Princ Hari dao JOŠ JEDAN INTERVJU o kraljevskoj porodici o kom će se pričati dugo – Zenski Magazin\nPrinc Hari dao JOŠ JEDAN INTERVJU o kraljevskoj porodici o kom će se pričati dugo\nNajtužniji dan u životu blogerke Zorane Jovanović!\nVojvoda od Saseksa gostovao je u podkastu glumca Deksa Šeparda i jedno je sigurno — nije držao jezik za zubima\nPrinc Hari, vojvoda od Saseksa i sin princa Čarlsa i pokojne princeze Dajane, iznenadio je svojom odlukom da se sa suprugom Megan Markl povuče s funkcija viših članova kraljevske porodice u januaru 2020.\nMnogi su za to krivili upravo bivšu američku glumicu, pa je ovaj skandal nazvan Megzit od strane britanskih medija, ali Hari je sada otkrio da je želeo da ode od Vindzorovih godinama pre nego što je sreo Megan.\nOn je u razgovoru s glumcem Deksom Šepardom, koji je autor podkasta „Stručnjak iz fotelje“, istakao:\n— To je posao, zar ne? Smeškaj se i izdrži, nastavi s tim. Tokom svojih dvadesetih pomislio sam kako taj posao ne želim. Ne želim da budem tu, ne želim to da radim, pogledajte šta je to uradilo mojoj mami. Kako ću se ikad skrasiti, imati suprugu i porodicu kad znam da će se opet desiti?\nOn je dodao da je video kako sve funkcioniše iza kulisa, da je „video model“ i da je rešio da „ne želi da bude deo toga“.\nVojvoda od Saseksa je rekao da je posećivao psihoterapeuta jer je godinama držao glavu u pesku i ponavljao sebi da ne sme da se želi jer je privilegovan. Kad je počeo da posećuje stručnjaka, „mehur je eksplodirao“, dodao je Hari.\nZakleo se da će imati S*KS sa svojom ćerkom, ako se ispostavi da je OVO LAŽ\nPevačica potpuno IZNENADILA novom izjavom, DA LI JE MOGUĆE?


Reno Megan - iskustva, prednosti, mane - saveti za vozače\nPočetna / Blog / Reno Megan - iskustva, prednosti, mane - saveti za vozače\nReno Megan (Renault Megane) je mali, porodični automobil koji proizvodi francuska fabrika automobila Reno. Proizvodi se od 1995. godine, a aktuelna je četvrta generacije ovog modela, koja se na tržištu prvi put pojavila 2016. godine. Renault Megane može se nabaviti u nekoliko verzija, najpopularnija je Reno Megan hečbek, sa troje ili petoro vrata, a takođe postoje i limuzina, karavan, kupe i kabriolet verzije karoserije.\nPrva generacija Megana je uglavnom bila zasnovana na svom prethodniku, Renault 19, i koristila je modifikovane verzije pogona i šasije tog automobila. U novembru 1996. godine uveden je Megane Scenic kompaktni miniven, koji je koristio iste mehaničke komponente kao i Megane hečbek. U 2002. godini, Megane je ušao u svoju drugu generaciju sa značajnim redizajnom, i proglašen je evropskim automobilom godine za 2003. godinu, a istovremeno je postao prvi automobil u svojoj klasi koji je dobio pet zvezdica kada je u pitanju EuroNCAP rejting.\nReno Megan je ušao u svoju treću generaciju 2008. godine, koristeći još jednom potpuno drugačiji dizajn. Verzija limuzine Megan postala je poznata kao Renault Fluence za ovu generaciju, a uvedena je 2009. godine. Četvrta generacija Megana lansirana je 2015. godine, a prodaja je počela 2016. godine.\nKarakteristike Renault Megane automobila\nRenault Megane 1. generacije je automobil koji se proizvodio od 1995. do 2003. godine. Verzije karoserije koje su bile u opticaju su: hečbek sa 5 vrata, karavan sa 5 vrata, kabriolet sa 2 vrata, kupe saa 3 vrata i limuzina sa 4 vrata.\nMotori koji su ugrađivani su, benzinski od 1.4 (70, 75 i 95 KS), 1.6 (75, 90 i 110 KS), 1.8 (115 KS), 2.0 (115, 140 i 150 KS) i dizel motor od 1.9 (65, 80, 90, 95, 100 i 102 KS). Ovi automobili imali su manuelni menjač sa pet brzina kao i automatski sa četiri brzine.\nDimenzije automobila Renault Megane 1. generacije:\nMeđuosovinsko rastojanje - 2,58 metara (hečbek, limuzina, karavan); 2,47 metara (kupe, kabriolet)\nDužina - 4,13 / 4 16 m (hečbek); 4,44 / 4,4 m (limuzina); 4,44 m (karavan); 3,93 / 3,97 m (kupe)\nŠirina - 1,7 m\nVisina 1,37 / 1,42 m\nRenault Megane 2. generacije je verzija koja se proizvodila od 2002. do 2009. godine. Ovaj automobil je prvi u svojoj klasi uveo karticu pomoću koje se startuje automobil. Kao i kod prethodnog Megana, opseg modela je širok, hečbek sa troje i petoro vrata, limuzina sa četvoro vrata, kabriolet i karavan. U ponudi motora bili su, benzinci 1.4 (80 i 98 KS), 1.6 (116 KS), 2.0 (136, 165 i 225 KS) i dizel motori od 1.5 (80, 86, 100 i 106 KS), 1.9 (120 i 130 KS) i 2.0 (150 i 175 KS)\nDimenzije automobila Renault Megane 2. generacije:\nMeđuosovinsko rastojanje - 2,63 (hečbek); 2,69 m (limuzina / karavan); 2,52 m (kabriolet)\nDužina - 4,21 m (hečbek); 4,5 m (limuzina / karavan); 4,36 m (kabriolet)\nŠirina - 1,78 metara\nVisina - 1,46 m (hečbek / limuzina); 1,51 m (karavan); 1,52 m (kabriolet)\nRenault Megane 3. generacije je predstavljen 2008. godine. Pojavljuje sa u hečbek verziji sa pet vrata, kao karavan i kao kupe. Kupe ima sportski dizajn, dok je hečbek više konzervativan. Motore koje koristi su, benzinski od 1.2 (115 KS), 1.4 (130 KS), 1.6 (100 i 110 KS), 2.0 (143, 180, 250 i 265 KS) i dizel motori od 1.5 (85, 90, 105 i 110 KS), 1.6 (130 KS), 1.9 (130 KS) i 2.0 (150 i 160 KS).\nDimenzije automobila Renault Megane 3. generacije:\nMeđuosovinsko rastojanje - 2,64 m (hečbek / kupe); 2,7 m (karavan)\nDužina - 4,3 m (hečbek / kupe); 4,56 m (karavan)\nŠirina - 1,81 m (hečbek); 1,8 m (kupe/karavan)\nVisina - 1,47 m (hečbek); 1,42 m (kupe); 1,51 m (karavan)\nReanult Megane 4. generacije je predstavljen na sajmu automobila u Frankfurtu 2015. godine. Meganova četvrta generacija je duža i niža od svojih prethodnika. Automobili poseduju tzv. disk kočnice. Vozač može birati između pet režima vožnje koji menjaju podešavanje automobila.\nVećina Meganovih modela ima hed-ap vizualizaciju i ekran od sedam inča. Sve moguće opcije kod ovih automobila su adapter za kontrolisanje brzine, automatsko kočenje, upozorenje o napuštanju trake, upozorenje na ograničenje brzine, automatski farovi, zadnja kamera, parking senzori i sistem za parkiranje bez upotrebe ruku.\nPrvobitni model ove generacije je Reno Megan hečbek sa petoro vrata. Motori koji dolaze u ovoj verziji su benzinci od 0.9, 1.2, 1.6 i 1.8, kao i dizel motori 1.5 i 1.6. U ponudi su šestostepeni manuelni menjač, kao i sedmostepeni automatik.\nMeđuosovinsko rastojanje - 2,67 metara (hečbek); 2,71 m (limuzina)\nDužina - 4,36 m (hečbek); 4,63 m (limuzina)\nŠirina - 1,81 metar (hečbek / limuzina)\nVisina - 1,45 m (hečbek); 1,44 m (limuzina)\nMotor u Reno Megan automobilima\nKada je reč o motorima ovog četvorotočkaša na srpskom tržištu najčešće se mogu pronaći benzinci 1.4, 1.6, 2.0 i 2.0 16V kao i Reno Megan dizel 1.9 sa ili bez turbo punjača. Iskustva vozača pokazala su da bi bilo najpametnije izbegavati 1.4 motore pošto su slabi i nedovoljno pouzdani. Generalno svi Reno motori su dobri, sa malom potrošnjom, iako primerci Renault Megane 1.5 dci i 1.6 benzinac mogu da budu malo preglasni na većim obrtajima.\nNoviji dizel motori su mnogo bolji od onih početnih, ali ipak, mnogi smatraju da su benzinci i dalje najpouzdaniji. Za vozače koji češće drže papučicu gasa najpogodniji je Renault Megane 2.0, a kao najekonomičniji pokazao se 1.6 koji troši između šest i sedam litara goriva na svakih 100 pređenih kilometara. Ukoliko vam je potreban automobil za putovanje, preporuka je da se najpre opredelite za Renault Megan 1.9 dci verziju motora, koju karakteriše odlična potrošnja i pouzdanost.\nRenault Megane dizel verzije motora koje se najčešće koriste\n1.5 dci (1,461 cm3) - 84 KS; 63 kW - prosečna potrošnja: 6 litara\n1.5 dci (1,461 cm3) - 89 KS; 66 kW - prosečna potrošnja: 6,5 litara\n1.5 dci (1,461 cm3) - 104 KS; 77 kW - prosečna potrošnja: 7 litara\n1.6 dci (1,598 cm3) - 128 KS; 96 kW - prosečna potrošnja: 8 litara\n1.9 dci (1,870 cm3) - 128 KS; 96 kW - prosečna potrošnja: 8,5 litara\n2.0 dci (1,995 cm3) - 148 KS; 110 kW - prosečna potrošnja: 9 litara\n2.0 dci (1,995 cm3) - 158 KS; 118 kW - prosečna potrošnja: 9,5 litara\nReno Megan benzin verzije motora koje se najviše koriste\n1.2 (1,198 cm3) - 113 KS; 85 kW - prosečna potrošnja: 6 litara\n1.2 (1,198 cm3) - 128 KS; 96 kW - prosečna potrošnja: 6,5 litara\n1.4 (1,397 cm3) - 128 KS; 96 kW - prosečna potrošnja: 7 litara\n1.6 (1,598 cm3) - 99 KS; 74 kW - prosečna potrošnja: 8 litara\n1.6 (1,598 cm3) - 108 KS; 81 kW - prosečna potrošnja: 8,5 litara\n1.6 (1598 cm3) - 112 KS; 84 kW - prosečna potrošnja: 8,5 litara\n2.0 (1,997 cm3) - 141 KS; 105 kW - prosečna potrošnja: 9,5 litara\n2.0 (1,998 cm3) - 178 KS; 132 kW - prosečna potrošnja: 10 litara\n2.0 (1,998 cm3) - 247 KS; 184 kW - prosečna potrošnja: 10,5 litara\nDizajn i udobnost Renault Megane vozila\nRenault Megane je veoma pogodan automobil kojeg preporučuju mnogi vozači koji poseduju ovo vozilo, pre svega jer je Reno Megan takav automobil da trpi gotovo sve neravnine na putu bez da ih osetite. Tradicionalna francuska mekana suspenzija znači da vozači mogu da očekuju da će imati nešto naginjanja u krivinama, ali ne previše, dok je prijanjanje na put odlično.\nVisoko postavljena pozicija za vozača nudi mnoštvo podešavanja, a kabina obiluje kvalitetnim materijalima i dobrim, praktičnim dizajnom. Unutrašnji dizajn Reno Megana je veoma zanimljiv, ali bez preteranog eksperimentisanja. Instrument tabla je dobro zasenčena, izrađena od plastike solidnog kvaliteta, sa analognim brzinomerom i obrtomerom. Ima sasvim dovoljno prostora u vratima i između sedišta, tako da se sitnice mogu lako odložiti. Usmerivači vazduha su dobro raspoređeni, a takođe su i dovoljno veliki.\nErgonomija vozačkog prostora je savršeno uređena, sedišta su vrhunskog kvaliteta, a poziciju za volanom je lako pronaći zahvaljujući upravljaču koji se podešava kako po visini, tako i po dubini. Ono što je posebno karakteristično, posebno kada je u pitanju Renault Megane 2, jeste da postoji mogućnost uzdužnog pomeranja volana, kao ni u jednom drugom automobilu do tada. Ako želite, upravljač toliko možete približiti sebi, da je moguće ostvariti reli položaj (ruke izrazito savijene u laktovima).\nIako su genralno zamišljeni kao mali automobili, Reno Megan vozila napred imaju sasvim dovoljno mesta i za one više, dok pozadi po ponudi prostora možemo reći da ovaj automobil zaostaje koji centimetar za konkurencijom, kada je reč o hečbek verziji.\nReno Megan iskustva, saveti i zamerke vozača\nPrilikom kupovine ovog modela kupci bi trebalo da obrate pažnju na stanje farbe, s obzriom da na velikom broju modela ima tendenciju da se lako skida. Takođe, neki vozači ovog automobila imaju zamerku i na enterijer, koji u nekim verzijama Reno Megana može biti u lošem stanju i podložan propadanju. Takođe, sedišta znaju da budu nekvalitetna, a dešava se da klima uređaj prilikom rada ubacuje vazduh sa neprijatnim mirisom. Pored toga, jedna od većih zamerki koja može da mu se nađe i na koju vozači često imaju primedbu jeste mala zapremina prtljažnog prostora.\nOno što zapravo može biti najveći problem kod Reno Megana jeste pad vrednosti novog automobila. Novi Megan gubi vrednost veoma brzo, zato bi trebalo da obratite pažnju kada kupujete skoro novog, da li može da se nađe i za manju cenu. Dosadašnja iskustva su pokazala, da posle treće godine cena pada dosta sporije.\nSaveti iskusnih vozača su da ako uzimate model koji je mlađi od tri godine i koji je još uvek u garanciji, ili je prešao manje od 100 000 kilometara, održavanje neće biti skupo, samo u slučaju ako ne dođe do nekih krupnijih problema, koji su ipak retki u ovom periodu. Sa druge strane servisiranje Reno Megan automobila može biti nešto skuplje, pa je zbog toga preporuka da se uvek nabavljaju novi, originalni Renault Megan delovi, koje možete pronaći u okviru širokog asortimana MD prodavnice auto delova.\nReno Megan kvarovi koji su najčešći kod ovog automobila\nKada su u pitanju kvarovi Renault Megane se potrudio da ispravi sve greške koje su se javljale kod modela pre Megana. Ipak, električni problemi su najčešći kod većine Reno automobila i nisu uvek lako rešivi, tako da mogu da vam oduzmu i vreme i novac. Takođe, važno je da obratite pažnju i na električne podizače, pokazivače pravca, kao i brisače. Greške su prijavljivane i kod modela sa paljenjem bez ključa, kao i modela kod kojih se vrata otvaraju bez ključa.\nKočnice koje škripe su veoma čest problem, ali se on lako rešava zamenom originalnih i kompletnim remontom kočionog sistema. Problemi koji vam mogu uzeti najviše vremena i novca su sa paljenjem, odnosno samim startovanjem automobila, te bi bilo korisno da obratite pažnju na ove, rekli bismo, sitnice ako uporedimo sa brojnim drugim brendovima i modelima.\nReno Megan cena automobila i zaključak\nNa osnovu svega navedenog jasno se nameće misao da je Renault Megane jedan vrlo dobar i kvalitetan automobil, koji ima svoje prednosti i mane kao i svaki drugi model, a koji nudi veliki broj mogućnosti svakom vozaču, bez neočekivanih i neprijatnih iznenađenja. Kod nas su francuski automobili generalno veoma popularni, a isti je slučaj i sa Reno Megan verzijom.\nUkoliko planirate da kupite neki od Renault Megan modela, na sajtovima za prodaju polovnih automobila možete očekivati cene koje se kreću od 2000, pa sve do 7000 evra u zavisnosti naravno od godine proizvodnje, ali i stanja i opremljenosti određenog vozila.\nKada je u pitanju veliki servis Renault Megane vozila zahtevaju malo češće održavanje, pre svega ukoliko se radi o nešto starijim automobilima prve ili druge generacije, pa je zato i potpuno očekivano da performanse motora i samog automobila ne budu na vrhuncu. Ukoliko su vam potrebni Renault Megane delovi za vaš automobil, MD Auto prodavnica auto delova ima u svojoj ponudi najbolje i najkvalitetnije rezervne delove za sve tipove Reno Megan automobila.


PROSTAK! ĐILASOV SINDIKALAC MALTRETIRA I PSUJE ŽENE ČAK I NA 8. MART! - Informer\nŽeljko Veselinović, predsednik sindikata Sloga i koalicioni partner Dragana Đilasa, večeras je na Tviteru najodvratnije izvređao jednu damu\nDa bude vulgaran do krajnjih granica Veselinovića nije sprečilo ni to što je danas međunarodni Dan žena, pa je koristeći najužasnije psovke još jednom pokazao ko je i šta je.\nToliko je bio ogavan da se i Đilas postidi.\nUostalom pročitajte i uverite se:\nDragan Đilas Željko Veselinović tviter Žene prostak\nŠta je tu čudno,pa čovek je gej, voli muškarce, zato se tako ophodi prema ženama.


Nestao 13-godišnji Rijad Muminović – Haber.ba\nNestao 13-godišnji Rijad Muminović\nTrianestogodišnji Rijad Muminović nestao je danas u poslijepodnevnim satima na području Općine Busovača, a porodica i prijatelji moli za pomoć sve one koji imaju bilo kakvu informaciju o dječaku.\nRijadova majka Edina u večernjim satima objavila je informaciju da traga za svojim 13-godišnjim sinom koji je nestao u poslijepodnevnim satima, a posljednji put je viđen na relaciji Kačuni – Kiseljak, prenosi “Klix“.\nU potragu je uključen veliki broj građana Općine Busovača te uposlenika škole koju Rijad pohađa, a postoje određene sumnje da je krenuo prema Sarajevu.\nPrema posljednjim informacijama sa sobom je imao i ruksak na leđima, a porodica moli sve građane BiH koji imaju neke informacije o dječaku da se jave Rijadovoj majci na broj +387 61 544 711.\nTeme:Busovača, izdvojeno, MUP SBK, nestanak, Rijad Muminović


English Practice in Economics and Business - dr T.Đurović, dr N. Silaški: knjiga | KorisnaKnjiga.com\ndr T.Đurović, dr N. Silaški\nSastavljajući ovaj priručnik autori su se dosledno pridržavali određenih principa za koje su se opredelili prilikom koncipiranja celokupne udžbeničke literature. Reč je pre svega o naglašenom funkcionalnom pristupu u izboru i prezentovanju jezičke građe. Naime, nastojalo se da glavne gramatičke konstrukcije koje se uvežbavaju budu istovremeno i dovoljno reprezentativne za ekonomski diskurs, kako bi se studentima omogućilo da lakše usvoje njegove karakteristične retoričke forme i specifičnu terminologiju.\nPoseban kvalitet ovog priručnika jeste to što su za sva gramatička vežbanja na kraju knjige data i rešenja, te se on može koristiti ne samo u organizovanoj nastavi nego i u individualnom radu.\nEnglish Practice in Economics and Business koncipiran je tako da odražava nastavni plan i program uobičajen za nastavu poslovnog i ekonomskog engleskog jezika. Istovremeno kao takvog mogu ga koristiti i polaznici različitih kurseva, kao i svi oni čija profesija zahteva proveravanje i usavršavanje znanja i upotrebe gramatičkih struktura engleskog jezika.\ndr Olgica Bošković\nCena: 10.270 din


Izetbegović za RTRS: ANP mora biti poslat u Brisel | Starmo\nNaslovnica Politika Izetbegović za RTRS: ANP mora biti poslat u Brisel\nIzetbegović za RTRS: ANP mora biti poslat u Brisel\nSarajevo — Predsjednik Stranke demokratske akcije (SDA) Bakir Izetbegović rekao je u političkom magazinu Pečat RTRS-a da Bosna i Hercegovina neće ući u NATO ukoliko to ne žele Srbi i Republika Srpska.\n“U ovoj zemlji niko nikom više ništa neće nametati. Kada su u pitanju Srbi i Republika Srpska, ako neće u NATO – neće se ići u NATO”, rekao je Izetbegović.\n“Ranije usvojeni zakoni i odluke moraju biti ispoštovani i to sam sa /liderom HDZ-a Draganom/ Čovićem i /liderom SNSD-a Miloradom/ Dodikom potpisao 5. augusta. Što se nas tiče, to može biti minimalni aspekt, redukovani ANP u kojem akcenat može biti potpuno stavljen na civilni dio, a možemo koordinisati tempo sa Srbijom i, na kraju krajeva, prihvatiti ono što je krucijalno važno za Srbe – da nema članstva u NATO bez novog konsenzusa i dogovora, ali se zakoni ove zemlje moraju poštovati”, istakao je Izetbegović, prenosi Fena.\n“Moramo prihvatiti ANP koji znači poštovanje ranijih zakona, a pitanje je do koje mjere će biti redukovan. Takođe, moramo prihvatiti da nema članstva u NATO bez novog dogovora. To je sasvim dovoljno da izađemo iz ove situacije pa ćemo se dogovarati dalje. Јa ne znam šta će biti za 10 godina…”, istakao je on.\n“Kad prihvate da ova zemlja ima Ustav i vladavinu zakona, idemo sa SNSD-om i čekamo ih”, rekao je on.\n“Građani Republike Srpske imaju svoje predstavnike u Parlamentarnoj skupštini BiH, čija je to nadležnost, jer to nije nadležnost entiteta”, naveo je on.\n“Ne volim da se dio BiH zove po jednom narodu, pa recimo i da je to po mom narodu”, rekao je Izetbegović u Pečatu.


Tatarstan - Sputnjik Srbija\nUdarna vest: Američka vojska se povlači iz Avganistana\nMoja Rusija: Kazanj – treća prestonica Rusije /video/\nKazanj je grad dva naroda, dve kulture, dve religije, dva jezika i dve reke. To je grad hiljadugodišnje istorije, za koji je carica Katarina Velika rekla da „po svojoj veličini i lepoti zaostaje samo za Sankt Peterburgom“.\nSaradnja Novog Pazara i Kazanja\n„Novi Pazar vidi šansu u jačanju saradnje sa Tatarstanom i na korak je uspostavljanja partnerskih odnosa sa prestonicom te republike – Kazanjom“, rekao je za Sputnjik Nihat Biševac, gradonačelnik Novog Pazara.\nRobna razmena Srbije i Tatarstana premašila sumu od 100 miliona dolara /video/\nPrema prošlogodišnjim rezultatima robna razmena Srbije i Tatarstana porasla je dva puta i premašila je sumu od 100 miliona dolara, rekao je predsednik ruske Republike Tatarstan Rastim Minihanov na susretu sa prvim potpredsednikom Vlade i ministrom spoljnih poslova Srbije Ivicom Dačićem.\nFSB sprečila teroristički napad u Tatarstanu (video)\nPripadnici Federalne službe bezbednosti (FSB) i Ministarstva unutrašnjih poslova Rusije sprečili su teroristički napad u Tatarstanu, koji su planirale pristalice terorističke organizacije DAEŠ.\nU Tatarstanu uhapšen vođa terorističke organizacije Hizb el tahrir\nU Tatarstanu su uhapšeni vođa ruskog ogranka i lider regionalne strukture terorističke organizacije Hizb el tahrir, saopštio je u četvrtak Centar za veze s javnošću Federalne službe bezbednosti Rusije.\nKako se živi u pametnom ruskom gradu\nIdealni putevi, nepostojanje saobraćajne gužve, ogroman IT kompleks i komunikacija sa gradonačelnikom grada preko Telegrama. Sve ovo je stvarnost jednog ruskog grada koji se pojavio pre samo nekoliko godina. Inopolis se nalazi u Tatarstanu.\nRusija će ukrotiti antraks\nRuski naučnici su napravili preparat koji omogućava da se spreči epidemija antraksa – njime se utvrđuje prisustvo životinjskih antitela u krvi, koja su izazivači bolesti.\nTatarke, žene retke lepote\nFinale 19. takmičenja „Mis Tatarstana 2017“ održano je u Kazanju.\nNeobična svadba ruskog kamiondžije (video)\nVideo-snimak neobične svadbe u Tatarstanu, kada je mladoženja po nevestu došao sa kolonom kamiona ukrašenih trakama, cvećem i belim balonima, objavio je na društvenoj mreži „Vkontakte“ Ajder Nizamov, koji je snimao slavlje.\nRaste broj žrtava u ruševinama tržnog centra u Kazanju\nTela 15 osoba su izvučena iz ruševina tržnog centra „Admiral“ u Tatarstanu, glavnom gradu ruske republike Kazanju Tatarstan.\nJedan poginuo, dvoje nestalih u velikom požaru u Kazanju (video)\nJedna osoba je poginula, dve se vode kao nestale a najmanje 13 je hospitalizovano u velikom požaru u trgovinskom centru „Admiral“ u Kazanju.\n21:20 Novak: Nisam uvek saglasan sa tatom


AEM OBJAVIO JAVNI POZIV ZA UGOVARANJE NOVINARSKIH RADOVA U ELEKTRONIČKIM PUBLIKACIJAMA - PANOPTICUM\nAEM OBJAVIO JAVNI POZIV ZA UGOVARANJE NOVINARSKIH RADOVA U ELEKTRONIČKIM PUBLIKACIJAMA\nVijeće za elektroničke medije (AEM) je na svojoj 18-20. sjednici, održanoj 30. travnja 2020. donijelo odluku o raspisivanju Javnog poziva za ugovaranje novinarskih radova u elektroničkim publikacijama.\nRok za podnošenje prijava je 22. svibnja 2020. Svi uvjeti za podnošenje prijava nalaze se u priloženim dokumentima, Javnom pozivu, Programu ugovaranja novinarskih radova, Uputama za prijavitelje na internetskim stranicama www.aem.hr.


Шта о српској историји откривају османски архиви? - Нови Стандард\nŠta o srpskoj istoriji otkrivaju osmanski arhivi?\n28.01.2018. 19:04 17.07.2020.\n“Naš narod o osmanskom periodu ima brojne predrasude, a slika je jednostavno svetlija nego što smo pretpostavljali”\nNešto više svetlosti na život Srba u Osmanlijskom carstvu sigurno će baciti uvid u preko 20 hiljada dokumenata koliko je Arhiv Srbije preuzeo u poslednje dve godine iz turskih arhiva, a deo njih iščitala i obradila orijentalista i arhivista Enisa Alomerović–Hubanić.\nTaj ugovor je, napominje Enisa Alomerović–Hubanić, omogućio našim istraživačima pristup turskim arhivima i mogućnost istraživanja u prestonici Srbije. Sa tom misijom je, u istambulskom arhivu boravila protekle dve godine dva puta.\n“Prvi put smo preneli oko 15 hiljada, a u decembru prošle godine u Beograd smo doneli još 7 hiljada dokumenata u digitalnom obliku. Oni se sada nalazi u Arhivu Srbije i u toku je njihovo sređivanje i obrada kako bi postali dostupna istraživačima”, kaže Alomerović–Hubanić, jedan od retkih poznavalaca osmanskog jezika kod nas, na kome su napisana ta dokumenta.\nEnisa Alomerović–Hubanić objašnjava da je arhivska građa u Osmanskom arhivu razdvojena na pojedinačna dokumenta i na deftere koji predstavljaju bogat i raznovrstan izvor za našu istoriografiju. Vilajetski popisi, spiskovi poreza i zakupa, platni spiskovi, blagajničke knjige, timarski spiskovi, objašnjava ona, pomažu da se dobije slika o životu građana, trgovaca, zanatlija i seljaka, ekonomiji, trgovini,saobraćaju…\n“U dokumentima postoje uverljivi dokazi da je turska mornarica prolazila Dunavom i da se delila na ratnu i trgovačku flotu. Istraživanje o namirnicama, vojnoj opremi, drvima za ogrev koje prevozila mornarica svedoče da je Beograd bio trgovinski centar. Brodovi su se razlikovali po broju jedara na pramcu. Imali su jedno ili dva jedra i u zavisnosti od toga su se nazivali laka ili teška galija. Imamo dokumenta o naplati poreza u beogradskom pristaništu ili račune o obnovi beogradskog nasipa.”\n“Defteri su statistički materjali. Odaju strukturu, broj, sadržaj stanovništva. Karakteristično za turske deftere je da se stanovništvo popisivalo sa stanovištva davanja dažbina. Popisna jedinica je bilo domaćinstvo, a ne pojedinac pojašnjava Alomerović–Hubanić.\nPopisivanja su, objašnjava, sprovođena prilikom svake promene sultana, zatim prilikom osvajanja novih teritorija; neka su stanovišta da se popis vršio svakih 30–40 godina, ali postoje defteri čije su godine nastanka ovu tezu opovrgnula, jer je razmak između njih iznosio 4–5 godina.\nAlomerović–Hubanić tako skreće pažnju na dokument iz 1560. godine koji je potpisao Sulejman Veličanstveni.\n“Bio je to ferman, odnosno naredba Sulejmana Veličanstvenog da svako ko mimo zakona ubira porez u Smederevskom sandžaku bude kažnjen. Naredba se odnosila i na Sandžak bega i govori o izuzetno uređenom sistemu u kojem se poštovao zakon i hijerarhija”, primećuje.\n“Svi se pitaju da li ćemo otkriti novu istoriju našeg srednjeg veka. Ovo što smo do sada videli navodi me na zaključak da naš narod ima brojne predrasude o periodu koji je Srbija provela pod Osmanskim carstvom. Slika je jednostavno svetlija nego što smo pretpostavljali”, zaključuje Alomerović–Hubanić.\nIzvor Tanjug/B92, 27. januar 2018.


Žuta patka i žuti prsluci – u čemu je razlika između građanskih protesta u Srbiji i Francuskoj? | Talas.rs\nFrancusku su proteklih nedelja potresali nezapamćeni protesti – kako po broju demonstranata, tako i po nasilju koje se manifestovalo na ulicama Pariza. Protesti su počeli sredinom novembra kada je preko 250.000 ljudi izašlo na ulice Pariza u znak protesta protiv povećanja poreza na gorivo.\nU međuvremenu su protesti počeli da obuhvataju i šire nezadovoljstvo – ne samo zbog cene goriva, već i generalno visokih troškova života u Francuskoj, da bi se pokret „Žutih prsluka“ proširio i na Belgiju.\nOva priča je, bar u jednom aspektu, dobila svoj epilog – odluka o povećanju poreza na gorivo je suspendovana na 6 meseci, čime je inicijalni zahtev demonstranata ispunjen. To, ipak, nije kraj.\nAko se prisetimo građanskih protesta u Beogradu koji su na ulice izvodili široku koaliciju ljudi u proteklih par godina, postavlja se pitanje – zašto se sa time stalo?\nDa li su ovi protesti prestali zato što je došlo do ispunjenja zahteva? Da li smo razumeli korene osipanja energije ljudi koji su šetali ulicama? Da li je to odraz dublje apatije i kako se ona objašnjava?\nProtesti u Francuskoj motivisani su konkretnim problemima – reč je o visokim cenama gorivama, ali i sveukupnim troškom života u ovoj zemlji. Kakva je situacija u Srbiji? Zašto se nezadovoljstvo građana svelo na komentare na društvenim mrežama?\nKonačno – šta treba da se desi da bismo ponovo izašli na ulice i da li je takav scenario na pomolu?\nRazgovarali smo sa Radomirom Lazovićem, Jelenom Anasonović, Bobanom Stojanovićem i Nikolom Adžićem.\nManji protesti postoje širom zemlje – ali nisu ujedinjeni, i o njima ne slušamo u medijima\nRadomir Lazović iz pokreta Ne davimo Beograd u izjavi za Talas kaže da je teško porediti proteste u tako različitim kontekstima:\n„U Srbiji se borimo sa izuzetno autoritarnim režimom koji je svakodnevno sve represivniji i koji je od građana oteo državu, a institucije sistema, pravosudne organe, državnu upravu, medije okrenuo protiv njih.”\n“Ne mislim da je u Francuskoj, niti u EU sistem ni savršen, ni pravičan, mislim da je zaista pitanje preko čijih leđa bi najavljene promene cena goriva trebalo da se prelome, ali poredeći argumentaciju koja prati dešavanja u Francuskoj, mogu samo reći da smo miljama daljeko od toga.“\nLazović podseća da, za razliku o Francuske u kojoj se u javnosti debatuje o različitim temama, u Srbiji „imamo odluku malog broja ljudi bez ikakve potrebe da se u javnosti ona obrazloži, a ukoliko vam se to ne sviđa, vi ste rušitelj države ili prizivate ukrajinski scenario, kako je o demonstrantima koji su se protiv povećanja cene goriva bunili letos govorio ministar Vulin.“\nOn naglašava da nije tačno da protesti ne postoje, već je pitanja gde o tome može da se sazna i kako svi ti protesti mogu da se omasove i povežu u jedan ili više zajedničkih pravaca političkog delovanja.\nPodseća na mnogobrojne proteste ove godine – od serije protesta u Nišu povodom otimanja aerodroma, zatim u Požegi, preko protesta povodom smrti dva radnika na gradilištu Beograda na vodi, mini hidroelektrana, sindikata, zagađenja u Smederevu, do godišnjih protesta 8. marta i 1. maja.\nGovoreći o situaciji u medijima, Lazović ističe:\n„Vlast je skoro potpunom kontrolom medija osujetila bilo kakvo iznošenje kritike, pa je tako o povodima za proteste teško uopšte i saznati.”\n“Dirigovanjem režimskim tabloidima, od Informera, ALO, Srpskog telegrafa, do telvizija Pink ili Studio B, vrše se ozbiljni i dobro osmišljeni pritisci i blaćenje onih koji se usude da u javnosti govore o nedelima vlasti, dok se pretnje i huškanje na nasilje prenose i na društvene mreže i u javni prostor preko ekstremnih desničarskih grupa povezanih sa naprednjacima.“\nZa kraj, naš sagovornik zaključuje da iskreno veruje da će građani nastaviti da se bore, te da će se izolovane tačke protesta spajati i preklapati u sličnom nezadovoljstvu:\n„Nadam se ujedninjavanju ovih borbi i na ulici, i na sudu i svim dostupnim sredstvima, ali i kroz stvaranje kredibilnog, jedinstvenog političkog pokreta levice koji će inicijativa Ne davimo Beograd zajedno sa mnogim zainteresovanim organizacijama, saborcima iz Građanskog fronta, i pojedincima širom Srbije inicirati u skorijoj budućnosti kako bi nastavili i parlamentarnu borbu.“\nGrađani u Srbiji nisu svesni svoje realne, a ni potencijalne snage\nJelena Anasonović, učesnica protesta „Protiv diktature“, kaže za Talas da ključna razlika između aktuelnih protesta u Francuskoj i onih u Srbiji u proteklih par godina leži u svesti građana:\n„Za razliku od protesta u Rumuniji i Francuskoj, građani u Srbiji nisu svesni realne, ili čak potencijalne snage koje imaju. Stoga i svoje sposobnosti i potencijale na ulici ne umeju u dobroj meri da procene.\nČim se pojavi neki momenat političkog na protestu, građani ga odmah odbijaju što svakako nije loše.”\n“Ali, kada nemamo dovoljno razvijenu kritičku svest poput građana Francuske ili Rumunije, to umanjuje potencijal kritičke mase u Srbiji.“\nProtesti u Srbiji su nesumnjivo utihnuli, a naša sagovornica to objašnjava nedostatkom ključnih elemenata:\n„Jednostavno, protest je nešto što ne može da traje večno. Nešto što mora da izrodi neke akcije ili zahteve, neke građanske ili političke grupacije ili, u krajnjoj liniji, radikalizaciju.\nU nedostatku svega toga, nedostatku te ostvarene zamišljene slike koju su građani imali proteklih godina, kao i posle predsedničkih zbora 2017, jednostavno dolazi do problema.“\nDodaje i da kao društvo imamo previsoka očekivanja, dok, s druge strane, nismo svesni „realnog balasta koje nosi naše društvo – kao produkt jednopartijskog sistema, ali i čitave istorije Balkana.“\nZa kraj, Jelena je najavila građanski protest koji će biti održan u Beogradu, u subotu 8. decembra, a koji je zamišljen kao okupljanje bez stranačkih obeležja i motivisan je, kako kaže, „nedavnim napadom na Borka Stefanovića, ali i svim oblicima fizičkog, verbalnog i medijskog nasilja koje trenutna vlasti vrši i vršila je nad građanima Srbije“:\n„Tu bi trebalo da se okupe svi ugnjetavani, novinari, studenti, građani, pokreti, sindikati, stranke, svi nad kime režim primenjuje bilo kakav vid nasilja.\nTo je jedna optimistična vest. Iako nema realnog potencijalna za veći bunt, na ulicama ili u institucijama, mislim da je dobar pokazatelj to što se ljudi na različite načine grupišu.\nBilo da su to protesti, opozicione koalicije, grupe građana ili udruženja koja hoće da kroz svoj profesionalni angažman utiču na demokratičnost društva.“\nNaša sagovornica zaključuje da je građanima Srbije potrebno zajedništvo – ako ne formalno, onda bar u vidu „zajedničke borbe protiv nekih“, ocenjuje, „necivilizacijskih dešavanja, grupacija i poteza vlasti.“\nLjudi u Srbiji se plaše da izađu na ulice – posebno u malim sredinama\nBoban Stojanović, politikolog, kaže za Talas da je ključna razlika između građanskih protesta u Srbiji i onih u Francuskoj ta što protest Žutih prsluka prelazi neku vrstu mirnog okupljanja i mirnog protestovanja:\n„Kod nas su svi politički protesti u poslednjoj deceniji bili isključivo mirni – protesti, skupovi ispred institucija ili protestne šetnje prolazile su bez sukoba sa policijom.”\n“Ono što se dešava u Francuskoj otišlo je korak dalje – svakog vikenda se dešavaju ozbiljni neredi na ulicama Pariza i širom Francuske, a pokret Žutih prsluka pokazao je da ne preza od takvog vida političke borbe za ispunjenje njihovih ciljeva.“\nNa pitanje zašto su protesti u Srbiji utihnuli, Stojanović odgovara da je jedno od objašnjenja sigurno to što se ljudi plaše:\n„Dobar deo ljudi koji je učestvovao u protestima posle predsedničkih izbora 2017, šta god mislili o tim protestima, dobio je krivične prijave i slično.\nSa druge strane, protesti koje je organizovao pokret Ne davimo Beograd su bili dobro posećeni, sa celom idejom zločina u Savamali, svega onoga što se desilo u izbornoj noći 2016. godine, ali je čitava tema utihnula, izgubila na značaju, a ljudi su prestali to da gledaju kao problem – prihvatili su, na neki način, to što se desilo.“\nDodaje i to da se nije pojavio neki pokret ili pojedinac koji bi pokušao da na novim temama izvede ljude na ulice i pokrene proteste, podsećajući na dešavanja oko visokih cena goriva obe godine:\n„Pogledajmo kako su se kod nas završili protesti protiv visokih cena goriva na koje naravno utiče država Srbija – tako što je jednom organizovan protest, nakon toga su ljudi odustali.\nPostoje informacije da su ljudi tada, posebno u manjim sredinama, bilo popisivani, upisivani, da se znalo ko učestvuje u tim protestima i mislim da su ljudi zastrašeni i da niko danas u stvari i ne sme da izađe na ulice. A oni koji smeju – nemaju energiju.“\nŠta treba da se desi da bi ljudi izašli na ulice? Naš sagovornik kaže da trenutno ne vidi jasno koji bi to mehanizam mogao da bude, ali da je mogući okidač napad na Borka Stefanovića koji je bio povod za protestni skup u Kruševcu.\nU Srbiji nema solidarnosti jer se relativizuje politički uticaj organizatora\nNikola Adžić iz Lokalnog fronta kaže za Talas da je razlika između Srbije u Francuske u tome što se kod nas dešavaju protesti, a kod njih – pobune.\n„Pobune su izraz akumuliranog nezadovoljstva i imaju veliku energiju. Teško se kontrolišu jer nemaju organizatora koji se može uceniti.”\n“U Srbiji, pak, uglavnom suprotno. Nema solidarnosti jer se uvek sujetno relativizuje politički uticaj organizatora.“\nKako kaže Adžić, protesti u Srbiji su utihnuli jer „fali artikulacija autentičnog besa i nezadovoljstva koje je posledica obespravljenosti i siromaštva kojeg je inače na pretek.“\nOcenjuje da veliki broj ljudi u Srbiji učestvuje u „paralelnoj državi koju je oformila stranka“, te da izbori počivaju na njima i na „razočaranosti za koju su odgovorni svi ostali.“\nKada je reč o perspektivi protesta u Srbiji, ocenjuje da smo odavno prešli granicu „veličine afera“, te da je teško proceniti šta bi bilo dovoljno veliko da uzdrma vlast.\n„A opet, dovoljna je samo jedna igla da probuši ovaj balon u koji svakodnevno duvaju prazna obećanja i jeftine reklame“, zaključuje.\nGrađanski protest u subotu 8. decembra – glasno protiv nasilja\nZa subotu, 8. decembra u 18 časova, zakazana je protestna šetnja „Stop krvavim košuljama“ – organizacija ovog događaja ukazuje na nekoliko važnih momenata u našem društvu.\nPre svega, povod je nasilje koje je prešlo crvenu liniju: krvava košulja je simbol napada na Borka Stefanovića, lidera Levice Srbije, koji je pretučen u Kruševcu, što je okarakterisano kao pokušaj ubistva.\nOtvoreno je i pitanje karaktera protestnog skupa – reč je o građanskom protestu bez stranačkih obeležja, što je odraz generalne političke apatije u društvu, kao i nepoverenja koje građani imaju prema političkim partijama, na šta su se i naši sagovornici osvrnuli.\nZa napad na Stefanovića, kao i za atmosferu koju vlast u Srbiji stvara kroz prorežimske medije, ne postoji opravdanje i ne smemo da ćutimo na sve veći stepen nasilja koji je direktna posledica delovanja vladajuće koalicije.\nNa nama je da budemo odgovorni i da mirnim putem glasno kažemo šta se ne sme tolerisati, te da zajedno u subotu izađemo na ulice i usprotivimo se krvavim košuljama i svim oblicima nasilja nad građanima Srbije. To je građanska dužnost, ali i civilizacijsko pitanje.\nTAGS: Francuska gorivo nasilje Ne davimo Beograd Pariz protest


”Specijalci”: Otišli u tajnu misiju i slikali se za Fejs – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nTajna misija američkih komandosa u Libiji otkrivena je slučajno nakon što su na Fejsbuk strani vazduhoplovnih strana SAD objavljene slike pripadnika specijalnih jedinica, objavio je danas britanski list “Gardijan”.\nLibijsko vojno vazduhoplovstvo je saopštilo da je u libijsku vazdušnu bazu Vatija u ponedjeljak stiglo 20 američkih vojnika, ali i da su oni uskoro otišli nakon što su to od njih zatražili lokalni komandanti pošto nisu imali dozvolu da borave u bazi.\nIzvori iz Pentagona su za američke medije potvrdili da je jedinica specijalnih snaga misije poslate u Libiju ove nedjelje, ali nije poznato da li su vojnici dosad napustili tu zemlju.\nU objavi na Fejsbuku kojom je otkriveno prisustvo američkih vojnika u Libiji piše da se 20 vojnika iskrcalo “pod punom ratnom spremom, sa pancirnim prslucima i modernim oružjem”.\nNa fotografijama se vide Amerikanci, od kojih trojica imaju automatske puške obješene o rame, kako poziraju na suncu sa trojicom libijskih vojnika.\nDruge fotografije prikazuju kako se američki vojnici ukrcavaju u plavo-bijeli putnički avion i voze žuti bagi za vožnju po pustinji.\nZbog blizine vojne baze Vatija gradu Sabrata, libijskoj bazi džihadista Islamske države, pojavile su se spekulacije da bi SAD mogle da pokrenu udare na tu terorističku grupu.\nHip hop zvijezda prvi hedlajner na EXIT 2016


Dan online - Politika: Nezakonito sklapali ugovore o djelu - 2018-06-27\nPolitika DRŽAVNA REVIZORSKA INSTITUCIJA UTVRDILA NEPRAVILNOSTI U POSLOVANJU HGI Nezakonito sklapali ugovore o djelu\nDržavna revizorska institucija (DRI) utvrdila je nezakonitosti u poslovanju političke partije Hrvatska građanska inicijativa (HGI). U revizorskom izvještaju za prošlu godinu, objavljenom na sajtu DRI, navodi se da su nadležni u toj političkoj partiji sklapali ugovore o djelu suprotno zakonu.\n– Uvidom u prezentirane ugovore o djelu utvrđeno je da je veći broj ugovora zaključen sa pozivom na odredbe Zakona o porezu na dohodak fizičkih lica, koji ne uređuje ovu oblast. Pojedini ugovori ne sadrže detaljni opis poslova po osnovu kojih su izvršioci angažovani – piše u revizorskom izvještaju.\nU postupku revizije, državnom revizoru nijesu prezentirani dokazi da li su izvršioci angažovani po ugovoru o djelu zaposlene osobe ili su osigurani po drugom osnovu.\nKako bi nadležnni u partiji ubuduće poštovali zakonske norme, DRI je dala mišljenje (preporuku).\n– Subjekt revizije treba da ugovore o djelu zaključuje u skladu sa odredbama Zakona o obligacionim odnosima. Ugovorom treba definisti poslove i period angažovanja izvršilaca. Takođe, subjekt revizije prilikom angažovanja izvršilaca po ugovoru o djelu treba da obezbijedi podatke o radno-pravnom statusu svih angažovanih lica u cilju pravilnog obračuna poreskih obaveza – navodi se u izvještaju.\nTokom prošle godine su evidentirani troškovi neto naknada od 33.550 eura, koji se odnose na naknade isplaćene po ugovorima o djelu u iznosu od 10.150 eura, dok se iznos od 23.400 eura odnosi na naknade partijskim funkcionerima.\n– Neto naknade po ugovorima o djelu isplaćene su fizičkim licima angažovanim za obavljanje poslova spoljnog saradnika, poslova održavanja sajta, konsultantske usluge, usluge obezbjeđenja i slično. Neto naknade po izvršiocu isplaćene su u iznosu od 300 eura do 2.600 eura. Na isplaćene naknade su obračunate i plaćene poreske obaveze – piše u izvještaju.\nRevizijom je utvrđeno da je na ime naknada za rad predsjednice HGI- Marije Vučinović, aktuelne ministarke bez porfelja, i sedam članova središnjeg odbora partije isplaćen neto iznos od 23.400 eura.\nIsplata je vršena shodno odluci predsjedništva HGI, kojom su utvrđeni iznosi mjesečnih naknada, i to za Vučinovićevu 300 eura, a za članove središnjeg odbora po 250 eura.\n– Revizijom je utvrđeno da je osam funkcionera primalo naknadu po osnovu angažovanja u partiji. Uvidom u imovinske kartone tih lica utvrđeno je da je šest lica prijavilo prihode po ovom osnovu Agenciji za sprečavanje korupcije, a da za dvoje lica nema podataka o imovinskom stanju na sajtu Agencije za sprečavanje korupcije – piše u izvještaju. Tokom prošle godine, HGI se najvećim dijelom finansirao iz državnog budžeta.\n– Partija je u 2017. godini ostvarila ukupne prihode u iznosu od 150.775 eura. Ostvareni prihodi odnose se na prihode iz budžeta Crne Gore u iznosu od 138.488 eura, prihode iz budžeta opština u iznosu 11.384 eura, prihode od članarina u iznosu od 282 eura i ostale prihode u iznosu od 621 eura – piše u izvještaju.\nTi podaci razlikuju se u odnosu na finansijski plan partije za 2017. godinu, u kojem su navedeni znatno manji prihodi iz državnog budžeta.\n– Shodno finansijskim planu, prihodi i rashodi planirani su u iznosu od po 106.540 eura. Planirani prihodi odnose se na prihode iz budžeta Crne Gore u iznosu od 96.000 eura, prihode iz budžeta opštine Tivat 5.400 eura, prihode iz budžeta opštine Kotor 4.900 eura i prihode od članarina u iznosu od 240 eura – piše u izvještaju.Vl.O.\nZa sponzorstva isplatili4.800 eura\nU revizorskom izvještaju DRI navedeno je da je najveće učešće u ukupno izvršenim isplatama iz blagajne partije imaju troškovi pomoći i sponzorstva (48,69 odsto) i troškovi službenih putovanja (30,57 odsto).\n– Revizijom je utvrđeno da su isplate iz blagajne izvršene po osnovu troškova kancelarijskog materijala (118 eura), troškova službenih putovanja u iznosu (3.014 eura) i troškova usluga prevoza od (194 eura), troškova reprezentacije (628 eura), troškova pomoći i sponzorstva (4.800 eura) i ostalih troškova (210 eura). Osim isplata po osnovu navedenih troškova iz blagajne je izvršen povraćaj sredstava na žiro račun u iznosu od 892 eura – piše u izvještaju.\nRevizijom je utvrđeno da se troškovi službenih putovanja u iznosu od 3.014 eura odnose na troškove dnevnica za službena putovanja u zemlji i inostranstvu i troškove smještaja na službenom putu od 1.473 eura, kao i na troškove upotrebe sopstvenog vozila u službene svrhe u iznosu od 1.525 eura.


FOTOROBOT POMOGAO: Očekuje se hapšenje ubice Olivera Ivanovića! | SIA\n8. фебруара 2018. Srpska Informativna Agencija Некатегоризовано 0\nIz izvora u BIA saznajemo da se uskoro očekuje hapšenje ubice Olivera Ivanovića čiji je identitet navodno već poznat policiji * Ubica Olivera Ivanovića je, prema nekim izvorima iz BIA, već lociran i očekuje se uskoro njegovo hapšenje\nKao što se pretpostavljalo, ubica Olivera Ivanovića nije etnički Albanac nego Srbin iz kriminalnog miljea koji je bio povezan s nekim strukturama kosovske policije!\nU Zvečanu se ispituju pripadnici KPS-a koji su, ako se sumnja, bili u vezi sa počiniocem ubistva Olivera Ivanovića i verovatno mu davali logističku podršku!\nNeki izvori iz BIA i policije Srbije kažu da se zna identitet ubice Olivera Ivanovića i da je on već lociran na teritoriji Srbije, kao i da se očekuje njegovo hapšenje!\nSve informacije u vezi sa ubistvom Olivera Ivanovića objavićemo kao i do sada pre drugih…\nNEPISMENI GANGULA OPET HARA: Posle “NAMBIJE” na red su došli “RIJALITI ŠOVOVI”! (VIDEO)\nUONS: Podržavamo blokadu zgrade RTS-a


Zar i ti tetka Brute - Nadežda Milenković - Peščanik\nZar i ti tetka Brute\nZnamo da predsednik Srbije po običaju najviše priča o sebi a po navici – najlepše priča o sebi. Po potrebi priča i o svojoj porodici. Pa nam je tako u svom poslednjem obraćanju (daleko bilo da je poslednje) predstavio i tetku. Ona je takođe protiv uvođenja sankcija Rusiji. I šta ćemo sad?\nOdmah da se razumemo, dužnost predsednika Srbije, kao i svakog državnog službenika, jeste da na početku i na kraju mandata nadležnim organima prijavi svoju familiju. Ne da je prijavi policiji, što mnoge familije zaslužuju, već da prijavi njihovo stanje. Ali imovinsko, ne mentalno. No, pošto se dotični državni službenik ne pridržava ni zakona ni Ustava, onda nam pominje familiju (ne, ne našu, nego svoju) da bi nam omekšao srca a ne da bi dokazao da nije uvećala svoje bogatstvo. (Zato i pominje samo mentalno ali ne i finansijsko stanje.)\nZa razliku od prethodnog obraćanja kada je više govorio o mentalnom stanju nacije (koja je protiv EU) sada je vreme posvetio izveštaju o sopstvenom stanju. Dođe mu da skoči kroz prozor zbog izjava nekog ministra, ali će ipak da skoči u bazen (obučen jer, kako sam kaže, nije dovoljno zgodan da bi se razgolitio pred nama) čim mu stigne povoljna vest koju očekuje. Hoće li stvarno skočiti – u bazen, ne kroz prozor? Tja, obećavao je i da se neće kandidovati za predsednika i da će dati ostavku u stranci i da će kompletni idioti iz Savamale popiti kaznu… Kao što je sad obećao i da će novi ugovor sa Fijatom biti ni manje ni više nego „sto puta bolji od prethodnog“.\nŠto je možda još i dobra vest, mislim – činjenica da se predsedniku Srbije ne može verovati na reč. Jer bi to onda značilo i da se neće obistiniti ni njegove crne slutnje o gladi koja nas očekuje. Tim pre što je rekao i da čuvena „otpriznavanja Kosova“ plaćamo – viškovima hrane. Eto, bacamo hranu a deca u Srbiji gladuju.\nA inače bismo, takođe po njegovim rečima, živeli „desetostruko bolje“ kada bismo uveli sankcije Rusiji. Ali nećemo „jer smo jedini principijelni“. Iako će nam „lomiti kičmu i prislanjati pištolj na čelo“. Ne njemu, ogradio se (jer njega i da ubiju ne mogu mu ništa) nego deci (koju ćemo valjda zato i da šaljemo u vojsku?). No mi ćemo se svejedno „boriti što duže da ne uvedemo sankcije“.\nČekajte, kakav je to antiklimaks? Borićemo se što duže, a ne po svaku cenu i do kraja? Uvešćemo sankcije, samo malo kasnije, a ne sada? Šta, prvo ih ne uvodimo jer smo principijelni ali ćemo posle da otpriznamo principe? A ako ćemo ih već uvesti, zašto onda da „trpimo gubitke i neviđene pritiske“?\nSrećom, nećemo morati još dugo da ih trpimo jer nas „već naredne nedelje očekuju dobri razgovori o evropskoj budućnosti Srbije“. (Jeee, Serbia 12 points!)\nPa, slušajte, kad smo mogli da dva puta po deset godina istrpimo vlast njega i njegovih, bože zdravlja preguraćemo valjda još tih nekoliko dana do svetle budućnosti. (Samo da ne prođemo ko radnici u Fijatu kojima je takva ista budućnost već narednog dana zakatančena.)


Održana Radionica o praksama upravljanja ljudskim resursima u parlamentima zemalja članica EU\nU okviru Twinning projekta "Jačanje kapaciteta parlamenata u BiH u kontekstu EU integracija" danas je u zgradi Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (PSBiH) održana Radionica o praksama upravljanja ljudskim resursima u parlamentima zemalja članica EU, na kojoj je učestvovalo 60 državnih službenika iz PSBiH, Parlamenta FBiH, Narodne skupštine RS, te Skupštine Brčko distrikta.\nTokom trajanja ove Radionice, učesnicima su se, u formi uvodničara, obratili viši savjetnik u Odjelu za ljudske resurse Senata Republike Francuske Ksavije Moal, šefica Sektora za informiranje članova parlamenta Narodne skupštine Mađarske, Ida Barlangine Kelemen, te savjetnica u Zakonodavnom i parlamentarnom informacionom odjelu Parlamenta Portugala Maria Tereza Paulo.\nUvodničari su prisutnim službenicima prezentirali modele funkcioniranja nacionalnih parlamenata Francuske, Mađarske i Portugala, predstavljajući njihovu organizaciju i strukturu osoblja, zakonske osnove po kojima funkcioniraju administrativni aparati u ovim parlamentima, kao i procedure za imenovanje i smjenu rukovodilaca ovih organizacija.\nEksperti iz ove tri države prezentirali su uvjete zapošljavanja kadrova u parlamentima ovih zemalja, sa posebnim osvrtom na zakonsku regulativu koja definira status državnih službenika, etički kodeks i najvažnije etičke principe i pravila za parlamentarno osoblje, kao i platnu strukturu osoblja, te ocjenu rada i razvoj karijere državnih službenika u nacionalnim parlamentima.\nNaposljetku, prezentirani su modeli profesionalnog usavršavanja parlamentarnog osoblja u Francuskoj, Mađarskoj i Portugalu, sa osvrtom na proceduru zapošljavanja, definiranje probnog perioda, te prezentaciju obaveznih, redovnih i povremenih programa obuke za osoblje, odnosno strukturu i organizaciju obuka za državne službenike u parlamentima ovih država. (kraj)


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Društvo / position=2 / backUrl=/vijesti/drustvo/214381/dobra-dinamika-sprovodjenja-kljucnih-reformi-u-cg.html / topicId=214381 / view=comment / type=story\nSTANKOVIĆ PORUČIO Očekujem konsenzus za odluke o pravosuđu Neophodno je obezbijediti funkcionisanje institucija i vjerujem da smo svi saglasni sa tim, odnosno ne želim da vjerujem da bi i o tom pitanju trebalo da se vode polemike, ocijenio je za Pobjedu vrhovni... 15. 01. 2019. 07:11 >> 07:43 Komentari 1\nCETINJANI NA VRHU KILIMANDŽARA "Strpljenje penje najveće planine" "Danas smo tu, samo nekoliko koraka od vrha planine iz naših snova," rekao nam je uzbuđeno 6. januara uoči polaska Dušan Kaluđerović, predsjednik planinarskog kluba “Soko” sa Cetinja, sumirajući sve ono... 15. 01. 2019. 08:03 >> 11:23 Komentari 23\nPREPORUKA POLICIJI Postaviti znak o obavezi upotrebe pojasa Savjet za građansku kontrolu rada policije preporučio je Upravi policije da se kod lokalnih samouprava založi za postavljanje odgovarajućeg obavještenja na izlazu sa parkirališta o obavezi upotrebe sigurnosnog... 14. 01. 2019. 18:14 >> 17:44 Komentari 1\nSI ĐINPINGU Đukanović uputio saučešća povodom nesreće u Kini Predsjednik Crne Gore, Milo Đukanović, uputio je telegram saučešća predsjedniku Kine Si Đinpingu povodom teške nesreće u rudniku u provinciji Šansi... 14. 01. 2019. 17:15 >> 16:47 Komentari 0\nZA REDOVNE PLATIŠE EPCG pokreće sjutra nagradnu igru Elektroprivreda Crne Gore (EPCG) pokrenuće sjutra nagradnu igru Zlatni tim – uhvati ritam, za članove Zlatnog tima, koja će trajati do 31. maja... 14. 01. 2019. 15:38 >> 15:10 Komentari 0\nPOTVRĐENA PRESUDA Vojvodića Savjet RTCG-a nezakonito smijenio Viši sud u Podgorici potvrdio je presudu podgoričkog Osnovnog suda kojom je utvrđeno da je Rade Vojvodić nezakonito smijenjen sa funkcije generalnog direktora Radio i televizije Crne Gore (RTCG)... 14. 01. 2019. 14:48 >> 14:23 Komentari 3\nZAVOD SAOPŠTIO U CG nezaposlenih 0,5 odsto manje U Crnoj Gori je ove sedmice oko 41,23 hiljade nezaposlenih, 0,5 odsto manje u odnosu na kraj prošle godine, pokazuju podaci Zavoda za zapošljavanje (ZZZ)... 14. 01. 2019. 14:30 >> 14:03 Komentari 1\nIZ TUŽILAŠTVA SAOPŠTILI Ispitaćemo "aferu Atlas", zakon jednak za sve Državno tužilaštvo Crne Gore, u skadu sa Ustavom i zakonom, preduzeće sve neophodne mjere i radnje kako bi se u slučaju, javnosti poznatom kao, "afera Atlas" utvrdile sve neophodne činjenice, navodi se... 14. 01. 2019. 13:45 >> 20:27 Komentari 35\nIVANOVIĆ U HAGU Mirovne operacije fokusirati na prevenciju konflikata Generalni direktor Direktorata za politiku odbrane, Ivica Ivanović, učestvovao je u danas u Hagu na pripremnom sastanku za sastanak ministara odbrane država članica Ujedinjenih nacija na temu mirovnih... 14. 01. 2019. 13:20 >> 12:51 Komentari 0\nAERODROM PODGORICA OTVOREN Avion iz Stokholma preusmjeren, otkazan let iz Beča Avion kompanije Ryanair iz Stokholma, koji je jutros trebalo da sleti na Aerodrom Podgorica, je preusmjeren na Zadar, saopštila je za Portal RTCG portparolka Aerodroma Crne Gore Milica Babić. Australian... 14. 01. 2019. 12:30 >> 13:12 Komentari 3


Jevtić sa Kosnetom o nastavku dijaloga Beograda i Prištine | Radio Kosovska Mitrovica\nJevtić sa Kosnetom o nastavku dijaloga Beograda i Prištine\n9. March, 2020 17:09 |\nMinistar za zajednice i povratak, Dalibor Jevtić, sastao se danas sa ambasadorom Sjedinjenih Američkih Država na Kosovu, Filipom Kosnetom.\nAktuelni planovi ministarstva po pitanju povratka i reintegracije povratnika, problemi nevećinskih zajednica, nastavak dijaloga između Prištine i Beograda, bezuslovno ukidanje taksi na uvoz robe iz Srbije i Bosne i Hercegovine, borba protiv korupcije su samo neke od tema o kojima je bilo reči na ovom sastanku.\n„Nastavak dijaloga, bezuslovno i momentalno ukidanje taksi i borba protiv korupcije nemaju alternativu. Ministarstvo za zajednice i povratak će dati svoj puni doprinos borbi protiv korupcije i s tim u vezi smo već inicirali uvođenje posebne linije za prijavu korupcije“, istakao je ministar Jevtić.\nJevtić je zahvalio ambasadoru na podršci i pomoći koju Amerika u kontinuitetu pruža nevećinskim zajednicama po pitanju zaštite njihovih prava ali i njihovog ekonomskog osnaživanja na Kosovu.


Uspeh vranjskih školaraca na takmičenjima u rukometu i streljaštvu | VRANJSKE\nUspeh vranjskih školaraca na takmičenjima u rukometu i streljaštvu\nNa Međuokružnom takmičenju u rukometu održanom u Leskovcu, ekipa učenica vranjske OŠ Branko Radičević zauzela je prvo mesto i plasirala se na državno prvenstvo u Karatašu, koje će biti održano 9. maja.\nNa Okružnom takmičenju u streljaštvu, u kategoriji osnovnih škola, pobedu je odnela ekipa devojčica OŠ Svetozar Marković i ekipa dečaka OŠ Radoje Domanović.\nPojedinačno su prvoplasirani Anđela M. Ristić iz OŠ Svetozar Marković i Ognjen Stojković OŠ Dostej Obradović.\nU kategoriji srednjih škola, ekipa učenica Tehničke škole i ekipa učenika Gimnazije Bora Stanković“ zauzele su prvo mesto, a pojedinačne pobede zabeležili su Anastasija Mudrinić, učenica Poljoprivredno-veterinarske i Djorđe Stošić, učenik Tehničke škole.\nPobednici gradskog takmičenja u malim olimpijskim igrama, u kategoriji prvog razreda osnovnih škola je ekipa OŠ Radoje Domanović, u kategoriji drugog razreda, učenici OŠ Branko Radičević, dok su u kategoriji trećeg razreda, prvoplasirani dečaci i devojčice OŠ Radoje Domanović.\nOni su se kvalifikovali na okružno takmičenje u malim olimpijskim igrama, koje će biti održano u Vranju.


Usluge pakovanja – Pakograf\nUsluga pakovanja proizvoda\nDa li ste znali da je dizajn, kvalitet i oblik pakovanja, odnosno ambalaže, jednako bitan kao i sam proizvod? Pakograf vam nudi uslužno pakovanje prehrambenih i drugih proizvoda široke primene sa vašim logom ili natpisom po želji. Evo zbog čega je kvalitetno pakovanje od izuzetne važnosti za vaš proizvod ili uslugu:\nEfikasno pakovanje, boje, logotipi i zaštitni znak daju vam identitet robne marke ili brenda, što vas čini prepoznatljivim i konkurentnim na tržištu. Ukoliko pametno iskoristite ambalažu u cilju promovisanja svog proizvoda ili usluge, dobijate izuzetno efektivnu a povoljnu reklamu koja ulazi u memoriju i osvaja simpatije potencijalnih korisnika odnosno kupaca.\nPraktično i idejno dobro rešeno pakovanje je takođe i jedan od načina na koje se možete izdvojiti od konkurencije. Iako vrednost proizvoda nije određena njegovom prezentacijom, to vam je prva, a često i jedina šansa da odskočite od drugih. Kvalitetna ambalaža govori korisniku sve što treba da zna o vama.\nKoje sve sirovine pakujemo?\nU našoj trenutnoj ponudi nalazi se uslužno pakovanje šećera, meda, tamjana, zeolita, stevije, kolača i mnogih drugih tečnih, praškastih i zrnastih proizvoda, a izdvajamo i razne vrste kašičica i slamčica, vlažne maramice, kineske štapiće, šibice, avio set i druge. Dizajn naše ambalaže je izuzetno praktičan i funkcionalan, što u potpunosti osigurava kvalitet vašeg proizvoda na putu do krajnjih korisnika.\nVrste pakovanja i kesica\nImate dobar proizvod i recepturu i potrebno vam je kvalitetno pakovanje? Prepustite to nama. Oblik, broj varova i dizajn zavise samo od zajedničkog dogovora i vaše želje i potrebe. Sva naša pakovanja u skladu su sa najvišim higijenskim zahtevima.\nJedan od najvećih razloga da izaberete upravo našu ambalažu jeste apsolutna zaštita vašeg proizvoda od samog pakovanja do trenutka kada ga vaš korisnik ne otvori. Idealna rešenja za pakovanje vaših proizvoda omogućavaju vam njihov bezbedan transport, slaganje i skladištenje.\nŽelite da sarađujete sa nama ili su vam potrebne detaljnije informacije? Pozovite nas ili popunite kontakt formular i vrlo rado ćemo odgovoriti na sva vaša pitanja. KONTAKT


Njemačka štampa o ptičijoj gripi | Kiosk | DW | 06.04.2006\nNjemačka štampa o ptičijoj gripi\nU Njemačkoj u je po prvi put pronađen smrtonsoni virus ptičijeg gripa H5N1 na jednoj peradarskoj farmi što je izazvalo novi val diskusija o tome kako se preventivno zaštititi od ovog smrtonosnog virusa. To je danas i glavna tema pisanja komentatora njemačkih dnevnih listova.\nZabrana ulaska na peradarsku farmu\nTako list «Die Welt» piše: « Virus H5N1 pronađen je sada po prvi put na jednoj peradarskoj farmi. Savezna Republika Njemačka strenutno ima još jedan dodatni problem. Neovisno od epidemije ptičije gripe koja u pokrajini Sachsen za 20 radnika farme predstavlja veliki zdravstveni rizik, do sada ne postoje nikakve indicije da je došlo do nekih infekcija pa zato ne postoji ni razlog za širenje panike. No potreba za intenzivnijim naučnim istraživanjima u tom pravcu sve je veća. Kako se uopšte moglo desiti da se ćurke koje su potpuno bile izlovane od spoljnog svijeta, zaraze ovim virusom?», pita se na kraju svog komentara novinar lista «Die Welt».\nPtičija gripa- skoro da se ovdje i zaboravilo da ona prijeti i Njemačkoj, piše komenator lista «Freie Presse» iz Chemniza:\n«Pozitivno u događajima od proteklih dana je to što krizni menadžment u Sachsenu očigledno funkcionira. Kaos koji je prije nekoliko sedmica zabilježen na ostrvu Ruegen, u Sachsenu je izbjegnut. No, zašto je velika farma u ovoj pokrajini bila djelimično oslobođena obaveze držanja životinja u štalama, kada se u drugim djelovima Njemačke uzgajivači peradi te obaveze moraju striktno pridržavati? Zašto su životinje tamo samo jednom sedmično kontrolisane iako je postojala sumnja infekcije. Ljekari, uzgajivači i potrošači još znaju isuviše malo o ptičijoj gripi»\nKomentator «Frankfurter Rundschau» smatra da je pojava virusa ptičije gripe kod peradi logičan slijed stvari:\n«Nije zaista bilo za očekivati da će ptičija gripa u Njemačkoj zahvatiti samo divljač i zaobići peradarske farme s obzirom da bi to moglo ugroziti njihove privredne interese. Tako ni ne iznenađuje činjenica da je pronađen prvi slučaj zaraženog virusa na peradi. Još uvijek međutim nije ustanovljeno da se virus H5N1 može prenijeti sa čovjeka na čovjeka. Da li ćemo se ubuduće morati odreći i jaja, pitaju se potrošači? Eksperti smatraju da nećemo. No, u ovakvim situacijama ljudi više vjeruju svom osjećaju nego naučnicima. Stoga njemačkim proizvođačima peradarskih proizvoda predstoje teška vremena.«\nzaključuje komentator lista «Frankfurter Rundschau.»\nNajnovijom debatom koja je u Njemačkoj izbila nakon što je u javnost procurila vijest da u velikom broju njemačkih škola vlada nasilje, bavi se komentator lista «Tagesspiegel»:\n«Uobičajeno je da iz osnovnih škola ne stižu pisma zato što su se učitelji već odavno priviklli na to da ih je javnost prepustila sopstvenoj sudbini. Roditelji se takođe ne javljaju za riječ jer u većini slučajeva pripadaju sloju društva koji se ne izjašnjava u javnosti. Ostatak svijeta je prestretan kada osvnoe škole na neki način funkcionišu i kada iz njih ne stižu nikakve vijesti.Jer, taj ostatak svijeta onda može tvrditi da sa incidentima koji se periodično zabilježe ostalih 90 posto đaka nema nikakve veze.»


Od septembra opet onlajn nastava? Lekcije se već snimaju\nNaslovna Društvo Od septembra opet onlajn nastava? Lekcije se već snimaju\nRepublički krizni štab za suzbijanje kovida-19 trebalo bi narednih dana da razmatra mogućnost da od septembra đaci, umesto u školske klupe, ponovo sednu pred ekrane televizora i računara, odnosno da nastava bude organizovana onlajn.\nMinistar prosvete Mladen Šarčević navodi da sa svojim timom uveliko diskutuje o mogućem uvođenju onlajn nastave od 1. septembra, piše „Politika“.\nBilo bi, kako ocenjuje, pošteno da Ministarstvo prosvete potpuno spremi i tu opciju, jer ima dobru platformu i uslove da ponovo pokrene časove od kuće.\nŠarčević navodi da to još uvek nije bila tema na sednicama Kriznog štaba, ali ukazuje na to da će tokom jula pokrenuti razgovor o onlajn nastavi na početku nove školske godine.\n„Već imam razrađene planove za starije osnovce, srednjoškolce i studente, sa njima neće biti problema. Mogli bismo da im uvedemo kombinovani nastavni režim u okviru kog bi deo gradiva učili od kuće, dok bi samo povremeno, podeljeni u grupe, dolazili u obrazovne ustanove. Đaci od prvog do četvrtog razreda su veći problem, jer ne mogu sami da budu kod kuće i za njih moramo do 1. septembra da spremimo više nastavnih scenarija. Naš onlajn nastavni sistem poredim sa nemačkim i slovenačkim modelom i mislim da smo se dobro prilagodili na ovaj novi način rada“, poručuje ministar za „Politiku“.\nPrethodni tekstTiodorović: Posle izbora i utakmice pravi pik epidemije za pet, šest dana\nSledeći tekstKon: Svakog koga sretnete možete smatrati zaraznim


Nova privatizacijska ofanziva - izmene zakona o stečaju - Marks21 | Solidarnost\nponedeljak, 31 oktobar 2016 23:35\nTamara Kostić i Jelena Lalatović\nNacrt zakona o izmenama i dopunama Zakona o stečaju, po svemu sudeći, izražava volju države da ozakoni negativne prakse poput de facto privilegovanosti banaka u stečajnom postupku, kao i "efikasno" zatvaranje preduzeća nasilnim guranjem u bankrot. On se po nekoliko izuzetno važnih tačaka razlikuje se od poslednjeg donetog akta. Poverioci, koji su istovremeno i glavni akteri postupka, tretiraju se na drugaciji način. Banke kao razlučni poverioci stavljaju se u dvostruko povlašćen položaj u odnosu na stečajne poverioce.\nOstali članci iz ove oblasti: « Zastoj u globalnoj privredi – šta nam sledi?\nLink prema komentaru\tsreda, 02 novembar 2016 11:29\tkomentarisao/la\tAleksa\nProdaja EPS-a i Telekoma (i aerodroma, i guranje u stečaj RTB Bor, itd...) je poslednji udarac privredi Srbije koja posle toga više neće ni postojati. Katastrofalni predlog da se umesto sudovima prepusti bankama da rukovode stečajima, nije moguće ni komentarisati koliki je to užas.\nDakle - tema je izuzetno ozbiljna.


Umjesto da se razvija ujednačenom brzinom, u dvije grupe ili da jedinstvena stagnira na ivici nazadovanja, EU sve više liči na autoput sa tri trake. Kada se lideri Unije sljedeće sedmice budu sastali na samitu u Briselu, taj put koji vodi u budućnost biće glavna tema.\nU sporoj traci, najbližoj izlaznoj rampi – ako odluči da se isključi – jeste Velika Britanija, neodlučni partner Evrope u posljednjih 40 godina, navodi se u Rojtersovom komentaru.\nKao što je rekao gradonačelnik Londona Boris Džonson, potencijalni britanski premijer i bivši novinar koji je izvještavao iz Brisela, Britanija je u procesu redefinisanja veza sa Evropom, s ciljem da taj odnos bude labaviji, a ne čvršći.\nOsim Britanije, nije lako precizno odrediti koje se još zemlje čvrsto drže najsporije, desne trake, ali diplomate EU koje su prokomentarisale ovo pitanje smatraju da ih ima najmanje dvije: Češka Republika i Švedska.\nOve zemlje nisu zauzele tako čvrst stav u javnoj debati o budućnosti Unije kao Britanija, ali su na suptilne načine pokazale da nisu zadovoljne pravcem u kojem se evropski blok kreće, ni zalaganjem za dublju i bržu integraciju.\nKrajem 2011. godine, Česi su zajedno sa Britancima odbili da potpišu “fiskalni pakt” o jačanju budžetske discipline država članica. Ostalih 25 zemalja Unije je ratifikovalo sporazum.\nŠvedska je bliska stavovima Britanije i Češke u vezi sa fiskalnim paktom, a zajedno sa njima se protivi i ideji o stvaranju jedinstvene bankarske strukture širom evrozone i na nivou čitave EU. Mađarska i Poljska se zbog različitih razloga takođe protive ovom bankarskom okviru i evrocentričnoj političkoj inicijativi.\nOvakve podjele vidljive su i u odlučivanju o budućnosti ekonomske i monetarne unije.\nEU će sljedeće sedmice na ceremoniji u Oslu primiti Nobelovu nagradu za mir. Događaju će prisustvovati najmanje 20 šefova država ili vlada zemalja EU, ali među njima neće biti predstavnika Britanije, Švedske i Češke.\nU brzoj traci autoputa EU, koja liči na njemački autoban, nalazi se 17 država koje koriste zajedničku valutu evro. Jedan broj zemalja može da izdrži brzi tempo, ali pojedine zemlje to teško postižu. Ne samo da usporavaju saobraćaj, nego bi mogle da izazovu nesreću, navodi Rojters.\nPoslije tri godine dužničke krize nije teško prepoznati da su to Grčka, Portugal i donekle Irska. Osim njih, tu je još nekoliko zemalja koje bi uskoro mogle da prime međunarodnu finansijsku pomoć, a to su Kipar, Španija i Italija.\nMeđu preostalih 11 država evrozone sa jednog kraja su Njemačka, Finska, Holandija i Austrija, a sa drugog Estonija, Slovačka, Malta i Slovenija, dok su Francuska i Belgija negdje između.\nMožda je najteže kretati se srednjom trakom u kojoj je grupa od sedam zemalja. Nije lako utvrditi koje od njih bi mogle da pređu u bržu traku, koje će skliznuti u sporu, a koje će ostati u srednjoj.\nSituacija je najkonfuznija u Mađarskoj – državi koja želi da se priključi evrozoni u narednim godinama, ali istovremeno, poput Velike Britanije, pokazuje da je frustrirana pravcem u kojem ide EU, naročito u oblasti bankarske unije i pravnih pitanja.\nPoljska se još dvoumi u vezi sa prelaskom na evro, Litvanija želi da to učini što prije, ali možda neće moći da ispuni potrebne uslove, a Danska ne želi ni evro, ni veći dio zakona EU, ali želi da ostane dio evropske porodice.\nTagovi: boris dzonsonbriselceskaevropska unijaevrozonasvedskavelika britanija


20.04.2019. | 22:17\nFarmaceutska industrija najbolje opisana u seriji streberi ...kada se hvali voloviceva zenska kako su pronasli lek za nervozno oko...pitaju ..pa nismo ni culi za taj sindrom...nije ni postojao dok nismo nasli lek..ili kad je pitaju sta je sa nekim lekom ..promenili smo mu namenu, sada se koristi za ciscenje rudarske opreme..medicina je uspesno produzila starost uz gomilu svakodnevnih lekica\n20.04.2019. | 14:05\nMoze neko da napise imena lekova\n😱😱😱Taj spisk bi bio poduzi!!! Žalosno je sta sve narod pije, a sve to u službi "ozdravljenja" i uz nadzor lekara?! Posle lekova, čovek je jos bolesniji. Narod bolestan, apotekari bogatiji. Ali, odavde niko nije izvukao živu glavu. Praznih ruku dolazimo, a i praznih odlazimo.😪😏\n20.04.2019. | 13:30\nPipemidinska kiselina ili ti Palin, a pili smo ga svi decenijama ovde i mnogi su imali problema(gubitak pritiska pa i svesti, nesvestica, podrhtavanje, trnjenje-već kako ko ali su lekari bili uporni u njegovom davanju..... Pravo smo eksperimentalno područije.\ndaj meni nesto za gubitak pritiska, da cepnem to posle kilo rostilja i 10 piva 😂😂


ABL Solvent kupio poslovni kompleks IMT na NBG za 8,2 mlrd. RSD\n22/11/2021 | 14:21\nKompanija ABL Solvent doo iz Beograda kupila je za 8,3 milijarde dinara (70,7 miliona evra) poslovni kompleks u Zemunskoj ulici na Novom Beogradu.\nKako je objavila Agencija za licenciranje stečajnih upravnika, poslovni prostor prodat je po početnoj ceni, a deo kompleksa koji je prodat čini 25 uknjiženih objekata, sa upotrebnom dozvolom, kao i 30 uknjiženih objekata bez odobrenja za gradnju. Takođe, prodata su i 22 vanknjižna objekta.\nKako je predviđeno nacrtom plana detaljne regulacije područja između ulica Jurija Gagarina i Zemunske, i to njegovom prvom fazom, koji je Sekretarijat za urbanizam i građevinske poslove stavio na javni uvid, na oko 47,8 ha površine planirana je izgradnja više od 5.000 stanova, više predškolksih ustanova, dve osnovne škole, kao i oko 150.000 m2 BRGP komercijalnih sadržaja.\nABL Solvent/imt/novi beograd/poslovni kompleks\nVesić: Eksplozija u Leštanima oštetila 70 kuća


8 Aprila, 2020 - Rezidencija\nTurska je počela testirati plazma terapiju kao mogući lek protiv bolesti izazvanih virusom korona, izjavio je predsednik tusrkog Crvenog polumeseca Karem Kinik. „Čekamo da daju krv svi heroji koji su pobedili virus korona posle 14 dana od otpuštanja iz bolnice kako bismo spasili živote drugih pacijenata“, rekao je Kinik, prenosi turski javni servis TRT. Prema njegovim rečima, svaka osoba […]\nMarketinška firma „Nova communications“ koju je osnovao bivši predsednički savetnik Nebojša Krstić, a koja je sada u vlasništvu njegove bliske saradnice Jasmine Stojanov, dobila je posao oglašavanja u novinama vredan 90 miliona dinara (760.000 evra) od Gradske uprave Beograda, otkriva Pištaljka. Ova firma je i 2018. godine za posao oglašavanja inkasirala 90 miliona dinara od Gradske […]\nGeneral Černišov, koji u Srbiji predvodi specijalce za dekontaminaciju, jedan je od najpoverljivijih ljudi ruskog predsednika. Putin mu naredio da Srbiju tretira kao Rusiju i da maksimalno pomogne našoj zemlji. Vladimir Vladimirovič Putin poslao je u Srbiju svog najboljeg “ubicu korone”, najvećeg ruskog stručnjaka za biološki rat, general-majora Mihaila Černišova. To kaže ambasador Srbije u […]\nSvetska zdravstvena organizacija je stvarno zabrljala, rekao je američki predsednik Donald Tramp govoreći o virusu korona i zapretio da će se SAD povući iz njenog finansiranja. Američki predsednik Donald Tramp kritikovao je Svetsku zdravstvenu organizaciju i optužio je da je bila previše opuštena prema Kini i da je davala loše savete na početku epidemije. „SZO je stvarno zabrljala. Iz […]\nRodžer Federer je na društvenim mrežama izazvao Novaka Đokovića, a onda ubrzo dobio i odgovor. Federer vreme provodi u izolaciji i pokušava da se nabolje moguće zabavi. On je u utorak objavio snimak na kojem reketom udara lopticu o zid sa jako male udaljenosti, bez greške. „Evo jedne vežbe za koju vam nije potreban niko. Da vidimo koliko ste […]\nTri bivša amertička ambasadora u Kijevu – Stiven Pfajfer, Džon Herbst i Vilijam Tejlor predlažu da se iskoristi pandemija virusa korone za pritisak na Rusiju kako bi vratila Krim Ukrajini. U tekstu koji je objavljen u magazinu „NPR“ se navodi da pandemija Kovid-19 „daje neočekivanu mogućnost“ da se prekine konflikt u Ukrajini. Bivši američki ambasadori su saopštili da u […]


Trudnoća posle 35 godine | Želim bebu | Priprema za trudnoću\nTRUDNOĆA POSLE 35. GODINE NIJE BAUK: Stručnjaci otkrili koje su ključne stvari za zdravlje mame i bebe 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nTRUDNOĆA POSLE 35. GODINE NIJE BAUK: Stručnjaci otkrili koje su ključne stvari za zdravlje mame i bebe\n09.06.2022. / 18:00\nAutor Radmila Ilić 09.06.2022. / 18:00\nTrudnoća posle 35. godine više nije bauk, a ovo su ključne stvari za zdravlje meme i bebe koje treba da znate ako planirate bebu u 4. deceniji.\nGranica za rađanje dece se iz godine u godinu pomera. Danas je sve ređe da se žene odlučuju za rađanje u dvadesetim, dok je sve češće u tridesetim godinama, ali i kasnije.\nTrudnoća posle 35. godine više nije bauk, a sve više žena se odlučuje baš na taj period za rađanje kako bi pre toga uspele da završe sa svojim obrazovanjem i izradom profesionalne karijere.\nKADA IMAM NAJVEĆE ŠANSE DA ZATRUDNIM? Ginekolog otkrio kada je pravo vreme za odnose kako bi test što pre bio pozitivan\nMeđutim, za trudnoće posle 35. godine vezuju se brojne predrasude, a to su između ostalog:\n- Trudnoća posle 35. godine rezultiraju u drastično većem broju pobačaja\n- Stepen mrtvorođenosti beba dramatično skače kada su ovakve trudnoće u pitanju\n- Trudnoća nakon 35. godine donosi ogroman rizik za majku\n- Majke koje se odluče za trudnoću posle svog 35. rođendana rizikuju prerano rođenje deteta\n- Generalno trudnoće u kasnim tridesetim ozbiljno narušavaju zdravlje mame i bebe\nTrudnica ne može da spava\nOdakle predrasude da žene teže zatrudne posle 35. godine?\nSmatralo se da su šanse za trudnoću posle 35. godine drastično manje, ali te tvrdnje su zasnovane na pogrešno protumačenim činjenicama, i na podacima koji se odnose na stopu rađanja u 18. i 19. veku.\nOne nisu relativne za moderno doba iz mnoštva razloga, a moderne studije pokazuju da žene koje požele da zatrudne posle 35. godine to i uspevaju u ogromnom broju slučajeva.\nKako do bezbedne trudnoće nakon 35. godine?\nOno što je glavno i sigurno jeste da vam zdrav način života može povećati šanse za trudnoću posle 35. godine. Svakako je poželjno izbaciti alkohol i cigarete iz upotrebe, te redukovati unos kofeina. Generalno je za planiranje trudnoće jako važna telesna težina i veoma je važno dovesti telo u što bolju formu pre drugog stanja.\nTrudnica sprema stvari za bebu\nO čemu da vodim računa ako zatrudnim posle 35. godine?\n- Vodite računa o opštem zdravlju\n- Izbegavajte štetne supstance (lekove, alkohol, cigarete...)\n- Vežbajte i održite formu koliko god vam stanje dozvoljava\n- U dogovoru sa lekarom možete da uzimate vitaminske suplemente\nPostoji li rizik od prevremenog porođaja kod majki posle 35. godine?\nRanije se smatralo da je kod trudnica posle 35. godine povećan rizik od prevremenog porođaja i rađanja bebe sa manjom porođajnom težinom, ali najnovije studije su opovrgle to. Doktor Mika Mirskile iz Londona dokazao je da se ti neželjeni simptomi nikako ne mogu povezati sa starošću majki.\n"Naši nalazi sugerišu da žene ne bi trebalo da se brinu oko svoje starosti kada pokušavaju da dobiju dete. Nalazi pokazuju da individualne životne okolnosti i način života svakog pojedinca imaju mnogo više uticaja od samog godišta", istakao je doktor Mirskila.\nKao što je i navedeno sam broj godina ne znači ništa, te su za procenu mogućih komplikacija tokom i posle trudnoće mnogo značajniji životni stil i sveukupno zdravlje budućih majki.\nTrudnoća Zdravlje Beba Mama


"Novi ruski tenk je dokaz da NATO ne može da ratuje sa Rusijom!" | Web-Tribune.com\nHome / TEMA DANA / „Novi ruski tenk je dokaz da NATO ne može da ratuje sa Rusijom!“\n6. maja 2015.\tTEMA DANA 7 Comments\nVojni analitičar Miroslav Lazanski i vojni stručnjak Aleksandar Radić ocenjuju da će Rusija novim tenkom pokazati Zapadu da Rusija radi na podizanju borbene gotovosti. Oni takođe ocenjuju da je prisustvo Tomislava Nikolića na paradi dobar pokazatelj da Rusija poštuje Srbiju.\nVojni analitičar Miroslav Lazanski kaže da je poziv predsedniku Srbije da prisustvuje paradi, ali i prezentaciji ultra modernog ruskog tenka stvar priznanja Srbiji i znak da Putin poštuje predsednika naše zemlje.\n“Srbija kao naslednica SFRJ koja je učestvovala u Drugom svetskom ratu i podnela najveće žrtve u Evropi posle Poljske, zaslužuje počasno mesto među državama koje su se borile protiv fašizma i naša vojska i predsednik treba da budu na paradi u Moskvi i da imaju poseban status i tretman“, objašnjava Lazanski za Naše novine.\nOn ističe da će promocijom tenka “Armata T-14“ Putin poslati poruku zapadnim političarima da Rusija ulaže u vojnu tehnologiju.\n“Tenk ‘Armata’ je vrhunac tehnologije, ima sedam točkova dok evropski tenkovi imaju šest i duži je i teži od tenkova koje imaju evropske vojske. Za razliku od nemačkih i francuskih tenkova ima kopneni radar i uočava kopneni cilj na šest kilometara, dok je domet drugih tenkova do 3,5 km, tako da je ovo poruka NATO da nema sposobnosti da konvencionalno ratuje sa ruskom vojskom“, zaključuje Lazanski.\nVojni stručnjak Aleksandar Radić kaže da će Nikolić prisustvom na prezentaciji tenka pored priznanja da ga ruski predsednik poštuje i podiže rejting među svojim glasačima u Srbiji. On ističe da će i ruski predsednik “profitirati“ od prikazivanja “Armate T-14“ i na unutrašnjem političkom polju i da će zapadnoevropskim političarima poslati poruku da Rusija radi na podizanju borbene gotovosti.\n(Naše novine, Srbija danas, Pravda)\nTags borbe evropski Francuski Lazanski NATO nemački Nikolić političari Putin Rusija Srbija tenkovi vojska Zapad žrtve\nPrevious LJUDI SU POPUT KAMIONA ZA SMEĆE: Nemojte je uzimati i deliti sa drugima! (ČITANJE 2 min., MUDROST ZAUVEK)\nNext NARODNA VEROVANJA NA ĐURĐEVDAN: Evo šta danas valja raditi, a šta ne!


Pojedina deca ne vole ukus brokolija – nauka ima objašnjenje - Report.rs\nEnzimi, nazvan cistein liaze, proizvode različite vrste bakterija koje žive u ustima dece i oni bi mogli da budu odgovorni za averziju prema navedenom povrću. Enzimi na koje deluje ovo povrće reagiraju sa bakterijama koje se nalaze u ustima i s njima formiraju prilično neprijatan, sumporast miris i ukuse, tvrde stručnjaci.\nI odrasle osobe takođe imaju ove enzime u usnoj duplji, ali im reakcija najčešće nije ista. Ono što je utvrđeno je da nivo ovih enzima kod odraslih može da varirati, dok kod dece varira, ali neznatno.\nAutor studije Dr Damian Frenk i njegove kolege iz CSIRO (The Commonwealth Scientific and Industrial Research Organisation ) u Kamberi ispitivali su ovu pojavu.\nU istraživanju odobrenom od strane Američkog hemijskog društva dr Frenk tvrdi da sigurno postoji razlika u ukusu koji osećaju deca od onog koji osećaju odrasli, piše Live Science, prenosi Index.hr.\nDeca preferiraju slatke ukuse, a gorki ukusi su im pilično odbojniji.\nKorišćenjem tehnike nazvane „hromatografijska olfaktometrijska spektrometrija mase“, identifikovali su glavna jedinjenja koja su odgovorna za miris broklija kuvanog u vodi ili na pari.\nIzvor: Live Science, index.hr, N1, Foto: pixabay\n98 parova brokoli CSIRO deca dete hromatografijska Karfiol rezultati roditelji strucnjaci Tehnike


Kako nauciti decu da obavljaju kucne poslove?\nNaslov: Kako nauciti decu da obavljaju kucne poslove? Sre Apr 04, 2012 7:44 am\nSređivanje treba da bude dnevna rutina vaše dece-baš kao što je to vreme za domaći ili priča pred spavanje, ali budite mudri pri štopovanju. Na primer, 10 minuta pre početka njihove omiljene serije, ili malo pre nego što ćete servirati večeru je sasvim dovoljno za svakodnevnu akciju.\nDobro je imati, pored onoga za redovno, i povremeno zvono za čišćenje. Ono je naročito pogodno nakon velikih majstorija ili kada dolaze gosti.\nPretvorite svakodnevno sređivanje u igru. Kada sređujete igračke, uključite kuhinjski tajmer da vidite koliko igračaka možete da sklonite pre nego što on zvoni, a kada slažete prljav veš neka vaša deca sparuju čarape i ubacuju ih u korpu, kao da šutiraju u koš.\nDajte mališanima čistač prašine napravljen od perja. Svideće im da se čiste prašinu sa nameštaja i drugih površina sa nečim velikim i pufnastim!\nŠkolska deca vole sve što prska i stoga sigurno neće odbiti pranje prozora ili kuhinjske površine odgovarajućim sredstvom u prskalici.\nNapravite vaša sredstva za čišćenje pogodnija za svoje male pomoćnike. Odsecite kraj metle ili štapa za krpu za pod tako da odgovara visini vašeg predškolca, zatim napunite malu kantu vodom i tečnošću za čišćenje podova da bi oni mogli da ih obrišu. Stare čarape mogu da posluže kao male krpe za prašinu koje deca navuku na ruke.\nNaučite svoju decu da je sređivanje kuće dužnost svih članova porodice a ne nešto za šta će dobiti neku kompenzaciju, kao što je džeparac. Ali povremene povlastice kao što su kasniji odlazak u krevet vikendom za školce, više vremena pred tv-om ili nagrada za završene obaveze su odličan podsticaj.\nDeca obožavaju tabele! Napravite tabelu različitih obaveza i, kako biste ih motivisali, recite deci da stave nalepnicu sa svojim imenom ispod svakog zadatka koji izvrše. Posle određeneog broja nalepnica nagradite ih u znak zahvalnosti.\nTinejdžeri su dovoljno odrasli da brinu o urednosti svojih soba, ali takođe oni su i glavni krivci za neuredne sobe! I njima je, kao i maloj deci, potrebna motivacija ili dobar razlog da nešto urade – možda će biti dovoljan sat duže za izlaske vikendom ili ograničeno vreme provedeno pred kompjuterom dok im sobe nisu uredne i blistave.\nNapravite posebna mesta za dečije stvari – kukice za njihove školske torbe, stalak za cipele, police za knjige, tako da uvek znaju gde se nalaze njihove stvari kada ih ne koriste.\nTakođe, odlična ideja su i posebne kutije za lego, plišane igračke, knjige itd. koje omogućavaju lako raspremanje. Samo jedna velika kutija za igračke je kao “crna rupa bez dna“ gde se stvari mogu lako izgubiti.\nUsadite deci navike rano u detinjstvu. Već od 2-ge godine deca mogu da pomognu pri brisanju, zalivanju biljaka i sipanju vode u činiju za psa. Uvedite kućni ponos i vrednost zbog urednosti. Čak i tek prohodalo dete može da pokupi neke stvari i stavi ih u kutiju.\nDeca koja idu u školu vole da sparuju i grupišu stvari zato im dopustite da sortiraju prljav veš na beli i tamni i napune i isprazne mašinu za veš.\nDeca mogu da pomažu u kuhinji kao i u čišćenju. Guru roditeljstva Steve Biddulph kaže da devetogodišnjaci mogu bezbedno da koriste nož i prokuvaju vodu bez incidenta i predlaže da skuvaju večeru jednom nedeljno za celu porodicu. Ovo iskustvo ne samo da razvija neophodne životne veštine već im usađuje samopouzdanje i ponos na svoje sposobnosti.\nKoji je vas savet?


U cazinskom Centru za kulturu i turizam održano...\nU ponedjeljak, 17. januara, u sali Centra za kulturu i turizam Cazin brojnim pčelarima, poljoprivrednim proizvođačima i ostalim zainteresiranim posjetiocima održana je prezentacija pod nazivom “Zdrava hrana i navike – utjecaj…\nServisne informacije: Relativno mirna 24 sata u Cazinu, jutros izmjereno – 1°C\nPrema redovnom izvještaju Službe za civilnu zaštitu, Grad Cazin, o događanjima na području grada, jutros u 07:00 sati izmjerena je temperatura od -1°C, dok je vodostaj Mutnice 95,00 cm. Policijska stanica i Vatrogasna jedinica Cazin su imale mirnu noć bez intervencija.…\nPredsjednik Narodnog evropskog saveza (NES) Bosne i Hercegovine i gradonačelnik Grada Cazina Nermin Ogrešević donirao je sredstva za otvaranje teretane u studentskom domu Bjelave, saopćilo je Udruženje studenata Studentskog centra…\n– U ovoj godini realizirati će se prva faza sanacije konstrukcije nacionalnog spomenika kuće Nurije Pozderca u Cazinu. Za ovaj projekt iz Budžeta USK te grada Cazina osigurano je više…\n– Za podršku razvoju poljoprivrede, Grad Cazin će ove godine izdvojiti 600.000 maraka što ga svrstava među rijetke jedinice lokalne samoupraveu BiH, koje direktno stimulišu poljoprivrednike bez obzira na vid…\nod religija 16/01/2022\nod religija 16/01/2022 0 Komentar\nArt Galerija Farah Kuća Abazović Nadomak malog pitoresknog grada Cazina nalazi se selo Donja Koprivna. Svaki putnik koji prođe kroz to selo, može vidjeti staru bosansku kuću koja se nalazi…\nJoš jedno priznanje za sestre Emu i Lamiju Hamulić: Najuspješnija juniorka i kadetkinja su iz Cazina\nNedavno je održana tradicionalna manifestacija Izbora sportaša grada Bihaća. Pehar za sportaša Bihaća u 2021. godini, Šuhret Fazlić, gradonačelnik Bihaća, uručio je Ajli Vojić, članici KBS „Favorit BH“ za osvojeno…\n– Zbog neisplaćenih decembarskih plaća i neizvjesnosti oko usvajanja Financijskog plana ZZO-a USK za ovu godinu, ispred Doma zdravlja Cazin, mirne proteste održali su i članovi tamošnjeg Strukovnog sindikata. Poručuju…


Vreme 681 - Knjige: Mehanicki patak, digitalna patka, Vladimir Kopicl -->\nU poslednjih godinu i nešto jače, Vladimir se Kopicl za svoje sporopišuće standarde baš zdravo mnogo "ponovio": prvo knjigom izabranih pesama Pesme smrti i razonode (Orpheus, Novi Sad), koja je već i kolekcionarski must-have za svakoga ko bi barem da promuca ponešto o mogućnostima i kreativnim krajnostima modernog poetskog izraza na srpskom jeziku poznog dvadesetog veka, potom novom, mestimice čak sjajnom poetskom zbirkom Klisurine (Narodna knjiga), da bi se napokon pojavila i prva knjiga ovog već ne baš radikalno mladog novosadskog – panonskog, srpskog, svetskog, kako god – hiper/neo/post/modernističkog i avangardističkog pesnika, esejiste, teatrologa, teoretskog rokenrolera, novinskog i časopisnog urednika i štogod još, ergo univerzalnog proizvođača, promotera, interpretatora i konzumenta žive, pulsirajuće kulture savremenosti, koja – knjiga, dakle – ne sadrži poeziju (po američkim zakonima, na koricama svih njegovih dosadašnjih knjiga moglo bi stajati upozorenje: "parental advisory – implicite lyrics"!), barem ne kao osnovni sastojak. Mada, ko kaže da ne sadrži? To je nešto što bi tek trebalo dokonati. Pesniku nije za verovati na reč kad uzme da se preoblači.\nKako god bilo, Mehanički patak, digitalna patka kolekcija je "eseja, tehno skaski i drugih zapisa iz pupka Novog Doba", mahom izvorno objavljivanih koekude po periodici u poslednje dve decenije, i ovo autorovo podnaslovno definisanje vrste tekstualnosti među ovim koricama zgodna je relativizacija tvrdih, kanonskih spisateljskih žanrova, koji su ovim visprenim, duhovitim i jezički zaigranim esejiziranim beleškama ponajčešće tesni. Pišući o ovoj knjizi, Radivoj Šajtinac dobro uočava da Kopicl "kardinalnim obeležjima ovoga vremena prilazi s karakterističnim filingom demistifikacije u kom se preplet znanja i obaveštenosti, kreacije i ludizma, sistematičnosti i učitavanja oseća kao humor mudrosti, persiflaža duha, mikro aporija subjektivnog boravka u tekstovima, fenomenima, fragmentima, prividima, prevratima, apsurdima i fascinacijama". Teme su, pak, Kopiclovih tekstova zapravo svi oni opsesivni toposi njegovog pevanja & mišljenja: od "podivljale" tehnologije i nastupajuće kibernetizacije ljudskog tela, upotrebe i smisla citata i citatnosti kao mantre vaskolike kultur(al)ne postmoderne ("Možda se upravo zato slažem ne samo sa umalo opštim stavom da se sve manje čita a sve više citira već i sa onim što se i ne-rečeno podrazumeva: da se sve više čita samo da bi se još ponešto moglo citirati"), preko neumitne prevlasti informatičke civilizacije iliti sajber-paradigme ne samo u Svetu nego i u Delu – u književnosti, teatru, filmu etc., pa do zapisa o (ne)mogućoj interakciji književnosti i rokenrola ili pak rokenrola i televizije. Tu su i rastresiti eseji inspirisani pesništvom Kopiclovih "saboraca" Slobodana Tišme i Vojislava Despotova. Svakako poseban štih ovoj knjizi daju razbacani (para)putopisni i autopoetički zapisi, koje autor naziva geopoetičkim tricama. Trice možda, ama kučina nema: pobiše se oko njih razni Bardovi tamo po Akademijama.\nKopicl nije (nažalost?) osobito produktivan – kakav petoljetkaški izraz! – pisac, tako da (mu) je izgleda tek sada došlo vreme da probere i ukoriči svoje višedecenijsko esejističko pisanije; no, ono što pisac i čitalac gube na kvantitetu, kanda nadoknađuju razgaljujućom razigranošću "diskurzivne mašine". Ponekad se, doduše, ta igra zavrti i preko korisne i ugodne mere: s predobrim razlozima bežeći od opštih mesta, trivijalnih istina i ubistvenih, kičastih laži – kakve bezbrojni ovdašnji Pisci Bez Jezika i Mislioci Bez Mišljenja fabrikuju na vagone, brutalno brutto prevazilazeći i najberićetniji urod šećerne repe po beskrajnim bačkim poljima – Kopicl-esejista ume da s nekako detinjastom oblapornošću premamuza svoj "stroj" i otperja sve s njim u fade out preterane nekomunikativnosti, gotovo neoprostive proizvoljnosti esejističkog pisma. Srećom, balans se obično brzo uspostavi, najčešće tako što pisac superiorno ironijski minira vlastiti na tren "zalutali" iskaz, ili se lagano, otrežnjujuće poigra jezičnim višeznačnostima, koje zapravo kontinuirano istovremeno seje, opaža, "potkazuje" i trebi, kao što to već čini svaki autor s uistinu visokom i nikada uspavanom jezičkom svešću i kulturom! To jest, svih petoro-šestoro živih i zdravih od te sorte u ovom jeziku... A to će sve reći da ovo knjišče valja pre svega (re)kreativno pročitavati kao šarmantan šamanski šamar misaono-jezičkoj zaparloženosti kao tobožnjem zalogu svake moguće Ozbiljnosti i Važnosti u ovoj fundamentalno patrijarhalnoj kulturi, koja se u skladu s tim i izražava: ili "zdravoseljački" raspištoljeno i folk-živopisno, ili filistarsko-fiškalski drveno i sterilno. Otuda, ne imajući ništa s ovim malignim paradigmama, Kopicl ispisuje svoje eseje kao nekakav teorijski pank, ustanovljavajući sistem znakova sasvim neodgonetljivih Prostoti.\nA znate li vi, čeljadi moja, da je Kopicl Vladimir još 1976. jednu svoju pesmu nazvao Pan-pank? Ej, sedamdesetišeste?!\nNajbolja izložba 2003 >\nPremijere domaćih filmova u 2004 - kriza srpske kinematografije >\nPozorišna provokacija sezone >\nBeogradska postnovogodišnja razglednica >


detozin: Hajde da pravimo pare...\nHajde da pravimo pare...\nJedva sam se suzdržao da ne prokomentarišem onaj skandal oko "nepristojno bogatih". Bolje što nisam! Šta bih mogao da kažem? Da smo dotakli "dno-dna" u populizmu, i da posle masovnog "regresa za godišnji odmor" (svakog Srbina časti čika-Mladja pet-soma, al' na Kukovo-leto) ostaje još samo čupanje brkova "kulacima". Nadiru "nostalgična" sećanja na Zelenu Salatu, Zardjale Katance, Hleb Od 3 Dinara, Zajam Za Preporod, Obnovu Pre Roka...\nNama 'leba od te priče. Dno je i dalje daleeeeko. Hajde malo da gledamo svoja posla. Da pravimo pare. Ako čitate blogove, a pogotovo ako ih pišete - imam posao za vas. Predlažem vam da mi postanete ortak.\nIdeja je sasvim jednostavna, i verovatno će mnogima izgledati skroz neverovatna. Takve ideje su baš zato i najbolje, jer dok skeptična masa poveruje da je nešto uopšte moguće, oni malobrojni sa vizijom - uzmu pare.\nDa bi ste postali ortak treba da se prvo udubite u problem, smislite rešenje oko koga se vredi malo pomučiti, a zatim da potrošite nešto sopstvenog vremena. To ulaganje kreativnosti, vremena i energije se obično zove INVESTICIJA. Drugi bitan element investicije je RIZIK (u ovom slučaju - da ćete sve to raditi za džabe, ili za manje para nego što vam treba). Ali, to je suština kapitalizma: KO RESKIRA PROFITIRA (a naročito obrnuto).\nŠta konkretno treba da radite da bi popravili svoj saldo, poboljšali kreditnu sposobnost, sklonili neki dinar za crne dane (kao da ovi nisu dovoljno crni), ili bar namakli neku kintu za letovanje?\nIspričaću vam sve kao da se desilo (a možda se upravo sada - i upravo tako i dešava?) Na sajtu www.deto.rs nalazi se već godinu-dve strana sa reklamnim lepezama. Idejna rešenja su u dve varijante: jedna izgleda kao turistička razglednica, a druga kao korporativni promotivni poklon. Neko je iz sopstvenog ugla pogledao proizvod i rekao: "Hm, pa ovo bi moglo da se plasira kao zgodan detalj za letnja venčanja..." Taj neko je strastven bloger(ka), dovoljno vešt da napravi na besplatnom domenu blog pod nazivom "lepeze-za-venčanja.blogspot.com" Takodje bez mnogo truda uradio je "domaći zadatak" i na Facebook-u (možda čak i na Twitteru?) Možda je čak malo i spamovao (ja se naravno ogradjujem od toga), ili je prosto vukao prave ljude za rukav. Na primer agencije za organizaciju venčanja? Ili im je samo poslao ljubazno pismo (ono sa markicom ), možda im poslao SMS? To koliko znam još nije zabranjeno?)\nNaš preduzimljivi bloger je na varijaciji, tj "nadogradnji" našeg proizvoda počeo da pravi pare. Dizajn, štampu, plastifikaciju, doradu i isporuku - radimo mi, a on(a) se bavi on-line prodajom. Kupci nemaju pojma da mi uopšte postojimo. Proizvod koji je "izmislio" postoji samo na njegovom blogu, svi kontakti sa krajnjim kupcima idu isključivo preko njega, on ima EKSKLUZIVNO PRAVO na tu ideju. On je naš novi ortak - i zaradu delimo 50:50!!!\nReći ću vam još samo da je poslednji put kada sam brojao, bilo oko stotinak sličnih proizvoda na našem sajtu. Ako vam je to malo, možete da pronadjete i neki koji nam još uvek nedostaje. Ako bar površno pregledate sajt shvatićete da mi možemo da napravimo apsolutno sve što je moguće napraviti od papira i/ili kartona (iznenadićete se šta je sve moguće napraviti). Osmislimo zajedno novi proizvod ili njegovu varijaciju, oblikujmo ga, i plasirajmo na pravi način, pravim kupcima... Šta kažete? Idemo u biznis!\nHajde malo da gledamo (za promenu) ono od čega se živi...Da li ćemo sledeće godine u ovo vreme biti milioneri? Sumnjam - ali nema veze...\nOvde je najbolje biti pristojno siromašan...\n// Miodrag Ristic postovano u: 6:18 PM\n// Novi proizvodi, svoj Gazda u 100 lekcija\nCyber Bosanka June 19, 2010 at 9:57 AM\nTi si meni legenda! Uvijek okrenut konkretnim stvarima i bez mnogo suplje price :) A posto je vec tako, i posto sam oduvijek imala mnogo ideja koje nisam mogla realizovati zbog nedostatka kvalitetne stamparije koja moze odraditi neke dobre stvari ja evo ovog momenta dajem sebi u zadatak da se prisjetim tih ideja i skupa sa vama probam postati bogata. Ozbiljno, ne zezam se.\nBacim sve na papir pa ti posaljem mail sa konkretnim upitima! Pozz\nMiodrag Ristic June 19, 2010 at 10:12 AM\n@ Cyber Bosanka - to je taj duh! Pa da mogu posle jednog dana da pričam: "Hana? Niste znali da sam je poznavao PRE nego što je napravila HANAX-HOLDING, i postala najuticajnija žena u regionu..."\nJedva čekam pismo...\namarilis.online June 19, 2010 at 11:35 AM\nPročitala ja još juče tvoj post i rekoh sebi, vauu, sad će ljudi da navale, pa ovo je prilika... I svraćam ja tako da vidim ideje i...\nSad mi je lakše kada se Cyber Bosanka javila. Mislim, ja sve samo ne osoba, koja ume da zaradi pare sa svojom glavom u oblacima. Ali biću dovoljno slobodna da ti pošaljem mail, uz tvoju dozvolu, naravno da pogledaš neke stvari, koje sam radila a nisu se realizovale iz raznih razloga, da ne skrećem sa teme...\nnovii June 19, 2010 at 11:59 AM\nDa li je moguće napraviti probnu seriju, da se pokaže zainteresovanim kupcima ?\nIdeja je zanimljiva, vidi se da nudeiš nešto kao Vizio shop, ali samo od papira. Kupac osmisli rešenje, a vi ga sprovedete u delo.\nMiodrag Ristic June 19, 2010 at 12:04 PM\n@amarilis.online - sama činjenica da si osetila da "tu ima nešto" je meni dovoljan signal... A što se tiče glave u oblacima, sigurno znaš da su i Gejtsa otprilike baš tako opisivali u početku njegove karijere. "Disk-operativni sistem za mikro računare"? Kome to još treba? (i stvarno je 80-tih zvučalo sasvim blesavo...) Sve ideje su "glupe" - dok se ne realizuju.\nMiodrag Ristic June 19, 2010 at 12:17 PM\n@novii - ima mnogo mogućih varijacija na taj poslovni model. Dali će "ortak" imati manjeg ili većeg udela u tehničkoj realizaciji (dizajn, fotografija, priprema, neki doradni poslovi...) nije od značaja. Može samo da se bavi komercijalnim delom, ili da bude uključen koliko god hoće (ili koliko je praktično). U zavisnosti od konkretne ideje i situacije - razradjujemo zajednički celu "tehnologiju" tako da izvučemo maksimum. Fleksibilno do kraja. Jedino je važno da pravi pare.\nDragana June 19, 2010 at 12:20 PM\nThanks za lepe reči,nisam ja ništa novo smislila, samo bih volela tvoje mišljenje,uspešnog poslovnog čoveka, ali nisam baš shvatila, da li da ti šaljem mail ili ...\nMiodrag Ristic June 19, 2010 at 12:27 PM\n@dragana - svi predlozi za saradnu, ideje i slično šaljete(logično) na mail (imate ga na: http://www.deto.rs/m_kontakt.html.) Posle toga verovatno i dosta dodatnog dopisivanja i/ili sastanaka...\nNećemo da "otvaramo karte" pre vremena...\nMilko Grmuša June 23, 2010 at 12:40 PM\nAaaa, tek sad pročitah tekst :)) Odlično, samo ljudi (pa i blogeri) lijeni ovde, nema od toga ništ`. :(\nA fino sam vam svima rekao da blogovi služe da ih linkujete na mene :))) kakav pos`o :)))\nMiodrag Ristic June 23, 2010 at 4:49 PM\n@Milko - Kako ti kažeš... Nema veze, bar si me inspirisao za sledeći post...\nNova vrsta referenci\nU središtu vrtloga\nDijasporo - i bogu si teška !\nOsamnaest ! Vreme je...\nKutija za zelene šešire\nEdward de Bono ( i "ambalaža")\nIza ćoška levo, pa pravo - do kraja sveta...


MAGIČNA LEPOTA jedne od poslednjih prašuma Evrope: Biogradska gora (+FOTO) | Mondo Portal\nBiogradska gora prasuma u Crnoj Gori video fotografije Biogradsko jezero\n12. decembar, 23:04\nMAGIČNA LEPOTA jedne od poslednjih prašuma Evrope: Biogradska gora (+FOTO) 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nEX YU 14.09.2019. / 13:50 13:52\nIzvor mondo.me 14.09.2019. / 13:50 13:52\nBiogradska gora je jedna od poslednjih prašuma Evrope, nalazi se u Crnoj Gori, u slivu Biogradske rijeke i Jezerštice i ovo zaštićeno područje jedno je od najstarijih na svetu. Uživajte u fotografijama, videu i drevnoj legendi!\nKad pomislite na prašume, prva asocijacija vam je verovatno Brazil… Amazonija… Ali, da biste doživeli prašumu, ne morate tako daleko. Jedna od poslednjih prašuma Evrope i jedno od retkih mesta na kojima čovek i danas s poštovanjem uzmiče pred prirodom, Biogradska gora, nalazi se u Crnoj Gori, u slivu Biogradske rijeke i Jezerštice.\nNa Svetski dan prašuma koji se obeleževa svake godine 14. septembra, posetili smo dve crnogorske prašume, jedna se nalazi u Nacionalnom parku Biogradska gora, a druga u kanjonu Tare - Crna Poda.\nBiogradsku goru još davne 1878. godine knjaževskim ukazom stavio je pod zaštitu knjaz Nikola Petrović, i naredio da se ovaj kraj strogo čuva.\nNedirnuti kutak raskošne prirode krije i pravi biser, Biogradsko jezero, za čiji je nastanak vezana tužna legenda.\nPripoveda se da su od davnina vile kolo vodile na gumnu koje je danas najplići deo jezera. Na tom mestu, nekada je bila njiva dvojice braće, a u svađi koja je između njih izbila kad su delili žito na gumnu, mlađi brat ubio je starijeg…\nMajka, očajna od bola, prokune sina, bratoubicu, i od siline njene tuge i težine njene kletve, zemlja se otvori na mestu na kojem je bila njiva… I nastade jezero, drevnom šumom skriveno od ljudi, predivno, divlje i ćudljivo, po meri vila, da se u njemu ogleda sva lepota prirode.\nIzvor: ‚Mondo/ Goran Sivački 5\n14.09.2019. / 14:26\nUpravo gledate Beograd obeležio praznik Sveta Lucija, organizovali Šveđani 1 Info video Pre 58 min U organizaciji ambasade Kraljevine Švedske na fasadi Skupštine grada Beograda organizovan digitalni prikaz proslave...