''Ranjeni'' Partizan je najopasniji, FMP se u to uverio! - Svetionik.com\n14 mesto 35\n373 ''Ranjeni'' Partizan je najopasniji, FMP se u to uverio!\nKošarkaši Partizana upisali su večeras prvu pobedu u novoj sezoni ABA lige, pošto su večeras kao gosti savladali FMP u Železniku rezultatom 103-90. Ono što je odmah privuklo pažnju jeste povratak Rašona Tomasa u tim Partizana, ali u njemu i dalje nema Brajana Angole. Tomas je tokom prvog poluvremena bio jedan od najzapaženijih u ekipi Partizana, uz kapitena Veličkovića, a nešto kasnije razigrali su se i Pejdž i Zagorac. Ipak, nisu crno-beli uspevali da stvore neku ubedljiviju prednost tokom prve dve četvrtine. Ali, u nastavku druga slika. Kako je meč odmicao, Partizan je igrao sve bolje, imao je sve više raspoloženih igrača, pa domaći nisu znali odakle im preti veća opasnost. Miler-Mekintajer se raspucao posle loših procenata tokom prvog poluvremena, Dangubić je pogodio dve trojke, a konce igre je odlično povezivao iskusni Nemanja Gordić i razlika u korist Partizana je postajala sve ubedljivija. Stigao je Partizan i na ''plus 18'' u poslednjoj četvrtini i više se pitanje pobednika nije postavljalo. Do kraja crno-beli su prešli i 100 poena, pa ovaj trijumf daje nadu u bolje dane za ekipu Vlada Šćepanovića. Uskoro opširnije...\nSportske.net · danas 00:22\nHabib Nurmagomedov je večeras u meču lake kategorije UFC-a savladao privremenog prvaka, Amerikanca Džastina Gejdžija, ''polugom'' posle minut i 53 sekunde borbe u drugoj rundi i tako ostao nepobediv i posle 29 borbi! Međutim, ono što je potom usledilo izazvalo je brojne reakcije - Habib je proglasio kraj karijere i briznuo u plač! Lavina emocija bila je i očekivana, jer mu je ovo bio prvi meč posle smrti oca, ali… Pročitaj više\nSportske.net · 24.10.2020 23:17\nNekadašnji reprezentativac Srbije Raško Katić u decembru će proslaviti 40. rođendan, ali od početka sezone igra kao u najboljim danima. On je sada član kragujevačkog Radničkog i iz kola u kolo briljira kada je poenterski učinak u pitanju. Večeras je njegov tim u petom kolu Košarkaške lige Srbije savladao Slobodu sa 92:90, a Katić je ponovo bio najefikasniji u ekipi Radničkog. Ovoga puta je ''brojao'' do 31 (13/21 iz igre),… Pročitaj više\nSportske.net · 24.10.2020 22:52\nDosta muke i na kraju pobeda Liverpula u duelu protiv prošlogodišnjeg iznenađenja prvenstva, ekipe Šefilda koja ove sezone ne igra ni izbliza dobro. Domaći su pobedili sa 2:1 (1:1). Prva značajna situacija je bila u VAR sobi, Fabinjo je oborio protivnika, pokupio je loptu, ali je ostalo nejasno da li je bio faul ili ne. Da stvar bude još neizvesnija, bilo je na ivici kaznenog prostora. Reklo bi se da… Pročitaj više\nPONIŽAVANJE! Ajaks suroviji nego ikad! (video)\nSportske.net · 24.10.2020 18:17\nNekoliko dana posle minimalnog poraza od Liverpula na startu Lige šampiona (0:1), Ajaks je sav bes iskalio na svojoj ''redovnoj mušteriji'', ekipi VV Venla, u okviru šestog kola šampionata Holandije. Već devet godina ''Kopljanici'' ređaju pobede nad ovim rivalom, u prethodna dva susreta bilo je i 6:0 i 4:1, ali današnji rezultat ući će u istoriju. Verovali ili ne, Ajaks je večeras kao gost savladao VV Venlo sa, nije greška,… Pročitaj više\nSportske.net · 24.10.2020 21:56\nMirko Ivanić je danas jedan od najboljih Zvezdinih fudbalera, dolaskom Dejana Stankovića na klupu crveno-belih prosto se preporodio, pa se od njega i u nastavku sezone mnogo očekuje. Ali, sećate se da su i Crvena zvezda i Partizan bili uporni u nameri da ga angažuju još dok je igrao u Vojvodini, ali on tada nije ni pomišljao da se preseli u Beograd. O tome je, između ostalog, govorio za TV… Pročitaj više\nSportske.net · 24.10.2020 22:39\nVodeći ovdašnji košarkaški menadžer Miško Ražnatović iza sebe ima brojne atraktivne transfere koje je realizovao, a najviše pažnje izazivaju oni priliko prelazaka iz Zvezde u Partizan, i obrnuto. U razgovoru za ''Espreso.rs'', Ražnatović je izdvojio nekoliko takvih transfera koje je okarakterisao kao ''posebno neuralgične''. ''Uvek su traumatični transferi kada igrači prelaze iz jednog kluba u drugi, pa je tako i u mom slučaju. Prelazak Luke Bogdanovića i Đure Ostojića iz… Pročitaj više\nSportske.net · 24.10.2020 20:35\nOsasuna je na svom terenu savladala Atletik Bilbao rezultatom 1:0 u duelu u kom je gost bio nešto bolji rival, ali je domaćin na kraju slavio i pored samo dva šuta u okvir gola. Jedini gol na ovom meču delo je Garsije iz penala u 81. minutu, a zanimljivo da je tri minuta ranije Arasate dobio drugi žuti karton pa je Osasuna praktično sa igračem menja savladala protivnika. Brašanac zbog… Pročitaj više\nPrimera -Slom Barselone, Real se "povampirio" na Nou Kampu! (video)\nSportske.net · 24.10.2020 17:56\n"El Klasiko" opravdao svoja očekivanja, golmani heroji svojih timova, ali bodovi pripadaju Madriđanima - Ramos prelomio, Modrić overio (3:1). Golove smo videli na samom početku meča. Već u petom minutu posle kombinacije Benzeme i Valverdea videli smo gol u mreži Neta. Brazilac je bio nemoćan posle šuta mladog Urugvajca koji donosi prednost gostima. Ekspresno je uzvratila Barselona. Domaćin je krunisao odličnu akciju po levom boku - Đordi Alba nalazi najmlađeg… Pročitaj više\nSportske.net · 24.10.2020 19:03\nOdgledali smo uzbudljiv duel Barselone i Real Madrida. Bodovi su pripali Madriđanima, za neveru je da Zidan u šest gostovanja na "Kamp Nou" nema poraz - tri remija i tri pobede. Madriđani su slavili sa 3:1, a presudan momenat je definitivno bio gol Serhija Ramosa iz penala. Lengle je bio u duelu sa kapitenom Reala, sudija je posle VAR konsultacije dosudio najstrožiju kaznu u korist Reala. Ramos je preuzeo na… Pročitaj više\nSportske.net · 24.10.2020 20:22\nTvrda utakmica Mančester junajteda i Čelsija, dva giganta engleskog fudbala, završena je nerešenim rezultatom 0:0. Retko šta je vredno pomena u ovom meču, skoro i bez najvećih šansi, iako je Mančester junajted imao nešto više loptu u svom posedu i iako je nešto više napadao. U prvom poluvremenu Mendijeva greška kada je mogao da postigne autogol, ali i jedna sjajna odbrana nakon udarca Rašforda je bilo sve vredno pomena. Ulazak… Pročitaj više\nSportske.net · 24.10.2020 21:16\nPosle serije odličnih rezultata, uspona na tabeli ruske Premijer lige i osvojenog boda u Salcburgu na startu takmičenja u Ligi šampiona, ekipa moskovske Lokomotive večeras je priredila neprijatno iznenađenje svojim navijačima. Na svom terenu je poražena od Rotora (1:2), koji je od početka sezone bio bez ijedne pobede. Zanimljivo je čuti kako je trener Marko Nikolić doživeo večerašnji poraz. ''Čestitam Rotoru na pobedi. Ovakve utakmice ubijaju kada propustite toliko šansi.… Pročitaj više\nSportske.net · 24.10.2020 10:11\nPovreda Virdžila van Dajka odredila je i usmerila sva poslovanja Liverpula u zimskom prelaznom roku. Ne postoji ni promil šanse da Klop ne kupi novog štopera, jer ni letos nije doveo četvrtog kada je otišao Dejan Lovren, pa sada praktično ima dva - Džoa Gomeza i Džoela Matipa, i Fabinja koji se pokazao kao odlično rešenje. Ugledni novinar Džejms Pirs, koji uz Melisu Redi najbolje poznaje dešavanja unutar Enfilda, preneo… Pročitaj više\nBravo, Nemanja! Posle Lučića, još jedan Srbin je MVP Evrolige! (video)\nSportske.net · 24.10.2020 14:18\nKošarkaš Panatinaikosa Nemanja Nedović proglašen je za najkorisnijeg igrača (MVP) petog kola Evrolige, saopšteno je danas. Srpski bek je u pobedi svog tima protiv Fenerbahčea postigao 28 poena, od čega sedam trojki, uz po tri skoka i asistencije, što mu je donelo indeks korisnosti 28. Ispred njega je jedino košarkaš CSKA Danijel Heket koji je imao indeks korisnosti od čak 39, ali kako je njegova ekipa poražena od Crvene zvezde… Pročitaj više\n"El prezidente", nikad veći aplauz i Mesijev zagrljaj = Barsa je preko noći postala favorit u "El klasiku"!\nSportske.net · 24.10.2020 09:34\nBarselona prolazi kroz najteže razdoblje u novijoj istoriji, možda teže nego u sezoni 2007/08, poslednjoj sa Frankom Rajkardom. Hosep Marija Bartomeu je odavno na konopcima, ali se uporno koprca i traži sve načine da opstane. Toliko daleko je spreman da ode, da je odlučio i da posvađa svlačionicu, ili bolje rečeno - da pokuša. Sprečio ga je Đerar Pike. Budući predsednik Barselone, koji već sada nosi nadimak "El prezidente". Nakon… Pročitaj više\nPL - Novi kiks Sitija, Foden spasio Gvardiolu u Londonu! (video)\nSportske.net · 24.10.2020 15:22\nU šestom kolu engleske Premijer lige, fudbaleri Vest Hema remizirali su na domaćem terenu sa ekipom Mančester sitija 1:1. I pored jalove terenske inicijative gostiju, "čekićari" su delovali konkretnije što je najavilo ono što smo mogli da vidimo u 18. minutu meča. Cufal je da desne strane uputio centaršut sa Mikailom Antoniom koji je reagovao u maniru vrsnih strelaca i polu-makazicama savladao nemoćnog Edersona. Od tog trenutka, ekipa Pepa Gvardiola… Pročitaj više\nSportske.net · 24.10.2020 18:48\nNemački fudbalski klubovi pokušavaju da nasmeju sve svoje pratioce na Tviteru, takav trend je već neko vreme i rekli bismo da Borusija iz Menhengladbaha dominira u poslednje dve godine. Ipak, ne zaostaju ni ostali, recimo, Ajntraht iz Frankfurta, koji je ovog puta stigao da se našali i na svoj, ali i na račun Barselone. "Izgubili smo od evropskog prvaka sa manje golova razlike nego što je Barselona izgubila", napisali su… Pročitaj više\nSportske.net · 24.10.2020 19:48\nRezultat o kom večeras priča čitava fudbalska Evropa je Ajaksovih 13:0 protiv ekipe VV Venla, i to na gostovanju. To je najubedljivija Ajaksova pobeda u istoriji, čime je nadmašeno 12:1 protiv Vitesea iz 1972. godine. Dušan Tadić je odigrao samo prvo poluvreme, ali i to mu je bilo dovoljno da se i sam upiše u strelce, u 44. minutu za 4:0. U nastavku su njegovi saigrači postigli još devet golova,… Pročitaj više\nBL - Bajern ''melje'', Levandovski rešeta, ali Lajpcig je lider! (video)\nSportske.net · 24.10.2020 17:28\nU prvom planu, naravno, ponovo je šampionska ekipa Bajerna koja je ostvarila još jednu ubedljivu pobedu. Ovoga puta, ''žrtva'' Bavaraca bio je Ajntraht (bez povređenog Filipa Kostića), koji je ispraćen sa pet lopti u mreži - 5:0 na ''Alijanc Areni''. Iako je Hansi Flik posle samo tri minuta morao da iz igre izvede povređenog Dejvisa, čije je mesto zauzeo Ernandes, to nije poremetilo ekipu Bajerna, koja je već u desetom… Pročitaj više\nSportske.net · 24.10.2020 15:10\nSedmo kolo španske Primere doneo nam je jednu od najvećih utakmica u svetu fudbala - El Klasiko. Barselona će na domaćem terenu dočekati Real Madrid, oba tima su u zanimljivom momentumu pošto domaćin nije pobedio u prethodne dve ligaške utakmice, dok su Madriđani izgubili protiv Kadiza, ali i Šahtjora u Ligi šampiona. Nema sumnje da nas očekuje veoma zanimljiv i buran derbi, a Ronald Kuman je priredio iznenađenje uvrstivši talentovanog… Pročitaj više\n(POLUVREME) - Pršti na sve strane, ko osvaja bodove na "Nou Kampu"? (video)\nSportske.net · 24.10.2020 16:47\nVeć u prvih osam minuta videli smo dva gola. Prvo su Madriđani poveli iz prvog šuta u okvir gola na samom meču. Sjajno su kombinovali Zidanovi momci, Benzema se još jednom pokazao kao sjajan asistent a uloga egzekutora pripada Valverdeu. Urugvajac vara Neta i donosi prednost u 5. minutu meča. Prednost je trajala svega tri minuta - Fati poravnava na 1:1 u osmom minutu. Španac koristi asistenciju Albe - ovim… Pročitaj više\nVidiš 3,156 vesti od ukupno 3,181.\nPozicija vesti je ažurirana u: 06:49


Zemljotres tresao Somu, Istanbul, Čanakale - video - SandzakHaber.Net , Sandžačke Internet Novine !\nNaslovna Vijesti SVET Zemljotres tresao Somu, Istanbul, Čanakale – video\nZemljotres tresao Somu, Istanbul, Čanakale – video\nOd Redakcija - 24. Maja 2014. 0 108 Podeli na Fejsbuku\ntweet Zemljotres jačine 6,5 stepeni po Rihteru u Egejskom moru osjetio se i u Istanbulu.Opservatorij Kandilli je saopštio da je zemljotres zabilježen u Egejskom moru, zapadno od ostrva Gokceada.\nPrema izvještajima Uprave za katastrofe i hitne slučajeve, jačina zemljotresa u Egejskom moru, koji se dogodio u 12.25 sati po lokalnom vremenu, znosila je 6,5 stepeni po Rihterovoj skali.\nPodrhtavanje tla osjetilo se u Istanbulu, regijama Marmara i Ege, kao i u nekim provincijama u centralnom dijelu Anadolije.\nKLJUČNE REČIcanakalegrckaTurskaturska grcka zemljotreszemljotres PODELI\ntweet Prethodni tekstNovopazarski bendovi večeras priređuju humanitarni koncertSledeći tekstPogledajte kako se voli svoja zemlja – Navijači u Pakistanu napravili zastavu preko celog stadiona – video Redakcija\tPOVEZANE OBJAVEVIŠE OD AUTORA


Deca u svetu društvenih mreža - da ili ne? - Bebac.com\n04.08.2017. / Izvor: www.superzena.b92.net\nKoliko to može biti opasno za našu decu?\nMarko Braković, psihoterapeut kaže da ako su nekome na profilu samo ljudi koje poznaje, ako mu profil služi samo za druženje sa prijateljima, ako mu je šifra kvalitetna i redovno je menja, onda je normalna stvar da može da kači slike.\nRačunari, fotoaparati i mobilni telefoni odavno su postali sprava koju nosimo po džepovima u svakom segmentu života i za čas porodične slike završe na društvenim mrežama.\nMarija i Ana postale su mame u vreme kad mobilni telefon može da zabeleži svaki dragoceni trenutak s detetom, a zatim taj isti trenutak mogu podeliti sa svima preko društvenih mreža.\n„Trudim se da ne kačim dete, nego samo neke detalje. Ali znam roditelje koji su kretali od detalja, pa posle kačili i lice, cele rođendane”, misli Marija.\n„Ne smatram da treba deca da se stavljaju, možda jednog dana kada ona bude htela da ima svoj profil, ali to će biti vrlo ograničeno”, kaže Ana.\nIpak, većina roditelja nesvesno i preterano eksponira svoju decu putem društvenih mreža.\nAngelina Radulović iz udruženja „Roditelj” kaže da se često tokom leta pojave apeli u javnosti da roditelji ne dele slike svoje dece na društvenim mrežama, naročito ako su u kupaćim kostimima i u pozama koje možda nisu za javnost.\n„Potrebno je da se roditelji edukuju kako da koriste društvene mreže i da slike dele sa užim krugom poznanika i prijatelja. Potrebno je da znaju da sve što se pojavi na internetu postaje javna svojina, pa čak iako ste podelili samo sa prijateljima, ne znate gde te slike mogu da završe.”\nMeđutim, razgolićenost dece na fotografijama, dostupnost informacija o celoj porodici, mogu predstavljati veliku opasnost.\n„Opasnost vreba kao i uživo, od toga da vaše dete dođe u kontakt sa osobama koje imaju loše namere. Zahvaljujući internetu, takvim ljudima je mnogo lakše da dobiju podatke o nama, našoj porodici, o tome gde se trenutno nalazimo, sa kim dete provodi vreme. Druga opasnost je da same fotografije dođu u ruke pedofila.”\nInternet, tehnologija i društvene mreže istovremeno mogu biti vrlo korisni ali i izuzetno opasni. Ali kao i u svemu bitan je balans.


Ubisoft predstavio novu free2play igru – XDefiant će biti konkurent franšizi Call of Duty - BIGportal.ba\n21 Jula, 2021 21 Jula, 2021 054\nJednu takvu igru smo već videli pre par meseci, sa sada je najavljena još jedna besplatna igra koja će direktno ući u konkurenciju sa Call of Duty franšizom, piše play.co.rs.\nRadi se o XDefiant, arena pucačini iz prvog lica sa brzim okršajima formata 6v6. Igra je bazirana na ranijim ostvarenjima sa Tom Clancy’s etiketom, pa se tako u njoj nalaze tri fakcije – Echelon iz Splinter Cell, Wolves iz Ghost Recon i Cleaners iz The Division igara.\nSvaka fakcija ima svoje upečatljivo obeležje, a samim tim su i sposobnosti igrivih karaktera definisane za borbu u areni. Ubisoft obećava brze borbe sa malim mapama, po čemu ide kao direktni konkurent Call of Duty multiplejer formatu, ali da li je stvarno igra dorasla tome kao konkurent ostaje da se vidi kada počne testiranje zakazano za avgust.\nU videu ispod, koji zapravo počinje na oko 28 minuta, možete detaljno videti glavne informacije o XDefiant, navodi play.co.rs.


Razočaravajući završetak klimatskog samita u Madridu - Klima101\nRazočaravajući završetak klimatskog samita u Madridu\nAutorka: Milica Simonović Izvor: Reuters, BBC\nJučerašnji kraj dvadeset pete konferencije Ujedinjenih nacija o klimatskim promenama (COP25), nakon produžetka od 2 dana, obeležila je globalna kritika u medijima.\nIako je ovaj samit bio najduži do sada, nije ispunio očekivanja jer se nije došlo do konsenzusa oko ključnih pitanja, poput regulisanja globalnog tržišta ugljenika.\nPosle mukotrpnih pregovora, delegati su se složili da se do sledećeg okupljanja, na narednoj konferenciji u Glazgovu, pripreme novi, bolji planovi za smanjenje emisije gasova sa efektom staklene bašte.\nMogi od onih koju su prisustvovali pregovorima smatraju da postignut dogovor nije u skladu sa upozorenjima i hitnošću na koje ukazuje nauka.\n,,Prisustvujem klimatskim pregovorima još od kada su počeli 1991. Međutim, nikada do sada nisam video ovakav skoro potpuni nesklad koji smo videli sada na COP25 u Madridu, između onoga što nauka zahteva i onoga što donose klimatski pregovori u smislu značajnih akcija’’, izjavio je Alden Mejer, direktor neprofitne organizacije Unija zabrinutih naučnika.\nSve strane će morati da se pozabave ovim jazom između nauke i onoga što se radi u borbi protiv ozbiljnih klimatskih promena, jer ako se ništa ne promeni, granica zagrevanja planete postavljena Pariskim sporazumom bi mogla da se pređe u 2030-tim.\nPodstaknuti povlačenjem SAD iz Pariskog sporazuma, kao i jačanjem nacionalizma, Brazil, Australija i Saudijska Arabija suprostavljali su se snažnijoj borbi za očuvanje klime, dok su drugi veliki emiteri gasova sa efektom staklene bašte, kao što su Kina i Indija, postavili kao uslov obećanu finansijsku pomoć od bogatih zemalja pre 2020, da bi uopšte razmotrili postavljene novih ciljeva za smanjenje emisije.\nSa druge strane, neke evropske zemlje, ohrabrene zahtevima javnosti i mladim aktivistima, pridružile su se pozivu zemalja osetljivim na klimatske promene, poput malih ostrvskih, afričkih i latinoameričkih, da se oforme i primene strožija pravila koja će osigurati integritet Pariskog dogovora.\nMeđu usvojenim dokumentima je i deklaracija ,,Čile-Madrid Vreme za akciju’’, koja poziva zemlje da poboljšaju sadašnje postavljene ciljeve za smanjenje emisije gasova sa efektom staklene bašte, budući da ako ostanu nepromenjeni, srednja globalna temperatura bi mogla da se poveća za 3 do 4 °C do 2100. Ovo bi prekoračilo granicu povećanja do 2 °C, postavljenu Pariskim sporazumom i moglo bi da ima dramatične posledice za mnoge zemlje.\nTakođe je dogovoreno da se izdvoje novčana sredstva za najosetljivije zemlje da bi im se nadoknadile posledice ekstremnih vremenskih nepogoda, ali ekološke organizacije i aktivisti kritikuju bogatije zemlje da pokazuju veoma malu zainteresovanost u ozbiljnijoj borbi protiv klimatskih promena.\nNakon nezadovoljavajućih rezultata samita, oči sveta će sledeće godine biti uprte u Glazgov, u Škotskoj, gde će se održati dvadeset šesta konferencija Ujedinjenih nacija o klimatskim promenama, a za jednog od potpredsednika konferencije izabrana je i Srbija.


Visokoperformantne bobine za Porsche dolaze iz Kine - Kinezi i u premijum segmentu\nKinezi i u premijum segmentu:\nVisokoperformantne bobine za Porsche dolaze iz Kine\nDa li ste se zapitali, na primer, ko proizvodi indukcione kaleme paljenja za Porsche, u narodu poznatim kao „bobina“?\nFirma specijalizovana za snabevanje Cayennea i 911-ice visokokvalitetnim (i u isto vreme jeftinim) dotičnim komponentama dolazi iz Kine. Reč je o kompaniji „THYT“, koja koristi ELEKTRISOLA magnetne žice i KYOCERA smole u cilju ostvarivanja visokog kvaliteta kalema. Pored toga, THYT je poboljšao performanse bobine tako što je promenio broj navoja i prilagodio visokokvalitetne, ultratanke listiće od silikona i čelika. THYT bobine funkcionišu kako na standardnim tako i modifikovanim vozilima, i mogu biti napravljene po ličnim zahtevima, poput logoa odštampanog laserskom tehnikom, posebno obojenog kućišta i slično.\nTHYT je specijalizovan u proizvodnji visokoenergetskih indukcionih kalema paljenja više od 10 godina, tako da očigledno ne treba unapred potcenjivati nešto što ima oznaku „Made in China“. Tehnologija je bazirana na istraživanjima i dostignućima postignutim u Institutu za istraživanje motora s unutrašnjim sagorevanjem pri Univerzitetu Tjanđin. Svi proizvodi su testirani i sertifikovani pre dostave.\nOčigledno je da se svet automobila polako ali sigurno menja... u korist azijske industrije . Setimo se samo onog kineskog autobusa od pre neki dan.\nDanijel Rikijardo osvojio pol poziciju u Monaku\nNissan GT-R Nismo 2017.\nPorodica Bjanki tuži FIA-u i Marussiju zbog Žilove smrti\nKinezi osmislili javni prevoz budućnosti\nVozač spava za volanom Tesle Modela S\nRikijardo "odrao" rivale na drugom treningu u Monaku\nNeću ove godine da kupujem porsche, kao što nisam ni prošle, a i one pre nje!


Haradinaj podržava otvaranje kancelarije za saradnju sa BiH - BIGportal.ba\nJuli 13, 2019 Juli 13, 2019 0110\nPremijer privremenih institucija u Prištini Ramuš Haradinaj podržao je inicijativu bošnjacke koalicije Vakat u skupštini da se u Prištini otvori kancelarija za saradnju i vezu sa BiH. Koalicija Vakat je tu inicijativu predočila Haradinaju tokom sastanka u četvrtak. Kako je za Radio slobodna Evropa izjavila poslanica Vakata u skupštini u…\nPremijer privremenih institucija u Prištini Ramuš Haradinaj podržao je inicijativu bošnjacke koalicije Vakat u skupštini da se u Prištini otvori kancelarija za saradnju i vezu sa BiH.\nKoalicija Vakat je tu inicijativu predočila Haradinaju tokom sastanka u četvrtak.\nKako je za Radio slobodna Evropa izjavila poslanica Vakata u skupštini u Prištini, Duda Balje, plan je da se formira kancelarija kojoj će državljani BiH i građani sa Kosova moći da se obrate u slučaju bilo kakvih potreba ili problema, kao što je sloboda kretanja i slično.\nKako je dodala, tu ideju su tokom njene nedavne posjete Sarajevu pokrenuli iz Udruženja Albanaca u BiH, a sve to zbog neuspostavljenih diplomatskih odnosa između BiH i Prištine.\nPortparolka Haradinaja, Donjeta Gaši, potvrdila je za RSE da je on, izrazio podršku tome da se sagledaju sve mogućnosti, a kako bi se zahtijev bošnjačke zajednice razmotrio i sproveo, prenio je RTK2.\nSnažan potres sjeverno od Okinave


Evropska unija uložila 689.000 evra u razvoj biciklističke infrastrukture u Subotici - Magločistač\nPočetna Subotica Evropska unija uložila 689.000 evra u razvoj biciklističke infrastrukture u Subotici\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 17 septembra, 2020 Kategorija: SuboticaNema komentara\nZavršna konferencija projekta „Optimizacija saobraćaja u pograničnoj zoni – planiranje i izgradnja biciklističkih staza – „OPTI-BIKE”, čiji je nosilac Grad Subotica, a partneri mađarske lokalne samouprave Tompa i Ašothalom, održana je danas u Velikoj većnici Gradske kuće.\nProjekat je realizovan u okviru Interreg-IPA Programa prekogranične saradnje Mađarska – Srbija u periodu od 2017. do 2020, a njegova ukupna vrednost je bila 2.566.612,65 evra, od čega je doprinos Evropske unije iznosio 2.181.620,74 evra.\nVrednost donacije EU za Suboticu iznosila je 688.804,89 evra, a u sklopu projekta u naseljima Kelebija i Bački Vinogradi je izgrađeno oko oko osam kilometara biciklističkih staza.\nIstovremeno, dobijenim sredstvima u Tompi je izgrađeno 4,5 kilometra biciklističkih staza, dok je Ašothalom dobio novih 6,9 kilometara biciklističkih staza.\nU okviru projekta „Optimizacija saobraćaja u pograničnoj zoni – planiranje i izgradnja biciklističkih staza – „OPTI-BIKE” izrađena je i planska dokumentacija za mrežu biciklističkih staza u Subotici ukupne dužine 22 kilometra, a u Tompi za 4,9 kilometara.


Vreme 1448 - Pravoslavlje i geopolitka: Hladni rat umesto sabornosti\nOTVARANJE PANDORINE KUTIJE: Vaseljenski patrijarh Vartolomej i patrijarh Ruske pravoslavne crkve Kiril\nVaseljenski patrijarh Vartolomej zajedno sa Sinodom Vaseljenske patrijaršije odlučio je da preuzme neophodne korake za davanje autokefalnosti pravoslavnima u Ukrajini. Ruska pravoslavna crkva je, kao odgovor, prestala da pominje Carigradskog patrijarha na službama, ne učestvuje više u strukturama kojima on predsedava. A srpski patrijarh Irinej je izjavio da Srpska pravoslavna crkva pruža podršku "kanonima, poretku crkve" i izrazio uverenje da će carigradski patrijarh uvideti da davanje autokefalnosti ukrajinskoj crkvi "nije celishodno"\nPoslednjeg petka u avgustu ove godine, vaseljenski patrijarh Vartolomej primio je patrijarha Ruske pravoslavne crkve (RPC) i njegovu pratnju i pritom izjavio da je svaki njihov susret na obostranu radost, kao i da veruje u bogomdani dijalog; patrijarh Kiril se setio prelepih uspomena iz njihovih ranijih susreta, od 1971. pa sve do danas, naglasivši da razgovor nije bio uvek lak, ali da nikada nijedan od njih dvojice ne bi učinio išta što bi bilo na štetu celokupnog pravoslavlja.\nSedam dana kasnije, odjeknula je vest da je vaseljenskih patrijarh Vartolomej i zaista odlučio da da autokefalnost pravoslavnim vernicima u Ukrajini, ni ne pitavši Moskovsku patrijaršiju; da šalje egzarhe da rade na sprovođenju tomosa (ukaza o samostalnosti) i tim koracima je, ukoliko se nešto naglo i korenito ne promeni, na sigurnom putu da napravi raskol u svetu pravoslavlja.\nU ovom čvoru se uplelo mnogo toga – geopolitički interesi, uzavrela nacionalna stremljenja, lične sujete, a onda i crkveni nesporazumi i neslaganja. Još je svepravoslavni Sabor na Kritu pokazao da je stanje na terenu daleko od sabornosti i zajedništva, ali poslednji potezi Vaseljenske patrijaršije ozbiljno drmaju tlo pod nogama.\n"Razvoj događaja u Ukrajini u crkvenom kontekstu je samo jedan od pokazatelja, ili izraženo medicinskim rečnikom, sindroma stanja u kome se Pravoslavna crkva kao celina nalazi", smatra teolog i religiolog Nenad Živković.\nKoji je mogući rasplet; koji su argumenti Carigradske patrijaršije, a koji RPC; kako će osvanuti Ukrajina; da li je ovo još jedan dokaz da je etnofiletizam jedna od najvećih opasnosti za pravoslavlje; koje su moguće posledice delovanja Vaseljenske patrijaršije po Srpsku pravoslavnu crkvu... Sve su to pitanja koja se nižu, na koja i nema pouzdanih odgovora, ali sigurno je da se ne tiču samo pravoslavnih, već celokupnih društava u kojima crkve žive.\nUKRAJINA, JUČE I DANAS: Težnje Ukrajinaca za autokefalnom pravoslavnom crkvom, koja ne bi bila vezana za Moskovsku patrijaršiju, nisu nova. Tokom dvadesetog veka bilo je različitih pokušaja, a današnja situacija je najpre vezana za period početka devedesetih i raspada SSSR-a, kada se i dogodio ukrajinski crkveni raskol.\nSveštenik i profesor Pravoslavnog bogoslovskog fakulteta u Foči Darko Đogo kao ključne za današnju situaciju vidi pomenutu 1992. godinu, kada je stvorena "nekanonska struktura tzv. ‘Ukrajinska pravoslavna crkva Kijevskog patrijarhata’" i 2014, smatrajući da su politički razlozi presudni. "Kako je Ukrajina zemlja unutar koje ni jedna geopolitička ni unutrašnja sila nije imala definitivnu prevagu do 2014. godine, mislim da su događaji vezani sa Euromajdan takođe vrlo bitni za današnju crkvenu situaciju. Do tada bi se političke vlasti osjećale slobodnim da protežiraju ili raskolnike (recimo, Juščenko) ili kanonsku UPC (Janukovič), ali su u izvjesnom smislu morali da poštuju balans političkih snaga koje su bile manje-više izjednačene unutar zemlje po velikim pitanjima kao što su odnos prema EU i Rusiji, pa su i kanonska UPC i nekanonska UPC KP uživale manje-više isti zvanični status. Međutim, poslije 2014, Euromajdana, prisajedinjenja Krima i rata u Donbasu, klatno se unutar same Ukrajine zaljuljalo na stranu prozapadnih i ekstremno nacionalističkih političkih faktora", kaže za "Vreme" Darko Đogo.\nPojašnjenja radi, u Ukrajini danas postoje nekanonska Ukrajinska autokefalna pravoslavna crkva (UAKC, nastala 1990) – koja je uglavnom aktivna na zapadu zemlje, a u SAD i Kanadi su pristupili jurisdikciji Carigrada, te Vaseljensku patrijaršiju naglašavaju kao svoju majku Crkvu – najbrojnija, takođe nekanonska, Ukrajinska pravoslavna crkva Kijevskog patrijarhata (UPC–KP) na čijem je čelu Filaret Denisenko i naravno, Ukrajinska pravoslavna crkva Moskovske patrijaršije (UPC–MP), kao jedina kanonska. Primetan uticaj ima i Unijatska grčko-katolička crkva.\nU čemu je najveći problem? Jednostavnim rečnikom, da bi jedna crkva dobila kanonsko priznanje u pravoslavnom svetu, neophodno je da se majka crkva sa time složi. Znači, ako bi buduća Ukrajinska pravoslavna crkva dobila samostalnost, inicijativa bi potekla od Ruske pravoslavne crkve pod čijom je jurisdikcijom.\nMeđutim, već se neko vreme govorilo o tome da vaseljenski patrijarh Vartolomej planira da da autokefalnost pravoslavnim vernicima u Ukrajini. Preciznosti radi, on uručuje tomos nekoj novoj crkvenoj strukturi u koju bi, u teoriji, ušli svi, a u praksi članovi nekanonskih crkvi u Ukrajini, kao verovatno i poneki klirik UPC–MP.\nDarko Đogo kaže da je sve išlo u prilog tome da će se ovakav rasplet odnosno zaplet dogoditi, ali teško da je mogao zaista i da poveruje u to: "Ono što me posebno zbunjivalo jesu kontradiktorne informacije koje su iz samog Carigrada dolazile posljednjih mjeseci. Arhimandrit Kirilo Govorun je, kao zagovornik carigradskog uplitanja, već u aprilu najavio da je tomos napisan, a to su potvrdili pojedini nekada poštovani episkopi carigradske patrijaršije pojedinim našim episkopima. Međutim, u isto vrijeme Carigrad je sve do juna i sastanka sa delegacijom kanonske UPC negirao da je tomos već napisan."\nRazgovori su se tokom godine vodili i sa ukrajinskim vlastima. Filaret Denisenko je za jednu ukrajinsku televiziju izjavio: "Kada je postao predsednik, Petro Porošenko postavio je sebi cilj – da pomogne Ukrajinskoj crkvi da dobije tomos. Zbog toga je imao (aprila ove godine) ponovljeni sastanak sa patrijarhom Vartolomejom, sa predsednikom Erdoganom, o davanju autokefalije Ukrajinskoj crkvi. Naravno, deo Moskovske patrijaršije (UPC–MP) neće se pridružiti objedinjenoj Ukrajinskoj crkvi. A pošto se neće pridružiti, ne treba ih ni zvati ‘ukrajinska crkva’ (...) Država je prenela svoju imovinu na upotrebu UPC Moskovske patrijaršije. Ali, kada Ukrajinska crkva bude priznata kao kanonska, biće i jedna i druga lavra predate Ukrajinskoj crkvi. Zato što su to ukrajinska svetilišta. Ni Rusija ni Patrijaršija u Moskvi nemaju nikakve veze sa njima." Naravno, pitanje imovine brzo dođe na dnevni red.\nRAZUMEVANJA: Patrijarh Kiril i patrijarh Irinej\nISTORIJA, KANONI I PRAVILA PONAŠANJA: U aprilu je saopšteno da je vaseljenski patrijarh Vartolomej zajedno sa Sinodom vaseljenske patrijaršije odlučio da preuzme neophodne korake za davanje autokefalnosti pravoslavnima u Ukrajini nakon opširne studije kojom je zaključeno da su, ukratko govoreći, istorijski razlozi na njihovoj strani (te da, kada je krajem 16. veka Crkva u Rusiji postala patrijaršija, Kijevska mitropolija je ostala pod jurisdikcijom Konstantinopolja, odnosno da je to što je moskovski patrijarh hirotonisao kijevskog mitropolita bilo privremeno) i otuda imaju ovlašćenja da to učine. Zatim je, kako je glasilo saopštenje, njihova delegacija obilazila sestrinske pravoslavne crkve da ih informiše i objasni im svoju odluku. Jasno je iz ovoga da nije baš bilo reči o razgovorima, vođenim u duhu sabornosti, već da su druge izvestili o svršenom činu.\nOsim istorijskim razlozima, gde tvrde da je Ukrajina njihova kanonska teritorija, u Vaseljenskoj patrijaršiji dodaju i da je potrebno zaceliti sukob i podele među pravoslavnima u toj zemlji, te da oni kao majka Crkva moraju to da učine, a u prilog tome i samu činjenicu da većina ukrajinskih vernika ne želi da pripada Moskovskoj patrijaršiji.\nI konačno, poručuje se da je RPC suviše dugo odlagala rešenje i da očigledno nije u stanju da do njega dođe.\nRPC je, kao odgovor, prestala da pominje Carigradskog patrijarha na službama, ne učestvuje više u strukturama kojima on predsedava. Srpski patrijarh Irinej je izjavio da SPC pruža podršku "kanonima, poretku crkve" i izrazio uverenje da će carigradski patrijarh uvideti da davanje autokefalnosti ukrajinskoj crkvi "nije celishodno."\nOvo pozivanje na status majke Crkve posle više vekova i potpuno negiranje RPC izazvalo je u pojedinim pravoslavnim crkvama, malo je reći, zabrinutost da će se time otvoriti Pandorina kutija i da će bilo koja nekanonska struktura moći da se legitimiše, da se urušava crkveni poredak, kao i opasnost od rascepa pravoslavlja na one koji će stati uz Moskvu i one koje bi prišle Carigradu.\nŠta stoji iza svega toga i koja se poruka može izvući?\nNACIJA I RELIGIJA, OPASNA VEZA: Za dobar deo Ukrajinaca autokefalna pravoslavna crkva je njihovo pravo i oslobođenje od "ruskog (neosovjetskog) imperijalizma". Za njih je sve što je vezano za Moskvu pretnja za nacionalni identitet, a događaji poslednjih godina, naravno, to samo rasplamsavaju. Za one koji brane stav Carigradske patrijaršije, pogrešno je odbaciti silne vernike u Ukrajini i oduzeti Ukrajini pravo na nacionalnu crkvu.\n"Pravoslavna crkva se nalazu u stanju poljuljane sabornosti, odnosno različitih predstava unutar pravoslavnog poretka. S druge strane, postoji preterana veza nacije i Crkve u konkretnim nacionalnim kontekstima istočne i jugoistočne Evrope,", ističe Nenad Živković. On dalje kaže da je, ne zanemarujući geopolitičke faktore, u pozadini mnogih problema unutar pravoslavlja njegovo postepeno rasparčavanje koje se od prve polovine 19. veka do danas vrši po nacionalnim linijama, kada je izgradnja nacije praćena ustanovljenjem nacionalne crkve: "To da postoje nacije nije nikako sporno, kao ni to da je neko ko je hrišćanin deo, pripadnik jedne zemaljske nacije. Ali jeste iz hrišćanske perspektive sporno kada se Crkva i principi crkvene organizacije kao što je autokefalija (koja, uzgred budi rečeno, ne znači ništa više, a ni manje od toga da je crkvena organizacija jednog regiona, jedne zemlje, upravno nezavisna od neke druge crkve, odnosno od neke starije crkvene katedre; najviši simbol toga je da samostalno može da bira svog poglavara) koriste u svrhe nacionalnog (samo)potvrđivanja i jačanja nacionalne političke afirmacije. Drugim rečima, sporno je onda kada je neka lokalna (pomesna) crkva pre svega Crkva u službi nacije", kaže sagovornik "Vremena" Nenad Živković.\nZa Darka Đoga je ovo, takođe, tmuran pokazatelj: "Biće to konačna kapitulacija pravoslavlja pred etnofiletizmom. Vidite, većinu vjernika kanonske UPC (dakle, one u sastavu Moskovske patrijaršije) čine Ukrajinci i ogroman dio njih dijeli nacionalističke, vrlo skeptične, a poneko čak i otvoreno rusofobske stavove. Dakle, ti ljudi su 1992. i kasnije birali između nacionalnog osjećaja i kanoničnosti. Legalizacijom raskola Carigrad će zapravo priznati da se ‘većinska volja’ naroda mora poštovati makar ta volja bila takva da bi između crkve i nacije – birala naciju."\nMOGUĆI RASPLETI: Zvaničnici Ruske pravoslavne crkve čak govore o velikom nasilju koje može da usledi. Darko Đogo naglašava da UPC MP već sada dosta strada: "Ukrajinsko nasilje zapravo može biti najveći izazov za krizu vaseljenskog pravoslavlja jer kada padne krv, kada počne zauzimanje lavri, tada puta nazad u pomirenje gotovo da i nema ili je on vrlo težak."\nDve kanonske crkve na istoj teritoriji su realnost dijaspore. Ali nikada se do sada nije dogodilo da bude više kanonskih jurisdikcija na kanonskoj teritoriji jedne od njih. Pitanje je koliko je to i na koji način održivo.\nZa mnoge vaseljenski patrijarh nije vitez mira, već naprotiv, piroman. Neki čak vide razloge ovakvog delanja u njegovoj ličnosti i zameraju mu da hoće da se ponaša kao istočni papa i da se na neki način sveti RPC za nedolazak na Kritski sabor. Čuju se i optužbe na račun Amerike i njenog uplitanja.\nCrkveni sukob na liniji Moskva – Carigradska patrijaršija tinja već duže. Vaseljenski patrijarh je prvi po časti, ruski sedi na tronu najbrojnije pravoslavne crkve. Borba moći i sujeta koju obojica vode sigurno ne doprinosi poboljšanju.\nU svemu ovome, sveštenik Darko Đogo vidi pokazatelje da se ide krivim putem: "Najprije, potrebno je da shvatimo da smo samozaljubljeni, da mnogo toga suviše ljudskog, kao što je volja za moć, unosimo u Crkvu nego što smo spremni da se žrtvujemo i mijenjamo. Već godinama gledam kako se mi ‘pravoslavni vjernici’ gušimo ili u necrkvenoj samozaljubljenosti (‘ja sam dobar, pošten, pravedan, ne treba mi Crkva’) ili u crkvenoj samozaljubljenosti (sve navedeno, samo uklopljeno u pozornicu Crkve). Zato se tako lako mirimo sa time da se stvarnost Crkve ne razlikuje mnogo od stvarnosti bilo koje druge ‘institucije’. A trebalo bi da se razlikuje. Iako je užasno teško, moramo ostaviti želju za moći na pragu Crkve. Jer ne možeš i voljeti moć i biti slobodan."\nPre Petra Porošenka, Milo Đukanović\nPre sedam godina se, na kongresu Demokratske partije socijalista, Milo Đukanović založio za jedinstvenu, samostalnu pravoslavnu crkvu uz puno poštovanje i afirmaciju crnogorskog identiteta. S obzirom da u Crnoj Gori skoro da i nema oblasti, od obrazovanja pa do biznisa i raznoraznih poslovno-građevinskih poduhvata, u koju se Milo Đukanović i njegovi najbliži nisu umešali, ova izjava je viđena kod mnogih njegovih kritičara, a svakako i unutar same Crkve kao prelazak svake granice; mešanje lidera jedne građanske partije u crkveno ustrojstvo i kanone koji su, istini za volju, mnogo stariji od države koju Đukanović vodi poslednjih dvadesetak godina. Kasnije je objasnio da bi trebalo pronaći model kojim bi crkva bila na "liniji strateških interesa države" te da ne sme da bude vezana za centralu u drugoj državi. Ova argumentacija veoma podseća, u većini segmenata, na argumentaciju koja se može čuti u Ukrajini.\nDrugim rečima, Crna Gora je samo jedna od država, kao što se vidi, u kojoj se kanonska Crkva od strane vlasti smatra nepodobnom i u kojoj su političke elite te koje, u 21. veku (mada je vremenska odrednica koja bi trebalo da poruči da smo napredovali postala više nego upitna), traže da se granice autokefalne crkve izjednače sa državnim granicama.\nAli za razliku od ukrajinskog i makedonskog slučaja, takozvana "Crnogorska pravoslavna crkva" ima veoma mali broj vernika i pristalica, a na njenom čelu je Miraš Dedeić kojeg je baš vaseljenski patrijarh ekskomunicirao te raščinio po kanonskoj krivici. Zanimljivo je da je on crkveno sasluživao i ugostio baš patrijarha nekanonske Ukrajinske pravoslavne crkve Kijevskog patrijarhata (UPC-KP) Filareta Denisenka. (Tu postoji još jedan problem na koji je ukazao vladika bački Irinej – Filaret Denisenko je anatemisan od strane Ruske pravoslavne crkve. A kada je reč o pravoslavlju, kanonski postupci jedne crkve, koji uključuju rukopoloženja, ali i lišavanja čina, priznaju se u svim drugim pravoslavnim crkvama. Činom Vaseljenskog patrijarha i ovo je dovedeno u pitanje).\nDalje, kako primećuje sagovornik "Vreme" Nenad Živković, iz ovoga je jasno da su tzv. CPC i UPC-KC u međusobnom jedinstvu, pa bi bio svojevrsan nonsens za Vaseljensku patrijaršiju da u svoje redove prima klirika koji je u jedinstvu sa onim kojeg je baš vaseljenski patrijarh raščinio.\nSituacija sa Ukrajinom direktno dotiče i SPC. Naime, kao što je poznato, i u Makedoniji postoji kanonska lokalna crkva (Pravoslavna ohridska arhiepiskopija, od 2004. godine autonomna u okviru srpske patrijaršije) i nekanonska, dakle, od strane zvaničnog pravoslavlja nepriznata crkva (Makedonska pravoslavna crkva, jednostrano proglasila autokefalnost 1967. godine).\nNenad Živković za "Vreme" objašnjava da je "nekanonska crkva u Makedoniji većinska i uživa široku podršku u državi kao čuvar i nosilac nacionalnog identiteta, dok je kanonska POA praktično na margini društva, živi kao katakombna crkva i neretko biva etiketirana kao ‘srpska agentura u Makedoniji’."\nOn smatra da bi posledice eventualne odluke vaseljenskog patrijarha u korist nekanonske jerarhije u Ukrajini po SPC ipak bile ograničenog karaktera.\n"Međutim, na pre mesec dana održanom arhijerejskom saboru Vaseljenske patrijaršije, patrijarh Vartolomej je uputio kategorično ‘ne’ priznanju MPC sve dok ona u svom nazivu nosi odrednicu ‘makedonska’. S jedne strane, Vartolomejevo ‘ne’ u kontekstu trenutnih poteza u Ukrajini pokazuje i izvesnu dvoličnost odnosno selektivnost delovanja VP, dok, s druge strane, implicira spremnost VP da samostalno tj. nezavisno od relacije SPC-MPC i zanemarujući svepravoslavni konsenzus, zauzme poziciju arbitra i najvišeg autoriteta. Pored toga, odgovor patrijarha Vartolomeja dodatno ukazuje na problematiku imena u slučaju Makedonije. Zanimljivo je da će tema crkveno-narodnog sabora MPC koji treba da se održi od 5. do 7. oktobra, što se poklapa sa 60. godišnjicom obnavljanja Ohridske arhiepiskopije u vidu MPC, tada autonomne u sastavu SPC, zvanično biti korekcije ustava MPC administrativnog karaktera (npr. granice eparhija itd.). Nezvanično se govori o mogućoj promeni imena crkve u Ohridska arhiepiskopija (MPC se zvanično zove Makedonska pravoslavna crkva – Ohridska arhiepiskopija), dakle, odstranjenju naziva makedonska. Vrh MPC je demantovao ove navode, ali ostaje ipak da sačekamo i vidimo o čemu će zaista biti reči na predstojećem saboru."\nOn dalje zaključuje da "ukoliko bi kao posledica neke jednostrane odluke vaseljenskog patrijarha došlo do blokovskog cepanja pravoslavlja na one koji stoje uz moskovsku, odnosno vaseljensku patrijaršiju, niko ne može da garantuje da bi se to cepanje tu i zaustavilo, a onda su mogući razni scenariji. SPC sigurno ne bi pozdravila eventualnu jednostranu odluku vaseljenskog patrijarha u slučaju Ukrajine – kao ni u slučaju Makedonije – i izvesno bi joj se usprotivila."


Legende i veterani | GUŽVA U ŠESNAESTERCU\nJanuary 30, 2018 in ex-YU - Regija, Historija bh. fudbala, Historija YU fudbala, Legende i veterani, Navijači, Politika i stranke u bh. fudbalu, Reblogged.\nZvjezdan Misimovic Jun 5, 1982 (34 god.) Dvostruki šampion Njemačke (Bundesliga), rekorder Bundeslige u asistencijama (20 u sezoni, sa De Bruyneom), rekorder u broju nastupa za repku BiH (skupa sa Spahićem). Miske je najbolja desetka koja je igrala za BiH, i bez obzira šta donosi budućnost – najbolji playmaker kojeg je Bosna i Hercegovina imala…\nJune 5, 2016 in Historija bh. fudbala, Legende i veterani.\nDa li imate hobi? Ivica OSIM: U slobodnom vremenu često rešavam matematičke probleme. Dragan DŽAJIĆ: Skupljam simbole gradova u kojima sam bio i klupske zastavice i značke. Razgovarao: J. Veličković, Tempo, 1968 🙂\nOctober 16, 2015 in Historija bh. fudbala, Historija YU fudbala, Legende i veterani, Mediji u regiji.\nBosnia & Herzegovina Football Team All-Time Best – History of Bosnian football GREATEST SQUAD – STARTING 11 [4-1-4-1] GREATEST SQUAD – RESERVES GK: FAHRIJA DAUTBEGOVIĆ ∗ GK: ENVER MARIĆ ∗ GK: Fahrudin OMEROVIĆ GK: Slobodan “Ćobo” JANJUŠ (ko zna zna, ko me zna jebi ga) RB: Branko STANKOVIĆ RB: SVETOZAR VUJOVIĆ ∗ RB: Vlado ČAPLJIĆ RB/RW/F: Zoran VUJOVIĆ…\nSeptember 24, 2015 in Historija bh. fudbala, Legende i veterani, Mediji strani.\nIzuzetno zanimljiv tekst napisan 28.01.2010, a koji se može pronaći na TIP danas.info (i 24sata.info), nabraja veliki broj mladih igrača o kojim smo čuli malo ili gotovo ništa. Radi se sinovima naših proslavljenih internacionalca i reprezentativaca. Neki su doduše već stigli u “A” selekciju, neki su zbog ignorisanja postali reprezentativci drugih zemalja, dok neki još…\nSeptember 24, 2014 in Legende i veterani, Mladi igrači.\nSraman pokušaj diskreditacije Dušana Bajevića, iako čovjek nije formalno ni kandidat, od strane onih što svoju mržnju i nacionalizam skrivaju iza tobožnjeg patriotizma, je provaljen. Među prvim je reagirao “Avaz”, koji je u svom članku “Prinče, dobro nam došao” raskrinkao politizaciju eventualne kandidature Bajevića, a koja se za sad odvija na suptilan način, uglavnom od…\nJuly 4, 2014 in Legende i veterani, Mediji, Mediji u BiH, N/FSBiH, Selektor.


OTKRIVENO: Evo ko je kupio NAJSKUPLJU SLIKU NA SVIJETU vrijednu 380 miliona eura!\nČetvrtak, 07.12.2017 | 12:49\nDo sada ovaj princ, dalji pripadnik kraljevske porodice, nije poznat kao kolekcionar slika i drugih umjetničkih djela, a takođe se ne zna ništa o njegovom bogatstvu, piše "Njujork Tajms".\nKupovina ovog umjetničkog djela, koje nije islamsko jer se na njoj nalazi Isus Hrist, dolazi u vrijeme kada predstavnici Saudijske elite, među kojima je i mladi princ, pokušavaju da se sakriju od optužbi za korupciju.\nTakođe, saudijski princ mogao bi da izazove gnijev kod svojih sunarodnika jer je dao toliki sumu novca za hrišćansku sliku.\nBader bin Abdulah bin Muhamed bin Farhan al-Saud postavljen je na rukovodeća mjesta u Saudijskoj Arabiji, uključujući i glavni odbor energetske kompanije Energy Holding International. Takođe je zadužen za uvođenje optičke mreže u zemlju.


Crvena zvezda u Ligi šampiona :: SERBIAN SHOP\nSvi navijači Crvene Zvezde presrećni su zbog činjenice da se njihov omiljeni tim i ove sezone plasirao u Ligu šampiona i na taj način uspeo da se drugu godinu zaredom izbori za ovo elitno evropsko takmičenje. U grupi sa klubovima kao što su Bajern, Totenhem i Olimpijakos, Zvezda će pokazati svoju snagu i pokušati da “prezimi” u Evropi, a Crvena Zvezda shop je za tu priliku pripremila bogatu ponudu navijačkih rekvizita, koji su prepoznati kao pravi srpski proizvodi.\nNe samo što je osvojila Kup šampiona i Interkontinentalni kup 1991. godine, već je i dvanaest godina pre toga uspela čak šest puta da se plasira u polifinale evropskih kupova, a među osam najboljih se našla čak petnaest puta. Iako se ne vodi kao službeno takmičenje UEFA, ranije je Srednjoevropski kup bio veoma prestižan, te je i njega Zvezda uspela da osvoji 1968. godine. Online prodavnica nudi brojne majice, dresove Zvezde i sportske rekvizite koji podsećaju na najveće Zvezdine uspehe, a upravo su oni popularni srpski proizvodi i autentični pokloni iz Srbije.\nNakon titule koju je osvojila u Bariju, Zvezda je zbog rata u bivšoj Jugoslaviji morala da odbrani trofej van svoje zemlje. UEFA je tada pokrenula Ligu šampiona, a ključni meč je Zvezda odigrala sa Sampdorijom, kada je poražena, a italijanski klub završio u londonskom finalu. Za vreme uvođenja sankcija od strane UN, domaći fudbal nije bio poželjan na svetskim takmičenjima. UEFA i FIFA su našim fudbalerima ponovo poželeli dobrodošlicu za vreme sezone 1994/1995, ali se to za igrače ispostavila kao otežavajuća okolnost, s obzirom da su morali da nastave tamo gde su stali 1992. godine, jer su im svi dotadašnji rezultati bili izbrisani, a oni su imali tretman početnika u evropskim takmičenjima.\nPosledica toga bila je da se Zvezda, kao evropski šampion 1991. godine, našla na dnu liste i, umesto da, kao šampion SRJ za 1995. ima svoje mesto u Ligi šampiona, bila je premeštena u Kup UEFA. Takva odluka donela je posledice po crveno - beli tim, koji je od samog starta počeo da dobija najteže rivale. Oni koji su uvek bili uz svoj tim su upravo navijači, a u znak zahvalnosti online prodavnica i Crvena Zvezda shop imaju u prodaji zvanični dres UEFA, koji je ujedno i sjajan poklon iz Srbije.\nCrvena Zvezda je 2000. godine uspela da osvoji titulu, nakon pet godina, čime je uspela da se izbori za svoj prvi nastup u izmenjenom sistemu kvalifikacija za Ligu šampiona, a u kojem se sastala sa kijevskim Dinamom. Ova prilika se ispostavila kao najbolja od svih Zvezdinih pokušaja da se domogne prestižnog takmičenja, Kupa UEFA, gde je pobedila Lester Siti.\nIako je postigla uspeh svojim plasmanom u novijem formatu Kupa UEFA 2005. godine, već naredne godine se situacija promenila i crveno - beli nisu uspeli da se plasiraju u Ligu šampiona, jer im je italijanski Milan poremetio planove. Na leto 2007. godine, Zvezda je pokušala da se plasira u Ligu šampiona, ali nažalost, bez većeg uspeha. Bolji od izabranika Milorada Kosanovića bio je škotski Rendžers, dok je učešće u sezoni 2008/09 bilo završeno posle neslavnog susreta sa kiparskim Apoelom.\n2010. godina, nakon poraza od Slovana na meču u Beogradu, koji je završen rezultatom 2:1, označila je završetak još jedne Zvezdine evropske priče. Ipak, prošlu godinu je obeležio uspeh fudbalera Crvene Zvezde, koji su uspeli da se plasiraju u elitno evropsko takmičenje. Nakon utakmice protiv Jang Bojsa, u kojoj su odigrali sa nerešenim rezultatom 1:1, što je inače bio revanš meč plej ofa kvalifikacija za Ligu šampiona, svi verni navijači sa nestrpljenjem iščekuju Zvezdinu evropsku zimu. S obzirom da smo sportska nacija, najbolji srpski proizvodi i pokloni iz Srbije su navijački rekviziti, a dostupnim ih čine naša online prodavnica i Crvena Zvezda shop, uz pomoć kojih ćete biti spremni da bodrite omiljeni tim u daljim kvalifikacijama, dok čekate najnovije mečeve Lige šampiona.


Supruga Milana Jovanovića: Nudili su nam novac da paljenje kuće gurnemo pod tepih | Novinska agencija Beta\nPOLITIKA | 03.06.2020 13:35 > 03.06 14:13\nJela Deljanin, supruga novinara Milana Jovanovića, izjavila je da je, nakon što su se vratili u renoviranu kuću u Vrčinu, dolazio čovek koji im je nudio novac da se dogovore i da slučaj paljenja njihove kuće "gurnu pod tepih", prenosi TV N1.\nTokom sudjenja optuženima za paljenje kuće novinara portala "Žig info" Milana Jovanović, koje je nastavljeno u Drugom osnovnom sudu u Beogradu, Deljanin je rekla da je sve u kući izgorelo, da još oseća traumu i psihičke tegobe.\nSudjenje je posle tromesečne pauze nastavljeno ispitivanjem Deljanin, a branioci optuženih su prvo tražili da se ponovo vrati u noć, 12. decembra 2018. i ispriča šta se tačno desilo.