme. U ovim momentima zanosa lu či se dopamin, naša biološka nagrada koja dolazi u vidu osećaja zadovoljstva. Što nam je svet poznatiji i manje nov, veća je verovatnoća preživljavanja, pa se i ponašanje koje osnažuje radoznalost i potragu za novim dobro nagrađuje. Iako je i kod odraslih ovo ponašanje zastupljeno, kod dece je ono nerazvodnjeno. Dopamin ima važnu ulogu u percepciji vremena, pa i nije čudno što vreme deci prolazi drugačije. Bolesti koje karakteriše abnormalan nivo dopamina, poput šizofrenije, Parkinsonove bolesti i ADHD-a, u isto vreme dovode do primetnog iskrivljenja u percepciji vremena .\nFotografije: Martin Furman\nDopustite detetu da mu vreme sporo prolazi, jer ta dragocenost nije večna. Ne gušite mu vreme različitim aktivnostima koje su tu da se pobrinu za neprekidnu animaciju. Zašto? Šta će naučiti o sebi i o svetu ako mu neumorno „ispunjavate“ vreme? Naučiće da ga juri, ali ne i da ga kreira i oseti. Neka oseti teret vremena, neka se izgubi u vremenu, neka nauči sa njim da živi a ne od njega da beži. „Vreme leti“ onome ko od njega beži. Detetu vreme jeste; juče i sutra su samo neke čudne reči koje koriste odrasli. Ono tek treba da nauči da se mentalno projektuje. Priroda je tako namestila i ako nam vreme leti, ne znači da nešto pogrešno radimo. Kad bi odrasli funkcionisali kao deca, kognitivni aparat bi se pregrejao i raspao. Ali detetov svet se tek formira i, osim zadovoljenja fundamentalnih potreba, njemu se ništa ne podrazumeva, ništa nije očekivano, ništa nije „normalno“, „tako je kako je“ i „pa dobro, ništa strašno“. Sve ima galaktičke razmere. Pomislite koliko probi i grešaka je potrebno detetu za jednu prostu, ali pravilno iskorišćenu rečenicu poput: „Muka mi je“. Šta sve ovom podvigu prethodi? Dete je čulo od nekoga „Muka mi je“, pa je isprobalo ovaj izraz kada mu je bio zapušen nos ili kada mu je bilo pretoplo. Ali odziv okoline nije bio odgovarajući. S druge strane, koliko mučnina je prošlo u agoniji i neznanju – dete oseti da nije sve kako treba, traži pažnju i pomoć odraslih, frustrirano je jer ne zna da objasni problem, pa usledi plač nemoći.\nFotografije: Dimitris Vetsikas\nKoliko je vremena i kognitivnih procesa bilo neophodno da se u pravom trenutku iskoristi izraz: „Muka mi je“. Nagrada koja usledi nije za potcenjivanje jer dolazi u vidu pravilno usmerene pažnje odraslih. Ovaj pogodak, pravilno uparivanje, ostavlja dete sa osećajem „to je to“. Jedno po jedno „to je to” vremenom dovodi do sve većeg osećaja sigurnosti, mogućnosti predviđanja ishoda, svojih i tuđih reakcija, formiranja navika i „autopilot” funkcionisanja. Svet postaje manje nepoznato, predvidljivije mesto, a dete postaje odrasla osoba. Uviđanje uzročnosti se nagrađuje životom. Vreme nam leti jer smo u konstantnoj borbi sa njim. Malo dete većinu vremena provodi baš tu gde jeste, kao da sutra ne postoji. S druge strane, čini se da odraslima samo sutra i postoji. Kad bismo na momenat zastali, možda bismo uspeli da se prisetimo onoga što smo znali još kao deca a to je da vrednujemo baš taj trenutak u kojem jesmo.\nIva Rajović, apsolvent međunarodnog MEi:CogSci programa kognitivne nauke, završila je molekularnu biologiju na Bečkom univerzitetu. Stručni saradnik Nikola Tesla Centra (NTC) od 2012. godine u oblasti neuronauke i kognitivne nauke. Član Mense od 2004. godine.


K O N K U R S - za imenovanje dekana Fakulteta za inžinjering i informacijske studije visokoškolske ustanove Internacionalni Burč univerzitet - International Burch University - International Burch University\nK O N K U R S - za imenovanje dekana Fakulteta za inžinjering i informacijske studije visokoškolske ustanove Internacionalni Burč univerzitet - International Burch University\nNa osnovu Odluke vijeća Fakulteta za inžinjering i informacijske studije visokoškolske ustanove Internacionalni Burč univerzitet - International Burch University broj: 04-297-1/14 od 12.11.2014. godine, a u skladu sa članom 126. Zakona o visokom obrazovanju Kantona Sarajevo („Službene novine Kantona Sarajevo“ br. 42/13), visokoškolska ustanova Internacionalni Burč univerzitet - International Burch University raspisuje:\nza imenovanje dekana Fakulteta za inžinjering i informacijske studije visokoškolske ustanove Internacionalni Burč univerzitet - International Burch University\nZa dekana Fakulteta za inžinjering i informacijske studije visokoškolske ustanove Internacionalni Burč univerzitet – International Burch University univerziteta može biti imenovan nastavnik u zvanju redovnog ili vanrednog profesora koji je izabran i koji je u radnom odnosu sa punim radnim vremenom na Fakultetu za inžinjering i informacijske studije Internacionalni Burč univerzitet – International Burch University.\nKonkurs ostaje otvoren 5 dana od dana objavljivanja. Neblagovremene i nepotpune prijave neće se razmatrati.\nFAKULTET ZA INŽINJERING I INFORMACIJSKE STUDIJE VISOKOŠKOLSKE USTANOVE INTERNACIONALNI BURČ UNIVERZITET - INTERNATIONAL BURCH UNIVERSITY, Francuske revolucije bb, 71210 ILIDŽA-SARAJEVO\n(Prijava na Konkurs za imenovanje dekana Fakulteta za inžinjering i informacijske studije visokoškolske ustanove Internacionalni Burč univerzitet – International Burch University)


Samoopredeljenje odbilo Hotijev poziv da učestvuje u dijalogu | Radio Kosovska Mitrovica\nSamoopredeljenje odbilo Hotijev poziv da učestvuje u dijalogu\n26. August, 2020 20:10 |\nSamoopredeljenje neće pozitivno odgovoriti na poziv premijera Avdulaha Hotija, da predstavnici tog pokreta budu deo delegacije Kosova u dijalogu sa Srbijom na sastanicima u Briselu i Vašingtonu, poručuje portparol Samoopredeljenja Perparim Krieziu.\nKrieziu je u objavi na društvenoj mreži Facebook napisao, da je kosovska vlada nelegitimna i nepouzdana, jer ne predstavlja volju građana i ne proizlazi iz glasa naroda na poslednjim izborima.\nPrema njegovim rečima, “uprkos činjenici da prioriteti moraju biti upravljanje pandemijom, ekonomski oporavak, borba protiv organizovanog kriminala i korupcije i društveno-ekonomski razvoj, ova vlada je potpuno dezorijentisana i propada na svim nivoima, a bezuslovnu pažnju posvećuje procesu za koji ne postoji adekvatna priprema, podrška i legitimitet.”\n“U skladu sa našim stavovima u vezi sa tom ilegalnom i nelegitimnom vladom, Samoopredeljenje neće pozitivno odgovoriti na Hotijev poziv. Naš stav po ovom pitanju je jasan. Kosovo može da vodi dijalog sa Srbijom tek nakon prevremenih izbora kada ćemo imati vladu sa punim legitimitetom, koja predstavlja i obezbeđuje jedinstvo kroz platformu koja dobija podršku 2/3 poslanika u skupštini”, napisao je Krieziu.


Region Autor:Beta24. okt. 202013:05 > 13:14\n„Moj imperativ u tim razgovorima je bio, jeste i biće primena izborne volje građana… ne bežeći od svih demokratskih opcija koje su na stolu“, objavio je on na Tviteru, uz poruku da „Crna Gora mora da se menja“.\nKoalicija, koju čine „Za budućnost Crne Gore“, „Crno na bijelo“ i „Mir je naša nacija“ imaju većinu od 41 poslanika među ukupno 81. Izbori su bili 30. avgusta, a Krivokapiću je predsednik Crne Gore Milo Đukanović mandat za sastavljanje vlade dao 8. oktobra.\nMeđutim, mediji tvrde da fomiranje vlade ide teško, jer se tri raznorodne koalicije koje čine parlamentarnu većinu, ne slažu o raspodeli mesta u budućoj vladi.\nAko bi se izbori ponovili, po istraživanju agencije „Damar“, odnos snaga vlasti i opozicije ostao bi približno isti tako što bi i Demokratska partija socijalista i koalicija „Za budućnost Crne Gore“ osvojile nešto manje glasova nego 30. avgusta, dok bi veću podršku imale koalicije „Mir je naša nacija“ i „Crno na bijelo“.\nNa drugoj strani, za koaliciju Alekse Bečića u prvoj polovini oktobra glasalo bi 15,8 odsto birača što je rast od 3,3 odsto, dok bi savez URA i Civisa Dritana Abazovića dobio podršku 11 procenata birača, što je 5,5 odsto više u odnosu na izbore 30. avgusta.\nPo istraživanju, koje je na zahtev Organizacije KOD sprovela agencija „Damar“ među 1.000 ispitanika, najveću prosečnu ocenu dobili su lideri Demokratske Crne Gore Aleksa Bečić i Građanskog pokreta URA Dritan Abazović – obojica su ocenjena sa 3,14, a slede Zdravko Krivokapić (3,03) i mitropolit crnogorsko-primorski Amfilohije (2,85).\nCrna GoraformiranjevladaZdravko Krivokapić


Premijer RS u Doboju: Izgradnja nove bolnice najznačajniji projekat | Novosti.RS\nsreda, 13. 02. 2019. u 20:41\nFoto Nezavisne Višković i Lukač\nPremijer Republike Srpske Radovan Višković sa saradnicima u radnoj poseti Doboju. Rešene nedoumice oko ugovora i garancija sa kineskim partnerom, izvođačem radova\nJAVNA preduzeća u Srpskoj treba da doprinose budžetu Srpske, a time i svim njenim građanima, a ne samo da postoje zbog sebe, poručio je juče premijer Radovan Višković prilikom radne posete Doboju, a gde je sa ministrom unutrašnjih poslova RS Draganom Lukačom otvorio objekat u kojem će biti smeštena Policijska stanica Doboj 1 i Policijska stanica za saobraćaj.\nPročitajte još: Banjaluka daje 120 hiljada za mesne zajednice\nVrednost objekta je 1,8 miliona KM, a izgradnja je finansirana sredstvima Svetske banke. Objekat je sagrađen na mestu stare zgrade PB BS Doboj koja je u poplavama u maju 2014. u potpunosti uništena. U novom objektu radiće više od 150 službenika Policijske uprave Doboj.\nU prvom delu radne posete Doboju premijer Višković je sa rukovodstvom Gradske uprave Doboj i poslanicima u PD i NSRS Obrenom Petrovićem, Nebojšom Marićem i Danijelom Jošićem razgovarao o podršci projektima u tom gradu, planiranim u ovoj godini.\nPročitajte još: Još jedna žrtva gripa u RS\nVišković je istakao da su na sednici Vlade rešene nedoumice sa kineskim partnerom "Sinofarm" oko ugovora. Kinezi su zahtevali garancije za paritet između konvertibilnih maraka i evra, tako da je izvestan početak gradnje nove bolnice na startu predstojeće građevinske sezone.\n- Dato je ovlašćenje resornom ministarstvu da potpiše aneks ugovora i Doboj će realizacijom projekta vrednog 50 miliona evra dobiti savremenu i moderno opremljenu bolnicu za lečenje pacijenata ovog i okolnih gradova - rekao je Višković.\nFoto Lj. Đ. Sa otvaranja nove zgrade PU Doboj\nPremijer je negirao da će biti obustavljen prijem radnika u javnim preduzećima u RS, komentarišući izjavu generalnog direktora "Elektroprivrede RS" Luke Petrovića da neće biti novog zapošljavanja radne snage u ovom preduzeću.\nOn je pojasnio da se misli na neproduktivnu radnu snagu, te da će za stručnjake i radnike koji svojim radom doprinose punjenju budžeta RS svakako vrata biti otvorena.\n- Primera radi, nećemo dozvoliti zapošljavanje u Železnicama RS, kako je ono bilo u ranijem periodu, ali ukoliko su u procesu rada sistema potrebne mašinovođe ili drugi stručni radnici, onda je logično da će biti prijema - rekao je Višković, dodavši da će zapošljavanja biti i u onim javnim preduzećima gde su proizvodni i stručni radnici otišli u penziju ili jednostavno napustili preduzeće.\nDelegacija Vlade RS sa rukovodstvom Doboja\nBOLjI USLOVI ZA SLUŽBENIKE\nPOSEBNU pažnju u ovoj godini, prema rečima premijera Viškovića i ministra Lukača, pored brige za veću sigurnost građana, posvetiće poboljšanju uslova rada policijskih službenika.\nU Doboju je planirana gradnja još jednog novog objekta za policiju, odnosno za smeštaj Policijske stanice 2 i Jedinice za podršku MUP RS.\nIAKO nije bilo izjava za javnost o detaljima gradnje putne mreže na području Doboja, iza zatvorenih vrata, prema izvorima našeg lista, bilo je reči o priključenju trebavskog dela Doboja i Dervente na auto-put.\nTim povodom, za narednih dana najavljen je i dolazak rukovodstva "Puteva RS" u Doboj i konkretni dogovori.\nutorak, 04. 08. 2020. u 16:41\nutorak, 04. 08. 2020. u 14:05


Azijska tržišta: Indeksi porasli na početku nedjelje – The PRESTIGE\nFiat će elektrifikovati 60 odsto vozila in 20 minutesItalija kaznila Apple s 10 miliona eura zbog vodootpornosti in 15 minutesS&P Global kupuje IHS Markit za 44 milijarde dolara? in 9 minutesNjemačka najavila “kraj velikodušnosti” in 7 minutesZašto je pala cijena zlata? in 4 minutesJP Morgan Chase dominantna na tržištu zlata prije 10 satiOsnivač Huaweija: Amerika želi da ubije kompaniju prije 9 satiDa li bi Bil Gejts bio bogatiji od Bezosa da ne daje novac u humanitarne svrhe? prije 23 satiFejsbuk vraća novac oglašivačima nakon pogrešne procjene efektivnosti reklama prije 23 satiDolarov indeks potonuo najniže u dvije i po godine prije 23 sati\nPritom je na Tokijskoj berzi jutros Nikkei indeks ojačao 1,4 posto, dok su cijene dionica u Južnoj Koreji i Australiji porasle između 0,8 i 1,5 posto. U Šangaju su, pak, blago pale, dok su u Hong Kongu skliznule 1 posto.\nSkok Nikkei indeksa zahvaljuje se pisanju japanskih medija kako vlada priprema novi paket podsticajnih mjera vrijedan oko 930 milijardi dolara, koji će biti usmjeren na finansijsku pomoć kompanijama pogođenima pandemijom koronavirusa.\nTo je podržalo i većinu drugih azijskih berzi, dok nesigurnost proizlazi iz napetosti između SAD-a i Kine jer Washington poručuje da će oštro reagovati ako Kina nametne Hong Kongu zakon o nacionalnoj sigurnosti.\nNa valutnim tržištima vlada oprez, pa kursevi ne osciliraju značajnije. Dolarov indeks, koji prati kretanje američke prema šest najvažnijih svjetskih valuta, kreće se jutros oko 99,80 bodova, dok je u petak na zatvaranju tržišta iznosio 99,78 bodova.\nPritom je kurs američke u odnosu na japansku valutu porastao sa 107,60 na 107,65 jena.\nDolar je blago ojačao i u odnosu na euro, pa je cijena eura skliznula na 1,0890 dolara, dok je u petak na zatvaranju tržišta iznosila 1,0900 dolara.\nCijene nafte su porasle, nastavljajući uzlaznim trendom već petu nedjelju zaredom. Na američkom je tržištu cijena barela ojačala 0,5 posto, na 33,45 dolara.


Stiže još jedan Karađorđević! Trudna princeza Ljubica...\nM.A.Š., | F.J. | subota 20. novembar 2021. 23:18h\nSrpska princeza Ljubica Karađorđević i princ Mihailo Karađorđević čekaju svoje drugo dete, saznaje magazin "Hello".\nPrinceza Ljubica i princ Mihailo Karađorđević • Oliver Bunić / RAS Srbija\nNjih dvoje već imaju ćerku Nataliju koja je na svet došla 26. decembra 2018. godine, a sada je princeza otkrila kako se oseća tokom svoje druge trudnoće.\n‒ Osećam se odlično. Sve je manje-više isto kao kada sam bila trudna sa Natalijom. I tada, a i sada, neko vreme sam imala blage mučnine. Zapravo, više su mi smetali određeni mirisi koji su izazivali tu reakciju. Bogu hvala, dobro podnosim drugo stanje. Aktivna sam kao i inače, mada mi se čini da se sada malo više zamaram. Opet, pretpostavljam da je to očekivano, budući da imam trogodišnje dete za kojim jurcam po ceo dan. (smeh) Prošli put sam više mogla da se posvetim sebi i pripremama za porođaj, sada to nije slučaj jer je Natalija na prvom mestu. Ali, sve su to neki slatki životni izazovi sa kojima se lako izlazi na kraj - rekla je princeza za pomenuti medij.\nPrinceza Ljubica i princ Mihailo Karađorđević\nDa podsetimo, kada se rodilo njihovo prvo dete, tada su u čast rođenja princeze Natalije, sveštenici crkve Svetog Đorđa na Oplencu, na mestu gde su se u oktobru 2016. venčali princeza Ljubica i princ Mihailo, održali moleban, a crkvena zvona su prenela ovu radosnu vest. U domu Karađorđevića nazdravljalo se tokom čitavog dana, dok su pokloni i čestitke stizali sa svih strana sveta.\nKraljevski par krstio je tada svoju naslednicu u maju 2019. godine u u crkvi Svetog Đorđa na Oplencu, na istom mestu gde su pre mnogo godina kršteni brojni članovi dinastije Karađorđević.\nInače, princ Mihailo Karađorđević je sin princa Tomislava i princeze Linde, i unuk kralja Aleksandra I Ujedinitelja. Ljubica i on trenutno žive u Topoli.\n– Želeli smo da živimo u svojoj zemlji, sa svojim narodom, tu nije bilo nikakve dileme. Preselili smo se iz Beograda u Topolu sa željom da bliže upoznamo mesto koje je moj otac toliko voleo, koje je bilo kolevka moderne srpske države i iz kog su moji preci vodili naš narod. Vremenom smo u ovoj varoši otkrili izvanrednu ljubaznost i velikodušnost Šumadinaca koji su nas raširenih ruku dočekali i učinili da se brzo osetimo kao kod kuće.\nNa pitanje da li je privilegija ili mana preseljenje u malo, ušuškano mesto, odgovaraju:\n– Svako bira svoj način života prema sopstvenim navikama, okolnostima i prohtevima. Nama izuzetno prija život u Topoli, manje je stresa nego u velikom gradu, a i bliska je povezanost sa selom. Za decu je ogromno bogatstvo ako mogu da odrastaju na selu, zato su dragoceni bake i deke koji unucima mogu da pokažu kako zapravo izgleda život uz životinje, odakle dolazi naša hrana, kako se iz bašte može ubrati sveže povrće, ili pojesti neoprana voćka sa neprskanog drveta… To su uspomene koje traju čitav život.\nLjubica i Mihailo Karađorđević\nPrinceza Ljubica otkrila je svojevremeno u intervjuu da li je Mihailovo kraljevskog porekla njihovu vezu u početku činilo neobičnom.\n– Mihailo je izuzetno prizemna osoba sa kojom je bilo lako razgovarati i osećati se opušteno, bez potrebe da budete nešto što niste. Ali ne mogu da kažem da nisam osećala dozu pritiska skoro od samog početka naše veze. Bila sam svesna obaveze koju titula sa sobom nosi, i uvek sam se trudila da tu ulogu iznesem najbolje što mogu - rekla je princeza Ljubica Karađorđević, a zatim otkrila kako je to biti princeza:\n– Sa jedne strane, tu su očekivana ograničenja i smernice koja utiču na to kako se oblačite, kako se ponašate, i td. A sa druge strane, tu je i privilegija da upoznajete izvanredne ljude, i bavite se projektima koji donose dobro našem narodu. Zahvalna sam na tome, i trudim se da svoju titulu nikada ne uzimam zdravo za gotovo, već da svojim postupcima opravdam poverenje koje mi je poklonjeno - rekla je princeza svojevremeno za portal "24sedam".\nSRPSKA PRINCEZA prokomentarisala SLUČAJ Megan Markl i Harija: "Neke stvari mi još uvek teško padaju…"


Rezultati prvog kruga hrvatskih izbora - B92.net\nRezultati prvog kruga hrvatskih izbora\nZagreb -- Najviše glasova osvojio sadašnji predsednik Stjepan Mesiæ, drugoplasirana kandidatkinja HDZ-a Jadranka Kosor.\nIzvor: B92, Beta èetvrtak, 6.01.2005. | 17:28\nNakon proglasenja zvanicnih rezultata predsednickih hrvatskih izbora, dogodilo se nesto sto civilizirana Evropa ne pamti, a cega se ne bi postideli ni srpski radikali: u direktnom tv-prenosu hrvatski premijer Sanader je na najgrublji nacin zloupotrebio funkciju premijera i jasno i glasno zapretio svojim koalicionim partnerima da ce u drugom krugu "morati da glasaju za kandidata HDZ" (!) i time javno pokazao pravo lice politike koju vodi.\n(g.m., 6. januar 2005 12:55)\nSanderu zvone zvoncici poraza. Hrvatski puc ce zglasovati pobjedu Stipa Mesica. Sa njim je put siguran do EU i dobro susjedski odnosi.\n(Jugo, 6. januar 2005 14:34)\nIpak, ostaje mrlja nad legitimnošæu glasova - Mesiæ je potpuno u pravu kad tvrdi da nema smisla da narod koji je konstitutivan u BiH nije dijaspora i samim tim nema smisla da ima pravo glasa u Hrvatskoj. Ovako, osim što su to Hercegovci naklonjeni HDZ-u, svi oni zajedno koji ne žive u Hrvatskoj istresaju svoj šovinizam, koji najbolje prija kad posledice oseæaju drugi.\n(Beograd, 10. januar 2005 15:49)\nGlasanje dijspore je vrlo problematicno i ovde i tamo. Jer ljudi koji ne zive u Hrvatskoj (Srbiji, SCG ili bilo gde drugo)a glasaju, mogu da glasaju za bilo koju opciju posto se to njihovog licnog zivota ne dotice ni malo. Ali bez obzira na to, gradjani Hrvatske, za razliku od nas, su se prilicno opametili i Mesic ce sigurno da pobedi. A Sanader i njegov HDZ su sasvim privremeno vodeca partija.\n(Gradjanka, 11. januar 2005 15:16)\nApsolutno se slazem s vasim komentarima, vezanim za BiH. To je apsurd koji mi u Hrvatskoj moramo trpiti, mada smatram da bilo tko, tko nezivi u maticnoj drzavi, nemoze suditi njoj samoj, jer on niti placa porez koji ja placam, niti jede govna koja jedem. Samo se nadam da ce Stipe pobijediti jer on je normalan lik, te da ce svi oni koji su mislili da ce sigurno pobjediti bez njihovog glasa izaci na izbore i sjebati HDZ. Jer, jednoumlje sucks, i nedaj Boze ikada vise, igdje!\nEYESBURN RULES! BG/HC feat. MA/HC\n(Vice, 11. januar 2005 18:22)


Udruženje paraplegičara Podgorica » MEĐUNARODNI TURNIR U STRUGI\nNa tradicionalnim međunarodnim sportskim igrama za osobe sa tjelesnim invaliditetom u Strugi i Ohridu (Sjeverna Makedonija), crnogorski sportisti su u vremenskom periodu 06. – 09. jun 2019. godine učestvovali na stonoteniskom turniru koji je održan u Strugi.\nNa turniru koji je okupio trideset stonotenisera iz Sjeverne Makedonije, Crne Gore, Srbije, Hrvatske i Bugarske, Crnu Goru su u pojedinačnom i ekipnom dijelu predstavljali Samra Kojić u klasi 3 – 5, Miljana Ćirković 6 – 10, Đuro Krivokapić i Uroš Gugolj 6 – 8, kao i Dejan Bašanović u klasi 9 – 10.\nTom prilikom su osvojili šest medalja, tri u pojedinačnoj i tri u ekipnoj konkurenciji.\nU pojedinačnoj konkurenciji Dejan Bašanovic je osvojio srebrnu medalju u klasi 9-10, dok su bronzane bile Samra Kojić u klasi 3-5 i Milijana Ćirković u klasi 6-10. Đuro Krivokapić i Uroš Gugolj su u klasi 6-8, u konkurenciji dvanaest takmičara zauzeli četvrto, odnosno sedmo mjesto.\nEkipno je Dejan Bašanović sa makedonskim predstavnikom Straškom Kocevskim bio prvi u kategoriji 9-10, Samra Kojić u paru sa Nebojšom Ilićem iz Srbije srebrna u kategoriji 2-5, dok se bronzom u klasi 6-8 okitio crnogorski par Milijana Ćirković – Đuro Krivokapić.\nOvom prilikom, zahvaljujemo se organizatoru, osoblju Makedonskog paraolimpijskog komiteta, koji su uložili trud i vrijeme da se sportisti ugodno osjećaju, organizujući posjetu i upoznajući nas sa znamenitostima manastira Sveti Naum, kao i krstarenje rijekom koja se uliva u Ohridsko jezero, čime su svima priredili jedno zaista predivno iskustvo.\nSredstva za učestvovanje na turniru su obezbijeđena od strane Paraolimpijskog komiteta Crne Gore.\n← VRIJEDNE RUKE GOSPOJINA(Prethodna vijest)\nSPORTSKE IGRE U PLJEVLJIMA →(Sledeća vijest)


Muzička škola Mladenovac » Aktuelna dešavanja\nMuzička škola Mladenovac\nDobrodošli na zvanični sajt muzičke škole Stevan Hristić\nAktivnosti prvih 15 godina\nGodišnji plan aktivnosti\nMuzička škola danas\nNastup učenika u Gerontološkom centru u Mladenovcu, u okviru programa obeležavanja 30 godina od osnivanja ustanove\nDana 15.02.2018. godine, učenici OMŠ “Stevan Hristić” nastupili su u Gerontološkom centru u Mladenovcu, u okviru programa obeležavanja 30 godina od osnivanja ove ustanove, sa kojom Škola ima dugogodinju uspešnu saradnju.\nNastupio je Hor škole, pod dirigentskom palicom prof. Vesne Radulović i učenici harmonike i gitare, koji se pripremaju za nastup na Republičkom takmičenju u martu ove godine.\nPriprema učenika za nastup – Fotografije\nZimska škola violine – Koncert u MŠ “Mokranjac”, 13.02.2018. godine\nZimska škola violine – Koncert u OMŠ “Stevan Hristić” – 10.02.2018. godine\nDana 15.02.2018. godine, učenici OMŠ “Stevan Hristić” nastupiće u Gerontološkom centru u Mladenovcu, u okviru programa obeležavanja 30 godina od osnivanja ove ustanove, sa kojom Škola ima dugogodinju uspešnu saradnju.\nNastupiće Hor škole, pod dirigentskom palicom prof. Vesne Radulović i učenici harmonike i gitare, koji se pripremaju za nastup na Republičkom takmičenju u martu ove godine.\nZimska škola violine u OMŠ “Stevan Hristić” 05.02.-10.02.2018. godine\nZa vreme Zimskog raspusta, u periodu od 05.02. do 10.02.2018. godine, u Koncertnoj sali Škole biće održana Zimska škola violine za učenike.\nPredavač će biti Venia Žarković, profesor violine u Muzičkoj školi “Mokranjac” u Beogradu, a polaznici Zimske škole biće učenici OMŠ “Stevan Hristić” i MŠ “Mokranjac”.\nPo završetku predavanja, 10.02.2018. godine, sa početkom u 18 sati, biće održan Koncert učesnika Zimske škole, a gosti na koncertu biće učenici srednjih muzičkih škola Beograda.\nPozivamo učenike violine, kao i učenike drugih nastavnih odseka Škole i roditelje, da prisustvuju predavanjima i Koncertu.\nObeležavanje Školske slave Sveti Sava – 27.01.2018.\n27. januara 2018. godine, učenici i zaposleni OMŠ “Stevan Hristić” svečano su obeležili Školsku slavu Sveti Sava.\nSečenje slavskog kolača obavljeno je u Svečanoj sali Škole u 10:30, dok je tradicionalni Koncert učenika održan sa početkom u 12:00 sati.\nNastupili su učenici svih nastavnih odseka Škole, kao i školski hor, pod dirigentskom palicom prof. Vesne Radulović.\nOve godine su nam se u okviru obeležavanja Školske slave pridružili i članovi dramske sekcije Osnovne škole “Momčilo Živojinović”, koji su izveli prigodan program, čime nastavljamo dugogodišnju uspešnu saradnju sa ovom obrazovnom ustanovom. Program je vodila učenici Milica Vučetić.\nNastup Hora OMŠ “Stevan Hristić” u sali Centra za kulturu i turizam u Mladenovcu, na otvaranju Simpozijuma u okviru obeležavanja 65 godina od osnivanja Specijalne bolnice za interne bolesti u Mladenovcu\nDana 27.01.2018. godine Hor OMŠ “Stevan Hristić” nastupiće u sali Centra za kulturu i turizam u Mladenovcu, na otvaranju Simpozijuma u okviru obeležavanja 65 godina od osnivanja Specijalne bolnice za interne bolesti u Mladenovcu.\nPriznanja Gradske opštine Mladenovac učenicima OMŠ “Stevan Hristić” za osvojene nagrade u školskoj 2016/17. godini na takmičenjima Republičkog i međunarodnog ranga\nDana 26.01.2018. godine, uoči obeležavanja Školske slave Sveti Sava, dodeljena su priznanja učenicima obrazovnih institucija sa teritorije Gradske opštine Mladenovac, za osvojene nagrade u školskoj 2016/17. godini na takmičenjima Republičkog i Međunarodnog ranga, koja se nalaze u Kalendaru takmičenja Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nPriznanja su dodeljena u okviru Svečane akademije, koja je održana u sali Centra za kulturu i turizam u Mladenovcu, 26.01.2018. godine, sa početkom u 18 sati.\nPriznanja je primilo 13 učenika Osnovne muzičke škole “Stevan Hristić”, za ukupno 20 osvojenih nagrada na takmičenjima tokom prethodne školske godine.\nOdržan Novogodišnji koncert učenika i profesora škole\nDana 29.12.2017. godine sa početkom u 18 sati, održan je Novogodišnji koncert učenika i profesora škole.\nNastupili su učenici svih nastavnih odseka škole.\nOdržan koncert učenika škole za korisnike Centra za dnevni boravak dece i omladine sa posebnim potrebama\nDana 29.12.2017. godine, sa početkom u 11 sati, održan je koncert učenika škole za korisnike Centra za dnevni boravak dece i omladine sa posebnim potrebama.\nOdržan koncert učenika u vrtiću “Duga” Predškolske ustanove “Jelica Obradović”\nDana 28.12.2017. godine, sa početkom u 10 sati, održan je koncert učenika škole u vrtiću “Duga”, Predškolske ustanove “Jelica Obradović” u Mladenovcu.\nOdržan koncert pod maskama učenika mlađih razreda i novogodišnja žurka\nDana 27.12.2017. godine sa početkom u 17 sati održan koncert pod maskama učenika mlađih razreda, a nakon toga i novogodišnja žurka.\nUčestvovali su učenici svih nastavnih odseka škole.\nPlan aktivnosti škole u periodu 22.12.2017. – 29.12.2017.\n22.12.2017. – Smotra – Flauta (9:30)\n25.12.2017. – Smotra – Violina (9:00)\n26.12.2017. – Smotra – Klavir (9:00)\n27.12.2017. – Smotra – Uporedni klavir (10:00)\n27.12.2017. – Smotra – Solo pevanje (13:15)\n27.12.2017. – Koncert Maskenbal za učenike mlađih razreda (uzrast I-V razreda redovne osnovne škole), u 17:00 sati. (Posle koncerta – Novogodišnja žurka za učesnike koncerta i ostale učenike mlađih razreda).\n28.12.2017. – Smotra – Harmonika (10:00)\n28.12.2017. – Koncert u Predškolskoj ustanovi (10:00)\n29.12.2017. – Smotra – Klarinet (9:00)\n29.12.2017. – Koncert za decu sa posebnim potrebama u Sali škole (11:00)\n29.12.2017. – Sednica Saveta roditelja (15:30)\n29.12.2017. – Sednica školskog odbora (16:30)\n29.12.2017. – Novogodišnji koncert učenika i profesora (18:00)\nUčenik II razreda klavira, Sava Ugrinović osvojio I nagradu na 10. Klavirskom takmičenju “Slavenski” u Beogradu\nUčenik II razreda klavira, Sava Ugrinović u klasi prof. Katarine Žikić nastupio je na 10. Klavirskom takmičenju “Slavenski” u Beogradu i osvojio 97,00 poena i I nagradu.\nČestitamo učeniku i nastavniku i želimo puno uspeha u daljem radu.\n02.12.2017. – ОДРЖАНЕ ПСИХОЛОШКЕ РАДИОНИЦЕ ЗА УЧЕНИКЕ ОМШ “Стеван Христић”\nДана 02.12.2017. године психолог школе, Невена Василић одржала је психолошке радионице за две групе ученика школе.\nПрву групу чинили су ученици I-V разреда редовне основне школе, а тема радионице била је: КАКО ПРЕВАЗИЋИ ТРЕМУ\nДругу групу чинили су ученици VI-VIII разреда редовне основне школе, а тема радионице била је: РАЗВОЈ САМОПОУЗДАЊА И ПОЗИТИВНЕ СЛИКЕ О СЕБИ\nРадионицама је присуствовало преко педесет ученика.\n01.12.2017. У 18,00 часова – ОДРЖАНО ПРЕДАВАЊЕ ЗА РОДИТЕЉЕ\nУ ПЕТАК, 01.12.2017. са почетком у 18,00 часова, У Концертној сали ОМШ “Стеван Христић”, психолог школе, Невена Василић одржала је ПРЕДАВАЊЕ ЗА РОДИТЕЉЕ\nна тему „Пубертет – изазови и могућности у васпитању“.\nU Koncertnoj sali škole održali koncert prof. Draško Božović – klavir i prof. Venia Žarković – violina\nДана 27. новембра 2017. године, у Концертној сали ОМШ „Стеван Христић“, у Младеновцу одржан је концерт пијанисте Драшка Божовића, професора клавира у ОМШ „Стеван Христић“ у Младеновцу и виолинисткиње Вение Жарковић, професора виолине у Музичкој школи „Мокрањац“ у Београду.\nГe – дур К. 301 (К. 293а) (1778)\nСоната за виолину и клавир но.4 оп.23 а – мол\nПесма и игра\nПесма без речи\nСрпске игре за виолину и клавир\nСкерцо за виолину и клавир це – мол\nOrganizovan Izlet za učenike i poseta institucijama kulture\nDana 24.11.2017. godine organizovan je Izlet za učenike starijih razreda i poseta institucijama kulture u Beogradu.\nUčenici su prisustvovali generalnoj probi Beogradske filharmonije u sali Kolarčeve zadužbine, a pored toga posetili Muzej savremene umetnosti i Etnografski muzej.\nIzlet su realizovali stručni saradnici Nevena Vasilić i Jelena Gligorić Milanović i nastavnici Vesna Radulović i Zora Grbović.\nU Koncertnoj sali OMŠ “Stevan Hristić” održan Solistički koncert bivšeg učenika škole, Stefana Šarkoćevića\nČetvrtak, 23.11.2017. sa početkom u 18 sati održan je Solistički koncert bivšeg učenika škole, Stefana Šarkoćevića.\n1. J.S.Bach – Partita no.1 BWV 825, B-dur\n– Menuet I\n– Menuet II\n2. L.V.Beethoven: Sonata op. 57 f-moll “Appassionata”\n– Allegro ma non troppo / Presto\n3. F.Chopin: Andante Spianato and Grande Polonaise Brillante Op. 22 Es-dur\nSnimak dela programa Solističkog koncerta Stefana Šarkoćevića održanog u MŠ “Vladimir Đorđević” u Beogradu, u okviru projekta “Ponedeljkom u “Đorđeviću”:\nUčenici klavirskog odseka u klasi prof. Katarine Žikić i prof. Zorane Vladisavljević nastupili u okviru koncerta Klavirske sekcije Beograda u MŠ “Dr Vojislav Vučković”\nDana 23.11.2017. učenici klavirskog odseka u klasi prof. Katarine Žikić i prof. Zorane Vladisavljević nastupili u okviru koncerta Klavirske sekcije Beograda u MŠ “Dr Vojislav Vučković”.\nNastupili su učenici Sava Ugrinović – II razred, klasa prof. Katarina Žikić i Nikola Vuković i Danica Vujić – V razred, klasa prof. Zorana Vladisavljević.\nOsnovna muzička škola Stevan Hristić\nPLAN AKTIVNOSTI 2017-2018.\nIZVOD iz Godišnjeg plana rada 2017/18.\nNaši uspesi - postignuti rezultati\nSpisak osvojenih nagrada\nSolfeđo i teorija\nŠkolske manifestacije - Opis\nUrban Pop-Rock Festival\nMemorijal "Aca Panić"\nAktuelno u školi - Prijemni Ispit,\nTakmičenja, Manifestacije, Koncerti\nMuzičko zabavište 2018.\nURBAN POP ROCK FESTIVAL 2018.\nPRIJEMNI ISPIT 2018.\nPRIJEMNI ISPIT 2018.- Klavir, Harmonika, Violina, Gitara, Flauta, Klarinet\nPRIJEMNI ISPIT 2018.- Solo pevanje\nVrh stranice Muzicka skola\nCopyright © 2009-2018 Muzička škola Mladenovac\nOsnovna muzička škola Stevan Hristić, Mladenovac - izrada sajta, Miloš Živić


Sud "rekao svoje": Mačku osam godina robije za krijumčarenje oružja i droge iz BiH u Austriju | BL Portal\nSud “rekao svoje”: Mačku osam godina robije za krijumčarenje oružja i droge iz BiH u Austriju\nSud BiH osudio je Dalibora Mačka na osam godina zatvora za krijumčarenje oružja, vojne opreme i droge iz BiH u Austriju.\nPresuda je donesena nakon održanog ročišta za razmatranje sporazuma o priznanju krivice, saopšteno je iz Suda BiH.\nMačak je, između ostalog, proglašen krivim da je od decembra 2018. do kraja juna 2019. godine, organizovao grupu ljudi kojima je u neposrednim ili posrednim kontaktima davao uputstva o vremenu, mjestu i načinu na koji će veću količinu prethodno nabavljenog eksploziva i droge transportovati iz BiH do njemu poznatih kupaca u Austriji.\nOn je osuđen za krivično djelo organizovani kriminal, u vezi s krivičnim djelima neovlašten promet oružjem i vojnom opremom, te proizvodima dvojne upotrebe, neovlaštena proizvodnja i promet drogama i nedozvoljena proizvodnja i promet oružja ili eksplozivnih materija.\nTags: Austrija, BiH, krijumčarenje oružja i droge, Mačak, Robija\nTračak nade da će biti bolje: Beba od šest mjeseci koja ima koronu skinuta sa respiratora\nSinod SPC upozorava vjernike: Ne kupujte falsifikovane džepne crkvene kalendare – ovo je razlog