Odsustvo s rada i isplate zaposlenima povodom novogodišnjih i božićnih praznika | PROPISI.NET | Svi propisi Republike Srbije online\nNaslovna Finansije Odsustvo s rada i isplate zaposlenima povodom novogodišnjih i božićnih praznika\nOdsustvo s rada i isplate zaposlenima povodom novogodišnjih i božićnih praznika\nShodno Zakonu o državnim i drugim praznicima u Republici Srbiji („Sl. glasnik RS“, broj 43/01, 101/07 i 92/11, u daljem tekstu: Zakon), u decembru 2015. godine i januaru 2016. godine praznuju se sledeći državni i verski praznici:\n– 25. decembar – prvi dan Božića za katolike i pripadnike drugih hrišćanskih zajednica (koji pada u petak);\n– 1. i 2. januar, dani državnog praznika Nova godina (koji padaju u petak i subotu);\n– 7. januar, verski praznik na prvi dan pravoslavnog Božića za vernike pravoslavne veroispovesti (koji pada u četvrtak);\n– 27. januar (sreda) – Sveti Sava – Dan duhovnosti – praznuje se radno.\n– prvi dan krsne slave, koji praznuju zaposleni pravoslavne veroispovesti.\nImajući u vidu da ove godine drugi dan praznika Nova godina (2. januar) pada u subotu kada je za zaposlene koji imaju petodnevnu radu nedelju neradan dan, treba podsetiti da se u smislu Zakona, praznovanje pomera na naredni radni dan samo u slučaju kada jedan od datuma praznika padne u nedelju koja je dan nedeljnog odmora, a ne i kada praznik padne u subotu koja je zbog rasporeda radnog vremena kod poslodavca neradan dan. Odnosno, pošto ove godine Praznik rada pada u petak i subotu i praznuje se u te dane, praznik se ne pomera na prvi naredni radni dan.\nPravo na odsustvo s rada na dan praznika Nova godina\nPrema članu 114. Zakona o radu, za odsustvo u dane praznika, zaposleni ima pravo na naknadu zarade u visini prosečne zarade u prethodnih 12 meseci, u skladu sa opštim aktom i ugovorom o radu. Prosečna zarada kao osnov za obračun naknade zarade utvrđuje se tako što se sabere ukupno isplaćen iznos zarada za časove rada u prethodnih 12 meseci i dobijeni zbir se podeli zbirom ostvarenih efektivnih sati rada u prethodnih 12 meseci. Podsećamo da isplaćene naknade zarade (za plaćena odsustva, godišnji odmor, bolovanja i dr.) kao ni sati odsustvovanja s rada za koje je isplaćena naknada, ne ulaze u zbir ovih zarada. U prosečnu zaradu za prethodnih 12 meseci, koja služi kao osnov za obračun naknade zarade zaposlenom za odsustvo na dane praznika, računaju se sva primanja u skladu sa zakonom koja čine zaradu, a koja su zaposlenom isplaćena u tih 12 meseci (osnovna zarada, radni učinak, bonusi i nagrade, topli obrok, regres, terenski dodatak, dodatak za odvojeni život, uvećanja za „minuli rad“, rad na praznik, rad noću, prekovremeni rad i druga uvećanja koja su zaposlenom isplaćena).\nNaknada zarade ostvaruje se za predstojeći praznik Nova godina na sledeći način:\n1) U slučaju petodnevne radne nedelje, odnosno ako zaposleni rade od ponedeljka do petka, kada su subota i nedelja dani nedeljnog odmora – zaposleni ima u januaru pravo na naknadu zarade samo za jedan dan, za petak 1. januar dok za 2. januar (subota) nema;\n2) U slučaju šestodnevne radne nedelje, odnosno ako zaposleni rade od ponedeljka do subote, a nedelja je dan nedeljnog odmora – zaposleni imaju u januaru pravo na naknadu zarade za dva dana praznika, odnosno i za 1. i za 2. januar (petak i subota);\n3) ako zaposleni radi u smenama ili turnusu, naknadu zarade za odsustvovanje u dane praznika, takođe ostvaruje samo za dane koji su prema rasporedu radnog vremena njegovi radni dani, pa su mogući sledeći slučajevi:\n– za petodnevnu radnu nedelju, ako dani nedeljnog odmora padaju 1. i 2. januara – u petak i subotu (radni dani su od nedelje do četvrtka), nema pravo na naknadu zarade ni za jedan od ovih dana niti ima pravo na pomeranje praznovanja na nedelju (3. januar) koja je njegov naredni radni dan;\n– za šestodnevnu radnu nedelju, ako dan nedeljnog odmora pada 1. januara (u petak), a radni dani su 2. i 3. januar (subota i nedelja), ima pravo na naknadu zarade samo za 2. januar, kada je dan praznika i istovremeno njegov radni dan.\nPrema tome, zaposlenom pripada naknada zarade za dane praznika koji su pali u njegove radne dane, a ne pripada mu za dane koji su, prema njegovom nedeljnom rasporedu radnog vremena, neradni dani (dani nedeljnog odmora).\nZnači, za zaposlene, za koje je radno vreme raspoređeno na drugačiji način, ukoliko dani nedeljnog odmora ne padaju u dane Nove godine, već u neke druge dane u toku nedelje, npr. u utorak i sredu, a zaposleni odsustvuje u dane Nove godine, taj zaposleni ima pravo na naknadu zarade za oba dana novogodišnjih praznika (za petak i subotu), pošto su to prema rasporedu radnog vremena njegovi radni dani za koje bi, da je radio, ostvario zaradu.\nU posebnim situacijama:\n1) Ako zaposleni nije ostvario zaradu u prethodnih 12 meseci, zato što zarada nije isplaćivana zbog poremećaja u poslovanju, elementi za naknadu zarade zaposlenom mogu se naći u njegovom mesečnom obračunu koji je dostavio poslodavac. Naime, prema članu 121. Zakona o radu, poslodavac je dužan da zaposlenom dostavi obračun i za mesec za koji nije izvršio isplatu zarade. Iz tog obračuna mogu se videti elementi zarade i časovi rada, pa se može izračunati prosečna zarada po satu u prethodnih 12 meseci. Dakle, obračun se izvodi po satu za prethodnih 12 meseci kao da je zarada isplaćivana;\n2) Za slučaj kada zaposleni nije u prethodnih 12 meseci uopšte imao zaradu jer je prvi put zasnovao radni odnos ili je novozaposleni (došao od drugog poslodavca), osnovica za obračun naknade zarade je njegova ugovorena osnovna zarada;\n3) Za zaposlenog koji je u prethodnih 12 meseci primao naknadu zarade (dugotrajno bolovanje, porodiljsko, neplaćeno odsustvo i sl.) obračun naknade zarade za novogodišnje praznike se vrši na osnovicu koju čini ugovorena osnovna zarada (po satu) uvećana za „minuli rad“.\nZaposleni u javnom sektoru, za odsustvo na dane praznika, 1. januara a eventualno i 2. januara (ako je to njihov redovan radni dan) ostvaruju pravo na naknadu zarade prema sledećem:\n1) Državni službenici i nameštenici ostvaruju naknadu zarade u skladu sa Zakonom o platama državnih službenika i nameštenika („Sl. glasnik R“ br. 62/06, 63/06 – ispr., 115/06 – ispr., 101/07, 99/10, 108/13 i 99/14). Ovaj zakon u članu 32. propisuje da državni službenik i nameštenik koji nije radio na dan praznika koji je po zakonu neradan dan, ima pravo na naknadu zarade u visini zarade kao da je radio. Prema tome, državnom službeniku i namešteniku, koji odsustvuje na dan praznika, isplaćuje se naknada zarade u istom iznosu kao i zarada koju bi ostvario da je radio u te dane.\n2) Zaposleni u organima i organizacijama teritorijalne autonomije i lokalne samouprave ostvaruju naknadu zarade na dan praznika u skladu sa Zakonom o radnim odnosima u državnim organima („Sl. glasnik RS“, br. 48/91, 66/91, 44/98 – dr. zakon, 49/99 – dr. zakon, 34/01 – dr. zakon, 39/02, 49/2005 – Odluka USRS, 79/2005 – dr. zakon, 81/2005 – ispr. dr. zakona, 83/2005 – ispr. dr. zakona i 23/2013 – Odluka US). Pri tome, članom 37. stav 3. ovog zakona propisano je da se zarada prima i za dane praznika za koje je predviđeno da se ne rade. To znači da zaposleni u ovim organima i organizacijama za vreme odsustvovanja s rada u dane praznika ne primaju naknadu zarade već zaradu u visini koju bi ostvarili da rade u mesecu u kome odsustvuju s rada po ovom osnovu.\n3) Zaposleni u javnim službama (zdravstvo, školstvo i sl.), agencijama, ustanovama i kod drugih korisnika javnih sredstava, ostvaruju naknadu zarade za odsustvovanje na dan praznika u skladu sa opštim propisima o radu, dakle u skladu sa članom 114. Zakona o radu.\n4) Zarade zaposlenih u javnim preduzećima utvrđuju se Programom poslovanja a obračun naknade zarade se obavlja u skladu sa Zakonom o radu.\nPoseban slučaj ostvarivanja naknade zarade za praznik ostvaruju zaposleni koji rade u turnusu, pa za njih važe sledeći principi:\n1) ako su 1. ili 2. januar dani koji su za zaposlene koji rade u turnusu slobodni po osnovu preraspodele radnog vremena, zaposleni nema pravo na naknadu zarade za te dane, jer su za te dane na osnovu preraspodele primili zaradu (analogno slobodnoj suboti za zaposlene koji imaju petodnevnu radnu nedelju – subota je za njih plaćena tokom rada u pet radnih dana u nedelji);\n2) ukoliko su 1. ili 2. januar za zaposlene koji rade u turnusu ili u smenama – dani sedmičnog odmora, zaposleni, takođe, nemaju pravo na naknadu zarade (analogno nedelji za zaposlene koji ne rade u turnusu ili u smenama); za dan sedmičnog odmora zaposlenima ne pripada zarada, pa samim tim ni naknada zarade.\nPrema tome, zaposlenom koji radi u smenama ili u turnusu ne pripada naknada zarade za dane koji su neradni dani prema njegovom rasporedu radnog vremena, a predstavljaju dane praznika. Prema mišljenju Ministarstva za rad i zapošljavanje broj 120-02-75/97, kada su dani državnog praznika istovremeno i dani nedeljnog odmora, zaposleni ne ostvaruje pravo na naknadu zarade, jer su ovi dani plaćeni kroz 40-časovnu radnu nedelju. Ako je, međutim, za ovog zaposlenog 1. ili 2. januar radni dan, on može da odsustvuje sa posla kao i ostali zaposleni, s pravom na naknadu zarade.\nMožemo zaključiti da zaposlenom pripada naknada zarade za dane koji su, u stvari, njegovi radni dani, a ne pripada mu za dane koji su neradni dani prema njegovom nedeljnom rasporedu radnog vremena. Naime, zaposlenom kome je raspored radnog vremena izvršen na pet radnih dana u nedelji (od ponedeljka do petka), za 1. januar mu pripada naknada zarade za taj dan, pošto je to njegov redovan radni dan. Drugom zaposlenom koji radi u turnusu i kome su 1. ili 2. januar dani nedeljnog odmora, za te dane mu ne pripada naknada zarade, jer po rasporedu rada to nije njegov radni dan.\nUvećanje zarade za rad na praznik\nRad na praznik i uvećanje zarade po tom osnovu imaće zaposleni koji rade na dan praznika 1. i (ili) 2. januara. Ovo uvećanje za 1. januar ostvaruju zaposleni koji rade u petodnevnom rasporedu radnog vremena, a za 1. i 2. januar zaposleni koji rade u šestodnevnom rasporedu radnog vremena. Prema članu 118. Zakona o radu:\n1) zaposleni ima pravo na uvećanu zaradu za rad na dan praznika koji je neradni dan – najmanje 110% od osnovice;\n2) osnovicu za obračun uvećane zarade čini osnovna zarada utvrđena u skladu sa zakonom, opštim aktom i ugovorom o radu.\nRecimo, kada zaposleni kome je rasporedom radnog vremena utvrđena radna nedelja u trajanju od pet radnih dana mora da radi na dan državnog praznika, odnosno na dan koji bi i inače bio njegov radni dan prema rasporedu radnog vremena, tada ovaj zaposleni ostvaruje:\n1) zaradu za rad na praznik, prema merilima raspodele kod poslodavca i sopstvenom radnom učinku;\n2) uvećanje zarade za rad na dan državnog praznika;\n3) ostale dodatke na zaradu (minuli rad, topli obrok, terenski dodatak i sl.), kako ih je poslodavac predvideo svojim aktom.\nObračun uvećanja zarade za rad na jedan dan praznika, sa procentom uvećanja od 110%, može izgledati kao u narednoj tabeli:\n1. Osnovna zarada radnog mesta (bruto)\n2. Osnovna zarada po času rada (za 168 čas. u januaru)\n200 din. po času\n3. Osnovna zarada za osam časova rada na praznik (8 x 200)\n4. Radni učinak na dan praznika:\n– iznos učinka (1.600 x 10%)\n5. Uvećanje zarade za rad na praznik:\n– iznos uvećanja (1.600 x 110%)\nUkupno primanje za rad na dan praznika (1.600 + 160 + 1.760)\nPrema tome, zaposleni za rad na dan državnog praznika ostvaruje zaradu prema rezultatima rada tog dana i uvećanje zarade po stopi od 110%, koja se primenjuje na iznos osnovne zarade.\nU posebnom slučaju, ako je morao da radi na dan državnog praznika duže od osam časova, ili je morao da radi u subotu 2. januara, zaposleni u petodnevnom rasporedu radnog vremena ostvaruje ne samo uvećanje zarade za rad na praznik, već i uvećanje zarade za prekovremeni rad. Uvećanja se obračunavaju tako što se saberu procenti predviđeni aktom poslodavca za njihovu isplatu. Naime, ako su se istovremeno stekli uslovi za obračun više uvećanja zarade, procenat uvećanja ne može biti niži od zbira procenata uvećanja po svakom od osnova. Kumulativno uvećanje zarade za rad na praznik i za prekovremeni rad biće obračunato, na primer, zaposlenom kome je dan njegovog nedeljnog odmora 1. januar, a on na taj dan mora da radi. U ovom slučaju osam časova rada na praznik iskazuje se i kao rad na praznik i kao prekovremeni rad, pa pošto se u ovom slučaju podudaraju časovi rada na praznik i časovi prekovremenog rada, za osam časova zaposlenom se obezbeđuje kumulativno uvećanje od 136% (110 + 26, u skladu sa Zakonom o radu). Ovi procenti se primenjuju na iznos osnovne zarade. Za rad na dan praznika zaposlenom će se isplatiti dnevni iznos toplog obroka, pri čemu ovaj zaposleni ostvaruje jedan dan više rada od ostalih zaposlenih, pa time i za toliko veći topli obrok od ostalih zaposlenih.\nU posebnom slučaju, kada zaposleni radi oba dana svog nedeljnog odmora (kod petodnevne radne nedelje), pored uvećanja zarade za rad na dane praznika (najmanje 110%), za oba dana nedeljnog odmora, ima pravo na uvećanje zarade za prekovremeni rad (najmanje 26%) za jedan dan nedeljnog odmora, a za drugi dan nedeljnog odmora ima pravo na jedan slobodan dan (shodno članu 67. stav 5. Zakona o radu), koji će koristiti sledeće nedelje.\nIsto tako, kada zaposleni radi na dan svog nedeljnog odmora (kod šestodnevne radne nedelje), pored uvećanja zarade za rad na dane praznika (najmanje 110%), ima pravo i na jedan slobodan dan koji će koristiti sledeće nedelje.\nPravo na odsustvo i isplate za vreme verskog praznika\nU prethodnom tekstu izneli smo karakteristike prava zaposlenih za vreme dana državnog praznika. Kao što smo na početku napomenuli, u ovom periodu prisutni su i dani verskih praznika – Božića i krsne slave – pa ćemo u vezi s njima takođe dati nekoliko napomena.\nČlanom 2. Zakona utvrđeno je da se u Republici Srbiji praznuje verski praznik prvi dan Božića (7. januar). U ovaj dan ne rade državni i drugi organi, preduzeća i drugi oblici organizovanja za obavljanje delatnosti ili usluga, osim ukoliko bi zbog prekida obavljanja delatnosti, odnosno usluga nastale štetne posledice za građane i državu, odnosno ako priroda delatnosti i tehnologija procesa rada zahteva neprekidan rad, u kojim slučajevima se mora obezbediti neprekidno obavljanje delatnosti, odnosno usluga i u dan praznika. Prema tome, dan Božića, 7. januar (četvrtak), neradan je za sve zaposlene, bez obzira na versku pripadnost, i on je za sve zaposlene utvrđen kao neradni dani. Svi zaposleni, na ovaj dan imaju pravo da odsustvuju sa posla, uz pravo na naknadu zarade, odnosno svi zaposleni kojima je utorak 7. januar redovan radni dan, po njihovom rasporedu rada. Za zaposlene kojima je 7. januar dan odmora, na taj dan nemaju pravo na naknadu zarade.\nNa dan 25. decembra (petak), koji je dan verskog praznika za katolike i pripadnike drugih hrišćanskih verskih zajednica, imaju pravo odsustva s rada zaposleni pripadnici samo tih verskih zajednica. U ovom slučaju, pošto praznik pada u petak, zaposleni kojima je ovo verski praznik imaju pravo da odsustvuju sa posla uz pravo na naknadu zarade.\nZa korišćenje slobodnog dana po osnovu verskog praznika krsne slave, zaposleni je dužan da o tome obavesti poslodavca. U tom slučaju poslodavac ne može da uskrati zaposlenom pravo na odsustvo u dan njegovog verskog praznika, osim ako je prisustvo zaposlenog neophodno zbog organizacije i tehnologije rada. Ako, međutim, zaposleni svojom voljom radi na dan svog verskog praznika, neće mu se za taj rad isplatiti uvećanje zarade.\nPoseban slučaj ostvarivanja naknade zarade za verski praznik ostvaruje se kod zaposlenih koji rade u turnusu, pa za njih važe sledeći principi:\na) Ako je 7. januar (ili 25. decembar) pao u dan koji je za zaposlene koji rade u turnusu slobodan po osnovu preraspodele radnog vremena, zaposleni nema pravo na naknadu zarade za te dane, s obzirom da je za te dane na osnovu preraspodele primio zaradu (analogno slobodnoj suboti za zaposlene koji imaju petodnevnu radnu nedelju – subota je za njih plaćena tokom rada u pet radnih dana u nedelji);\nb) Ako je 7. januar (ili 25. decembar) pao u dan koji je za zaposlene koji rade u turnusu ili u smenama dan sedmičnog odmora, zaposleni takođe nema pravo na naknadu zarade, analogno nedelji za one zaposlene koji ne rade u turnusu ili u smenama. Za dan sedmičnog odmora zaposlenom ne pripada zarada pa samim tim ni naknada zarade.\nU vezi s predstojećim danima praznika dajemo i sledeće napomene:\n1) Ukoliko u vreme korišćenja godišnjeg odmora „padne“ i državni ili verski praznik, godišnji odmor se produžava za dane praznika. Izuzetno, ako dan verskog praznika padne u subotu – tada se godišnji odmor ne produžava, jer, shodno stavu 1. člana 70. Zakona o radu, pri utvrđivanju dužine godišnjeg odmora radna nedelja se računa kao pet radnih dana.\n2) Shodno članu 67. stav 1. Zakona o radu, poslodavac mora da zaposlenom obezbedi nedeljni odmor u trajanju od najmanje 24 časa neprekidno. Poslodavac koji zbog potrebe posla, donese odluku da zaposleni, čiji je raspored radnog vremena takav da 5 dana radi a 2 dana su dani njegovog nedeljnog odmora, radi u oba dana svog nedeljnog odmora, bi po pravilu trebao zaposlenom da u toku naredne nedelje obezbedi dva slobodna dana. Ako, međutim, poslodavac ne može ovom zaposlenom da obezbedi 2 slobodna dana, mora obavezno da mu obezbedi najmanje 1 slobodan dan (24 časa) a rad na drugi dan, u tom slučaju ima karakter prekovremenog rada.


Ilon Mask planira da uvede internet na Mars - 27.10.2020, Sputnik Srbija\nKompanija „Spejs Iks“ namerava da izgradi megamrežu satelita „Starlink“ oko Marsa kako bi obezbedila internet milionima ljudi koje kompanija planira da pošalje u... 27.10.2020, Sputnik Srbija\n22:07 27.10.2020 (Osveženo: 03:11 26.08.2021)\n„Jednom kada dovedemo ljude na Mars, trebaće im mogućnost komunikacije“, rekla je predsednica „Spejs Iksa“ i izvršna direktorka Gvin Šotvel u intervjuu za Tajm objavljenom na Jutjubu.\nU isto vreme, Šotvelova je istakla da oni ne odustaju od Zemlje, već nastoje da čovečanstvu daju još jednu šansu u slučaju da se na našoj planeti dogodi nešto užasno.\nOčekuje se da sateliti ne pružaju samo internet stanovnicima Marsa, već će oprema delovati kao most za komunikaciju crvene planete sa Zemljom.\nDirektorka „Spejs Iksa“ podsetila je da je Ilon Mask osnovao kompaniju u svrhu izgradnje svemirskog transporta koji omogućava ljudima da putuju na druge planete.\nKompanija je već lansirala u Zemljinu orbitu 835 satelita „Starlink“, mrežu satelita dizajniranih za pružanje širokopojasnog interneta. Poslednje lansiranje je bilo 18. oktobra. Ukupno je planirano da se u orbitu izbaci oko 12.000 satelita.


Uz ove namirnice započnite dan na pravi način - Men`s Health\nUz ove namirnice započnite dan na pravi način\nTako govore rezultati istraživanja izvedenih na Pensilvanijskom univerzitetu. Usled nedostatka sna može da se javi…\nUklonite krpelja na pravi način (VIDEO)\nU leto najčešće slobodne dane provodimo u prirodi. Obožavamo izletišta, zelene parkove ili zabačena mesta…\nUživajte u alkoholu na pravi način\nIstraživači iz bolnice Džon Hopkins pokušali su da jednostavim pitanjima pronađu osobe koje su sklone…\nPročitajte i 5 namirnica koje bi trebalo da izbacite iz frižidera\nTags: Dijeta, doručak, energija, hleb, Hrana, Ishrana, jaja, jogurt, zdrava hrana, zdravlje\nPrevious Istopite masne naslage: 9 najčešćih zabluda o keto dijeti\nNext Zaboravite na suplemente: Sve što vam je potrebno je jedna šolja kafe


PATRIJARH JE KRIV SAMO ZATO ŠTO VOLI VUČIĆA: Vulin se zahvalio Irineju\nAleksandar Vulin poručuje da je hajka na patrijarha Irineja neopravdana, Foto: Printscreen/youtube\nAleksandar Vulin, gostujući na televiziji Pink poručuje da je hajka na patrijarha Irineja neopravdana\nObjavljeno: 10.01.2018. 11:58h\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin, gostujući na televiziji Pink zahvalio je patrijarhu Irineju na izjavi kojom se zahvaljuje Bogu na postojanju Aleksandra Vučića\nPATRIJARH PAVLE je 2005. godine zastao usred govora, A ONDA JE REKAO OVO O KOSOVU, i svi su zaćutali! (VIDEO)\n- Hvala mu pre svega na hrabrosti jer svi znamo šta ga sada čeka. On je izneo svoje mišljenje, na šta je imao pravo. U ovoj zemlji imate pravo da mrzite i kunete Vučića, a ako kažete nešto dobro, pretrpećete najgore uvrede - kaže Vulin.\nIzjava mitropolita Amfilohija, kako je podsetio, naišla je na tajac i tišinu javnosti. S druge strane stav pratrijarha Irineja dočekan je na nož.\n- Nikada se ovoliko ružnih reči na račun srpskog patrijarha nije izgovorilo u Srbiji. A zašto? Zato što je rekao svoje mišljenje o prvom čoveku Srbije. Amfilohije nije doživeo ovakvu mržnju. Oni koji su ćutali dok je Amfilohije bacao kletve, sada bacaju kletve na srpskog patrijarha. To je nedopustivo - rekao je ministar.\nĐILAS, JANKOVIĆ I JEREMIĆ PORUČILI: Slobodni Šabac, uskoro i Beograd\nU Srbiji postoji samo jedna razdelnica - mržnja prema Vučiću, kaže ministar, i dodaje da je svako dobar i prihvatljiv onoliko koliko jako i intenzivno mrzi predsednika.\n- Amfilohija su ti isti napadali kada je iznosio svoje stavove o drugim stvarima, a sada kada vređa Vučića, on je tim istim ljudima borac za slobodu. Do juče su ga mrzeli, sada ga obožavaju - kaže ministar Vulin.\nMinistar je dodao da je velika čast predsedniku da ima poštovanje srpskog patrijarha i da se to dešava retko u istoriji.\n- Kada patrijarh kaže ovako nešto, stavlja vas u istoriju. Zato mora da prestane politika mržnje, da prestanu da ga ismevaju zbog iznošenja svog stava - kaže ministar.\nAleksandar VulinPatrijarh IrinejAleksandar VučićAmfilohije


Macron pozvao na kompromis, odbacio vladu nacionalnog jedinstva | Emmanuel Macron Vijesti | Al Jazeera\nMacron pozvao na kompromis, odbacio vladu nacionalnog jedinstva\nMacronovi centristi su osvojili najviše zastupničkih mjesta, 245 od ukupno 577, ali je za apsolutnu većinu neophodno najmanje 289 mjesta.\nMacron je priznao da postoje povećani 'rascjepi' poslije izbora i pozvao političku klasu da nauči da vlada i donosi zakone drugačije (EPA)\nFrancuski predsjednik Emmanuel Macron odbacio je ideju o vladi nacionalnog jedinstva i ocijenio da to nije opravdano rješenje za izlazak iz krize posle parlamentarnih izbora održanih u nedjelju, dok je istovremeno pozvao na kompromis sa političkim snagama u zemlji da se dođe do “jasne većine”.\nU obraćanju Francuzima prvi put od nedjeljnih izbora kada je njegova stranka izgubila parlamentarnu većinu, Macron je priznao da postoje povećani “rascjepi” poslije izbora i pozvao političku klasu da nauči da vlada i donosi zakone drugačije, prenosi Beta.\nPrema konačnim rezultatima izbora, Macronovi centristi su osvojili najviše zastupničkih mjesta, 245 od ukupno 577, ali je za apsolutnu većinu neophodno najmanje 289 mjesta. Na drugom mjestu je ljevičarska koalicija, Nova narodna ekološka i socijalna unija (Nupes) sa 131 mjestom, desničarska stranka Nacionalno okupljanje liderke Marine Le Pen dobila je 89 mjesta, dok će desničarski Republikanci imati 61 zastupnike.\n“Treba graditi kompromise, obogaćivanja, amandmane ali to raditi potpuno transparentno, otvorenog neba mogu da kažem, u želji ujedinjenja i djelovanja za naciju”, rekao je predsjednik u kratkom televizijskom obraćanju.\n“Da bi se korisno išlo naprijed, sada političke grupe treba transparentno da kažu dokle su spremne da idu”, rekao je on.\n“Čujem i spreman sam da preuzmem na sebe želju za promjenom koju je zemlja jasno izrazila”, također je rekao Macron i podsjetio da je u utorak i srijedu razgovarao sa vođama svih političkih grupa, i da su svi prenijeli da imaju poštovanje za francuske institucije i želju da izbjegnu blokadu zemlje.\nFrancuska koja je zapala u neizvjesnost nije naviknuta na taj tip scenarija, za razliku od njenih evropskih partnera, kao što je Njemačka na primjer, što je Macron i istakao u svom govoru.\nOn je najavio da već ovog ljeta treba donijeti zakon za kupovnu moć i bolje plaćanje rada, donijeti prve odluke ka punom zaposlenju, praviti snažan izbor o energiji i klimi i donositi hitne mjere u vezi zdravlja zdravlja bilo da se radi o bolnicama ili o epidemiji.


СТУБЛИНСКИ: ДРЖАВНИ ВРХ МНОГО ЖУРИ- КОСОВСКЕ СРБЕ ДА ДОКУСУРИ… и друге песме |\nЈЕЗИК И КУЛТУРА / поезија\nСТУБЛИНСКИ: ДРЖАВНИ ВРХ МНОГО ЖУРИ- КОСОВСКЕ СРБЕ ДА ДОКУСУРИ… и друге песме\nSve im je p(ravno) do Kosovske Mitrovice.\ni posle izbora sudbina vam se ne smeši –\nmoći će i Jahjaga i Tači da vas razreši .\nEvropska unije će primiti srpsko radno roblje –\nu svoje predsoblje.\nAko je Vučiću Angela Merkel kao druga majka-\nnije nikakvo čudo što mu cela Srbija psuje mater!\nSinonim za Evropsku uniju je:\nUđeš – izađeš i gotov si !\nNe bi zvali MMF – da su po pamet išli u Argentinu.\nNarod ne može da ustane –\nod kad su ovi legli na vlast.\nNjihovih pet minuta traje 68 godina.\nAktuelna vlast je pod stresom –\nmoderni atentatori ubijaju eS eM eS-om.\nKo kaže da na Farmi nema oralnog seksa –\nFarmeri, po čitav dan, onu stvar ne vade iz usta.\n2013/10/22 Miodrag Tomic <mikatomic45@gmail.com>\nDve srpske liste, dve inicijative,\nu nezavisnom Kosovu tek će da zažive.\nDaj glas Krstimiri – pa čekaj šiptarsku sekiru.\nSrbi sa Kosova ,\nKome god da date svoj glas –\noni će Šiptarima prodati vas!\nEvropska unija se ponaša kao Bog –\nod srpskog rebra je napravila lažnu državu „Kosova“\nVučić se stalno zbog nečega ponosi,\nkad je tako na Gej paradu neka se nosi.\nSrpska vlada i stara i nova sazdana je od lažova.\nDok na vlasti imamo volove –\nSrbija će primati autogolove.\nPoštuje ženu kao ikonu – kad god je vidi prekrsti se.\nBikovi u horoskopu obično imaju posla sa Kravama.\nBajatoviću nećeš sačuvati NIS – dok Zorani ne kažeš pis !\n2013/10/22 СРБски ФБРепортер <redakcija@facebookreporter.org>\nSrbija će postati zemlja nade-\nkad se narodne mase, na ovu vlast, zgade.\nDobar i lud su braća –\ni jedan i drugi će Državni dug da vraća.\nMinistar kulture koristi afričku šljivu –\numesto šampona za kosu.\nKad muževi ne mogu –\nžene im utroje upražnjavaju jogu.\nMuška pamet je uvek negde između.\nIznapredovali smo –\nod bravara, balkasnog kasapina\ndo sekenhenda iz Megatrenda.\nPredsednik je rekao da život čine male stvari –\njoš da nas ubedi da smo Liliputanci.\nKako da im Bog da pameti –\nkad ih je Đavo uzeo pod svoje.\nBivši drugovi su gospoda u pokušaju.\nSuze roni Mandušiću Vuče ,\nguzica mu na četvoro puče.\nda ti viđu rane na guzicu .\n2013/10/20 Miodrag Tomic <mikatomic45@gmail.com>\nSrbi sa Kosova,\nTrećeg novembra neće vam se dogoditi ništa,\nvas će Dačićeva policija privoditi na birališta.\nBeograd vam je, napokon, proširio vidike –\nposle 3. Novembra ćete videti svog Boga.\nDržavni vrh mnogo žuri – kosovske Srbe da dokusuri.\nNad Srbijom vladaće nesreća i tama,\nsve dok Tomin prijatelj bude Husein Obama.\nUstavni sud će suditi po Njegovoj savesti.\nJasno je da slepa Justicija nije mogla da vidi\nkako je i kad Mišković poslovao sa Šarićem !?\nDolaze, ulaze, preleću , uleću-\nMušice ko mušice – na najveću „stranku“ sleću.\nU Crnoj Gori je za Gej paradu potrošeno mnogo novca-\ndomaćinski ugostili Evropsku uniju – da jebe oca.\nOd Cetinja pa do Podgorice –\nna Paradi junačke guzice.\nCrnogorci obraz osvetlaše-\nnajbolje im Đetiće jebaše.\n2013/10/19 Miodrag Tomic <mikatomic45@gmail.com>\nTreći novembar je vaš dan De –\ntad ćete Šiptarima dati sve.\nU Srbiji zna i poslednja guska,\nda će Kosovo biti teritorija Srpska –\nkad i Aljaska ponovo bude Ruska.\nU vladajućoj koaliciji preovlađuje nepotizam –\nSve smo bliži Evropskoj uniji – oseća se – smrdi.\nPredsednikov unutrašnji alchajmer\nje porastao duplo više od spoljnog duga Države.\nAko Srbija bankrotira –\namerika će načisto da propadne.\nSrbija je u kliničkoj smrti –\notkazuju joj vitalni Organi .\nNema lepše karikature –\nod naše političke nomenklature.\nZa američke intrese lobira jedna naša poznata „Kuja“\ndabogda je ubila struja.\nNa Farmi su one silne kamere –\nu životinje pretvorile neke farmere.\nNa Kosovu je ministarka energetike,\nobišla rudna bogatstva Nemačke i Amerike.\nEngleski jezik nam je pstao maternji –\n17. oktobara u Severnoj Mitrovici\nnije bačena nijedna bomba – bio je miran dan\nbacači su billi zauzeti – BIA je slavila rođendan.\nKad je Patrijarh pozvao kosovske Srbe\nna šiptarske izbore – zaboravio je reći –\nda će sedište Srpske Pravoslavne Crkve biti u Peći.\nUskoro počinju velika u(laganja) u našu Privredu.\nEvropska unija će rešiti sva naša pitanja goruća-\nStvarno nema smisla šta Miškoviću rade-\nne može čovek da se seti\nda li je poslovao sa Šarićem ili sa nekim iz bivše vlade?\nBudalu ne treba tražiti sa svećom –\neno ga na konferenciji za štampu.\nNezahvalan narod Predsedniku traži u jajetu dlaku-\na Grobar nam iskopao velelepnu kolektivnu raku.\nPatrijarhu iz Vlade zapretile nečastive sile,\nda Srbima sa Kosova\n(mesto blagoslova) pošalje „koncile“ .\nPrevious post ← Турско безакоње — издајничко ћутање\nNext post Хуманитарна организација Срби за Србе прикупила је преко 400.000 евра донација →


Srbija vakcinisala 22.000 stranih državljana | Vidiportal - Regionalni info portal!\nHome Novosti Srbija vakcinisala 22.000 stranih državljana\nDirektor Kancelarije za IT i elektronsku upravu Srbije, Mihailo Jovanović, izjavio je da u utorak, 30. marta, Srbija treba da postigne milion revakcinacija protiv kovid-19. On je rekao da je ova zemlja do sada vakcinisala i 22.000 stranih državljana.\nOn je za RTS naveo da je građanima Srbije do sada dato oko 2,35 miliona doza vakcina protiv koronavirusa, a da je do sada 920.000 građana primilo drugu dozu.\nDodao je i da Kancelarija sada vodi evidenciju i o broju imunizovanih građana, odnosno onih koji su drugu dozu cjepiva primili prije tri nedjelje, kojih trenutno ima nešto više od 620.000.\n„Građani se najčešće odlučuju da prime bilo koju vakcinu koju je odborila Agencija za lekove i medicinske sredstva, što čini njih 40 odsto. Sada, kada završavamo imunizaciju starijih sugrađana, najčešće se prijavljuju mlađi“, naveo je Jovanović.\nDirektor Kancelarije za eUpravu izjavio je vakcinu do sada primilo 22.000 stranih državljana i da su svi oni primili AstraZenecinu vakcinu.\n„Juče su stvorili redovi, jer su svi (strani državljani) došli u istom trenutku, ujutru. Da su poštovali poziv i vreme koje im je dodeljeno ne bi bilo gužve… Apelovali smo na (strance) da ne dolaze bez prethodne prijave putem portala eUprave“, kazao je Jovanović.\nPrevious articleSlovenija ima nova pravila za ulazak i izlazak iz zemlje\nNext articleVučićeva vlast je stihijski nabavljala vakcine da bi se hvalila, kada je vidjela da im istječe rok trajanja, počela je poklanjati i pozivati komšije\nItalija: Postepeno ukidanje restriktivnih mjera za 20 dana\nEnver Bijedić: “Grupa nezadovoljnika iz SDP, SBB, PDA i NS pokušava...


Više od polovine Hrvata ne može priuštiti trošak sahrane člana porodice\nPrema najnovijim podacima Ecrostata, Hrvatska je zauzela posljednje mjesto u Evropskoj uniji u kategoriji “vanredni troškovi”, a jedan od pokazatelja je to što čak 52 odsto građana te zemlje ne može da priušti trošak sahrane nekog člana familije ili zamijeni mašinu za veš, popravi auto.\nPrema procjeni, u Hrvatskoj živi oko 2.000 beskućnika kojima je virus Kovid-19 najmanja briga – oni i dalje kopaju po smeću, spavaju sa pacovima, na dnu su društvene ljestvice i u takvim uslovima ne žive dugo, piše zagrebački portal 24 sata.\nPotpredsjednik Hrvatske mreže protiv siromaštva Neđeljko Marković kaže da su troškovi osnovnih režija zadnjih 10 godina u Hrvatskoj skočili 20 odsto.\nKako se navodi, troškovi sahrana u vrijeme korona virusa smanjili su se, jer nema muzike i drugih dodatnih sadržaja pa sada, umjesto nekadašnjih 6.000 kuna (oko 792 evra), sahrane koštaju oko 3.500 (462 evra).\n– Cijena sahrana je pala, ali naši troškovi su porasli jer zaposlenima moramo da obezbijedimo maske, skafandere i drugu zaštitnu opremu, kao i dezinficijense – rekao je jedan od vlasnika pogrebnog preduzeća.\nStradali u ponedjeljak\nSahranjeni Aleksandar i Miloš, dva brata poginula u stravičnoj saobraćajnoj nesreći


Prof. Dr Nenad Dikić: Šta treba da znamo o testovima na koronu - Telegraf.rs\n16/06/20 | 12:01 ≫ 15/06/20 | 22:10\nNovi tekst našeg kolumnste govori o aktuelnoj temi u vezi testova za koronu\nIspostavilo se tačno - testovi na koronu će postati deo naše svakidašnjice i hteli to ili ne moraćemo da razumemo osnovne pojmove. Postoje dve vrste testova: PCR (eng. Polimerase Chain Reaction) ili test kojim se detektuje virus i Elisa (eng. enzyme-linked immunosorbent assay) ili test kojim se detektuju antitela, odnosno odgovor organizma na infekciju virusom.\nPrvi test se zasniva na detektovanju enzima reverzne transktriptaze iz brisa nosa, larinksa ili bronhija. On je pozitivan i pre nego što osoba ima simptome. Značajan jer ukazuje na ljude koji imaju virus, a još toga nisu ni svesni i predstavljaju prenosioce. PCR test može da bude pozitivan i neposredno kada čovek preleži infekciju, ali od tog trenutka mnogo bolji su imunološki testovi.\nImunološki testovi na antitela pokazuju odgovor domaćina na virus. Postoji nekoliko imunoglobulina koji detektujemo, ali generalno nas interesuju dva: IgM i IgG. Elisa test je vrlo specifičan, čak do 99%. Suština seroloških testova je da se testira krv i da mogu da pokažu pozitivan test nakon dve nedelje od početka infekcije, kada prvo startuju IgM antitela da bi nakon njih počela i IgG antitela da se stvaraju.\nU trenutku ulaska virusa u telo, počinju da se stvarju IgM antitela, koja pokušavaju da neutrališu virus i zaustave infekciju. I to je suština imunologije. Kod nekih ljudi infekcija ne mora da se ispolji, ali će njihov organizam razviti antitela na koronu i tako će nastati imunitet na virus. Imunoglobulin IgM ima zadatak da zaustavi infekciju na početku, da bi mu se za 7 do 14 dana pridružili imunoglobulini IgG.\nTako IgM predstavlja dokaz aktuelne infekcije, a IgG dokaz da je neko preležao kovid infekciju. U trenutku aktuelne infekcije IgM i IgG se detektuju zajedno, što predstavlja trenutak kada IgM počinje da opada a IgG počinje da raste ili u prevodu trenutak kada bolest jenjava i dolazi do ozdravljenja.\nDetekcija IgG kasnije u uzorku ukazuje da je data osoba bila u kontaktu sa koronom i da je prebolela, ali još uvek postoji nedoumica da li je stekla imunitet i ukoliko jeste koliko dugo će\nKecmanović bolji od Milojevića na startu šampionata istočne Evrope, slavio i Troicki\nIncident na granici: Italijansko vojno vozilo greškom ušlo na slovenačku teritoriju\nSrđanu je nesreća promenila život, prikovan za kolica, a ne predaje se: "Prvi put smo stali na noge"\n16. jun 2020 | 14:57\nLepo covek objasnio, a ovi nas ubise sa mudrovanjem.\n16. jun 2020 | 14:26\nA zasto se ne zna da li ima ili nema imuniteta. Pa uvek kada prebolimo nesto ima imuniteta.


Međunarodna korporacija — Vikipedija, slobodna enciklopedija\nMultinacionalna korporacija, međunarodna korporacija ili transnacionalna korporacija, je naziv za korporaciju koji proizvodi robu ili pruža usluge u više od jedne zemlje. Prema definicija Međunarodne organizacije rada pod multinacionalnom korporacijom se podrazumeva svaka korporacija ili preduzeće čije se sedište nalazi u jednoj, odnosno matičnoj zemlji, a poslovni pogoni i druge radne jedinice u drugim, zemljama-domaćinima.\nMultinacionalne korporacije često imaju budžete koji su višestruko veće od bruto domaćeg proizvoda pojedinih zemalja. To im daje snažan uticaj na lokalnu ali i na svetsku ekonomiju, pa zbog toga često igraju važnu ulogu u međunarodnim odnosima, pogotovo u doba globalizacije. Njihova moć i uticaj ih je učinila predmetom oštrih kritika.\n1 Pojam i proces nastanka\n2 Fuzija i akvizicija\nPojam i proces nastankaUredi\nTransnacionalne kompanije (TNK) su veoma moćna internacionalna preduzeća koja raspolažu ćerkama i unukama u mnogim zemljama sveta i imaju ogromnu ekonomsku snagu.\nOve kompanije nastaju na bazi visokog nivoa koncentracije proizvodnje i kapitala, koji prevazilaze nacionalne okvire pojedinih zemalja i stacionairaju se u više zemalja. Utiču na međunarodnu podelu rada, menjaju je i prilagođavaju svojim potrebama. One su glavni nosioci stranih direktinih investicija.\nPrema načinu organizovanja, ove kompanije su najćešće međunarodni koncerni, međunarodni trustovi ili holding kompanije. One su nastale u drugoj polovini 19. veka, sa stvaranjem monopola koji su prerasli međunarodne dimenzije, ali je njihova ekspanzija karakteristična za period posle Drugog svetskog rata.\nFuzija i akvizicijaUredi\nTransnacionalne kompanije (TNK) su vlasništvo jedne zemlje, imaju centralizovanu upravu i filijale u više zemalja, dok su multinacionalne kompanije vlasništvo više zemalja.\nKompanije nastaju na bazi koncentracije i ukrupnjavanja kapitala u svetskoj privredi. Koncentracija nastaje kupovinom postojećih ili osnivanjem novih firmi. Kupovina postojećih nastaje spajanjem firmi slične veličine (fuzija) ili preuzimanjem jedne od strane druge firme (akvizicija).\nPod fuzijom se podrazumeva spajanje dva preduzeća slične veličine (A+B=C).\nPod akvizicicijom se podrazumeva kupovina manje od strane veće firme (A+B=A).\nOsnivanje novih firmi može biti u punom vlasništvu strane firme ili u suvlasništvu sa domaćom firmom (tzv. Joint venture).\nOsnivanje novih firmi u engleskom žargonu green fields što znači „zeleno polje“, odnosno „početi iz početka, sa ledine“. Strane kompanije u punom vlasništvu ili suvlasništvu mogu nastati i kupovinom postojećih domicilnih firmi u inostranstvu na tržištu akcija ili putem preuzimanja.\nNa kraju 2012. godine, filijale TNK su zapošljavale skoro 72 miliona ljudi, što je jednako broju stanovnika Francuske i Srbije zajedno. Takođe prihodi od prodaje filijala svih TNK su tokom 2012. godine iznosili 25.980 milijardi USD, što je tek nešto manje od domaćeg bruto proizvoda EU i Kine zajedno. Ti podaci pokazuju koliki je danas značaj TNK u svetskoj ekonomiji.\n^ Unković, Milorad (2010). Osnovi ekonomije (Ekonomija). Republika Srbija: Zavod za udžbenike Beograd. str. 131. ISBN 978-86-17-16939-6.\n^ Marković, Dušan (2015). Osnovi ekonomije (Ekonomija). Beograd, Republika Srbija: Data status. str. 126. ISBN 978-86-7478-340-5.\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Међународна_корпорација&oldid=23047685”\nPoslednja izmena na dan 9. april 2020. u 12:38 č.\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 9. april 2020. u 12:38 č.


NATO nudi Dodiku novi oblik saradnje? | MTELBA\nPredstavnici međunarodne zajednice u BiH razmatraju mogućnost da BiH u ovom trenutku premodifikuje način saradnje s NATO-om, piše "Dnevni avaz".\nKako saznaje list, novi pristup ovom pitanju podrazumijevao bi da se usvajanje Godišnjeg nacionalnog programa, koji je BiH neophodan da bi nastavila provođenje Akcionog plana (MAP) za članstvo u NATO savezu, a za čije usvajanje nema saglasnosti ministara iz Republike Srpske, za sada "ostavi po strani".\nDodik: Možemo imati sporazum sa NATO-om\nKao za njih kompromisno rješenje, a koje bi dovelo do deblokade procesa uspostave Vijeća ministara BiH, koje je blokirano zbog neslaganja stranaka iz FBiH i RS o NATO putu BiH, međunarodna zajednica razmatra mogućnost da BiH saradnju s tim savezom nastavi u okviru Individualnog akcionog plana partnerstva (IPAP), koji je BiH aktivirala već ranije i koji je ustvari stepenica prije na putu ispunjavanja uslova za MAP. Međutim, taj plan bi se nastojao znatno proširiti i po obimu saradnje korespondirao bi onom koji zemlje provode u okviru MAP-a, samo ne bi imao snagu i obavezu BiH da postane članica saveza, piše "Avaz".\nTakav program već se sprovodi u Srbiji i na taj vid saradnje s NATO-om pristao bi i SNSD, što je ranije kazao i Milorad Dodik, predsjedavajući Predsjedništva BiH i predsjednik SNSD-a.\nStaša Košarac, predsjedavajući Kluba poslanika SNSD-a u Predstavničkom domu Parlamenta BiH, za "Avaz" kaže da ne može potvrditi informacije o najnovijoj inicijativi međunarodne zajednice.\nNo, on kaže da ta stranka ostaje pri stavu da neće podržati bilo kakav integracioni proces pridruživanja BiH tom savezu.\nNAJVIŠI OBLIK SARADNJE\nIndividualni akcioni plan partnerstva s NATO-om koji se provodi u Srbiji, a koji bi u proširenoj formi i verziji mogao biti ponuđen i bh. vlastima predstavlja najintenzivniji oblik bilateralne saradnje NATO sa zemljama koje nisu članice ovog saveza. U praksi, provedba tog plana, osim saradnje zemlje partnera u reformi osnovnih oblasti vezanih za odbrambena, sigurnosna i vojna pitanja, obuhvata i saradnju u brojnim drugim oblastima poput nauke, životne sredine i planiranja u vanrednim situacijama, zaštite podataka...\n"Imamo svoj čvrst stav da ne dajemo zeleno svjetlo za MAP, s obzirom na to da duboko pamtimo šta je NATO radio i Republici Srbiji i RS i srpskom narodu. Mi smo odgovorni političari, za nas će u pogledu bilo kakvih inicijativa biti obavezujući stavovi Narodne skupštine RS, a ona se opredijelila za vojnu neutralnost Republike Srpske", kazao je Košarac.\nKOVAČEVIĆ: SARADNJA SA NATO PRIHVATLJIVA\n"To je SNSD-ov prijedlog i način na koji je saradnja sa NATO prihvatljiva. Podrazumijeva da saradnja sa NATO bude na onom nivou na kojem trenutno sa NATO sarađuje Srbija i to je nešto sa čim nemamo problem", rekao je Kovačević.\n"BiH već sarađuje sa NATO na nivou IPAP-a, s tim što taj sporazum ističe u decembru ove godine. Naš stav je poznat, mi nemamo ništa protiv saradnje sa NATO, ali smatramo da ta saradnja ne treba da ide u pravcu da mi postanemo član NATO", rekao je Kovačević za N1 televiziju.\nPrema njegovim riječima, o tim pitanjima se dosad već govorilo, ali ne i o konkretnim rješenjima".\n"Postojeća saradnja sa NATO-om može da bude produžena i dogovarana na godišnjem nivou, ali to ne može biti članstvo u NATO-u", ponovio je Kovačević.\n"Ne mogu konkretno da govorim, vjerovatno bi u toku sljedeće sedmice trebao da bude novi sastanak Bakira Izetbegovića, Dragana Čovića i Milorada Dodika. Pretpostavljam da će se na tom sastanku vjerovatno razgovarati o ovoj temi", rekao je Kovačević.


Supermarketi, hipermarketi, tržni centri, robne kuće - Page 128 - SkyscraperCity\nPage 128 of 315 « First < 28 78 118 124 125 126 127 128 129 130 131 132 138 178 228 > Last »\nAugust 22nd, 2010, 04:06 PM #2541\nOTVARANJE OBJEKTA FRUKTA TRADE U SRPCU\nLast edited by Bad_Hafen; August 22nd, 2010 at 04:45 PM.\nAugust 22nd, 2010, 04:10 PM #2542\nCentrum Lakasi, prodavnica tipa Uradi sam\nLaktasi 25km od BL, oko 5000stanovnika.\nAugust 22nd, 2010, 04:12 PM #2543\nFrutela, prodaja pica Banja Luka\nAugust 22nd, 2010, 04:14 PM #2544\nMega market Mrkonjic Grad\nAugust 22nd, 2010, 04:17 PM #2545\nAutomilovanovic Zaluzani Banja Luka\nAugust 22nd, 2010, 04:31 PM #2546\nLast edited by Bad_Hafen; August 22nd, 2010 at 04:44 PM.\nAugust 23rd, 2010, 03:28 PM #2547\nZaposleni su se usrećili sa re-brandingom... Kaže mi jedna gospođa, koja radi kao kasirka, da joj je plata sa 300 €, smanjena na 200 €.\nAugust 23rd, 2010, 06:32 PM #2548\nAugust 23rd, 2010, 06:59 PM #2549\n23. 08. 2010.| 14:50\nNovosadski "Univerexport" otvorio supermarket u novobeogradskom Bloku 62\nSupermarket "011" nudi asortiman od 15.000 prehrambenih i neprehrambenih proizvoda, a u okviru prodajnog objekta nalaze se pijaca, ribarnica, pošta i menjačnica.\nPredsednik Skupštine Beograda Aleksandar Antić je kazao da ima poštovanja prema vlasnicima novosadske kompanije koja se u vreme ekonomske krize odlučila na ovu investiciju.\nOn je dodao da je zapošljavanje 100 ljudi značajno za Beograd, da će novi supermarket upotpuniti ponudu glavnog grada i stvoriti novu zdravu konkurenciju.\nDirektorka "Univerexporta" Vesna Vučurović, kazala je da će na beogradskom tržištu biti konkurentni kvalitetom i cenama.\nAugust 23rd, 2010, 07:01 PM #2550\n23. 08. 2010.| 13:33\n"Idea" otvorila novu prodavnicu u Novom Sadu\n"Idea" prodavnica u moderno uređenom prodajnom prostoru površine više od 200 kvadrata, nudi bogat asortiman preko 2.500 artikala. Radno vreme prodavnice je od ponedeljka do subote od 07.30 do 21.30 časova, a nedeljom od 08 do 14 sati.\nAugust 23rd, 2010, 09:53 PM #2551\nupravo sam na TV-u video da je gradonačelnik zaječara u ljubljani postigao dogovor za izgradnju tržnog centra mercator i da će do posete slovenaca zaječaru (krajem septembra) biti dodeljena lokacija\nAugust 24th, 2010, 08:14 PM #2552\n,,Novosadski "Univerexport" otvorio supermarket u novobeogradskom Bloku 62''\nAugust 26th, 2010, 11:42 PM #2553\nA šta je taj CBA u suštini, to sam vidio u još par država.\nAugust 26th, 2010, 11:52 PM #2554\nKao neki dogovor izmedju lokalnih trgovina (marketa, supemarketa) da ne ulaze jedno drugima u opstinu. Svaki lanac ima svoj deo gde moze da otvara prodajne objekte.\nAugust 26th, 2010, 11:53 PM #2555\nA ok.. Hvala!\nAugust 27th, 2010, 08:55 AM #2556\nAugust 30th, 2010, 04:24 PM #2557\n30. 08. 2010.| 13:23\nSupermarket concept store osvojio nagradu za najbolji dizajn u svetu\n"Supermarket concept store" osvojio je drugo mesto za najbolje dizajniran prostor na nedavno objavljenoj listi najinteresantnijih destinacija širom sveta "Stora RES-priset" koju objavljuje švedski časopis RES.\nDruga nagrada je "neočekivano, ali zasluženo" otišla u Beograd, pravo u ruke "Supermarket concept store" kao jedinstvenom spoju grubog i prividno nedovšenog enterijera i savršenog hedonizma – restoran, bar, prodavnica, spa i frizerski salon pod istim krovom, saopšteno je iz "Supermarketa".\nNa prvom mestu se nalazi "Prada Transformer" u Seulu u Koreju, nesvakidašnji umetnički paviljon koji je za Pradu dizajnirao arhitekta Rem Koolhaas.\nTitulu najboljeg hotela na svetu nosi "Mama Shelter" iz Pariza – dizajnersko delo Philippe Starck, najbolji restoran je "Mizutanisushi" u Tokiju - spartanski restoran sa samo 10 mesta, a savršena destinacija za sledeće leto je svakako "Lankanfushi Island" na Maldivima. Najluđi noćni provod očekuje vas u pariskom klubu "Le Montana", koji okuplja najpoznatije svetske modele i dizajnere.\nŠvedski časopis RES već 25 godina inspiriše ljude širom sveta da putuju i upoznaju najinteresantnije i najegzotičnije destinacije. Oni znaju adrese najboljih ribljih restorana u Marseju. Preporučiće vam napristupačnije hotele u Rimu i ulice za najbolji šoping u LA-u. Uputiće vas na najlepše plaže na Kritu. Svoju bogatu riznicu iskustva iz svih krajeva sveta prvi put su selektovali, i uz preporuke favorita čitalaca, predstavili top 3 destinacije u 10 različitih kategorija: metropolitan hoteli, seoski (etno) hoteli, restorani, noćni klubovi, plaže, aerodromi, dizajn, kompanije, tehnologija i preduzetnici.\nAugust 30th, 2010, 11:21 PM #2558\nTo je onaj Supermarket na Dorćolu? Vrh je!\nAugust 31st, 2010, 12:34 PM #2559\nSupermarket tj. ovo sto je dobilo nagradu je kafe-restoran-mesto gde mozete kupiti predmete odecu obucu nekih ``nadrkanih`` dizajnera za nenormalno velike pare,to mu dodje kao neko okupljaliste bg snobovstine.\nSeptember 1st, 2010, 10:48 PM #2560\nIzgled nekih od gradilišta 28.08.2010. godine\nLokacija: ul.Mlinska, Leskovac


BISER EVROPE! ČAROBNA VENECIJA ZA DVOJE\tdva noćenja sa doručkom u romantičnoj VILI GASPARINI\tVrijednost\nKuponi će biti dostupni po prijemu u plate i mogu se odmah koristitiJedna osoba može iskoristiti neograničen broj kuponaKuponi se mogu spajatiPonuda obuhvata:Dva noćenja za dvije osobe sa doručkom (doručak se poslužuje u sobi)InternetSobe su opremljene:Klima uređajemLCD TV-om sa satelitskim programimaMini baromBežičnim internetomBoravišna taksa je uključena u cijenuDoplata za parking 5 EUR/danObavezna rezervacija na maila: info@villagasparini.itRezervacija smeštaja zavisi od raspoloživosti kapacitetaIskoristivost kupona je do 01.12.2013.\tPredivno putovanje je pred Vama! Uživajte u gradu Kazanove, u gradu veličanstvenih trgova, palata, mostova i raskošnih vrtova...Voljenu osobu pod ruku i prepustite se romantici Venecije.\tKuponi se mogu spajati\tPrevoz nije uračunat u cijenu\tSagrađena na 118 ostrva, prošarana sa 170 kanala i priljubljena sa 350 mostova, Venecija se već vijekovima šepuri na sjevernim obalama Jadrana i privlači putnike iz svih krajeva svijeta. La Serenissima, kako je od milja zovu njeni stanovnici, tepajući joj kao mirnoj i spokojnoj luci, jedan je od najljepših i najčudesnijih gradova svijeta, a dovoljan je već prvi pogled na Canal Grande i zaliv sv. Marka da vam zauvijek ostane u sjećanju.\tVILA GASPARINI\nVilla Gasparini je istorijski hotel smješten u gradiću Dolo i oko 15 KM je udaljen od Venecije i Padove. Ove dvije turističke destinacije lako mogu da se obiđu jer su dobro povezani autobsukim linijama.Villa Gasparini je sagrađena u 18. vijeku od strane venecijanske porodice koja nosi isto prezime. U to vrijeme, ljudi su provodili ljeto u svojim elegantnim boravištima na kapijama Venecije, poznatijim kao "vile", uz opuštajući pejzaž među parkovima rijekama i poljima...Nakon različitih događaja kroz vjekove, od hira sudbine, Vila Gasparini vratila se u ruke potomaka, koji su renovirali zgradu i pretvorili je u Hotel.Sve sobe imaju LCD TV sa satelitskim kanalima, klima-uređaj, mini bar i bežični internet.\tVILA GASPARINI\nRiviera Martiri della Liberta 37; 30 031 Dolo Venice\nRegija\t0039/41/560-8156\thttp://www.villagasparini.it/\nSve naše ponude 121 Sve ponude - Banja Luka 115 Putovanja 41 Proizvodi 28 Ljepota i zdravlje 29 Hrana i piće 6 Sport i rekreacija 5 Edukacija 2 Koncerti, pozorišta, kina 2 Pokloni 22 Nova godina 11 Skijanje 15 Ostalo 3 Postani naš saradnik\nUKUPNA UŠTEDA:1625523.23 KM


Naš teniser Janko Tipsarević nije uspeo da prebrodi šesnaestinu finala na čelendžeru u Montereju.\nPolanski je trenutno 138. na ATP listi, a Tipsarević, koji se tenisu vratio posle silnih zdravstenih tegoba, u ovu sedmicu je ušao kao 383. teniser sveta.\nKRAJ I ZA TIPSAREVIĆA U BANGKOKU Janko posle preokreta poražen u osmini finala


TEŽAK UDES NA Obrenovačkom putu! Poginula devojka, četvoro povređenih | Crna hronika\nTEŽAK UDES NA Obrenovačkom putu! Poginula devojka, četvoro povređenih | Mondo Portal\nTEŽAK UDES NA Obrenovačkom putu! Poginula devojka, četvoro povređenih 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n08.06.2020. / 19:38\nAutor Jelena Stokić Izvor Pink.rs 08.06.2020. / 19:38\nJedna osoba je poginula, a četiri su povređene u saobraćajnoj nesreći koja se večeras dogodila na Savskoj magistrali kod skretanja za Ostružnicu.\nU sudaru su učestvovala tri vozila, a saobraćaj na novom obrenovačkom putu je u prekidu i odvija se starim putem, javlja tv Pink.\nPremijerka o Crnoj Gori: Svako ko misli da je to realno je glup ili lud\nŽivot je izgubila devojka stara 24 godine.\nBiciklista oborio šestogodišnje dete u Beogradu\nLančani sudar na autoputu u Beogradu, velike gužve (FOTO)\nI dalje se raspituju o simptomima COVIDA-a\nPUNE RUKE POSLA: Pet udesa noćas u Beogradu, zvali hronični bolesnici\n09.06.2020. / 06:16\nUvodi vanredno stanje izginusmo.\n08.06.2020. / 23:57\nZasto ljudi ne paze. Ode jedan mlad zivot.\n08.06.2020. / 22:42\nTuga. Saučešće porodici.


Technobank 2009 – Kako naplatiti potraživanja na najefikasniji način? Technobank 2009 – Kako naplatiti potraživanja na najefikasniji način? – Personal magazin\nNaplata potraživanja je od velike važnosti za svaku kompaniju, i predstavlja jedan od najosetljivijih aspekata poslovanja, posebno u vreme ekonomske krize. Svaki klijent je dragocen i zaslužuje najbolji tretman, pa…\nNaplata potraživanja je od velike važnosti za svaku kompaniju, i predstavlja jedan od najosetljivijih aspekata poslovanja, posebno u vreme ekonomske krize. Svaki klijent je dragocen i zaslužuje najbolji tretman, pa čak i onaj koji svoje obaveze ne izmiruje na vreme.\nZbog toga je jedna od ključnih tema na ovogodišnjoj Technobank konferenciji bila kvalitetna i efikasna naplata. Na okruglom stolu na ovu temu koji je održan u utorak 7. aprila, Mijat Ivović, regionalni direktor kompanije Trizma, pretstavio je neke od mogućih načina za rešenje ovog problema. Tokom drugog dana konferencije, Trizma je, u saradnji sa kompanijom Algotech, predstavila i najsavremenija rešenja za naplatu potraživanja na srpskom tržištu. Prezentaciju pod nazivom “Integracija novog rešenja za naplatu potraživanja”, je 8. aprila održao Eldar Banjica, direktor razvoja kompanije Trizma.\nOutsourcing kompletnog korisničkog servisa, ili samo naplate potraživanja daje mogućnost kompanijama da sredstva koja bi inače uložili u kupovinu i održavanje opreme i software-a, kao i na angažovanje i obuku velikog broja operatera, ulože u dalji razvoj poslovanja. Najskuplji deo svakog kontakt centra uvek su fiksni troškovi konstantnog broja operatera, dok outsourcing pruža mogućnost da se broj operatera uvek prilagodi trenutnim potrebama poslovanja. Standardan kvalitet operatera, kao i vrhunska obuka, su još neke od prednosti outsourcing-a.\nKompletna komunikacija sa dužnicima se vodi iz kontakt centra kompanije Trizma i obavlja prema unapred definisanim scenarijima koji su kreirani u zavisnosti od tipa duga, a svi dužnici se automatski kontaktiraju po listi koja je formirana na osnovu težine problema, visine duga i njihovog statusa. Kompletna komunikacija sa dužnicima se snima, čime su izbegnuti bilo kakvi mogući nesporazumi.\n“Rešenja koje primenjujemo omogućavaju našim klijentima da značajno smanje troškove i povećaju efikasnost poslovanja, kao i da se usredsrede na svoju osnovnu delatnost i sve brige vezane za odnose sa klijentima i naplatu potraživanja prepuste nama”, rekao je Eldar Banjica.\nTrizma je prva i najveća kompanija na tržištu Srbije koja nudi usluge kontact centar outsourcing-a širokom spektru poslovnih klijenata, uključujući telekome, finansijske institucije, komunalna preduzeća, trgovinske firme i druge organizacije.\nTrizma je postigla izvanrednu operativnost u nekoliko segmenata: briga o korisnicima pri dolaznim pozivima (Inbound Customer Care), teleprodaja i telemarketing, kao i naplata potraživanja (Debt Collection).\nKompanija je osnovana 2002, i kroz godine iskustva, primene tržišnog konsaltinga i saradnju sa velikim brojem kompanija iz Srbije, Austrije, Engleske, Nemačke, Švajcarske, i zemalja bivše Jugoslavije, Trizma je uspela da precizno, u skladu sa najvišim svetskim standardima, podesi efikasnost za navedene operacije.\nTechnobank 2009 – Kako naplatiti potraživanja na najefikasniji način? was last modified: April 8th, 2009 by Redakcija\nZlatko Preskakulev Apr 9, 2009 at 15:46\nZadovoljstvo je biti na Vasem sajtu jer je osecaj da ste u centru svega sto je u IT-ju i to aktuelno i zivo.\nMoje znanje je pocetnicko , osnovno zanimanje je vezano za transport i logistiku,pre svega, medjunarodni transport, prekmorski i kamionski ,\na interesovanje svakako ce biti vece, svakim danom.\nPodrska radu i nacinu na koji ste koncipirali w-site.\nSrdacan pozdrav i mnogo uspeha,


NISU BAŠ SVI USPEŠNI: Ovo je lista MILIJARDERA koji su nekada bili na VRHU, a sada NEMAJU NIŠTA | Najnovije vesti - Srbija danas\n21.11.2019. • 18:52 Srbija Danas/Investitor.me\nLoše odluke bile presudne.\nJahte vredne više miliona dolara, mega-vile kao obične kuće, privatni avioni, flote automobila i mnogo toga drugog.\nMilijarderi bankrot recesija jahte bogataši krah bogatstvo novac\nSUPERLIGA: Preokret autogolom, Crvena zvezda - Spartak 2:1 (UŽIVO)\nSUPERLIGA: Preokret autogolom, Crvena zvezda - Spartak 2:1 (UŽIVO) Fudbal


DRUGI PIŠU: Stanje stvari - Zašto Zapad ne razume Srbe i Ruse?\nKad nešto ili nekog ne razumete, naravno i da učestalo grešite u svom postupanju, bilo da ste u tom dobronamerni, zlonamerni ili neutralni.\nZapad, istorijski posmatrano, u susretu sa Srbima ili Rusima ne tako retko pravi greške, upada u nesporazume i sukobe, pa i trpi poraze.\nMislim da to nije slučajno, te bih taj fenomen pokušao da objasnim.\nZa ovu priliku, iz Stanojevićeve knjige navešću samo zapažanje da Nemci Rusiju vide kao „kolos na nogama od gline“, dok jedan čuveni berlinski profesor (Stanojević ne kaže koji) na svojim predavanjima tvrdi da se „odigrava poslednji čin slovenske drame, u kom još jednom Rusija potvrđuje naše istorijsko opažanje da su Sloveni Staatsunfähiges Volk“ (za državu nesposoban narod. Takođe, pišući o nemačkom viđenju Rusa, Stanojević navodi i čuvene Bizmarkove reči da su „Sloveni ženska rasa“.\nZanimljivo je da su i pred 2. svetski rat Nemci videli Rusiju (SSSR) kao „kolosa na glinenim nogama“, a „za čiju je likvidaciju dovoljan jedan udarac noža“.\nDeo odgovora zašto je to tako nalazimo kod Kosića.\nOn svoju knjigu o Nemačkoj započinje izrekom da je „neznanje privilegija moćnih“, ukazujući da se Nemci s visine odnose prema Slovenima, a naročito prema Rusima i Balkancima. Razlog je što „narodi kad im ide dobro postaju obesni, pa je tako i Nemac postao nadut, ohol i prezriv“.\nKosić, inače, hvali nemačke osobine kao što su radinost ,marljivost, poštenje, pouzdanost, izdržljivost, istrajnost, osećaj za dužnost, solidarnost, disciplinovanost, racionalnost, savesnost…\nIstiče da Nemac večito uči“ i da „gvozdenom voljom izvađa svoje do najmanjih sitnica razrađene planove“.\nAli, Kosić ukazuje i na nemačke loše osobine, poput bezobzirnosti , autoritarnosti, samoživosti, negostoljubivosti, dvoličnosti – u smislu da je Nemac s drugim Nemcem korektan, a sa strancem bahat… Posebno je, po Kosiću, opasna nemačka težnja svetskoj dominaciji (Weltreich, Weltmacht, Weltpolitik.\nKosić citira Kajzerovu izjavu iz 1902: „Dužnost nam je da našoj otadžbiniji još veće nemačko carstvo pridobijemo“ kao i Kajzerovu izjavu iz 1903: „Što se nije dalo Vladislavu IV 1612. godine, niti Karlu XII 1709. godine, niti Napoleonu 1812, to će se 1912. dati meni – da pobedim Rusiju!“.\nAutor Moderne Germanije zatim pokazuje koliko se nemačko društvo militarizovalo: 45% budžeta troši se na vojsku, državna uprava ima militaristički karakter, a u društvu postoji pravi kult oficira i uniforme: „Godine 1909, prilikom jesenjeg otvaranja parlamenta, većina poslanika bila je u uniformi; kogod je imao vojničku bluzu u ormanu navukao ju je, ma koliko neprilično da je stojala njegovoj pustoj trbušini“; no ne samo elita, i običan Nemac voli vojsku, što se vidi po podatku da je, 1909. godine, u Francuskoj iz vojske pobeglo 17.258 regruta, a u Nemačkoj svega 566.\nKosić je te 1912. godine, dakle, jasno video da se Nemačka sprema za rat, i to protiv Slovena, budući da se „slovenstvo u školi predstavlja deci kao večni neprijatelj Germana… koje treba uništiti da bi se miroljubivi nemački narod mogao predati radu“.\nUz Ruse, glavne nemačke žrtve u budućem ratu biće balkanski Sloveni. Prvo, zato što ih Nemci smatraju rasno-kulturno inferiornim. Kosić piše kako mu je književnik Aleksandar Rusvurm (Alexander von Gleichen-Rußwurm) rekao da je Nemcu dovoljno jednom da dođe na Balkan pa da lako poveruje „u teorije o inferiornim i superiornim rasama, o moralnoj dužnosti nemačkog naroda da gvozdenom metlom počisti Balkan, tu etnološku starudijarnicu“; treba podsetiti da je balkanske Slovene Engels nazivao „otpadom naroda“, a Marks narodima „s koca i konopca“.\nA drugo, po uverenju Nemaca, „najprirodniji pravac za ekonomsko prodiranje nalazi se za Nemačku preko Balkanskog poluostrva, na Levant i Malu Aziju“. Kosić navodi reči čuvenog Ernsta Hekela, profesora Univerziteta u Jeni: „Rad nemačkog naroda oko razvoja, kulture i civilizacije daje pravo nemačkom narodu da zauzme Balkan, Malu Aziju, Siriju i Mesopotamiju i iz njih istisne današnje nemoćne i nesposobne rase“.\nNemci su verovali ruskim intelektualcima kada su loše govorili o Rusima, prvo, zato što im se to uklapalo u sopstvene predrasude o Rusiji, a drugo, zato što su zdravorazumski zaključivali da ruski komentatori ipak najbolje poznaju svoj narod – ne shvatajući koliko su se pojedini krugovi ruske elite odrodili i postali stranci vlastitom društvu (Solonjevič).\nNemci su, recimo, čitali Maksima Gorkog i njegovu knjižicu O ruskom seljaštvu štampanu u Berlinu (1922) i verovali da on daje pravu sliku ruskog društva. Taj esej, naime, kako Gorki kaže odmah na početku, govori „o ruskom narodu, jer je seljaštvo njegova većina“.\nRuskog seljaka, po Gorkom, odlikuje „mnoštvo sujeverja, bez ikakvih ideja“ (Gor?ki?). Ruski seljak zapravo nije istinski religiozan: „razaranje (od boljševika – S. A.) manastira koje je narod duboko poštovao i koji su odigrali veliku istorijsku i religioznu ulogu – drevne Kijevsko-pečerske lavre i Trojice-Sergijeva lavre – nije izazvalo ni proteste, ni nemire u seljaštvu“.\nSeljak nije ništa rekao ni kada su mesni sovjeti uništili sve mošti do kojih su došli. Pobunio se tek kada mu je uzeto žito za ishranu Moskve i Petrograda – dakle, tek kada se uplašio da će da umre od gladi.\nNe postoji, objašnjava dalje Gorki, nikakav „dobroćudni, zamišljeni ruski seljak, neumorni tragač za istinom i pravdom, o kome je ruska književnost 19. veka tako ubedljivo i prelepo pripovedala svetu“.\nRuski seljak je, zapravo, tumači Gorki, primitivan i lenj, naučio je da trpi i da se zadovolji malim. Sav njegov svet su obzori njegovog sela, što se vidi iz poslovice: „Ne plaču u Rjazanu zbog suše u Pskovu“; nije ga mnogo briga ni za muke i patnje drugog Rusa, jer veruje da mu je on, u suštini, suparnik – kako kaže poslovica: „Ljudi umiru, nama pute utiru“ („L?di mrut – nam dorogi trut“.\nRus je navikao na muku i satiranje, pa i sam kaže: „Seljak je kao šuma, sečeš je i pališ, a ona sama od sebe raste li, raste“.\nI takav, „teški ruski narod – lenj, nemaran i nedarovito opružen po svojoj zemlji“ („t?žel?? russki? narod, lenivo, neradivo i bestalanno ležavši? na svoe? zemle“, boljševici sada, objašnjava Gorki, pokušavaju da poprave tako što bi od njega, po zapadnom uzoru, napravili „poslovni narod, nepoverljiv i ravnodušan spram svemu što nema neposredne veze s njegovim (čisto materijalnim – S. A.) potrebama“.\nPa kako onda Nemci kada ovo pročitaju, pita se Solonjevič, mogu da odole a da ne krenu u osvajanje zemlje prepune idealnih kmetova, ljudi „večno pokornih sudbini“? „Cela nemačka koncepcija osvajanja Istoka bila je u celosti preuzeta iz dela ruskih intelektualnih vođa: glavne misli (o Rusima – S. A.) A. Rozenberga gotovo su doslovno prepisane od Maksima Gorkog“.\nGorki je, recimo, na drugom mestu, pisao o Rusima kao anarhoidnom mnoštvu koje nikada ne bi bilo u stanju da napravi državu da ga stranci nisu podjarmili ili postali njegova elita: „(Ruska) država je izgrađena gotovo slučajno, čisto mehanički, na iznenađenje većine njenih čestitih građana (Rusa – S. A.), snagom Vikinga, Tatara, baltičkih Nemaca i policajaca“ („(…)gosudarstva postroennogo edva li ne sluča?no, čisto mehaničeski, k udivleni? bol?šinstva ego čestno m?sl??ih graždan, silami var?gov, tatar, ostze?skih nemcev i okolotočn?h nadziratele?“.\nIstu ideju gotovo doslovce ponavlja Alfred Rozenberg, nacistički ideolog, u čuvenom delu Mit Dvadesetog veka (1930): „Rusiju su zapravo stvorili Vikinzi. Germanski elementi uspeli su da unesu red u haos ruskih stepa i organizuju stanovništvo u državni oblik koji je omogućio kulturni razvoj. Ulogu Vikinga docnije su preuzeli hanzeatski Nemci i zapadni imigranti uopšte. Od Petra Velikog, baltički Nemci vodili su (rusku) državu, što se videlo čak i početkom 20. veka po uticaju snažno germanizovanih naroda Baltičkog primorja“.\nStoga, zaključuje Rozenberg, kada razmišljamo o budućnosti, ako je inertnim i nedržavotvornim Rusima potrebna gvozdena dadilja, nema nikakve sumnje da upravo Nemačka treba da igra tu ulogu.\nRozenberg je tačno prepoznavao da je „Dostojevski lupa za rusku dušu“ slično i Kisindžer: „To understand Putin, one must read Dostoyevsky“). Međutim, evo šta je o Rusima zaključio čitajući velikog pisca.\n„Ima nečeg nezdravog, bolesnog, podmuklog u ruskoj krvi, što iznova i iznova frustrira (…). Baš kao što ranjeni čovek iznova i iznova proživljava i razgleda svoju ranu, tako će i čovek (Rus), bolestan od duše, razmatrati (beskrajno) svoja unutrašnja stanja“.\n„Dostojevski je sve što je bolesno, slomljeno i propalo proglasio ljudskim. (…) Poniženi i progonjeni postali su heroji, epileptici su postali predmet duboke brige čovečanstva, kao i neprilagođeni, poput propalih svetih prosjaka Srednjeg veka ili Simona Stilita“.\n„Lamentiranje Dostojevskog o snazi tame zapravo je bespomoćno mucanje otrovane krvi. Kao najveću vrednost ona stvara čežnju za patnjom, za poniznošću, za ljubavlju prema svima; to je potpuno suprotno prirodnim nagnućima; nekada je trijumfalni Rim oslobodio Evropu od otrova egipatskog, afričkog i asketskog mazohizma“, a danas će to da uradi nemački duh čiji su heroji Ahil, Faust, Leonardo, Vagner ili Fridrih Veliki – on će „obaviti pročišćenje, jednom zauvek, od ove ruske bolesti“.\nRozenberg tvrdi da Smerdjakov, iz Braće Karamazovih, simboliše to rusko „sasređenje svega ropskog, lišenog ma kakvih viših težnji“. Zato je s boljševicima – a setimo se onog što Gorki govori o boljševičkoj ideji svođenja Rusa na čisto materijalno – došlo do toga da je zapravo „Smerdjakov zavladao Rusijom“.\nDa podsetim, Smerdjakov kod Dostojevskog žali što Napoleon nije uspeo da porobi Rusiju: „i kamo sreće da su nas pokorili baš ti Francuzi, pametna nacija pokorila bi veoma glupu i prisajedinila bi je sebi“.\nI nisu samo Nemci, tih godina, pogrešno procenjivali Ruse i njihovu borbenost i vitalnost. Ruzvelt se u svojim zapisima seća da Cerčil uopšte „nije verovao u ruski otpor“ Nemcima; a čak je i tadašnji američki ministar vojske sumnjao da „ruski otpor“ Hitleru može da potraje duže od tri meseca).\nKako su se samo svi iznenadili! Nemački ratni izveštaji iz 1941. puni su iskrene neverice – zar se tako tuče taj tupavi, lenji i anarhoidni ruski mužik? „Nismo mogli da se načudimo Rusima. Njih, uzgred, uopšte nije bilo briga što su im glavne snage poražene. (…) Cak i opkoljeni Rusi tvrdoglavo su nastavili da se bore“. (…) „Bilo je slučajeva kada je kompletna posada sebe dizala u vazduh, ne želeći da se preda. Izveštaji sa fronta potvrđuju da se Rusi bore do poslednjeg čoveka“.\nSvi su zaboravili da su ti, navodno, kilavi, anarhični, mazohistički i primitivni Rusi prethodno „jednu za drugom smrvili najveće (tadašnje) vojne sile: Mongole, Poljsku, Švedsku, Tursku i Francusku...\nAmerički novinari bili su, takođe, zaprepašćeni gledajući ruskog vojnika kako, s komadom bajatog hleba u zubima i sa slamom pod šinjelom (kako bi lakše plovio), prelazi polusmrznutu Odru i vodi konačnu bitku s poslednjim ostacima Hitlerove panevropske, rasno i kulturno superiorne, nepobedive armije.\nSvi su zaboravili da su ti, navodno, kilavi, anarhični, mazohistički i primitivni Rusi prethodno „jednu za drugom smrvili najveće (tadašnje) vojne sile: Mongole, Poljsku, Švedsku, Tursku i Francusku“.\nPoljaci su čak osvojili i zapalili Moskvu 1612, a Francuzi su isto učinili 1812. Ali, ratovi su se, nekako, svagda svršavali ruskim pobedničkim paradama u Berlinu, Parizu, Beču, Varšavi, Rimu, Stokholmu… „Ovamo su nadirali svi; i svi su doživeli jednu istu sudbinu: konačni i neumitni poraz“.\nKo je sve obmanjivao Zapad da su Srbi digli ruke od KiM?\nUloga Aleksandra Tijanića\nMnogo sam već pisao o drugosrbijanskoj mentalnoj matrici, koja uključuje naopako (dakle, neistinito) viđenje sopstvenog naroda. Stoga, kad Zapad, kao glavni izvor obaveštavanja o Srbiji (na osnovu kog obrazuje mišljenje o nama), koristi ono što im kažu tzv. liberal Belgrade groups, onda je shvatljivo zašto ima pogrešne procene i donosi pogrešne odluke.\nZa ovu priliku, navešću, kao svojstven, primer kako je Zapad, početkom dvehiljaditih, formirao mišljenje o tome koliko je Srbima stalo do Kosova. Zapadnjaci su koristili dva izvora informacija:\n1. istraživanja javnog mnenja i\n2. mišljenje poznavalaca.\nRecimo, u istraživanju javnog mnenja Srbije, iz juna 2003. godine, utvrđeno je da se s iskazom „Kosovo i Metohija su izgubljeni za Srbiju“ slaže čak 55% ispitanika, 23% nema stav, dok svega 22% ne misli tako.\nNa osnovu tako formulisanih pitanja naši liberaši slali su, zatim, izveštaje kako je Kosovo za Srbe, po prioritetu, negde na poslednjem mestu.\nI Zapad im je verovao.\nTakođe, i tzv. kreatori javnog mnenja iz liberal Belgrade groups servirali su zapadnjacima sopstveno mišljenje kao mišljenje svih Srba. A ono je, gle čuda, savršeno odgovaralo zapadnjačkim stereotipima, predrasudama i projekcijama.\nEvo primera. Cuvene su večere u Američkoj ambasadi na kojima američke diplomate razgovaraju s našim medijskim radnicima. Kako mi je ispričao jedan od njih, u razdoblju 2000-2004, među najglasnijim u objašnjavanju da je Kosovo za Srbe deveta rupa na svirali bio je Aleksandar Tijanić.\n„U Srbiji je do Kosova stalo samo patrijarhu Pavlu!“ – sentenca je iz Tijanićevih vehementnih izlaganja koja je prisutnima ostala u sećanju.\nA sada, obratite pažnju na činjenicu da je Aleksandar Tijanić, koji je ovako pisao (i govorio) 2003. godine, naredne godine postao dikrektor RTS-a.\nJer mi smo Srbi. Die unberechenbaren Serben.


source.ba | Vječiti derbi na Koševu: Sarajevu treba pobjeda u borbi za titulu, Željezničaru za čast i povratak iz ponora\nVječiti derbi na Koševu: Sarajevu treba pobjeda u borbi za titulu, Željezničaru za čast i povratak iz ponora\nDanas će na tri stadiona u Bosni i Hercegovini biti nastavljeno premijerligaško takmičenje u fudbalu, a očekuju nas dva derbija.\nSjajna poruka Hordi zla uoči susreta sa Tuzla Cityjem: Naš klub i ideale ne čine kojekakve uprave i igrači, naš klub činio grb..\nU Semberiji danas počinje nova sezona Premijer lige BiH\nVelež bi mogao napustiti Premijer ligu BiH: FS BiH je pun varalica i lopova\nSezona je ušla u završnicu, a borba za titulu i izlazak u Evropu nikada nije bila neizvjesnija.\nU Sarajevu, na Stadionu "Asim Ferhatović Hase" od 16.55 sati igra se vječiti gradski derbi Sarajevo - Željezničar. Domaćini su u drugom dijelu sezone izgubili veliku prednost i prepustili prvo mjesto Brocu koji s utakmicom više ima i bod više: Zbog toga prava na kiks nemaju jer je malo utakmica ostalo do kraja. Dodatni motiv trebala bi biti činjenica da danas igraju na stadionu koji će nakon potpisivanja ugovora biti prepušten Sarajevu na upravljanje.\nŽeljo je skoro cijele sezone u krizi i nalazi se na pozicijama daleko od ambicija i renomea kluba. Otišao je Amar Osim a na trenerskoj klupi zamijenio ga Blaž Slišković, koji također nije dobro krenuo.\nOd 19.05 sati igra se hercegovački derbi između Širokog Brijega i Zrinjskog. Obje ekipe u utrci su za izlazak na evropsku scenu, pa motiva ne bi smjelo faliti ni jednoj ekipi. Široki je u nešto lošijoj formi nakon nekoliko slabih rezultata kod kuće i na strani.\nOd 15.00 sati fenjeraš Krupa dočekat će Mladost iz Doboja kod Kaknja u pokušaju da popravi loš bodovni saldo.\nJučer su odigrana dva susreta, Velež i Borac su remizirali 1:1, dok je Sloboda slavila u Bijeljini 2:1.\nTagovi: Vječiti derbiPremijer liga BiH


ZVEZDA JE ZA NJEGA ODBILA VIŠEMILIONSKU PONDU! Sada je jasno i zašto! /VIDEO/ - Informer\n16:45 C. zvezda 0\nFudbaler Crvene zvezde u samom je vrhu najboljih dodavača u Evropi rođenih posle 1. januara 1999. godine\nZvezdan Terzić je odbio ponudu za Veljka Nikolića vrednu 5.000.000 evra, trener Dejan Stanković uporedio ga je sa Lukom Modrićem, a sada je statistički potvrđeno i zašto toliko veruju u njega na "Marakani"!\nSrpski kreativac je proleća i jeseni stigao do pune afirmacije u sistemu Dejana Stankovića, pruža dobre partije u kontinuitetu. Istina, mnogi kritikuju njegove slabije partije u evropskim mečevima, ali i derbijima u domaćem prvenstvu, kao i njegove loše fizičke predispozicije.\nIpak, bez obzira na sve to, Nikolić je igrač koji ima ogromno poverenje sportskog sektora i koji će, kada za to dođe vreme, biti prodat za velike pare.\nO kakvom talentu se radi govori i podatak da je Nikolić treći najbolji dodavač u Evropi! Tačnije, Nikolić ima treći najbolji procenat "pametnih dodavanja" od igrača koji su rođeni posle 1. januara 1999. godine po analzi renomiranog fudbalskog sajta specijalizovanog za statistiku "Wyscout"! "Pametan pas" je svako dodavanje koje razigrava ekipu, pravi razliku i pomaže u kreiranju napada.\nNikolić je tokom jeseni odigrao 28 utakmica u svim takmičenjima i imao je 56 odsto uspešnih pametnih dodavanja. Ispred njega je Mohamed Kamara iz RB Salcburga koji ima 62,5 odsto, kao i Hanes Volf koji je na 58 odsto! Zvezdin kreativac je tako iza sebe ostavio Dominika Soboslaja i Mihaela Kuzana koji slove za najveće talente na svetu!\n08:08 C. zvezda 0\nPRESUDNI DANI ZA ZVEZDU! Nudi Dragoviću POLA MILIONA EVRA! Terzić se sastao s Mamićem u Dubaiju!\nJ. N. | Sreda, 27. 01. 2021.\nZVEZDA JURI TALENTOVANOG VEZISTU, Nemci bi da joj pokvare posao! /VIDEO/\n21:17 C. zvezda 1\nFudbal sport FK Crvena zvezda Veljko Nikolić Dejan Stanković Zvezdan Terzić\nŠTA OVO ZNAČI ZA ZVEZDU I PARTIZAN? Evroliga dogovorila dve licence!\nNOVI TRENER ZVEZDE ĆE BITI...Evo šta je Terzić rekao o dolasku Dejana Stankovića!\n13:23 C. zvezda\nSTANKOVIĆ FRAPIRAO TERZU: Imao je monolog od 25 minuta, nisam mogao da ga zaustavim!\nMURINJO ZBOG DEKIJA PAO U NESVEST! Stanković otkrio šta mu je Žoze rekao kada je preuzeo Zvezdu!\nGOLIŠAVI NOVAK I JELENA U KREVETU! Ovako je ATP čestitao Đokoviću!


Apelacioni sud u Beogradu ukinuo je prvostepenu presudu kojom je nekadašnji upravnik vojničkog pritvora oružanih snaga BiH, Ilidža u Hrasnici, Husein Mujanović bio osuđen na 10 godina zatvora zbog ratnog zločina nad srpskim civilima i naložio da mu se suđenje ponovi. Mujanoviću je produžen pritvor do dalje odluke, navodi se na sajtu Apelacionog suda. Mujanović se tereti za protivzakonito zatvaranje, jer je, kako se sumnja, bez zakonskog osnova i bez odluke nadležnog organa držao u vojničkom pritvoru zatvorene oko 30 srpskih civila od 8. jula do 15. oktobra 1992. godine. Tereti se da je prema njima nečovečno postupao, nanosio im teške duševne patnje, jer im nije obezbedio minimalne životne uslove, kao i da je izdavao naredbe podređenima i učestvovao u nanošenju telesnih\n27.02.2021 u 09:09\nSARAJEVO – Bošnjački ministri u Savetu ministara BiH (svi članovi SDA Bakira Izetbegovića) pokušavaju na sve načine da uspore procesuiranje ratnih zločina počinjenih tokom poslednjih ratnih dešavanja u BiH. Nekoliko godina, bez ijednog valjanog argumenta, opstruisali su usvajanje revidirane strategije, u kojoj je jasno naznačeno da „svi predmeti ratnih zločina moraju biti procesuirani do 2023. godine”, a sada nastoje da spreče i početak njene primene. Zbog takvog njihovog odnosa Savet ministara BiH ne može da imenuje članove nadzornog tela koje bi pratilo sprovođenje strategije i izveštavalo ga o tome četiri puta godišnje. Na poslednjem zasedanju, održanom u sredu, imenovanje je treći put skinuto s dnevnog reda, i to na zahtev ministarke inostranih poslova BiH Bisere


Bogdanović: Novi izbori odrediće trajni put crnogorskog društva | Aktuelno\nMnogo je važnije ponuditi odgovor na pitanje kako se još snažnije suprotstaviti ekstremizmu i kleronacionalizmu koji otvoreno zagovaraju i Vladini funkcioneri i dio stranaka, na koji način opet građansku ideju učiniti dominantnom i tome smo snažno posvećeni, smatra generalni sekretar Demokratske partije socijalista Aleksandar Bogdanović\nBudućnost ove vlasti, najprije, zavisi od volje njihovih mentora, mahom onih sa strane. To je očigledno i za one koji ne prate pomno politička dešavanja. No, ono što je još jasnije, jeste da ova Vlada neće biti dugovječna, pitanje je momenta kada će ta vreća puna rogova popustiti. I tada nastupa ono za šta građanska opozicija, predvođena nama, mora biti stopostotno spremna novi izbori, kao možda i ključni momenat od obnove nezavisnosti. Jer, tada u igri više neće biti samo partije i njihove ideološke karakteristike Tada će društvo birati između građanske i evropske Cme Gore sa jedne strane i retrogradne, potčinjene i radikalizovane sa druge, kaže u razgovoru za Vikend novine generalni sekretar Demokratske partije socijalista Aleksandar Bogdanović.\nVN: Vaši politički konkurenti, današnja aktuelna vladajuća većina, konstantno je na ivici incidenta, ponižavajući jedni druge na najprimitivniji način, da bi potom svi zajedno zapjevali na sljavlju u Hramu u Podgorici povodom izbora mitropolita Joanikija. Kako Vama sve to ukupno izgleda?\nBOGDANOVIĆ: Vjerujem da takav odnos unutar vlasti nije iznenađenje za bilo koga ko je bio elementarno upućen u dešavanja na političkoj sceni i prije 30. avgusta. Od samog početka bilo je jasno da će konstituenti aktuelne vlasti funkcionisati kao kako i sami kažu rogovi u vreći.\nZa opoziciju, to bi trebalo da bude dobra vijest, sve dok takav pristup vlasti ne počne da ugrožava cjelokupno društvo i njegove vitalne funkcije. A to se, nažalost, dešava. Svjedoci ste da se Crna Gora bliži polovini godine bez budžeta, da vlast više ne može da servisira ni elementarne aktivnosti, da otvoreno negoduju brojni djelatnici čiji je rad ugrožen, a najsvježiji primjer su poljoprivredni proizvođači.\nZato, najprije mogu reći da smo zabrinuti jer zbog razmirica unutar vlasti, uz očiglednu nestručnost ljudi koji su prvobitno predstavljeni ‘ekspertima’ danas ispašta čitava Crna Gora. Kao najjačoj i najodgovornijoj političkoj snazi, kojoj je interes države i građana uvijek bio ključni putokaz, nije nam drago zbog tog razvoja događaja.\nJednako sam zabrinut i zbog toga što je vlast sklona nečemu što bih najprije definisao kao populistički konzervativizam, što je u potpunoj suprotnosti u odnosu na temelje na kojima počiva moderna Crna Gora. Jer, koliko su puta do danas predstavnici vlasti otvoreno pokazivali da su sukobljeni sa antifašizmom, sa multikulturalizmom, sa faktima poput genocida u Srebrenici, pa i sa crnogorskom nezavisnošću?\nDogađaj u Hramu, kada su svi stajali pri emitovanju pjesme koja nije himna Crne Gore, na skupu na kojem je bilo raznih znamenja, samo ne zvaničnih, možda je najbolje pokazao paradoks situacije da samo takvi događaji mogu da ujedine većinu međusobno zavađenih struktura iz vlasti.\nVN: Da li je strah od DPS-a jedino što ih drži na okupu ili su, osim toga, pritisnuti sa strane da moraju da trpe jedni druge? Do kada će ih, po Vašim procjenama, trpjeti i oni koji su ih sastavili, ne mislim samo na SPC i Srbiju?\nBOGDANOVIĆ: Strah od Demokratske partije socijalista, zasigurno, utiče na njihovu sintezu a naročito animozitet prema našoj partiji. I nemamo problem sa tim, jer nam i nije stalo da budemo dopadljivi mahom radikalnim desničarskim strukturama, koje tokom dužeg vremena podrivaju građansku Cmu Goru.\nSiguran sam da pritisci postoje, da je i za pojedine domaće i regionalne strukture ulog i suviše velik da bi mirno posmatrali eventualno razilaženje unutar vlasti. Uz to, ne zaboravite i da su sve partije iz vlasti do danas na javne funkcije zaposlile brojno članstvo, neki i članove porodica. Kada se to uzme u obzir jasno je da još jedan vezivni faktor jeste i goli interes.\nIpak, mnogo toga danas nam jasno ukazuje na razočaranje i među pojedinim mentorima vlađajućih struktura. Prvo, mislim na nedavne ostavke iskusnih članova URA, među kojima su bili i neki od osnivača i neke relacije između Podgorice i Beograda, uspostavljene nedugo nakon izbora, nedavno su pogoršane što smo mogli vidjeti prošle sedmice i u nekim domaćim štampanim medijima. I, naravno, tu su uvijek nezaobilazni mediji u Srbiji do juče prepoznati po antikampanji i propagandi laži usmjerenih protiv DPS i svega što ima dodira sa građanskom idejom, danas napadaju dio vladajućih struktura. I to baš one koje su do skoro uzdizali.\nSa druge strane, nama je jasno šta nam je činiti. I naša partija i ostatak građanske opozicije pri čemu mislim i na različite pokrete i organizacije imaju kapaciteta i kadra da djeluju još jače, pri čemu nam upravo energija građana daje naročitu snagu. Jer, baš su građani nedavno i te kako poručili da građanska Cma Gora ne spava, da se ne miri sa postojećim stanjem i da želi promjene.\nVN: Šta mislite o potezu Krivokapića da potpisivanje temeljnog ugovora uslovi izborom Joanilđja za premijera? Da li je u pozadini čista računica Krivokapića, s obzirom da bez Joanikijeve podrške nema ni vlasti, ili se radi o nekakvom pokušaju kakve-takve zaštite autonomije MCP?\nBOGDANOVIĆ: Ne bih previše ulazio u moguće kombinatorike. Smatram da o čitavoj situaciji, sama po sebi, možda najbolje govori to što su danas predmetom puke političke trgovine postali i izbor mitropolita jedne vjerske zajednice i ugovor koji se tiče svih građana, a skriven je od njih, i, naravno, sama crkva u koju se zaklinju mnogi činioci ove vlasti. Danas jasno možemo reći da imamo čitav niz političara koji vjeru koriste u propagandne svrhe, pa i da je njihovo javno djelovanje, u krajnjem, usukobu i sa božjim zapovijestima.\nPosve je jasno i da je SPC već duže aktivan protagonista političkih procesa u Crnoj Gori, da su njena sveštena lica više bila prepoznata kao politički djelatnici nego kao duhovnici, da se za čelnike te religijske zajednice i dalje biraju oni koji ne priznaju crnogorski narod, koji u pežorativu govore o Albancima i drugim narodima sa kojima gradimo građansku Crnu Goru… I naravno da je tu posrijedi obostran interes i crkve i partija. Da li postoji bolji primjer od nedavne kampanje u Herceg Novom, kada su se neke stranke utrkivale da dokažu ko je veći sljedbenik crkve, ko je zaslužan za crkveno ordenje i sličnim temama i sve to zbog izbora na kojima se odlučuje o tome ko će se baviti komunalnim pitanjima, infrastrukturom i problemima građana u jednoj lokalnoj sredini.\nSve što sam kazao, ali i mnogo toga drugog, nedvojbeno govori da vladajuća struktura, odnosno najveći dio nje, danas bez pardona gazi Ustav Crne Gore i trudi se da na sve načine uruši sekularizam.\nVN: Kako bi izgledala politička scena u Crnoj Gori da sadašnja većina izgubi podršku SPC?\nBOGDANOVIĆ: Znajući da su dvije od tri strukture u vladajućoj većini snažno oslonjene o SPC, a da je isto i sa članovima Vlade, ta situacija izazvala bi tektonski poremećaj u samoj većini. Ne zaboravite da su u tu priču uvezani i drugi centri moći, koji imaju naročito snažan uticaj na SPC, a čiji mediji danas otvoreno šalju poruke protiv dijela vlasti u Crnoj Gori. No, sve su to plodovi onoga što su sami posijali, rezultat neprestane trgovine o kojoj sam govorio, tako da njima ostavljamo teret pritiska i odgovornosti za to što su već učinili na štetu svih građana Cme Gore.\nIz naše perspektive, mnogo je važnije ponuditi odgovor na pitanje kako se još snažnije suprotstaviti ekstremizmu i kleronacionalizmu koji otvoreno zagovaraju i Vladini funkcioneri i dio stranaka, na koji način opet građansku ideju učiniti dominantnom i tome smo snažno posvećeni.\nVN: U jednom od ranijih obraćanja poručili ste da na sceni imamo snaženje građanske i antifašističke Crne Gore, što se vidjelo i na proslavi Dana nezavisnosti. Da li je to dovoljno da se sačuva građanska, sekularna, antifašistička, multietnička Crna Gora? Šta je sa intelektualnom elitom, kulturnom…? Podsjetiću na riječi predsjednika Crne Gore Mila Đukanovića da je očuvanje države obaveza kompletnog crnogorskog društva, ne samo politički ekskluzivitet. Vaš komentar?\nBOGDANOVIĆ: Ja sam siguran da očuvanje temelja na kojima počiva savremena Crna Gora jeste nešto što uprkos nastojanjima dijela vlasti da na to utiču neće biti dovedeno u pitanje. A da je tako, poručili su i građani tokom proslave Dana nezavisnosti.\nIpak, zabrinjava uvođenje raznih štetnih praksi danas na mala vrata, više u formi probnog balona. Baš to vidim u pokušaju Vlade da se obračuna sa nastavnicom Sanjom Vujović, pa i njenim učenicima, koji su na Dan pobjede poručili da su svjesni značaja antifašističke borbe i zahvalni svima koji su u njoj dali živote. Danas imamo i ministre koji izbjegavaju da se izjasne o tome da li priznaju crnogorski narod ili njegov jezik. I naravno, svemu tome dodajte eklatantne primjere pokušaja urušavanja sekularne države, koje nerijetko i bez ustručavanja daje i sam premijer.\nPlod toga je radikalizacija, mržnja i šovinizam, danas gotovo na sedmičnom nivou od fudbalskih stadiona do društvenih mreža.\nBaš zato, važno je da na pravi način razumijemo poruku predsjednika Đukanovića o kojoj ste govorili. Jer, očuvanje građanske, sekularne, multietničke i antifašističke Crne Gore, kao društva tolerancije i jednakosti, nije nešto što treba da počiva na aktivizmu jedne ili nekoliko partija i sličnih subjekata. To se, prosto, tiče svih odgovornih činilaca društva.\nVN: Bili ste ministar kulture i medija. Kako vidite današnju medijsku scenu u Crnoj Gori?\nBOGDANOVIĆ: Šta se može reći o medijskoj sceni na kojoj politički centri prisluškuju novinare i prijete im nezakonito napravljenim snimcima privatnih razgovora, na kojoj se autorima prijeti ‘metkom’ zato što misle drugačije, gdje medijske kuće dobijaju poruke “i vi ste na spisku’? Svemu tome treba dodati i činjenicu da je scena mnogo više polarizovana danas nego prije godinu, da vlast priprema političke smjene u Javnom servisu i da sve to biva praćeno ćutnjom onih koji su do juče bili najglasniji i pri znatno benignijim pojavama.\nNe samo kao politički funkcioner, već i kao konzument medija, zabrinut sam zbog kretanja na medijskoj sceni, ali i zbog dosadašnjeg potpunog izostanka volje aktuelne vlasti da se ti, sve izraženiji izazovi, počnu prevazilaziti.\nVN: U posljednje vrijeme, dio građana kao da smatra kako Demokratska partija socijalista u ovom trenutku može biti i aktivnija?\nBOGDANOVIĆ: Građani treba da znaju da radimo dinamično i ozbiljno, kao da je u toku izborna kampanja. Svjesni smo trenutka i dobro znamo šta se od nas očekuje kako bismo odbranili građanske vrijednosti.\nMoguće je da građani, usljed našeg dosadašnjeg odsustva sa plenuma, imaju utisak da smo bili nezastupljeni, ali radimo ozbiljno i svaku odluku donosimo nakon podrobnije analize. Znamo kolika je odgovornost na nama, kao na najjačoj stranci koja je do danas predvodila mnoge procese od istorijskog značaja. Tako će biti i ovog puta uradićemo sve da dobijemo i ovu demokratsku borbu, zajedno sa tradicionalnim partnerima, a najprije sa građanima.\nDPS se više nego ikad oslanja na mlade i sposobne ljude\nVN: Kao generalni sekretar najjače opozicione partije jeste li zadovoljni dosadašnjim reformama u DPS-u, koje su uglavnom vidljive kroz podmlađivanje kadra? Šta je sljedeće?\nBOGDANOVIĆ: Mogu reći da su reforme unutar Demokratske partije socijalista živ i dinamičan proces, da nastojimo da budu sveobuhvatnije iz dana u dan i da, zasad, imamo dobre rezultate. Osim podmlađivanja, uspostavili smo i nove modele djelovanja, nova tijela, pri čemu nastojimo da što više komuniciramo i sa nestranačkim ličnostima, da osluškujemo njihove poruke.\nSlijedi kongres našeg Savjeta mladih, koji će po mnogo čemu biti jedinstven, jer baš odatle želimo poslati još jednu poruku da se DPS više nego ikad oslanja na mlade i sposobne ljude. Ne treba zaboraviti da nas u drugom dijelu godine očekuju novi lokalni izbori, za šta se ozbiljno pripremamo i organizaciono i kadrovski.\nIako smo ostali najjači politički subjekat, 30. avgust za nas je bio i signal da moramo pristupiti reformskim procesima. To se dešava i dešavaće se, a imam stav da kao vodeća opoziciona partija danas imamo možda i veću odgovornost nego aktuelna vlast. Jer, na nama najprije leži teret odbrane interesa građanske Crne Gore, a to u ovim okolnostima kada se vlast ne ustručava ni da donese odluke koje ugrožavaju našu evropsku budućnost, ni da stotinama hiljada ljudi poruči da su građani drugog reda jeste posebno izazovan zadatak. Da li smo mu dorasli? Siguran sam da jesmo.\nAli, sve to nije proces koji se tiče samo nas. U njemu vidimo sve činioce građanske opozicije, a sjutra, zašto da ne, i one koji su danas na suprotnoj strani, a koji u međuvremenu budu spremni da zauvijek raskrste sa podilaženjem nacionalistima i ekstremistima.\nOtvorena ambicija zatiranja crnogorskog identiteta\nVN: Svjedoci smo pokušaja da se preko kulture i prosvjete pokušava uticati na crnogorski identitet, odnosno njegovo preoblikovanje i pripremu za ulazak u “srpski svet”. Vjerujete li da su građani svjesni šta se dešava?\nBOGDANOVIĆ: Kultura i prosvjeta upravo i jesu ključne oblasti putem kojih se može uticati u cilju preobražaja o kojem govorite. A ova je Vlada, počev od imenovanja u tom, danas jedinstvenom resoru, neskriveno poručila kako jedan od njenih ciljeva jeste upravo to preoblikovanje.\nRiječ je o otvorenoj ambiciji zatiranja crnogorskog identiteta, i to od strane ‘odabranih’ kadrova počev od ministarke, sve do ‘eksperata’ koji dolaze iz Srpske radikalne stranke i srodnih opskurnih organizacija.\nGrađane, sa druge strane, ne treba potcjenjivati. Uvjeren sam da su oni jako dobro prozreli i šta se dešava i sa kojim ciljem. Da je tako, govore njihove reakcije, uključujući i najsnažniju, najenergičniju, koja se dogodila 21.maja na Lovćenu i Cetinju.


Propala investicija vredna 25 miliona evra - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Propala investicija vredna 25 miliona evra\nNemačka kompanija NRG Group odustala od izgradnje centrala na biomasu u Somboru\n2Piše: M. N. Stevanović 15. decembra 2018. 13.52\nDragan Knežević, jedan od predstavnika firme Bioenergana, koju je Vajs osnovao u Somboru kako bi realizovao projekat, pokušao je i da obezbedi podršku Srpske napredne stranke za taj projekat. On kaže da je saglasnost stigla i iz državnog vrha, ali da lokalne vlasti nisu bile u stanju da se uključe, pa se posle nekoliko godina natezanja, investitor povukao. Knežević sada tvrdi da je zbog tenzija sa lokalom, zabrinut za svoju i bezbednost porodice, posebno nakon isključenja iz članstva naprednjaka, koje je obavljeno, kako kaže, „po nalogu odozgo, i zbog toga što je problem izneo u medije“.\nNemačka kompanija NRG Group potpisala je sa tadašnjim somborskim gradonačelnikom Sašom Todorovićem protokol o saradnji. Dokument u koji je Danas imao uvid, zaveden je u pisarnici Gradske uprave 26. juna 2015. pod brojem II-3/11, a podrazumevao je načelnu saglasnost za projekat koji je nemačka firma bila spremna da izgradi. Na osnovu toga je ubrzo osnovana firma u Srbiji koja je trebalo da upravlja izgradnjom, a sklopljeni su i dogovori sa firmama koje se na okolnom zemljištu bave proizvodnjom i spremne su da nusproizvode sa svojih njiva isporuče Bioenergani. Već naredne godine srpski ogranak NRG Grupe predao je gradskim vlastima pismo o namerama i obiman elaborat u kome je predstavljen projekat.\nOsnova investicije prema toj studiji je činjenica da se na njivama uništava, često spaljuje organski otpad poput slame, kukuruzovine, energetske trave ili nusproizvodi iz voćnjaka i povrtnjaka, iako se to može iskoristiti kao obnovljiva sirovina za proizvodnju energije. Za rad planiranog postrojenja bioenergana bi koristila ostatke ratarske proizvodnje a proizvođači koji su bili spremni na udruživanje, imali su proizvodnju u okolini Grada na oko 5.000 hektara. Bioenergana je od lokalnih vlasti tražila spisak lokacija pogodnih za izgradnju centrala i dogovor oko udela u isporuci toplotne energije gradskoj toplani. U elaboratu se analiziraju količine otpada koje bi bile na raspolaganju i zaključuje da bi toplotna energija iz biomase za gradsku toplanu i građane bila značajno jeftinija nego na gas. Oko feed-in tarifa za električnu energiju dogovori bi se obavili sa EPS-om. I na tome se sve završilo. Lokalna vlast se u međuvremenu promenila a nova tvrdi da nema nikakvih saznanja o potpisanom protokolu niti projektu. Posle gotovo godinu dana čekanja na odgovor lokalnih vlasti, NRG Grupa je odlučila da se povuče.\n– Grad Sombor je 2011. godine, poštujući sve ekološke standarde, izgradio potpuno novu toplanu koja za svoj rad koristi prirodni gas. Toplana je izgrađena sredstvima obezbeđenim iz kredita koji se još uvek otplaćuje. Generalni stav lokalne samouprave je da se ne ulazi u nova zaduženja dok se ne isplate aktuelna dugovanja. S obzirom na to da konkretnu ponudu nemačke firme GGC nemamo, nadležna odeljenja Gradske uprave nisu ni mogla da se izjasne o ulasku u projekat izgradnje toplane i električne centrale na biomasu po modelu javno-privatnog partnerstva – kaže za Danas aktuelna gradonačelnica Sombora Dušanka Golubović.\nOna dodaje da prema saznanjima lokalne samouprave, Ministarstvo privrede nije učestvovalo u realizaciji takvog projekta „jer niti ponude, niti projekta, pa samim tim ni njegove realizacije nije ni bilo“.\n– Grad izlazi u susret svim potencijalnim investitorima koji imaju ozbiljne namere da ulažu svoj kapital na teritoriji Sombora. Pored toga, prikaz svih slobodnih lokacija, njihove vlasničke strukture i opremljenosti su dostupne na zvaničnoj internet stranici Grada i transparentne su za sve zainteresovane investitore – tvrdi gradonačelnica.\nIsključenje zbog medija\nDragan Knežević tvrdi da je zbog zastoja u razgovorima pokušao da preko SNS dobije podršku i pisao je kabinetu predsednika Aleksandra Vučića odakle mu je zatražena kompletna dokumentacija o slučaju. Prema njegovim informacijama, papiri su prosleđeni nadležnom ministarstvu i on je uspeo da na osnovu toga povrati interesovanje Nemaca. Međutim, pomaka opet nije bilo. Kontaktirao je i partijskog poverenika, i medije, nakon čega je isključen iz članstva.\ninvesticija, NRG GroupBeograd\n15. decembra 2018. u 15.10\nBrate, kad se petljas sa SNS, tako se završava. Ko se meša međ mekinje….\nНезависно од политике, ту нешто не штима.\nДа ли је могуће имати “ значајно јефтинију енергију“ а да се плаћа подстицајна откупна цена исте( feed-in tarifa za električnu energiju ).\nИначе биомаса се природно претвара у хумус.


Biće novca za alimentacioni fond, borce, prijestonicu...\nSpajić se nije protivio brojnim amandmanima\nMinistar Milojko Spajić je pozvao sve poslanike da počnu sa dostavljanjem predloga za kapitalni budžet za narednu godinu jer se već, shodno zakonskim procedurama, on priprema\n34373 pregleda\t174 reakcija\t32 komentar(a)\nObećao novac za popis stanovništva: Spajić, Foto: SAVO PRELEVIC\nMinistarstvo finansija i socijalnog staranja prihvatilo je da se u predlogu budžeta obezbijedi 30.000 eura za osnivanje alimentacionog fonda, 190 hiljada za turističke vaučere za zaposlene u ustanovama dječje i socijalne zaštite, da se izbriše garancije države da Opština Budva uzme kredit od 29 miliona i vrati novac koji joj je Vlada dala da plati dug za projekat prečišćavanja otpadnih voda, kao i da se svim organizacijama boraca ravnomjerno iz državne kase opredijeli novac za njihov rad.\nOdbor za ekonomiju, finansije i budžet juče je razmotrio amandmane na predlog budžeta o kome će se glasati sljedeće sedmice.\nZa ponedeljak je zakazana nova sjednice odbora, jer je potrebno da se tehnički urede amandmani koje je resor kojim rukovodi Milojko Spajić prihvatio.\nAmandmanom je korigovano da novi rok za stupanje na snagu predloga budžeta bude 1. jul.\nMinistarstvo je prihvatilo da se ispoštuje Zakon o prijestonici po kome ona dobija jedan odsto tekućeg budžeta i da se svi planirani projekti iz Programa za razvoj prestonice uvrste u predlog budžeta.\nNaknadno će biti definisano koja je to suma novca. Amandmane u vezi sa prestonicom je predložilo nekoliko poslaničkih klubova vlasti i opozicije.\nPrihvaćen je amandman Moma Koprivice (Demokrate) da poslanici i članovi Vlade nemaju pravo na rješavanje stambenih pitanja na teret budžeta, kao i da Vlada obrazuje radno tijelio za ispitivanje pravne osnovanosti odluka i rješenja Komisije za stambena pitanja Vlade.\nSpajić se nije protivio brojnim amandmanima koji se odnose na predlog kapitalnog budžet, ali je objasnio da se to u ovoj godini ne može realizvati, jer je većina projekata naslijeđena i nijesu imali mogućnost da ga mijenjaju.\nOn je podsjetio na ranije iznijete podatke o tome kako se novac iz kapitalnog budžeta ne raspoređuje ravnomjerno i apostrofirao je opštinu Ulcinj kao onu koja dobija najmanje novca.\nMinistar je pozvao sve poslanike da počnu sa dostavljanjem predloga za kapitalni budžet za narednu godinu jer se već, shodno zakonskim procedurama, on priprema.\nAmandmane koji se odnose na kapitalne projekte imali su, između ostalih, predstavnici albanske manjine i oni se odnose na izgradnju puteva u opštinama Tuzi i Ulcinj.\nSpajić se saglasio sa predlogom poslanika DF-a Slavena Radunovića da se obezbijedi dodatni novac u predlogu budžetu za ovogodišnji popis stanovništa i obećao je da će novac biti obezbijeđen, ali je objasnio da nema potrebe da se po tom pitanju usvaja amandman Radunovića koji je tražio još milion eura za tu namjenu za Monstat.\n“Ima novca za to na drugim budžetskim pozicijama” rekao je Spajić, dok je Radunović odlučio da do glasanja na plenumu ne povlači amanadman.\nBoris Mugoša (SD) predložio je amandmane za osnivanje alimentacionog fonda i za turističke vaučere za 950 zaposlenih u ustanovama socijalne i dječje zaštite uz obrazloženje da to ne zahtijeva dodatni novac u predlogu budžeta, već da se sa postojećih stavki diskrecione potrošnje novac preusmjeri za te namjene.\nDragan Krapović (Demokrate) predložio je amandman za brisanje garancija za Opštinu Budva.\nPodsjetio je da se u vezi sa izgradnjom kolektora za prečišćavanje otpadnih voda vodi sudski spor pred Privrednim sudom i međunarodna arbitraža i da treba sačekati ishode tih postupaka. Dodao je i da odluku o zaduženju mora izglasati lokalni parlament u kome za to sada nema većine.\nOdbor podržao da se obezbijedi 25 miliona za naknade majkama\nOdbor je, mimo odobrenja Spajića, izglasao amandman koji je inicirao DF da se obezbijedi 25 miliona eura u predlogu budžeta za naknade majkama sa troje i više djece.\nOstaje da se vidi da li će amandan biti izglasan na plenumu.\nSpajić je kazao da je to naslijeđeni problem i pozvao je sve poslanike da zajedno nađu način da se to pitanje riješi u budžetu za narednu godinu.\nRadunović mu je rekao da se kasno sjetio da poziva, jer su mu šefovi svih poslaničkih klubova prije 15 dana uputili poziv u vezi sa tim amandamanom, a da on nije došao da razgovara sa njima.\nMinistarstvo finansija i socijalnog staranjaMilojko SpajićOpština BudvaVlada Crne GoreZakon o PrijestoniciMomo KoprivicaBoris MugošaSlaven RadunovićamandmaniOdbor za ekonomiju, finansije i budžet