Iran i Međunarodna agencija za atomsku energiju postigli privremeni sporazum - Sputnjik Srbija\n13:52 13 Jun 2021\n22:45 21.02.2021 Preuzmite kraći link\n„Intenzivne konsultacije dovele su do dobrog rezultata. Postignut je privremeni tehnički sporazum. IAEA će nastaviti neophodnu verifikaciju i nadzor u Iranu“, napisao je Grosi na svom nalogu na Tviteru.\nOn će stupiti na snagu 23. februara i omogućtii IAEA da nastavi neophodnu verifikaciju i nadzor u periodu do tri meseca.\nPoseta je usledila nakon što je Iran obavestio IAEA o sprovođenju zakona o okončanju vanrednih inspekcija IAEA u iranskim nuklearnim objektima od 23. februara, prenosi Tanjug.\nMeđunarodna agencija za atomsku energiju, Iran


Stiže najmanji Jeep\n10 Jan 2020 - 10:30 Top secret Link\nVeć neko vreme je poznato da na tržište stiže i najmanji Jeepov model.\nDolazak je najavljen za 2022. godinu, pri čemu se budući mališan opisuje kao "ultra compact utility vehicle" koji će biti manji od trenutno najmanjeg modela Renegade.\nS tim u vezi, Marco Pigozzi, Jeepov evropski šef za marketing, najavljuje da će ovaj za sada neimenovani model biti dugačak oko četiri metra. To znači da će biti duži od Suzukija Jimny i kraći od Nissana Juke.\nSem toga, najavljuju se da će ovaj model pored svakodnevne praktičnosti nuditi i poznate Jeep off-road mogućnosti.\nImajući u vidu spajanje FCA i PSA grupe, verovatno će novi mali Jeep dobiti platformu iz Peugeot-Citroen ponude (na kojoj su napravljeni i Peugeot 2008 i DS 3 Crossoback), a pored standardnih varijanti izvesna je i potpuno električna verzija sa autonomijom od oko 340 km. Takođe, dodavanjem još jednog elektromotora za zadnju osovinu ovaj model bi dobio i pogon na sva četiri točka.\nNa kraju, iz Jeepa je još ranije stigla i najava da će do 2022. godine njihova kompletna gama biti elektrifikovana, kako bi Jeep postao "najzeleniji SUV brend na svetu". To znači da će se Compass, Cherokee, Grand Cherokee, Wrangler, Renegade, Grand Commander, Wagoneer i Grand Wagoneer nuditi i u hybrid ili plug-in hybrid verzijama.


A. Jamaković - A. Kapo 21.01.2021\nKRIZA Migranti izazivaju haos u BiH: Palili, tukli policiju, štrajkovali glađu...\nMigranti prevrtali i policijska vozila\nProteklih šest mjeseci migranti su izazvali brojne incidente, posebno u Bihaću, Sarajevu. Palili su kampove tukli se, napadali policiju, pripadnike IOM-a...\nProfesor na Fakultetu za sigurnosne studije u Sarajevu i čelnik Centra za sigurnosne studije Armin Kržalić rekao je za "Avaz" da je od početka migrantske krize ukazivao na pogrešan pristup upravljanja migracijama u BiH.\n- Mi smo ukazivali na to da sadašnji pristup otvorenih kampova nije dobar. Odnosno, nije dobar zajednički boravak ljudi iz različitih profila i područja na jednom mjestu. Ovaj se problem mora riještiti. Migranti jesu odgovorni za ovo što se desilo, ali šta je država uradila da ne dođe do toga – kaže Kržalić.\nMigranti sinoć napali radnike IOM-a\nIzgorjelo jedan od šatora\nOko 200 migranata i izbjeglica koji se nakon paljenja kampa "Lipe", prvog dana ove godine protestirali su i tražili pomoć međunarodnih nevladinih organizacija.\nŠtrajkovali su glađu nezadovoljni odnosnom prema njima te odbijali bilo kakvu saradnju. Migranti su Novu godinu proveli na otvorenom, nakon što su 30. decembra vraćeni u kamp "Lipa".\nU "Lipu“ su potom stigli kamiona sa vojnim šatorima koji su postavili pripadnici Oružanih snaga Bosne i Hercegovine, a na osnovu odluke Predsjedništva BiH.\nMigranti štrajkovali glađu\nZapalili kamp "Lipa" krajem prošle godine\nFotografije kampa "Lipa" u plamenu obišle su svijet\nProdužen pritvor državljanima Alžira koji se sumnjiče da su ubili migranta na Ilidži\n21.01.2021 u 13:49\nMigranti Armin Kržalić Kamp Lipa Blažuj


Mali Rusi – Jugonostalgija\nstaragimnazija\tOkategoriserade\t 19 januara, 2022 19 januara, 2022 3 Minutes\nSto bi rekao Dezulovic, j…ni komunizam. Mada, u ovom „citatu“, njegova je samo prva rijec- ne vjerujem da bi ih on ovako spojio.\nKomunizam nas je rasturio. Ali, onako zestoko, po sirini, po dubini i trajno. Sistem koji je zasnovan na ideologiji koja podsjeca na nacin na koji porodica Djokovic objasnjava svijet: naivno, djetinjasto i slijepo. Ali, dok je uticaj Djokovica na nase shvatanje svijeta, vrlo ogranicen, dotle je komunizam uspio da brojne zemlje, velike i male, zavije u crno. Sta reci za 8-ocasovnu podjelu dana (spavanje, rad i ‘uzdizanje’)? Ili za ideju da su radnici vlasnici sredstava za proizvodnju? Muka mi je vec od same pomisli na ove ideje. Opstenarodna odbrana i drustvena samozastita. A?\nNego nesto drugo sam htio reci. Mi, Srbi, ponasamo se kao mali Rusi. Toliko je to slicno ponasanje (mada se radi o raznim skalama ili redovima velicine) da je vrlo bliska ideja da se Vucic konsultuje u Moskvi i vraca kuci sa definisanim zadacima. Sta je pozadina fenomena? Postkomunisticka drzava prozeta korupcijom, mafijaskim kapitalizmom i rasturenom privredom, ima znacajnu masu problematicnih, mracnih ljudi koji svojevoljno i samoinicijativno ili nakon „konsultacija“, krecu u idiotske manipulacije kroz Region. Mi dakle ne mozemo krenuti na Ukrajinu, ali zato Albanija, Makedonija, Kosovo, Crna Gora, Bosna i Hercegovina, Hrvatska, osjecaju s vremena na vrijeme da im je Srbija susjed. I bas kao i (veliki) Rusi, gdje god ima (makar jos) jedan Srbin (Rus), mi iz Srbije cemo pokazati nasu zabrinutost na isti nacin kao sto bi slon usao da pocisti prasinu i prodavnici Sfarovski kristala. Imponuje skup ideja kojim Srbi krecu u iritiranje svoje okoline! Najnovija je pokusaj da srpski politicari (sic!) definisu ko je ko u bastini dubrovacke knjizevnosti. Naravno, oni ce to lako prenijeti (delegirati) na ovu ili onu ‘maticu’, sakrivajuci se iza tzv. akademika koji su tu (to!) samo zato sto su u pravom periodu bili na pravoj politickoj strani. Jos gore, to sto su bili pravilno politicki orjentisani i svjesni uklonio je i teret obaveze da se obrazuju u svojoj struci i da budu eksperti – jok, mediokriteti koji imaju znacaj samo u sobi Matice, SANU-a ili slicnih zgrada. I to mozda i ne bi bio neki veci problem, kad ne bi u ciljanom dijelu Regiona, isprovocirao iskljucivo identicnu ekipu ljudi da ojacaju i doprinesu definisanju tzv. mnijenja. Ako je ko lavovski pomogao hrvatskoj Matici u naporu da ubrza donosenje zakona o hrvatskom jeziku, onda smo to mi. Moze se cak reci da iza svake nove hrvatske rijeci, stoji neki mladi hrvatski trbuhozborac i dva Srbina. Iz Srbije. A svjedoci smo da nove rijeci stizu vrtoglavom brzinom. Nego, sta cemo sa dubrovackim piscima i kako ovo zaustaviti?\nNazalost, redosljed poteza je odlucujuci: prvo ovo treba zaustaviti, pa onda dozvoliti vremenu da ucini svoje i tek onda ce se i Marin Drzic i Gundulic smiriti na svojim prirodnim mjestima. A ovo se moze zaustaviti samo ako Srbija na neki nacin izbjegne nove dramaticne sukobe na unutrasnjoj politickoj sceni. Znaci malo mira i dosta vremena. Rezultat ce biti promjena na izborima, jer glasaci tek nakon godina mira mogu da glasaju racionalno. Isti covjek ce vam danas na dan prije izbora relativno razumno objasniti sta su problemi u Srbiji, a onda ce dan poslije glasati za one koji su vec na vlasti. Tek kad prodje novih 15-20 godina mira i nekakve stabilnosti, mogao bi taj glasac da na dan izbora zaokruzi prema svom ubjedjenju koje je iznio u svojoj kuci. Ako uspijemo u miru i stabilnosti „pronaci“ novog Djindjica, i ne ubiti ga, moze se ocekivati da srpska privreda dobije zamah i krene ka prosperitetu, a ljudi ka blagostanju. Onda nam treba novih 20-30 godina da se na svim mjestima od nastavnika u gimnazijama do akademika i ministara, pojave novi, normalni ljudi. Ovakav romantizirani scenario srpske buducnosti, doveo bi i do slicnih promjena (zakon spojenih posuda) u Regionu. Rezultat?\nRezultat bi bio da bi hrvatska i srpska naucna i kulturna elita (ta, nova!) organizovala simpozijum u dubrovackom hotelu i jednom za svagda objasnila ko je ko i sta je sta. Kasnije bi se ti stavovi pretocili u skolske programe obje drzave i novi ucenici bi to ucili, znali neko vrijeme, a onda sve lijepo zaboravili bas kao i Periodicni sistem.\nObjavljeno 19 januara, 2022 19 januara, 2022\nPrevious Post Mrze li nas, ili ne?\nNext Post Doktor po ugledu na Nicea*?


Raspisan konkurs za finansiranje tradicionalnih manifestacija | Radio Apatin\nOdbojkašicama OŠ "Žarko Zrenjanin" za dlaku izmakla medalja na 8. SOŠOV-u\nRaspisan konkurs za finansiranje tradicionalnih manifestacija\nPonedeljak, 07. maj 2018 god. | Vesti\nRaspisan je Konkurs za dodelu sredstava za održavanje tradicionalnih manifestacija u 2018. godini na teritoriji AP Vojvodine.\nPredmet konkursa je dodela bespovratnih sredstava u svrhu organizovanja tradicionalnih manifestacija u 2018. godini, na teritoriji AP Vojvodine, s ciljem bolje promocije i podizanja kapaciteta ruralne sredine, kao i povezivanja poljoprivrednika i poljoprivrednih proizvoda radi boljeg pozicioniranja na tržištu.\nMinimalni iznos sredstava koji se dodeljuje po jednoj prijavi jeste 40.000,00 dinara, a maksimalni iznos je do 1.200.000,00 dinara.\n3. USLOVI KORIŠĆENjA SREDSTAVA ZA UDRUŽENjA GRAĐANA I OBRAZOVNE I NAUČNO ISTAŽIVAČKE USTANOVE\n Udruženja moraju biti registrovana u Agenciji za privredne registre pre 01.01.2018.godine;\n Podnosilac prijave mora posedovati program manifestacije;\n Podnosilac prijave mora regulisati poreske i druge dospele obaveze iz javnih prihoda za 2017. godinu;\n Podnosilac prijave mora imati sedište na teritoriji jedinice lokalne samouprave iz AP Vojvodine i mesto realizacije mora biti na teritoriji jedinice lokalne samouprave iz AP Vojvodine;\n Podnosilac prijave ne sme imati neispunjenih ugovornih obaveza prema Pokrajinskom sekretarijatu, kao ni prema Ministarstvu poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede na osnovu ranije potpisanih ugovora;\n Plaćanje vrši na tekući račun dobavljača ili gotovinski, a plaćanja putem kompenzacije i cesije neće biti priznata.\n4. USLOVI KORIŠĆENjA SREDSTAVA ZA LOKALNE SAMOUPRAVE\n Podnosilac prijave mora dostaviti odluku o održavanju manifestacije, sajma ili izložbe.


Preminuo Dragoslav Šekularac | Banjaluka.net\nLegendarni fudbaler i druga Zvezdina zvijezda Dragoslav Šekularac preminuo je danas u Beogradu u 82. godini.\nNapustio nas je jedan od najboljih driblera u istoriji jugoslovenskog fudbala.\nBio je standardni član fudbalske reprezentacije Jugoslavije, za koju je odigrao 41 utakmicu i postigao šest golova.\nDragoslav je rođen u Štipu 1937. godine, ali se školovao u Beogradu, gdje ga je Dimitrije Milojević, nekadašnji fudbaler BASK-a, trener i štamparski radnik Politike, primjetio u dvorištu Druge muške gimnazije. Već sa 16 godina zabilježio je i prvi nastup u crveno-bijelom, a godinu dana kasnije i u reprezentativnom dresu.\nZa klub iz Ljutice Bogdana je debitovao 1955. i za 11 godina u klubu odigrao je 470 utakmica i postigao 119 golova .\nŠeki ima, što je posebno volio da apostrofira, pozitivan bilans u derbijima s Partizanom, u utakmicama koje je smatrao najvažnijim u karijeri. Često je znao da istakne koliko su mu na početku karijere značili savjeti legendarnog Rajka Mitića, kakav je osećaj postići pobjedonosni gol u vječitom derbiju sa nepunih 18 godina, kako se nosio sa slavom…\n“Kroz Crvenu zvezdu je prošlo više hiljada vrhunskih sportista i svaki od njih je svojim primerom na terenu i van njega doprineo da sa ponosom milionska armija navijača izgovara ime svakoga od njih. Ipak, postoje ljudi kojima je uspeh predodređen, osobe kojima je u zvezdama zapisano da budu uspešne i popularne. Za to je neophodno da posedujete veliki šarm, da budete džentlmen i gospodin, da vas obožavaju u društvu i obavezno nešto što vas izdvaja od svih ostalih, da budete jedinstveni. Sve to je krasilo našeg Šekija. Uvek se borio za istinu i pravdu, o posledicama nije razmišljao, bio je vrlo temperamentan, reagovao je srcem, a ne razumom”, navodi se na sajtu Crvene zvezde.\nSa Zvezdom je osvojio sedam šampionskih titula i pet nacionalnih Kupova.\nPreuzeo je prvi tim Crvene zvezde kao trener u drugoj polovini sezone 1988/89. Već u sljedećoj (1989/90) osvojio je duplu krunu sa velikih devet bodova prednosti u odnosu na drugoplasirani Dinamo iz Zagreba (tada su se za pobjedu dobijala dva boda). Ipak, Šeki za fudbal znači više od brojki i statističkih podataka, živio je fudbal na sebi svojstven način.\n“Nema sumnje da će Dragoslav Šekularac zauvek biti upamćen kao jedan od najvećih u istoriji fudbala, a svi oni koji su imali čast da ga upoznaju i sa njim bar jednom porazgovaraju zauvek će ga čuvati u najlepšem sećanju”, dodaje se u oproštajnoj poruci kluba.\nO tačnom vremenu održavanja komemoracije i sahrane javnost će biti naknadno obaviještena.\nPRVA U ŽENSKOJ KONKRENCIJI: Čehinja Barbora Krejčikova osvojila Rolan Garos\nUEFA: Eriksenovo stanje stabilizovano\nLJEKARI SE BORE ZA ŽIVOT: Fudbaler Danske se srušio na utakmici Evropskog prvenstva\nPOJAČANJE: Tanasković prešao iz Borca u Igokeu\nU ORGANIZACIJI SNSD-a: Đajić otvorio humanitarni turnir u malom fudbalu na Petrićevcu\nSTANIVUKOVIĆ SA UČESNICIMA TRKE: Krug po gradu sa prijateljima iz cijelog svijeta\nSAVLADALI TIM IZ BIHAĆA: KKI Vrbas niže pobjede na završnom turniru NLB lige\nTRIJUMF NAD VELIKIM RIVALOM: Đoković pobijedio Nadala i plasirao se u finale Rolan Garosa\nPOČELO EVROPSKO PRVENSTVO: Fudbaleri Italije ubjedljivo savladali Tursku


TI NE ZNAŠ ŠTA SAM JA DOŽIVELA ZBOG TEBE, GLUPAČO! Kad je Zorica Marković osula paljbu Luna se tresla kao prut! Ridala na sav glas! (VIDEO)\n13:27h Otvoren paviljon Doma „Veternik“ čiju je rekonstrukciju finansirala Pokrajinska vlada\n13:24h BILA JE VAN SEBE, BEZ ZENICA I SA PENOM NA USTIMA: Svedok jezivo opisao svađu Smiljane Srnec sa sestrom, koju je ubila i držala je uz zamrzivaču! (VIDEO)\nEVO KAKO IZGLEDA VILA U KOJOJ BOGDANA SLAVI DEVOJAČKO! Okićena od poda 6 8\t258\nSKANDAL! MILOJKO UHVATIO MILIJANU U VRELOJ AKCIJI POD TUŠEM! ZAPENIO OD 6\t86\nTRUDNA BOGDANA KAO PRINCEZA NA DEVOJAČKOJ VEČERI, NOSI I VEO: Veljkova 2\t127\nDEVOJAČKO VEČE BUDUĆE CECINE SNAJKE PODELILO SRBIJU NA POLA! Ne zna se 9\t75\nCECA DOŠLA U KLINIČKI CENTAR: Ražantovićeva bez šminke, s tamnim naočarima, 21\n30.03.2019. 13:48h 30.03.2019. 17:05h\nZorica Marković napala je Lunu Đogani pošto ju je čula kako hvali Kiju Kockar. Iz tog razloga blogerka je napustila emisiju pa u suzama uletela u pad, te ridala na sav glas. Marko Miljković pokušao je da je uteši, ali nije uspeo.\n"Sram te bilo, sa svima se svađam zbog tebe! Ti ćutiš i slušaš kako me neko pljuje! Sa svima se ližeš, sa onima koji bi voleli da me vide mrtvu ovde i koji me maltretiraju dve godine!" besnela je ona.\n"Na distanci je i ona i Zorica Marković! Boli me ku*ac za njih! Šta hoćeš sad?! Šta ja da radim što se ti pecaš na Zoricu Marković?" povisio je ton i Marko.\nPevačica nije prezala, već je nastavila raspravu sa Đoganijevom.\nNa njene urlike zašto je mrzi, oštro joj je odgovorila:\n"Ja tebe ne mrzim! Ti se za crnim stolom promeniš. Uvek sam ti govorila da si mnogo iskrena i da se graničiš sa glupošću! Ja ti sada poslednji put kažem, ja ću se izviniti samo Đoletu i Vesni Đogani što sam ih napušila! Oni su Đoganijevi i treba da ih uramite! Ti ne znaš šta sam ja doživela zbog tebe! Kažem ti da si glupa, jer se kanališ! Imam pravo da komentarišem" gromko joj je rekla ona.\n"Moje mišljenje je da ne valja Marko! Da ne valja Nemanja! Brukaš se, devojko! Ne kanalim te, sama se kanališ! Shvati, glupa si, Luna! Imaš još dva meseca da popraviš situaciju, ali ne znaš, glupa si! Ćao! To bi ti rekao prijatelj, a ne neprijatelj!" uzviknula je Zorica pa je ostavila u pabu.\nMarko je još jednom probao da je uteši kada je otišla da skida šminku. On je siguran da su on i Sava jedini koji nju zaista razumeju. Kad se malo primirila zagrlili su se i poljubili.\nLUNA ZARAĐUJE U RIJALITIJU, SA ANABELOM JE ŽIVELA U LUKSUZNOM STANU: A tata Gagi živi u lokalu na pijaci i vozi ćerkin auto! TUŽNO!\nLUNA DAJE MARKU DA GLEDA SA STRANE, ALI MU JEDNO NIKADA NEĆE DOZVOLITI: Miljkoviću sve predočeno crno na belo, SA ĐOGANIJEVOM VIŠE NEMA CILE MILE! (FOTO)\nCELA SRBIJA JE BRUJALA O OVOM LJUBAVNOM TROUGLU: Kija je među njima najobrazovanija, nećete verovati na koji fakultet je išao Sloba Radanović, a evo koju školu je zavšila LUNA\nSTANIJA BI GASTOZU DOBRO POSLUŽILA! Luna dobro osmotrila situaciju pa žestoko oplela: A tek da čujete ODGOVOR VRELE CRNKE! (VIDEO)\nLuna ĐoganiZorica MarkovićMarko MiljkovićZadrugarijaliti šouraspravasvađasuze\nBILA JE VAN SEBE, BEZ ZENICA I SA PENOM NA USTIMA: Svedok jezivo opisao svađu Smiljane Srnec sa sestrom, koju je ubila i držala je uz zamrzivaču! (VIDEO)\nEVO KAKO IZGLEDA VILA U KOJOJ BOGDANA SLAVI DEVOJAČKO! Okićena od poda do plafona, na trpezi nema šta nema, a OVAJ DETALJ sve je oborio sa nogu! (VIDEO) 6 8\t258\nSKANDAL! MILOJKO UHVATIO MILIJANU U VRELOJ AKCIJI POD TUŠEM! ZAPENIO OD BESA: Božić silom izvukao ženu napolje, gurao je, a ona mu ovako UZVRATILA! (VIDEO) 6\t86\nTRUDNA BOGDANA KAO PRINCEZA NA DEVOJAČKOJ VEČERI, NOSI I VEO: Veljkova verenica uskočila u limuzinu, otvorila šampanjac, a evo gde je ANASTASIJA! (VIDEO) 2\t127


U centru Kumrovca u planu postavljanje spomen obilježja braniteljima / Zagorje.com\n[VRIJEDNO PRIZNANJE] Zabočki skate park dobio povelju za 'Naj akciju 2019.' prije: 29 minuta\n[PRIJEDLOG SDP – A STUBIČKE TOPLICE] 'Želimo da općinska knjižnica nosi ime Vesne Parun' prije: 59 minuta\nPolicajci dali podršku štrajku prosvjetara i sami najavili štrajk prije: 1 sati 34 minuta\n[OTVORENA JE IZLOŽBA NASTALIH RADOVA] Domagoj Batinić pobjednik je 14. Međunarodnog fotomemorijala Jozo Vranić prije: 1 sati 44 minuta\nRetencija Burnjak opravdava svoju izgradnju prije: 2 sati 39 minuta


dom omladine Arhive - Stranica 2 od 3 - Dan u Beogradu\nNaslovna » Arhive po tagovima: dom omladine (strana 2)\nDOB: Swans u Beogradu, posle 30 godina\n21. mart 2017. Koncerti 0\nU subotu 25. marta u sali Amerikana Doma omladine, posle 30 godina u Beogradu, i poslednji put u aktuelnom sastavu, nastupa čuveni američki avangardni bend Swans.\nDOB: Koncert Michelle Gurevich 18. marta\nKod domaće publike još uvek poznatija pod imenom Chinawoman, kanadska kantautorka ruskog porekla i svetski poznata zvezda Michelle Gurevich održaće u subotu 18. marta koncert u Domu omladine.\n7. mart 2017. Film 0\n13. februar 2017. Film 0\nDOB: „Ljubavni slučaj“, rimejk posle 50 godina\n23. januar 2017. Film 0\nU četvrtak 26. januara publika ima priliku da u Domu omladine vidi film „Ljubavni slučaj“ – rimejk čuvenog ostvarenja Dušana Makavejeva “Ljubavni slučaj ili tragedija službenice PTT” iz 1967. godine.\nDOB: Festival epske fantastike 22. januara\n18. januar 2017. Festivali 0\nTolkien vs. Dungeons & Dragons – naziv je jednodnevnog festivala, koji će u nedelju 22. januara od 14 do 22 časa u Domu omladine okupiti ljubitelje epske fantastike.\nDOB: Koncert benda „Trula romansa“ 13. januara\n9. januar 2017. Clubbing 0\nU petak 13. januara od 21 čas na sceni u Klubu Doma omladine je beogradski hardcore bend „Trula romansa“.\nDOB: Zabranjeno pušenje, 2. januara\n28. decembar 2016. Koncerti 0\nU ponedeljak 2. januara od 21 čas u sali Amerikana Doma omladine Beograda nastupa – Zabranjeno pušenje, sarajevski rokenrol bend, autentični fenomen, ime koje traje.\nDOB: Bitipatibi, koncert 30. decembra\n27. decembar 2016. Koncerti 0\nPromocija novog albuma beogradskog benda Bitipatibi zakazana je za petak 30. decembar, u sali Amerikana Doma omladine Beograda.\nStorytelling u Domu omladine: Carnival of Flesh, Nemesis, Tethyal\n20. decembar 2016. Koncerti 0\nStorytelling veče u Klubu Doma omladine u petak 23. decembra od 21 čas okupiće predstavnike domaće metal scene – bendove Carnival of Flesh, Nemesis i Tethyal.\n19. decembar 2016. Koncerti 0\nU petak 23. decembra od 21 čas, u Domu omladine, Električni orgazam sa beogradskom publikom obeležava 30. godišnjicu izlaska kultnog albuma „Distorzija“.\nDOB: Koncert benda Dža ili bu 11. novembra\n6. novembar 2016. Koncerti 0\nBend Dža ili bu najavljuje promociju svog poslednjeg albuma pod nazivom “Sedma sila” pred beogradskom publikom, u Klubu Doma omladine u petak 11. novembra.\nDOB: Spektakl na sceni – LODHO, prvi put\n26. oktobar 2016. Koncerti 0\nČuvena kanadska trupa LODHO (L’orchestre d’hommes-orchestres) gostuje u ponedeljak 31. oktobra u Domu omladine, sa muzikom Toma Vejtsa i originalnim nastupom na sceni.\nDOB: Festival Reel Rock 11, subota, 22. oktobar\nReel Rock 11 je svetski putujući festival outdoor filma. Pre i posle projekcija u subotu 22. oktobra u Domu omladine najavljene su interesantne besplatne aktivnosti, uključujući mogućnost korišćenja veštačke stene.\nDOB: Poljska filmska jesen, od 18. do 20. oktobra\n10. oktobar 2016. Film 0\nTri najbolja savremena poljska filma u tri dana – kratak je opis Poljske fimske jeseni u Domu omladine Beograda, koja će okupirati pažnju filmofila od utorka 18. do četvrtka 20. oktobra.\nDOB: Koncert benda Slim Cessna’s Auto Club\n27. septembar 2016. Koncerti 0\nNa svojoj “prvoj evropskoj turneji istočnije od Beča” denverski kantri-pank-gotik-gospel bend Slim Cessna’s Auto Club stiže u salu Amerikana Doma omladine u petak 30. septembra u 21 čas.\nDOB, 10. septembra: Tav Falco’s Panther Burns\n6. septembar 2016. Koncerti 0\nU sali Amerikana Doma omladine Beograda u subotu 10. septembra od 21 čas, u okviru festivala subkulture „Paralel“, nastupa Tav Falco, jedan od najautentičnijih predstavnika garažnog roka, sa svojim bendom Tav Falco’s Panther Burns.


Knjiga o vešticama • Art-Anima\nIzdavačka kuća “Laguna” objavila je knjigu o vešticama koju je napisala prof. dr Rita Foltmer (50) sa Univerziteta u Triru, stručnjak za teme iz društvene istorije kasnog srednjeg veka – prenosi Radio Srbija.\nDa bi sažeto, jasno, jednostvano, informativno predstavila najvažnije podatke o navodnim vešticama i vešcima kroz istoriju, autorka je proučila impresivnu bibliografiju, a čitaocima kojima nije dovoljno to što je napisano na 128 strana ponudila je listu sajtova na internetu i izbor iz literature.\nKnjiga obiluje velikim brojem zanimljivih detalja, ali ono što je bitno da Foltmerova nudi argumente za zaključke da “nije bilo jedinstvenog progona koji bi kroz prostor i vreme povezao ceo evropski kontinent, nije pogubljeno devet miliona ljudi, nisu samo žene bile žrtve, nije postojao neki paganski kult veštica, ni država ni crkva nisu podsticali progone a ” lov” na veštice su najviše podsticali pripadnici najuže zajednice kojoj su pripadali.\nNjena procena je da je u tom periodu u Evropi ubijeno između 50.000 i 60.000 pripadnika oba pola a u nekiim zemljama(Island, Estonija, Finska, Normandija) pogubljerno je više muškaraca pod optužbom da su veštičarili nego žena.\nBez obzira koje su brojke najbliže istini, autorka zaključuje da su procesi vođeni protiv veštica bili “najevća katastrofa u evropskoj istoriji koju je počinila ljudska ruka”.\nLov na veštice se, u 19. veku, pripisivao mračnom srednjem veku, ali su tek od 1400. godine sudovi progonili veštice pod optužbom da su se podale đavolu ili da su nanosile razna zla ljudima (bolesti, smrtnost dece, stoke, nevreme…) Najviše ih je osuđeno tokom 16. veka i to na severu Evrope, a mnogo manje na jugu.\nO moćima koje su posedovale veštice, o njihovoj sposobnosti da lete, o orgijama i nemoralu kome su se odavale pisani su brojni traktati a najbolji izvori su sudski spisi u kojima se navode “ispovesti” optuženih.\nPosebno poglavlje pripada izgledu veštica i kako su prepoznavane pošto je bilo i onih koje se na prvi pogled nisu razlikovale od svoje okoline. Iako su se zakonici na osnovu kojih su se odvijali procesi protiv veštica razlikovali od države do države u svima se polazilo od premise da je optužena kriva i treba da dokaže nevinost.\nPrevious “Oblast otkrovenja” Alastera Rejnoldsa\nNext Tribina posvećena maču i magiji


Kolumne: Da l' je Vučić poš'o il' je doš'o?\nI taman kada pomisle da su našli svoj autobus, nađe se neki lokalni "dispečer" koji ih na pitanje - "gde je Bulevar revolucije?" - pošalje u sasvim suprotnom pravcu od Bulevara revolucije.\n- Samo pravo pičite, kada vidite da na tabli piše Stara Pazova, skrenete desno, eeee tu vam je Bulevar revolucije! - posavetuje ih "dispečer", zato što je lokalni živalj alergičan na sve kontramitingaše koji su tu stigli autobusom pod geslom:\n"Priznajem samo sendvič svoje partije".\nVučić je postao predsednik. I to predsednik svih građana koji ne znaju da l' su pošli il' su došli, pa logično - i ovih koji već dve decenije traže svoj autobus. Oni naime i predstavljaju taj raritetni primerak osobe koja ne zna da l' je pošla il' je došla.\nSlično je i sa Vučićem - on već pet godina na vlasti misli da je tek doš'o, a od juče i zvanično misli da je tek poš'o.\nVučić je tek poš'o, a ako je za utehu, nekoliko čudnih grupica ljudi koje već 21 godinu lutaju Beogradom, našli su svoj autobus, pa i oni imaju utisak da su konačno pošli.\n- Ko je na šoferku zatakao Vučića? Pa mi smo ovde došli sa Slobom na šoferki! - upitao se jedan od onih iz grupica koje već 21 godinu traže svoj autobus kada je našao svoj autobus.\n- Ma, burazeru, to ti je isto! - objasnio mu je šofer autobusa koji ga je pravo iz 1996. dovezao u 2017. godinu.\nPre tačno 20 godina - 24. jula 1997. Milošević Sloba postao je predsednik SRJ - te se tim povodom na istom mestu gde je Vučić juče doveo kontramitingaše iz svih delova Srbije da ga podrže i pokupe one koji su dve decenije tražili svoj autobus - okupilo građanstvo u akciji "Cipele za predsednika". Slobini protivnici gađali su cipelama automobil kojim je on sa familijom napustio inauguraciju. Bio je to jedan mali performans koji je u Slobino vreme mogao da se desi, ali u Vučićevo nije smeo da se ponovi. A pogotovo nije smeo da se desi.\nČak ni pokojni Sloba nije naređivao da neke rmpalije raznose nepodobne novinarke po Pionirskom parku, valjda po onom sistemu "delivery unit" (iliti "jedinica za isporuku").\nZato se zaista čini da je Vučić možda odavno doš'o, ali je zapravo tek juče poš'o.\nŠto bi rekao Boris Tadić: "Na..basmo ko žuti!"\nDraža Petrović, kolumna za dnevni list Danas


PAVLE RADIĆ: Guske u magli | Autonomija\nPAVLE RADIĆ: Guske u magli\nKič patriotizam – zbogom reforme!\nIzuzmemo li uzak sloj bahatih ratnih i poratnih skorojevića bogatuna, simbola moralnog rasapa – beda je opšte mesto Srbije. Najvidljivija je ona materijalna, egzistencijalna, ali ništa manje nisu politička, kulturna, religijska, a one su i rodno mesto materijalne bede. Društvo se raspalo. Izgubila se odgovornost, solidarnost, građanski red, elementarne pretpostavke uljudnog života. Predugo bauljamo kao guske u magli, predvođeni opskurantima bez vizija i odgovornosti. Jednako u politici, kulturi, crkvi, medijima… Socijalni stratumi, koji treba da su temelj moralnog reda – prosveta, zdravstvo, javna uprava, evo i advokati – pobune se iz učmalosti samo kad su u pitanju uski materijalni interesi. Bez odgovornosti za celinu društva, za razloge njegovog propadanja i propalosti.\nNa primer, prosvetari, njihovi sindikati, reaguju samo ako se dirne u njihove plate, a nemi su – godinama, zadnjih decenija – pred urušavanjem obrazovnih kriterijuma, obrazovnih postignuća, pred vulgarnom klerikalizacijom obrazovanja. Nemi su pred korupcijom, promocijom nesposobnih i nemoralnih u svom esnafu, pred generacijama mladih koji iz škola izlaze zatrovani nacionalizmom i netolerancijom. Mladi nisu rođeni kao mrzitelji i rušitelji, nego je njihova netolerancija slika i prilika koliko roditelja, toliko i školskih udžbenika, učitelja, nastavnika, profesora, celog društva. Dovoljno je ući u škole, pa pogledati mizanscen. Vrvi od kiča patriotizma, kič ikona, kiča novoverništva. Primitivni duh koji se raširio školama frustrira decu. Dositejevih portreta i poruka, simbola prosvetiteljstva i prosvećenosti, u školama se retko viđa. Slično je i u drugim javnim profesijama. Iz tih socijalnih slojeva –koji se hvale da su najobrazovaniji deo društva, da su elita – retko se ko bavi brigom o celini društva. „Neće da se mešaju u politiku“. Nema svesti da je odbrana moralnih i profesionalnih načela celine društva, najbolja odbrana njihovog statusa. Najlakše je brigu o društvu prepustiti političarima, medijima, crkvi, ovakvim kakvi su, najlakše je komformistički „ne baviti se politikom“, pa posle rđava politika kojom se bave drugi izađe na nos.\nDa se ipak vratimo gurućem problemu, reformi ekonomskog sistema.\nNe treba puno filozofiranja, zna se šta treba činiti ako se želi oporavak ekonomije. Povećati prinose, smanjiti rasipništvo, smanjiti kriminal i korupciju, uvesti red i odgovornost. Naprednjačka vlast je, kao i sve prethodne, gromoglasno najavila da će se baš toga prihvatiti. Najavljeno je smanjenje neodržive javne potrošnje i glomaznog javnog sektora. Uporedo i ono suštinsko, reforme javnih preduzeća – budžetskih bunara bez dna –sređivanje investicione klime i povećanje pravne sigurnosti. O tome vlast govori skoro dve i po godine, ali od toga za sada ništa. U hladnu vodu, u kojoj se tope politički rejtinzi, nikako da se zakorači. Za to vreme problemi eskaliraju. Ono što je sa manje teškoća moglo da se uradi juče, danas je kud i kamo teže. Ne uradi li se ni danas, sutra će biti još teže.\nSve vlasti, od onih u SFRJ do današnje Srbije, populistički beže od bolnih reformi. Uzmiču pred pritiscima komformističkih privilegovanih slojeva, koji ne žive baš evropski, ali za uslove siromašne Srbije žive snošljivo. Čim vlast, bilo koja, spomene diranje u interese privilegovanih, oni se uskopiste. Ne shvataju da smanjenje neodržive javne potrošnje obezbeđuje sutra koliko- toliko izvesne plate. Odbrana neodržive potrošnje na konto stranog zaduživanja, sadašnje plate sutra će realno biti prepolovljene. Kliziće, ako ih redovno i bude, ka nivou plata devedesetih. Zašto je tako, samozvane elite trebalo je da misle iha-ha ranije. Kad se nije štrajkovalo zbog ratova, zločina, lažnog patriotizma, mržnje, klerikalizacije – kad je razarana privreda i vršena lopovska privatizacija, kad se „nije mešalo u politiku“. I kad se mešalo, uglavnom je podržavano ludilo. Pa je đavo došao po svoje. Sad smo tu gde smo i nemamo puno izbora. Ova ili neka druga vlast mora zagaziti u ledenu vodu. Ili…\nUzmicanje vlasti pred ucenama privilegovanih, pred okoštalim navikama i komformizmom, mora se prekinuti ako se želi normalan život. Ali kako, kad se uvek nađe neko ko se – znajući kukavičluke vlasti, da prostite –popiša i na reforme i na reformatore. Za Tadićevog vremena na reforme se prvi popišao PUPS. Isluženi Miloševićevi kadrovi u stranačkoj dinastiji Krkobabića. Koji demagoški tobože brinu o penzinerima. Na zahtev Krkobabića starijeg, Mirko Cvetković je očas posla, bez realnog pokrića podigao penzije za više od deset procenata. Sledilo je i adekvatno povećanje plata u javnom sektoru. Dakako, na teret spoljnjeg zaduživanja. Ovog puta se na narodnjačke reforme i reformatore prvi popišao nezavisni policijski sindikat. Vođa sindikalnog protesta je posle štrajka – u kojem je sindikat politizirao oko Parade ponosa – objavio da su prihvaćeni svi policajski zahtevi. Aferim! Breša u reformama javnih finansija je provaljena na prvom ispitu. Sad sa zahtevima mogu nastupiti i ostali naslonjeni na budžet. Kad može policija, što ne mogu drugi. Počeli su prosvetari. Sutra će zdravstvo, predškolske ustanove, željezničari… Privilegije privilegovanih među privilegovanima – javna preduzeća, namensku industriju, državne monopole – u najavama reformi vlast sa strahom spominje. Teško da će tamo smeti išta da preduzme. Tako će i sa ovim najavljenim reformama, sva je prilika, sve završiti kao farsa.\nZa to vreme naprednjačka vlast, koja kao i prethodne beži od reformi društva kao đavo od krsta, zamajava nas dronovima, besmislenom vojnom paradom i koječim drugim. Ne shvatujući ili ne želeći da shvate da su sve nesreće i strahote proteklih dve ipo decenije posledica bežanja od razumnih promena u društvu.


EasyJet zabranjuje kikiriki na svim letovima - Daljine.rs\nAviokompanija Easy Jet zabranila je prodaju kikirija na svim svojim letovima. Prosto kao kikiriki. Ali, ne samo da ga više neće služiti svojim putnicima, već od njih zahteva da ne konzumiraju proizvode koji sadrže tragove orašastih plodova, a sve to kako bi zaštitile putnike sa alergijama, posebno one koji ne znaju da spadaju u takve.\nOvaj potez britanskog avioprevoznika usledio je usled pritiska potrošača, koji su tu zabranu već videli na letovima kompanija Qantas, Lufthansa, British Airways i Southwest Airlines.\nIpak, niko od njih ne može da garantuje okruženje bez kikirija zbog nečega što se zove unakrsna kontaminacija, a to podrazumeva da kikiriki za alergične nije opasan samo kada ga lično konzumiraju, već i ako njegove čestice dođu do njih na bilo koji od svih drugih milion načina.\nTo znači da klijenti sa alergijama na kikiriki, kao i na prašinu od kikirija, i dalje moraju da naznače da pate od njih prilikom rezervacije leta. Easy Jet, koji primarno opslužuje evropsko tržište, za ovakve ima posebnu stranicu za rezervacije.\n– Sigurnost i udobnost svih naših putnika i posade su naš najveći prioritet, tako da imamo niz procedura namenjenih onima koji pate od ovakvih alergija, izjavio je portparol niskobudžetne aviokompanije za Si En En travel.\nBritanski avioprevoznik koji leti i iz Beograda zamolio je sve putnike koji imaju alergiju na orašaste plodove da to prijave pre ukrcavanja na let, kako bi ostali putnici mogli da budu upozoreni da ne unose sa sobom nikakve proizvode koji ih sadrže.\nNa letovima Easy Jet-a više nema ni služenja ni unošenja proizvoda sa tragovima kikirikija – a ni celim plodovima\nNakon uvođenja ove zabrane, Easy Jet će u narednim mesecima povući iz svoje ponude sve proizvode koji sadrže tragove ovog ploda.\nPriznajući da nije moguće zabraniti orahe na svim letovima, jer će uvek biti putnika koji će u avion sa sobom ipak unositi zabranjene proizvode, aviokompanija najavila je i primenu ekstremnih mera u takvim slučajevima.\n– Kada putnik koji pati od jake alergije na orah, koja može da dovede do gušenja, putuje sa nama, zahtevaćemo da ostali putnici ne konzumiraju proizvode koje su uneli sa sobom, a koji bi ga mogli ugroziti, ističu u aviokompaniji.\nPutnici koji pate od alergije moraće to da prijave, a ostali da se solidarišu sa njima\nPrema jednoj studiji, jedna od 10 odraslih osoba u SAD ima alergiju na hranu, a najčešće su u pitanju orašasti plodovi i školjke, pri čemu 2,2 odsto hitnih medicinskih slučajeva otpada na one uzrokovane alergijskim reakcijama.\nMeđutim, ne podržavaju svi uklanjanje određene hrane iz aviona.\nProšle godine je, tako, odluka Southewest Airlines-a o uklanjanju proizvoda sa orasima sa njegovih letova, izazvala reakciju Nacionalnog odbora za kikiriki, grupe industrijalaca koji ga proizvode, koji su se žestoko usprotivili ovakvoj odluci.\n– Bili smo razočarani ovakvom odlukom. To je nepotrebna mera koja će istu reakciju stvoriti i kod mnogih putnika. Ona nije u skladu ni sa najnovijim naučnim dostignućima koja se odnose na edukaciju i prevenciju – i omogućavaju putnicima da prebrišu svoja sedišta pre leta – a koja mogu biti od koristi onom jednom procentu populacije koja pati od alergije na kikirki, naveli su pomalo cinično tada iz ove agencije.


ШПАНСКИ ЕКСПЕРТ ТВРДИ: САД ће умрети убијајући друге\nPrema zapažanjima istraživača, ovo restrukturiranje ostavlja po strani SAD, zemlju koja se neće mirno predati.\n„Vašington ne razmatra nikakvu mogućnost mirnog sporazuma ili pregovora, zapravo sve izjave odatle aludiraju na vojni scenario. Njihov kompletni program odbrane ima za cilj unapređivanje vojne opreme koja će im omogućiti da u tome prevaziđu Kinu i Rusiju“, objašnjava Samora.\nPotpisujem svaku reč...poješće ih sopstveni rak\nBojim se da Augusto Samora postavio je tačnu dijagnozu. Amerikanci su stvarno ozbiljno bolesni od supremacije. Kao što nekad na krajnje nenormalne i nemoralne načine borili su se za očuvanje dominacije belog stanovništva nad crnačkim stanovništvom, a sada su u svojoj ludosti porasli i razvili se još više pa bi da očuvaju dominaciju nad celim svetom. Jedino jeste u nekoj meri smešno ovo: "... a NATO bi u Evropi mogao da preuzme na sebe napad na Rusiju."\nSAD može da pobedi jedino ako za saveznike uzmu hrvate,cigojniše i šiptare te zajednički napadnu Rusiju,Kinu i Mesec, Mesec mora da bude uništen :-)))\nTeroru koji sprovodi naci-amerika sa svojim ulizicama i podrepašima se mora stati za vrat! Ova gamad globalistička su i izmislila globalno zagrevanje pošto znaju da su svi koji su napadali na Rusiju bili sa hladnoćom oduvani s ruske zemlje,a uz obilatu pomoć ruskog naroda!


Neobična, bogata zbirka zaplenjena na Srpskoj Crnji: 2.000 predmeta, nakit, oružje, čak i buzdovan - Telegraf.rs\n29/12/20 | 14:00 ≫ 13:52\nNeobična, bogata zbirka zaplenjena na Srpskoj Crnji: 2.000 predmeta, nakit, oružje, čak i buzdovan\nVozač je na pitanje carinika šta ima da prijavi, rekao da nosi samo dve kese bombona i par šerpi\nFoto: Tanjug/Uprava Carine\nCarinici su prebrojali ukupno 2.113 predmeta među kojima su najbrojniji privesci, prstenje, razno oruđe i oružje, jedna veća kamena i više manjih metalnih figura.\nS obzirom na veličinu i raznolikost zbirke nemoguće je utvrditi vrednost bez stručne procene, te će svi predmeti biti biti upućeni na veštačenje. Evidentno je međutim da se radi o velikoj istorijsko-arheološkoj vrednosti.\nCarinici na Gradini otkrili neprijavljene devize: Zaplenjeno više od 20.000 evra\nVozač automobila slagao carinike, ali ne i psa Nerona: Njegov nepogrešivi njuh otkrio je švercere\nKozmetika vredna 230.000€ skrivena ispod polovnih stvari u kombiju iz Britanije: Izjave putnika nerealne


Windows 10, version 21H2, all editions Još...Manje\nIspravke za Windows 10, verzija 21H2\nWindows 10 je usluga, što znači da je periodično ažuriranje softvera bolje.\nKako da nabavite ispravku Windows 10. novembra 2021.\nIT alatke za podršku Windows 10, verzija 21H2\nPitanja o životnom biciklu – Windows\nŠta je novo za Windows 10, verziju 21H2, Windows 10, verziju 21H1, Windows 10, verziju 20H2 i Windows 10, napomene izdanja verzije 2004\nWindows 10, verzije 21H2, 21H1, 20H2 i 2004 dele zajednički operativni sistem sistema core i identičan skup sistemskih datoteka. Zbog toga će napomene izdanja za Windows 10 verzije 21H2, 21H1, 20H2 i 2004 deliti stranicu istorije ažuriranja. Svaka stranica izdanja sadržaće listu rešavanih problema za verzije 21H2, 21H1, 20H2 i 2004. Imajte napom da će verzije 21H2, 21H1 i 20H2 uvek sadržati popravke za 2004; međutim, 2004 neće sadržati popravke za 21H2, 21H1 i 20H2. Stranica "Istorija ažuriranja" obezbediće brojeve izdanja za verzije 21H2, 21H1, 20H2 i 2004 kako bi vam bila lakša podrška da vam pomogne ako naiđete na probleme.\nTrenutni status za Windows 10, verzija 21H2\nZa najauženije informacije o poznatim problemima za Windows i Windows Server, idite na Windows na tabli za objavljivanje dokumenta.\nInformacije o tome kako da ažurirate potražite u temi Ažuriranje Windows 10.\nAko treba da aktivirate Windows, pogledajte Aktivacija u programu Windows 10. Ako imate problema sa aktivacijama, pogledajte pomoć za Windows greške pri aktivaciji.\nDa biste nabavili najnoviju glavnu ispravku za Windows 10, pogledajte kako da nabavite ispravku Windows 10. novembra 2021.\nWindows ispravka: : :


Tužna devojčica – Suština pasijansa™\nAuh, jebote. Od ovog može da pukne srce.\nDesile su se dve stvari koje su učinile da se najzad vratim ovoj veličanstvenoj interpretaciji.\nPrvo, u poslednja dva-tri meseca sam počeo da menjam svoj odnos prema televiziji. Ne, nisam postao aktivni TV gledalac niti pratilac ovog ili onog programa – I may be crazy, but I’m not stupid, što reče onaj kaskader dok je stavljao zaštitnike na laktove i kolena i kacigu na glavu pre nego što će sesti na motocikl kojim će preskočiti devetnaest autobusa. Nego se desilo da sam uoči novogodišnjih praznika najzad aktivirao funkciju premotavanja TV kanala na tjuneru kablovskog provajdera, pa osim što mogu da filtriram mnogobrojne kanale, mogu i da iskoristim tu funkciju kako ne bih robovao satnici nekih emisija koje mi se učine zanimljivim, nego ih gledam kad stignem, kasno uveče i pred spavanje. Obaška, ta funkcija retroaktivnog gledanja programa je besprekorno korisna da ne propustim ništa ako baš tad ogladnim ili da još u veću slast preskačem blokove reklama, ako ih taj program ima. A to se savršeno dobro slaže sa mojom reakcijom na televiziju: u retkim prilikama kad nešto baš uhvatim da gledam, sada više ne odustajem zbog EPP nasilja.\nA drugo, pre nekoliko dana – eto, već sam izgubio račun kad to tačno beše – desilo se da je neki od domaćih TV kanala emitovao dugometražni dokumentarni film novijeg datuma posvećen životu Janis Joplin. To je film Janis: Little Girl Blue (2015) autorke Amy Berg. U slast sam se odrekao spavanja da bih pogledao taj film, a zahvaljujući činjenici da može da se pogleda na Cevki (sa sve prevodom!), upućujem vas da i sami to uradite, ako već niste, pre nego što neki zilot odluči da filmu tamo nije mesto.\nElem, do samog kraja filma nisam ukapirao da njegov naslov nije samo parafraza na traumatično odrastanje Janis u nekoj industrijskoj vukojebini na obali istočnog Teksasa, njenu blistavu ali prekratku karijeru i tragičnu, jebeno preranu smrt, već i referenca na pesmu koja se može čuti baš u sekvenci filma o njenom kraju.\nE, tu me je pesma, za koju sam zaboravio da dolazi sa albuma I Got Dem Ol’ Kozmic Blues Again Mama! (1969), najzad sustigla. Ustao sam iz kreveta, seo za računar, stavio Sennheisere oko glave, zagnjurio u arhivu i pustio “Little Girl Blue“. Pa još jednom. I ponovo. Pa opet. I opet…\nMislim da je bilo već svanulo kad sam najzad odlučio da na Cevki potražim i poslušam i neke druge verzije te pesme. Jer, do tih prvih zrakova zubatog sunca sam znao da pesma potiče još iz 1935. godine, kada ju je napisao veliki autorski par Richard Rodgers (muzika) i Lorenz Hart (tekst), koji su za sobom ostavili pregršt fantastičnih mjuzikala (zajedno su napisali preko 500 pesama!). A takav izvor muzike je uvek veliko iskušenje za sve izvođače kojima je stalo do pažnje.\nI vala, nisam se prevario. Samo imena onih koji su otpevali “Little Girl Blue” izazivaju poštovanje i trnce iščekivanja kako bi neka od tih izvedbi mogla da zvuči: Ella Fitzgerald, Doris Day, Sarah Vaughan, Nancy Wilson, Judy Garland, Frank Sinatra, Chet Baker… Ma, ko šiša muškarce… Nina Simone, Karen Carpenter, Diana Ross… O jebote, pa gde se ovo završava… Carly Simon, Linda Ronstadt, Diana Krall…\nI posle drugog ili trećeg emitovanja verzije pesme u izvedbi Diane Krall sam zastao, jer tu pesmu ne možete slušati tek tako, bez posledica. Morao sam da proverim misao: unapred sam odlučio da koji god odgovor budem otkrio iz onog što sledi, neću ga potvrđivati dok ne ponovim eksperiment kroz nekoliko dana. Tad sam opet pustio verziju od Janis Joplin, baš ovu koju sam danas sa vama podelio. I tu sam najzad pukao, mentalno i fizički potpuno isrpljen.\nA onda sam sinoć ponovio, doduše vrlo skraćen, eksperiment od one noći. I potvrdio sam svoju misao o nesrećnoj Janis Joplin: ta pesma zvuči kao da je bila napisana za nju, tačnije kao da je o njoj. Sinhronicitet koji nas navodi na autobiografsku dimenziju pesme “Little Girl Blue” učinio je svoje. I zbog toga nijedna od onih verzija koje sam čuo jednom ili dvaput, ma koliko majstorska bila, nije ni blizu ovoj izvedbi. A ta lakoća pevanja…\nNe, nije to nikakva lakoća: majstori svakog zanata uvek deluju tako da se ono što rade čini besprekorno lakim kada ih posmatrate (ili, u ovom slučaju, slušate). To što tako lako klizi iz tog grla je velika i neizlečiva tuga u koju je ta duša bila potopljena.\nVrlo su simbolični ti koraci kroz polumrak na putu ka mikrofonu u ovom snimku iz jedne od emisija TV serijala This is Tom Jones (1969). Tu Janis liči na neko skrušeno dete koje možda misli da će sve biti bolje kad najzad izađe na svetlo. Ali, ništa se ne menja. Tog boljeg nema. Prazan pogled u kratkoj pauzi između strofa: ta nesrećnica kao da je naslutila da nikad neće naći spokoj. Jer, čak ni u času velike slave nije dobila razumevanje onih koji su joj najviše značili – od sopstvene porodice, koja joj je tvrdo zamerila jer nije želela da se vrati u Teksas i živi “kao što je red” – životom mediokriteta.\nTa tuga se nije mogla prevazići.\nI want you to count your fingers,\nPosle svega ispričanog, najgore mi je to što ne znam gde da se denem. Osećam se pomalo kao onaj nesrećnik koji se glasno nasmejao u najnezgodniji čas, jer je upravo tad najzad shvatio poentu onog vica koji je preksinoć čuo. Muziku Janis Joplin slušam od svoje dvanaeste godine, mislim da sam čuo sve što je objavljeno pod njenim imenom ili imenom njene grupe Big Brother and the Holding Company, njena biografija mi je odavno dobro poznata sve do onog čuvenog autobiografskog citata “sa žurki sam uvek odlazila sama” – tek o podsećanju na taj život kroz onaj dokumentarac da ne govorim – i opet sam zatečen onim što me je sustiglo te noći.\nDobro de, rekoh vam već da razumem mehanizam toga što se desilo: ta pesma mi je najzad legla k’o budali šamar. Ali, mehanizam muzike nije isto što i metafizika muzike. Ponešto se ne može prepričati i zato ja sad odustajem od pokušaja, bespomoćno sležući ramenima i pravdajući se da, inače, nisam sklon ovakvoj melanholiji. Ostaćemo zahvalni neobjašnjivoj i neimenovanoj sili koja je makar na čas dala Janis Joplin svetu: nama na zadovoljstvo, njoj na tugu, muzici u slavu.\nPrethodno Prethodni prilog: Једна од пре: нема ко да покоси\nSledeće Sledeći prilog: Mirna glava


POVEĆAN FAKTOR RIZIKA\nKrvna grupa AB nosi uvećan rizik od nastanka demencije, utvrdili su istraživači, koji su ovu činjenicu povezali sa proteinima karakterističnim za taj tip krvi.\nKrvna grupa AB, koja je ujedno i najređa, povezana je s najvećim rizikom oboljevanja od demencije, ali i nastanka krvnih ugrušaka i moždanog udara, otkrili su naučnici povezujući to s proteinima koje ona nosi.\nKako starimo, gubitak pamćenja može izgledati kao tužna neminovnost, ali demencija ne pogađa sve ili barem ne jednako sve. Zapravo, mnogi ljudi prolaze kroz starost, a da nikada ne dožive gubitak pamćenja i drugih kognitivnih funkcija. Pa šta onda uzrokuje demenciju?\nBudući da postoji toliko različitih varijacija stanja i potencijalnih faktora rizika, teško je odrediti jedan izvor. Međutim, ispostavilo se da bi jedna od vaših urođenih karakteristika mogla da igra ulogu. Istraživanje je pokazalo da bi vaša krvna grupa mogla da poveća rizik od razvoja demencije.\nAko imate krvnu grupu AB, verovatnije je da ćete razviti demenciju.\nStudija objavljena u časopisu „Neurology“, medicinskom časopisu Američke akademije za neurologiju, otkrila je vezu između krvne grupe i demencije. Autori studije, koja je bila deo veće studije s više od 30.000 ljudi posmatranih više od tri godine, identifikovali su 495 učesnika koji su tokom studije razvili probleme s razmišljanjem i pamćenjem, pa ih uporedili s 587 ljudi koji nisu imali kognitivna oštećenja.\nOtkrili su da je kod osoba s krvnom grupom AB 82 odsto verovatnije da će razviti probleme razmišljanja i pamćenja koji mogu dovesti do demencije od onih s drugim krvnim grupama.\nTo bi mogao biti rezultat proteina koji imaju ljudi s AB krvnom grupom.\nIstraživači su takođe istraživali nivo proteina faktora VIII u krvi, koji pomaže njenom zgrušavanju. Prema studiji, ljudi koji su imali visok nivo proteina faktora VIII takođe su bili u većem riziku od demencije, jer je za njih 24 odsto veća verovatnost da će razviti probleme razmišljanja i pamćenja od ljudi s nižim nivoom ovog proteina.\nU članku za „The Conversation“, koautorka studije dr Kristin Aleksander napisala je da osobe s krvnom grupom AB imaju najviši nivo proteina faktora VIII – gotovo 40 odsto više od onih s krvnom grupom O.\nVeći rizik i od demencije i od moždanog udara\nOsobe s AB krvlju takođe imaju veći rizik od moždanog udara, što može dovesti do demencije.\nDrugačija studija koju je sprovela ista grupa istraživača otkrila je da je u poređenju s krvnom grupom O, krvna grupa AB povezana s povećanim rizikom od moždanog udara, dok krvna grupa A i B nisu. Prema WebMD-u, ljudi koji su pretrpeli moždani udar imaju puno veću verovatnoću da će razviti demenciju od ljudi koji nisu. Zapravo će otprilike svaka četvrta osoba koja je pretrpela moždani udar razviti znakove demencije.\n– Krvna grupa takođe je povezana s drugim vaskularnim stanjima, poput moždanog udara, pa nalazi naglašavaju veze između vaskularnih problema i zdravlja mozga – rekla je dr Meri Kušman, autorka obe studije i hematolog s Medicinskog centra Univerziteta Vermont.\nKrvna grupa AB je najređa\nSrećom, ako ne znate svoju krvnu grupu, vrlo su velike šanse da nemate krvnu grupu AB. U Evropi je ima između 3,5 i 6 odsto populacije, a u Hrvatskoj oko 7 procenata.\n– Imajući to na umu, nema razloga za paniku ako imate krvnu grupu AB. Brojni su faktori životnog stila koji mogu da smanje rizik od kognitivnih problema i demencije, a mnogi od njih imaju veći uticaj od vaše krvne grupe – istakli su istraživači.\nNaveli su zdravu ishranu i vežbanje kao dva zdrava načina koja su „važna za zdravlje kardiovaskularnog sistema i mozga“. Nadalje, držanje pod nadzorom krvnog pritiska, holesterola i šećera u krvi takođe će smanjiti rizik od nastanka ovih problema.\n5 grupa potencijalnih pacijenata kod kojih korona može biti…\n2021-04-06T02:03:50+02:006 априла, 2021|Zdravlje|


Portiru doma učenika zaposleni i đaci za penziju poklonili automobil\nDa Miletov “golf”, iako star tridesetak godina, izgleda kao da je juče izašao iz fabrike pobrinuli su se srednjoškolci koji žive u domu. Oni su automobil ispolirali i detaljno oprali da izgleda kao nov.\nMilenko Pešić je 35 godina radio kao portir u Domu učenika srednjih škola “Brankovo kolo” u Novom Sadu. Kada je došao da sredi formalnosti oko odlaska u penziju, dočekalo ga je iznenađenje kojem se nije nadao.\nZa to iznenađenje pobrinule su se njegove kolege, a pomagali su im učenici koji stanuju u domu. Milenka, poznatijeg kao Mile, kada je došao da sredi papire za penziju ispred doma su sačekale kolege i učenici, ali i legendarni “golf 2” koji su mu poklonili.\n– Još ne mogu da dođem sebi i poverujem. Naš kolektiv, to je moja porodica, počevši od kolege Gorana, koji je došao na ideju da mi se pokloni automobil, do ostalih koji su to zdušno prihvatili – priča Mile.\nPešić kaže da bi bio presrećan i da je dobio “fiću”, te da je od uzbuđenja polovnog “golfa” jedva dovezao kući.\nMile je godinu dana planirao kupovinu automobila i gledao oglase na internetu. Njegove kolege su to videle i odlučile da sakupe novac i u penziju ga pošalju u kolima.\n– Sve je urađeno meni iza leđa. Rekao sam im ranije da za poklon ništa ne uzimaju jer danas je svaki dinar bitan, a oni su me ipak tako lepo iznenadili – dodaje Mile.\n– Pošto je snimak kako mi poklanjaju automobil završio na Jutjubu, počela su da mi se javljaju i deca koja su odavno izašla iz doma. Ja sam bio tu za njih 35 godina. Radio sam uvek noću i štitio ih, a bilo je raznih situacija i lepih, ali i manje lepih – kaže Mile, koji je u Dom došao privremeno, napustivši nekadašnju miliciju, a ostao čitav radni vek.\nDirektor doma Stevan Filipović kaže da je u domu običaj da se kolegi koji ide u penziju kupuje poklon, ali da do sada niko nije dobio automobil.\n– Nas je 50 zaposlenih u domu i svako je učestvovao. Lepo je što je sve urađeno u tajnosti. Ta dodela bila je kao skrivena kamera, svi smo se skupili, a Mile je bio iskreno iznenađen – kaže Filipović.\nFilipović dodaje da je poklon više simboličan, da se pokaže koliko im je Mile značio, nego što je u pitanju materijalna vrednost, ali ističe da za sve vreme koje je Mile proveo u portirskoj stolici nije bilo ozbiljnijih incidenata i nijedno dete nije bilo povređeno, a pregurao je Mile i mračne devedesete.\nMi smo kao porodica\nStevan Filipović je na čelu doma kao direktor već četiri godine, a ranije je bio vaspitač u toj ustanovi. Kaže da je prihvatio da rukovodi Domom učenika upravo zbog atmosfere među zaposlenima.\n– Mi smo porodica u malom. Prihvatio sam da budem direktor Doma zbog tog kolektivnog duha – kaže Filipović.\nTagovi :automobil, doma za učenike, golf 2, Milenko Pešić, Novi Sad, penzija, portir


Introduction » Akrilne boje » Umetničke akrilne boje » Akrilna boja Art Creation 75 ml\nIzaberite nijansu akrilne boje ArtCreation 75 ml Choose (19) Titanium White Greenisch Yellow Azo Yellow Lemon Primary Yellow Primary Magenta Naphtol Red Light Vandyke Brown Burnt Sienna Ultramarine Permanent Red Violet Permanent Blue Violet Phthalo Blue Permanent Red Violet Light Emerald Green Viridian Yellowish Green Permanent Green Deep Sap Green Gold\nAkrilna boja ArtCreation profesionalnog proizvođača slikarskog pribora Royal Talens je osličan medijum za akrilno slikartvo. Napravljena je od 100 % akrilne smole i namenjena iskusnim umetnicima. Radi se o akrilnoj boji za raznoliku upotrebu, koja se lako meša i može se razređivati vodom. Može se koristiti direktno iz tube. Ima lepu pastuoznu konzistenciju, a nakon sušenja savršen svilenkast sjaj. Vreme sušenja uglavnom je kraće od jednog sata, zavisno od debljine sloja boje. Preko osušenih slojeva možete slikati ponovo, bez problema. Zahvaljujući odličnim karakteristikama ovih boja, možete ih koristiti na papiru, platnu, drvetu, kamenu, betonu i slično. Akrilne boje na platnu daju Vam kompletnu slobodu u realizaciji umetničkih ideja. Idealne su za eksperimentisanje na različitim podlogama.\nAkrilne boje mogu da se nanose direktno iz tube ili možete koristiti paletu, staklo ili plastičnu podlogu koja nije upojna za mešanje novih nijansi i razređivanje boje vodom. Pri slikanje sa akrilnim bojama koristite ravne četke sa elastičnom dlakom za glatke poteze ili četke sa prirodnom tvrdom dlakom ako želite da postignete grublju teksturu na slici. Za mešanje boja, za teksturu ili za oslikavanje većih površina preporučujemo upotrebu špahtle.


Usvojeni amandmani ne menjaju suštinu medijskih zakona\nPoslanici Skupštine Srbije raspravljaju u pojedinostima o setu medijskih zakona. Od uloženih 217 amandmana Vlada je prihvatila 22 poslanička i jedan amandman Odbora za kulturu i informisanje.\nNijedan od prihvaćenih amandmana ne menja suštinski zakonska rešenja, već se radi o tehničkim redakcijama ili o pojašnjenju.\nPoslanici raspravljaju o predloženim zakonima o javnom informisanju, o elektronskim medijima i o javnim medijskim servisima.\nNa Predlog zakona o javnom informisanju i medijima uloženo je 95 amandmana, vlada je prihvatila deset, od kojih je pet opozicionih.\nPrihvaćeni su amandmani grupe poslanika NDS koji se odnose na član zakona u kojem se taksativno nabrajaju situacije kada odgovorni urednik nije dužan da objavi odgovor.\nTako je iz tačke u kojoj se kaže da takva obaveza ne postoji "ako je neistinitost, nepotpunost ili netačnost prenosa informacije na koju se odgovara beznačajna”, amandmanom izbrisana reč "beznačajna” i zamenjena rečima "takva da ne utiče na istinitost, potpunost ili tačnost same informacije.”\nNa Predlog zakona o elektronskim medijima podneto je 66 amandmana, prihvaćeno je šest, od koji je jedan opozicioni, a dva amandmana su istovetnog sadržaja.\nAmandmanom takodje grupe poslanika NDS traženo je da član Saveta regulatora može biti ponovo biran na tu funkciju najviše još jednom. Preostali usvojeni amandmani su tehničke prirode.\nNa Predlog zakona o medijskim javnim servisima podneto je 56 amandmana, a vlada je prihvatila šest od kojih su tri opoziciona.\nAmandmanom poslanika SVM predloženo je i usvojeno da generalni direktor javnog medijskog servisa mora da "pribavlja mišljenje nacionalnog saveta nacionalne manjine o kandidatima za odgovornog urednika na jeziku nacionalne manjine pre podnošenja predloga za njegovo imenovanje Upravnom odboru”.\nU Amandmanom sa istovetnim tekstom, koji su odvojeno podneli šef poslaničkog kluba DS Borislav Stefanović i poslanik NDS Blagoje Bradić iz predloženog zakona izbrisan je član koji je glasio: "Nad javnim medijskim servisom ne može se sprovesti stečaj”.\nSvi ostali usvojeni amandani ne menjaju suštinski tekst predloženog zakona, već su tehničke prirode.\nU raspravi u pojedinsotima kao i u raspravi u načelu, pojedini poslanici su iskazali zabrinutost zbog mogućnosti da neće postojati interesovanje za privatizaciju nekih medija, što bi u koracima koji potom slede moglo da znači i gašenje tog medija.\nMinistar kulture i informisanja Ivan Tasovac rekao je da razume strah da neće biti onih koji će hteti da privatizuju odredjene medije, ali da to ne može da bude razlog da država ne izadje iz vlasništva u medijima.\nGovoreći o predlozima da se otvori još šet regionalnih javnih servisa, ministar je istakao da to nije održivo sa ekonomske tačke.\n- I ovo smo jedva uspeli da isfinansiramo, a ako mislite da nas ne interesuje šta se dešava van Beograda, ne mogu da se složim“ - rekao je Tasovac.\nTokom debate sa ministrom je bio saglasan poslanik SNS Saša Mirković, koji je rekao da bi bilo nezgodno kada bi u Srbiji bilo 24 regiona i isto toliko novih regionalnih javnih servisa.\n- To je veliki namet na gradjane, a svaki region već ima, kroz RTS i RTV, svoj program koji je zastupljen u popodnevnom i veoma gledanom terminu“ - rekao je Mirković.\nOdbor za odbranu usvojio 106 amandmana na 10 Predloga zakona\nPočela sednica o izmenama Zakona o ministarstvima, ekspoze Ane Brnabić sredinom sledeće nedelje\nsosa Krsite Ustav gospodine ministre. Pravo na regionalne javne servise treba da ima ostatak zemlje koju zovete CentralnaSrbija ili Van Beograda. Ovaj pokusaj medijskog zamracivanja jer ne mozete da nahranite sve beogradske novinare koje ste vec naprimali u Rts-u. Znaci raspodela novca od svih nas kroz taksu ide u Beograd i Novi Sad. Verovatno ce o tome raspravljati u Strazburu kada nemate vremena da ovako neustavna resenja donosite na brzinu.\nspica-dnevnika-rts Kakvo je informisanje u srbiji najbolje pokazuje špica za dnevnik rts, To je dobro poznat zvuk "zajedničkog zločinačkog poduhvata". Ps. Nema od nas ništa dok se ta ratnička ideologija ne skloni iz medija, politike, kulture, prosvete\nBea Pojedinim poslanicima uopste nije u interesu menjanje zakona radi napretka Srbije, nego im je u interesu da se promovisu i sto vise oduze donosenje vrlo bitnih zakona! Opozicija pravi predstavu od skupstine!


Kako da budete bolji roditelj | Mondo Portal\nVaspitanje dece odnos roditelja i dece\n6. decembar, 16:40\nKako da budete bolji roditelj 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nPorodica i roditeljstvo 10.02.2019. / 16:16 16:22\nAutor mondo.rs 10.02.2019. / 16:16 16:22\nporodica deca roditelji vaspitanje\n10.02.2019. / 23:26\nOvo treba sa paznjom procitati i prouciti!\nUpravo gledate ŠESTA LIČNA sa Željkom Rebračom: "Srebrni letač" je ponovo tu! 0 Šesta lična Pre 9 min Legendarni srpski centar gostovao je u MONDO Podcastu. Miloš Jovanović i on vodili su jako zanimljiv razgovor o...


Savjeti za sunčanje i šta ako izgorite Banjaluka.com\nSavjeti za sunčanje i šta ako izgorite\nSunčanje u najtoplijem dijelu dana i bez zaštite može ozbiljno da ošteti kožu, pišu Večernje novosti.\nDa biste izbjegli pojavu opekotina ne izlažite se direktno suncu u najtoplijem dijelu dana, jer je tad štetno UV zračenje najjače. Obavezno koristite kreme sa zaštitnim faktorom 30, a ni tako zaštićeni ne pretjerujte sa “hvatanjem boje”. Ko od vas voli da ima bronzanu put, sasvim lijepo, a i daleko bezbjednije, može da pocrni i u hladu.\nBronzani ten, iako stručnjaci godinama upozoravaju na štetne posledice izlaganja suncu, mnogima je prioritet na odmoru, ali dok je nekima dovoljno samo nekoliko sati da počnu da “crne”, nepažljivo izlaganje suncu kod onih sa svijetlom i osjetljivom kožom obično se završi pojavom opekotina.\nPrvi simptom koji ukazuje da ste pretjerali sa sunčanjem je bolno crvenilo na dijelu tijela koji je izgorio. U zavisnosti od toga koliko je koža bila izložena suncu, pored crvenila može da dođe i do pojave osipa, svraba, mučnine pa i povišene tjelesne temperature. Doktor Dimitrije Karabahčiev iz ordinacije za kožne i polne bolesti “Dermamedikus”, objašnjava da sunce može da nanese opekotine prvog, drugog pa čak i trećeg stepana.\n“Crvenilo i bolna ojsetljivost kože spadaju u simptome opekotina prvog stepena kada je sunce zahvatilo samo epidermis odnosno površinski sloj kože”, kaže dr Karabahčiev. “Kada se na izgorjelom dijelu pojave plikovi to je znak da su sunčevi zraci prodrli u dublje slojeve kože i izazvali opekotine drugog stepena. Ukoliko su ove pojave praćene i dehidratacijom tijela, drhtavicom, mučninom, u pitanju je treći stepen opekotina, odnosno ozbiljno oštećenje kože.”\n“Kod težih oblika izgorjele kože lječenje traje sedam i više dana”, objašnjava dr Karabahčiev.\n“Opekotine drugog stepena liječe se primjenom lokalnih kortikosteroidnih preparata, dok opekotine trećeg zahtjevaju bolničko lječenje. Za tretiranje blažih opekotina dovoljno je korišćenje hidratantnih krema za oporavak kože kao i stavljanje hladnih obloga ili tuširanje hladnom vodom.”\nZa ublažavanje bolova i smirivanje kože osim hladnih kupki preporučuju se kreme koje sadrže aloja veru, kao i čaj od kamilice koji se direktno nanosi na upaljeno mjesto. Tradicionalni prirodni lijekovi za opekotine – jogurt i kiselo mlijeko, takođe, mogu da budu od pomoći.”\nTagovi: KožaSavjetisunceZdravlje\tPrijavi grešku


Amrâth Hotel Lapershoek Arenapark Hilversum, hotel Холандија. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Amrâth Hotel Lapershoek Arenapark: Datum dolaska :\nAmrâth Hotel Lapershoek Arenapark - Opis\n80 soba/e svih kategorija (od soba tipa total do soba tipa Suite), Amrâth Hotel Lapershoek Arenapark nudi cene koje se kreću od 5 873 dinar - Srbija .Pozicija ovog hotela je jugoistok za grad Hilversum, a nalazi se u ulici Utrechtseweg 16, na samo 12 minuta hodom od centra grada.U hotelu Amrâth Hotel Lapershoek Arenapark pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Samo za nepušače, Televizija. Kategorija mu je četiri zvezdice, a stil Luksuzan.Pripada hotelskom lancu Amrath Hotels.Do aerodroma Schiphol možete da stignete kolima za 61 minuta (aerodrom je udaljen 30 kilomet(a)ra od hotela).Drugi putnici su ovom hotelu dali ocenu 3 od 5. Ima brzu internet konekciju.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.\nAmrâth Hotel Lapershoek Arenapark tip(ovi):\nAmrâth Hotel Lapershoek Arenapark sadržaji i usluge\nBeÅ¾iÄni internet(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Hilversum)\nNa 7 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Emmastraat 35 sa pozicijom jugoistok za grad Hilversum, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko 531 m -\nNalazi se u ulici Emmastraat 27a, pozicija mu je jugoistok za grad Hilversum, a od centra je udaljen samo 6 minuta hodom.Stil hotela Villa Johanna je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: 768 m -\nProverite cene i raspoloživost za Amrâth Hotel Lapershoek Arenapark: Datum dolaska :


TR BOJLER 80L BTC 03930 | Mimaks Kupatila Beograd\nTR BOJLER 80L BTC\nŠifra artikla: 03930\nTermorad kombinovani bojleri sa izmenjivačem toplote pored električnog grejača imaju ugrađen i cevni izmenjivač toplote. Svi modeli ove kategorije Termorad bojlera imaju čelični kazan sa prevlakom od emajla, koji obezbeđuje odličnu zaštitu od korozije i visoki nivo higijene vode. Savremena tehnologija emajliranja omogućava ravnomerno nanošenje stakleno keramičkog premaza na čeličnu površinu, stvarajući izuzetno otporan zaštitni sloj emajla jednake debljine, a ugrađena magnezijumska anoda obezbeđuje dodatnu zaštitu kazana od korozije. U ponudi su različiti modeli električnih bojlera sa emajliranim kazanom, sa unutrašnjom i spoljašnjom regulacijom, u zapreminama od 30 do 120 litara.


Ima li istine u bosanskim piramidama? - Fondacija “Arheološki park: Bosanska piramida Sunca, Archaeological Park: Bosnian Pyramid of the Sun Foundation\nponedjeljak, 12 mart 2018 08:30\nSasvim slučajno put me je naveo do bosanskih piramida. Moje krajnje odredište bilo je predavanje u Sarajevu ali Visoko, mesto gde se nalaze piramide, me je pozvalo. Obišao sam mnoge svetske piramide a one koje su mi najbliže nisam imao prilike da vidim. Ali nije kada čovek želi već kada mu je namenjeno.\nOpisaću vam što jednostavnije kako biste mogli da ponovite moje iskustvo i proverite ga.\nIstraživanja kažu da su piramide u Bosni nastale pre oko 37.000 godina kao energetske mašine korišćene za bežičnu, dvostranu komunikaciju, za lečenje, unapredjenje molekularne strukture vode i hrane, razvoj spiritualnih čula i kao zaštita planetarne frekfencije i mesto snažnih šumanovih talasa.\nMnogi svetski i naši stručnjaci su vršili merenja ovog tla dokazujući ove tvrdnje ali meni to nije bilo dovoljno da bi tek tako poverovao.\nNašao sam se ispred takozvane poramide Sunca koja je visoka 270m i, kako su stručnjaci odredili, teška 18 miliona tona. Poređenja radi, Keopsova poramida u Egiptu je visoka 147 m i teška 5 miliona tona, nastala je službeno pre 4.500 god a najvetovatnije pre 12.000 god.\nSve ukazuje da su Bosanske piramide starije ali osim nepristupačnog terena okovanog ledom sa improvizovanim stepenicama na njemu, na prvi pogled nisam ništa video.\nKrenuvši strmim usponom uz brdo koje se smatra piramidom osetio sam jačanje sopstvene životne energije ali to mi se često dešava od samog očekivanja, kada krenem u neku avanturu, tako da nisam odmah pridavao pažnju tome. Ovo suptilno energetsko strujanje bilo je nalik kao pojačana Šumanova rezonanca, koja mi je veoma poznata jer imam kod kuće uredjaj koji generiše i pojačava Šumanove talase, ali to i dalje nije bio dokaz da ovo mesto ima bilo kakvo posebno dejsto.\nPut me je doveo do ploča od kristalnog betona, koji su se prema istraživanjima pokazale karakteristike izuzetne čvrstine pri pritisku, znači prvi dokaz da su tvorevina nečijih ruku.\nPošto oko mene i prijatelja, koji su krenuli sa mnom, nije bilo nikoga upustio sam se u prvo energetsko istraživanje. Otvorio sam svoje biopolje kako bih bio perceptivniji i krenuo u ispitivanje. Osetio sam snažne energetske kovitlajuće talase. Talasi su bili veoma ujednačeni i konstantni što se ne sreće svakodnevno. Iako su informacije koje sam dobio bile da je ova piramida dobro mesto za spiritualni rad i konekciju sa višim strukturama, ja sam osetio i blagu ali konstanstnu struju isceliteljske energije ovog prostora. Iznenadila me je konstantna jačina energije, kakvu nisam osetio ni na egipatskim a ni na južnoameričkim piramidama.\nNastavili smo dalje da se penjemo. Došli smo do meditaciske sonde, jednog udubljenja u tlu prilično neprimetnog i neuređenog. Moji prijatelji i ja ušli smo u nju. Otvorio sam njihova biopolja i uveo ih u stanje opuštenosti i energetke otvorenosti, naravno uz neophodne zaštite. Krenuo sam u istraživanje, prenoseći svaku informaciju njima kako bi i oni mogli da potvrde, ospore ili nadograde moje tvrdnje.\nEnergija se prilično promenila u odnosu na prethodno mesto po tome kako se ispoljavala. Osećali su se intenzivni energetski udari, odozgo na dole. Bili su nešto bržeg intenziteta od sekundare. Pošto je energija bila toliko gusta i intenzivna mogla su se jasno osetiti njena sabijanja, kao da nešto veoma svetle boje sabija nešto tamnije boje. Kao da stavljate pečurku sa belom kapicom i tamnijim stablom tačno jednu preko druge pa vidite samo belo koje prekriva tamnije slojeve koji su ispod. Energija je imala zaista isceliteljsku strukturu, veoma nalik onoj koja se oslobađa pri tretmanima Reikija i nekih drugih srodnih tehnika.\nPokušao sam da stignem još dublje. Ono što sam osećao bilo je kao da smo prodrli tek u prvi sloj. Hteo sam da je dešifrujem. Dobio sam kod za otključavanje dubljih slojeva.\nKod je bio 4ab, za mene prilično neobična formula. Ali shvatio sam da unutrašnjom vibracijom pri dužem izdahu, prodirem još dublje. Bila je to gusta energetska masa koja je prožimala svaku moju ćeliju tj. imala je savršenu frekfenciju zdrave ćelije.\nNastavio sam dalje jer sam osećao da mogu još dublje da prodrem. Niz se nastavio – 4abg. Taj kod kao da je pokrenuo još dublji prodor.\nDao sam instrukcije ostalima bez objašnjenja šta mogu da očekuju. Svi su potvrdili isto. Energija je prodirala kroz čitavo telo počev od temena, strujeći kroz čitavo telo i uzemljujući se preko stopala. Na tom putu je naša životna energija bila uravnoteživana i dolazilo je do uskladjivanja energetskih deformiteta.\nVeoma burno iskustvo za kratko vreme koje smo imali. Sledećeg dana sam otišao do tunela Ravno u kome me je isto zateklo neverovartno otkriće. O tome ne želim da pišem sada da ne bih doživeo osudu ili nešto slično. To želim da potkrepim ozbiljnijim istraživanjem, kada dođe vreme, znaćete prvi. Do tada idite u svoju pustolovinu, pokušajte da osetite ovu isceljujuću energiju. Dovoljno je samo da se prepustite.\nZadnje ažuriranje ponedjeljak, 12 mart 2018 08:40


Sa više od 45 godina iskustva u bojenju u 45 različitih zemalja širom sveta, Palette je kompetentni stručnjak za bojenje kose za milione žena koje mu veruju.\nTokom godina, razvili smo jedinstvene i efikasne formule koje sa ponosom ispunjuju i prevazilaze očekivanja naših potrošača, bez obzira na različite potrebe.\nBilo da želite da trajno promenite boju kose, da pouzdano pokrijete sede ili jednostavno da probate novi izgled, Palette vam pruža kompletnu liniju intenzivnih, dugotrajnih, luksuznih, senzualnih ili blagih negujućih prirodnih boja koje su inspirisane poslednjim trendovima kako bi ispunili vaše lične želje.\nPalette-ov uspeh je zasluga stručnjaka u Schwarzkopf-u koji se zalažu da zadrže izvrsnost u istraživanju, visokom kvalitetu standarda i novim inovacijama. Ambicija je nagrađena generacijom zadovoljnih klijenata, koji veruju Palette-u kako bi pružio prelepe boje koje svaka žena može da si priušti.\nDostupne nijanse Više >\nNatural Colors bez amonijaka\nPalette na Instagramu


Ove vesti su procurele u javnost nakon saobraćajne nesreće u kojoj je nedavno učestvovao princ Filip\nKraljica Elizabeta prekinula tradiciju: Evo šta je uradila na svoj 92. rođendan! (FOTO, VIDEO)\nOvogodišnjim koncertom u londonskom Albert Holu prekida se tradicija\nOseća se kao da je to kraj jedne ere, rekao je izvor blizak palati\nIako na raspolaganju ima sva moguća vozila, Elizabeta je, baš poput običnih ljudi, odlučila da putuje sama železnicom\nKraljica Elizabeta već izabrala svadbeni poklon: Evo kakvu će čast ukazati unuku Hariju i Megan Markl!\nAko se nečega britanska kraljevska porodica pridržava, onda su to protokoli i tradicija. Svaki od članova ove porodice na dan svog venčanja od kraljice dobija posebne darove\nVozila u pijanom stanju\nSamo za debele novčanike\nOvo je Kvoka: Najsrećnije biće na planeti i nova opsesija ljudi širom sveta! (FOTO)\nOdlučila je: Prvo ću da izvedem decu na put, pa ću onda živeti. Ali život je za nju imao drugi plan...\nIsplivale nikad viđene fotografije Megan Markl: Sa samo 9 godina se borila za veoma bitne stvari! (FOTO)


Tema: Црква брани морал!\n07.03.2009., 08:13 #1\nPredrag VASILJEVIĆ, 06.03.2009 19:32:38 Ocena: 3.95 (Glasova: 49) Komentara: 0\nNisu Crkva i verske zajednice ni za kakvu diskriminaciju, uperenu ma protiv koga. Nisu ni protiv zakona o zabrani diskriminacije. Naprotiv! Samo nisu za to da jedna vrsta diskriminacije, bilo čijom nepažnjom i propustima, bude zamenjena drugom vrstom diskriminacije, verovatno gorom i težom.\nTo je u petak ekskluzivno za „Novosti“ poručio episkop bački vladika Irinej, osvrnuvši se na „svesno tempirane neistine o samom zakonu“:\n- Prvo, nije tačno da primedbe na predlog zakona znače protivljenje evropskom putu Srbije. Drugo, nije istina da je baš ovakav, i samo ovakav, i nikako drukčiji zakon, „uslov svih uslova“ za put ka Evropskoj uniji i za ukidanje viza(!). Superliberalni zakon o takozvanim seksualnim manjinama postoji samo u Holandiji, Danskoj i Švedskoj. Nema ga u ostalim zemljama Evropske unije. Nema ga ni u SAD.\n* Zbog čega je SPC tražila da se vrati na raspravu Zakon o antidiskriminaciji?\n- Srpska pravoslavna crkva je, saglasno svojoj misiji i svom hrišćanskom učenju, kroz celu istoriju srpskog naroda pozivala na poštovanje moralnih vrednosti. Imajući vekovno iskustvo, uvek je saopštavala svoj stav o suštinskim duhovnim, moralnim, državnim, nacionalnim i društvenim pitanjima. I u drugim državama crkva i verske zajednice najprirodnije iznose svoje stavove kada se razmatraju društvena pitanja, posebno ona koja se odnose na opšte moralne vrednosti na kojima počivaju porodica, nacija i sama država. U svim evropskim državama se prema stavovima crkve i verskih zajednica i mediji i sve važne institucije odnose sa neophodnim poštovanjem.\n* Stav crkve se ovde tumači i kao mešanje u državna pitanja?\n- U Srbiji, nažalost, pojedini mediji se na najgori mogući način odnose prema crkvama i verskim zajednicama. Već nekoliko dana se iznose potpuno neprimerene kvalifikacije povodom zajedničkog stava svih tradicionalnih crkava i verskih zajednica da se povuče predlog Zakona o zabrani diskriminacije.\n* Kako prevazići ovu situaciju?\n- Ako su sve tradicionalne crkve i verske zajednice primetile da postoje problemi sa pojedinim mestima u ovom predlogu zakona, bilo bi najnormalnije da celokupna javnost podrži njihovo nastojanje da se dođe do jednog zajedničkog stava u zakonu i da taj zakon bude u opštem interesu naroda i države, kao i građanina pojedinca.\n* Spekuliše se da ste vi pregovarali sa Vladom u ime Crkve?\n- Ne bih posebno komentarisao nagađanja i insinuacije o tome ko je „pregovarao u ime Crkve“ (kao da je to važno!), a pogotovu se ne bih osvrtao na otužne besmislice tipa „Irinej sazvao Vladu Srbije“.\n07.03.2009., 09:15 #2\nRe: Црква брани морал!\nZhalosno je, shto su samo verske zajednice,stale u odbranu morala.\nTo nam je josh jedan dokaz polozhaja nasheg "savremenog" iskvarenog drushtva.\n07.03.2009., 09:30 #3\novakva tema vec postoji\n07.03.2009., 09:34 #4\nccc...cini mi se vrshi se vece omalozhavanje verskih zajednica nego u doba komunista.\nKoliko se "savremeno -praistorijsko drushtvo " drzhi principa 10 zapovesti "?\nAko tvrdite da je ovo za pdf-religija-varate se...\n07.03.2009., 10:38 #5\nE pa da u našoj crkvi postoji bar jedna sveštenica ja bi poverovala da crkva nije sklona diskriminaciji, ovako ne verujem, žao mi je.\n07.03.2009., 10:41 #6\n07.03.2009., 11:26 #7\nPoštovana gospođice malo ne shvatam modernističke stavove pjedinih žena.Priča o jednakosti ne stoji,žene su uvek bile po meni prirodno privilegovane za najlepšu i najsvetiju dužnos u celokupnom čovečanstvu da rađaju i odgajaju sledeće naraštaje ljudi, u samoj svojoj suštini patrijarhat se zasnivao na snazi žene da održava i okuplja porodicu ,žene su osnov i temelj društva .\n07.03.2009., 12:02 #8\nVaša eminencijo lepo je čitati vaš tekst ali on nema mnogo veze sa realnošću.\nNaime, rebro je bilo isuviše tvrdo da bi muškarac mogao da odstupi i koraka od svojih Bogom danih zaduženja.\nNeposlušnost Bogu, greh.\n07.03.2009., 12:12 #9\nПоштована госпођице овим постом залазимо већ у домен религије ,остао бих ипак у политчко социолошком сегменту развоја друштва.Мада сте у праву да нам је потребна једна нова идеја развоја човеоанства уз обједињење свих социолошких,религијских,на учнотехнолошких,економски� � и политичких аспеката.\nПотребан нам је нови хуманизам\n07.03.2009., 12:18 #10\nDrugim recima: Zene, m'rs u kujnu!\nHvala na privilegijama... O's se menjamo?\n07.03.2009., 12:18 #11\nIznela sam svoj stav po pitanju diskriminacije u crkvi, o moralnosti nisam jer bi diskusija o moralu u crkvi kao i moralnosti crkve izazvala sveopšti haos.\nNa kraju krajeva to je ionako tabu-tema, pa neka crkva i dalje ostane moralni obrazac ovoga društva.\n07.03.2009., 12:23 #12\nOno što ću kazati jeste da su "delovi" crkve duboko nemoralni, izopačeni i napose gramzivi i da će ta lažna slika o moralnom autoritetu crkve kad-tad biti raskrinkana.\n07.03.2009., 12:26 #13\nCenjena gospođice prirodno je da majka odgaja i vaspitava dete,zbog sadašnjeg ne vaspitanja dece od strane majki već od strane kolektiva u zadnjih 40tak godina populacija i društvo su dovedeni do ne moralne dekadencije.\n07.03.2009., 12:28 #14\nDA LI SI TI KRSTENA ?\n07.03.2009., 12:29 #15\nPoštovana gospođice kao i delovi političkih ,kulturnih ili bilo kojih drugih organizacija,pa i crkva je deo društva i nemože biti imuna na pojave u društvu.Zato sam i napisao da nam je potrebno lečenje celokunog društva svuda u svetu\n07.03.2009., 12:30 #16\nNeka SPC ispita koji je božiji izaslanik seksualno zlostavljao decu, koji je božiji izaslanik stekao titulu švercujući robu preko Drine za vreme Miloševićeve blokade RS, koji je vladika završio teologiju za dva meseca, koji je vladika blagosiljao ubice, a koje su vladike bežale za vreme rata iz Hrvatske i Bosne i koji vladika sada obrće pare sa građevinskim firmama.\nNakon toga, moze da predje na kritiku zakona o diskriminaciji\n07.03.2009., 12:31 #17\nZa sve zene krive!!!\nMoja majka je radila, a ja sam sama isla u zabaviste, nosila kljuc oko vrata i bolje me je vaspitala od onih zena ciji je posao bio da spavaju do podne i ispijaju kafe sa komsinicama.\nNikad, ali nikad ne bih mogla da budem SAMO domacica.\nTo li je patrijarhat? Zahvaljujujem.\n07.03.2009., 12:34 #18\nA neprirodno je da muškarac opere sudove i promeni pelene. Mogao bi žuljeve da dobije.\n07.03.2009., 12:34 #19\nIzvinite gospođice ali Vi sami sudite o sebi i svom vaspitanju ,ja Vas ne poznajem ali ste možda subjektivni ,možda grešite.\n07.03.2009., 12:35 #20\nAli crkva to neće da prizna ni pod cenu opšteg potopa, u tome je poenta.\n07.03.2009., 12:37 #21\nNaravno, nekih šest meseci po rođenju i to krišom u gluvo doba noći pošto se to tada nije baš smelo otvoreno pokazati.\n07.03.2009., 12:37 #22\nGospođice izvinite ali gde sam rekao da je to ne prirodno?\nOva tema se uvek svede na priču o kuhinji i pelenama i sudovima ,mesto da se uhvti suštine da je deci do 15 godine potrebno usmeravanj i vaspitanje od strane majke što je prirodan poredak.\n07.03.2009., 12:39 #23\nGospođice Vi imate animozitet prema crkvi ,a ne želite d vidite da sve organizacije u drštvu rade istu stvar i isto se ponašaju,pogledajte samo lekare i kada dođe do greke njihovog kolege ,a takođe svi znamo da je u zdravstvu trenutno naj veća korupcija.\n07.03.2009., 12:40 #24\nDa bi se napravilo dete potrebno je dvoje, ali i da bi se odgajalo dete isto je potrebno dvoje, tovariti sve na majčina leđa niti je humano, niti je moralno,nije ni normalno a nije ni poželjno\n07.03.2009., 12:41 #25\nPa ako si krstena kao sto kazes, zasto pljujes po crkvi koja te je krstila ! I ko si ti da donosis sudove o crkvi ?\nPoslednja poruka: 28.09.2008., 23:17


Gubici u poslovanju, urušene grobnice i stranački pritisci — БАЛКАНСКИЕ НОВОСТИ\nUžice/Foto: Nenad Kovačević/ Danas\nBranko Bogićević, direktor JP Veliki park, i Oliver Ristanović, direktor JKP Bioktoš, obojica članovi SNS, biće smenjeni, najverovatnije, na sednici užičke skupštine 20.aprila.\nMeđu onima koji su, iz ličnih razloga, podneli ostavke su Marija Đuričić (PUPS), direktorka Biznis inkubator centra, ranije je to učinila dr Vlatka Stefanović (SNS), direktorka Zavoda za javno zdravlje, a neki od direktora škola, nezvanično se saznaje, najavljuju da će to tek učiniti.\nZvanično, Branku Bogićeviću se zamera to što je, umesto planiranog prihoda od 150.000 dinara, preduzeće Veliki park poslovao u prošloj godini sa gubitkom od četiri miliona dinara. Oliver Ristanović je, navodno, podneo ostavku zbog zdravstvenih problema, a kao nezvanični razlog se pominje urušavanje tek izgrađenih i prodatih grobnica na groblju Sarića Osoje, kojim upravlja Bioktoš.\nKako Danas saznaje, predstavnici gradske vlasti koju čini koalicija oko naprednjaka, „sugerisali“ su obojici da podnesu ostavke, što je Ristanović prihvatio, ali ne i Bogićević.\nBranko Bogicević/Foto: Nenad Kovačević/Danas\nU obrazloženju za Bogićevićevu smenu, navedeno je da je Grad, kao osnivač JP Veliki park, „svestan poteškoća sa kojima se to preduzeće susretalo tokom epidemije kovida“, ali da „direktor nije preduzeo sve potrebne mere da smanji troškove poslovanja, odnosno da poveća prihode“.\nI pored toga što su, kako se dodaje u pripremljenoj odluci o smeni, Velikom parku, iz prošlogodišnjeg budžeta, isplaćene subvencije od 91 milion dinara, to preduzeće je u gubitku 4.123.214 dinara, zbog čega je Gradsko veće, 8.aprila, odlučilo da smeni direktora.\nBogićević, koji je direktor od 2013. godine, nije želeo da govori za Danas, ali da ne pristaje na smenu dokazuje dopis koji je uputio Gradskom veću. U njemu predlaže da se preispita odluka o njegovoj smeni jer, kako navodi, on „nema subjektivne odgovornosti, odnosno nema njegovog namernog činjenja i nepažnje koji su uticali na poslovni gubitak“.\nGradskoj vladi on objašnjava da to preduzeće, zatvoreni bazen i sportska dvorana, kao i poslovni prostori koji su dati u zakup, nije radilo mesecima zbog protivepidemijskih mera i da nije moglo da ostvari planirani prihod, te da je sve vreme isplaćivalo zarade zaposlenima i plaćalo komunalne i druge troškove.\n„Od lokalne samouprave preduzeće je tražilo 4,5 miliona dinara da pokrije gubitak, a dobilo je milion dinara“, naveo je u dopisu Bogićević, koga bi trebao da nasledi Vesna Petrić Tomašević, ekonomistkinja u užičkom Fondu zdravstvene zaštite.\nDanasov izvor navodi da „Bogićević nije poslušni vojnik stranke i da ne pristaje na ultimatume“, te da je „namera naprednjaka, kojima upravljau stranački kadrovici iz Priboja, Prijepolja i Nove Varoši, da na njegovo mesto i druge funkcije u gradu uhlebe podobne i poslušne“.\n„Kako su došli na funkcije po odluci stranke, tako će sa njih i otići“, kaže Danasov izvor.\nLični razlog, zvanično je obrazloženje za smenu Olivera Ristanovića, direktora Bioktoša, ali Danas saznaje da je i njemu „sugerisano“ da podnese ostavku.\n„Pritiskali su ga zbog novoizgrađenih grobnica na Sarića Osoju koje su se, u februaru, urušile, zbog čega su građani bili ogorčeni na Bioktoš. Tada je objašnjeno da je to „uobičajeno za zimski period, zbog topljenja snega, povećane vlažnosti i uleganja zemlje“, ali grobnice nije gradio Bioktoš, nego firma Uragan, koja se dovodi u vezu sa gradski većnikom Vladimirom Sinđelićem“.\nOliver Ristanović/Foto: Nenad Kovačević/Danas\n„Verovatno, radnici te firme nisu stavili dovoljno cementa u betonsku smesu, pa je nastao problem“, kaže Danasov izvor i dodaje da je „Biokotoš poslao te uzorke na analizu u Beogradski Institut za beton kako bi se saznalo šta se dogodilo.\n„Mislio sam da se povučem i ranije, zbog zdravstvenih problema“, rekao je kratko za Danas Ristanović, koga će naslediti Nataša Milović Stefanović (SNS) iz gradske Uprave za infrastrukturu i razvoj.\nMarija Đuričić, direktorka Biznis inkubator centra, članica PUPS koji je koalicioni partner naprednjaka, takođe je podnela ostavku iz zdravstvenih razloga.\n„Direktorka sam šest i po godina i nikada nisam bila izložena pritiscima vlasti, pa ni sada, ali morala sam da se povučem zbog posledica infekcije virusa korona“, kazala je za Danas Đuričić, koji bi trebalo da zameni Dragana Marković iz tog preduzeća.\nČelnici užičke vlasti demantuju da, umesto direktora viđenih za smene, žele da postave „poslušne“ stranačke kadrove, kao i to da su pritisima od njih zahtevali da podnesu ostavke.\nDragoljub Stojadinović/Foto: Nenad Kovačević/ Danas\n„Nije bilo nikakvih pritisaka. Kao što razgovaramo sa svima, tako razgovaramo i sa direktorima u cilju boljeg rada i poslovanja. Nema pritisaka i sve radimo u dogovoru“, tvrdi za Danas Dragoljub Stojadinović, zamenik gradonačelnika.\nNa pitanje Danasa zašto naprednjaci ne smene direkrore regionalne deponije Duboko, koja je prošle godine bila u gubitku većem od 19 miliona dinara, i Dečjeg odmarališta, koje je godinu ranije takođe poslovalo sa gubtikom i kome je lokalna vlast iz budžeta isplaćivala pomoć u nekoliko navrata, a zaposlene je, da ne bi ostali bez posla, uputila na rad u druga gradska javna preduzeća i ustanove, on je rekao:\n„Direktor Dubokog nije reizabran, već je u statusu vršioca dužnosti. To preduzeće je u svom planu predvidelo gubitak koji se godinama prenosi, ali taj iznos je manji nego prethodne godine. Gubitak Dečjeg odmarališta je posledica kovid krize i lokalna samouprava je pomagala tu ustanovu“.\nNa podsećanje da je kovid uslovio gubitke i u Velikom parku, on je dodao da Dečje odmaralište „obavlja specifinu delatnost i da će kapaciteti te ustanove, ako ne bude epidemije virusa korona, biti puni do aprila naredne godine, jer su“, dodaje, „već rasprodati“.\nNa pitanje da li li će biti još kadrovskih promena u javnom sektoru grada, on je uzvratio da se „svakodnevno preispituje rad direktora i svih gradskih funkcionera“.\nSeča kadrova ili…\nNa utisak o „seči“ sopstvenih kadrova, Stojadinović je kazao da Boban Perišić nije smenjen sa funkcije načelnika Zlatiborskog okruga, već da mu je istekao mandat, o smeni načelnika PU Užice Saši Misailoviću je rekao da „ lokalna samouprava s tim nema nikave veze, već je to u nadležnosti MUP“, a da je dr Vlatka Stefanović, direktroka Zavoda za zaštitu zdravlja, „ostavku podnela iz ličnih razloga“.\nKošarkaši „Zlatibora“ osvojili ABA2 ligu\nNastavak pobedničke serije\nKoliko košta zakup pijačnih tezgi u Nišu, Šapcu, Novom Sadu, Jagodini, Zaječaru, Zrenjaninu, Kragujevcu, Vranju i Užicu\nRIK odbio prigovor liste „Moramo“\nVučić i Dodik: Veze Srbije i Republike Srpske nikada nisu bile snažnije 15.04.2022\nJoš ljudi bliskih vlastima u Srbiji mogli bi se naći na crnoj listi SAD 18.12.2021


Armin Lašet – kandidat CDU za kancelara – Sandžaklija\nMeđutim, zbog niza propusta u borbi s koronom, Lašet se postepeno udaljavao od kancelarke. Najprije je nastojao da održi ravnotežu, ali je krajem marta ove godine tome došao kraj. Kada su nakon maratonskih pregovora oko pooštravanja korona-mjera tokom uskršnjih praznika kancelarka Angela Merkel i premijeri petnaest pokrajina predstavili postignuti dogovor, a kojem se protivila gotovo čitava Njemačka, Lašet se vidno distancirao. „Tako dalje ne može”, poručio je.\nLašet želi da se bori. On već nedjeljama svojoj partiji obećava modernizaciju i novi početak. Podsjeća da su sloboda i odgovornost osnovne vrijednosti demohrišćanske politike: „Možemo da se mijenjamo, ali postalo nam je previše udobno posljednjih godina”, rekao je na početku predizborne kampanje svoje stranke. S velikim entuzijazmom govorio je i o zaštiti klime, digitalizaciji, i istovremeno upozorio na opasnost od birokratije.\nLašetov slogan kao kandidata za šefa stranke CDU iz januara, zapravo je pogodan i kao slogan u kampanji za izbor kancelarskog kandidata CDU/CSU: „2020-te da budu decenija modernizacije Njemačke: nova ekonomska dinamika, sveobuhvatna bezbjednost, najbolje i poštene mogućnosti obrazovanja”. Od sredine januara postalo je vidljivo i da Lašet tokom razgovora o korona-mjerama pokušava da govori i o perspektivi za privredu.\n„Armin Lašet je političar koji ima sve preduslove za obavljanje najviših partijskih i državnih funkcija i na nacionalnom nivou”, već nedjeljama stoji na internet-stranici Fondacije Konrad-Adenauer, bliske CDU. U to bi sada trebalo ubijediti birače: „Premijer koji uspješno vlada pokrajinom sa osamnaest miliona stanovnika, može da bude i savezni kancelar” – kako voli da kaže.


09 / 10 / 2020 974 Katar, AZIJA, THE WORLD, Naval Defense, GENERAL, HEADLINE, DEFENSE\nGovoreći na svečanosti kojoj su prisustvovali katarski ministar obrane Halid Bin Muhammed El Atiyye, predsjednik odbrambene industrije İsmail Demir, zapovjednik mornaričkih snaga Admiral Adnan Özbal, zamjenik ministra nacionalne obrane Muhsin Dere, ministar Akar rekao je da će vratiti okupirane teritorije Azerbejdžana nakon napada na Jermeniju. Dotakao se i operacije za koju je započeo.\n„Kada će ove organizacije odraziti sigurnost, stabilnost i prosperitet cijelom čovječanstvu, u skladu sa njegovom osnovnom svrhom? Kada će podići svoj glas pred 30 godina progona, okupacije i trajnih ubistava u Jermeniji? Taj dan je danas. Umjesto poziva na prekid vatre za one koji već 30 godina nisu dali zvuk za okupaciju 20 posto azerbejdžanskih matičnih zemalja, bilo bi ispravno i pravednije natjerati okupatorsku Jermeniju da napusti Karabah. Bilo bi prikladno da oni koji odobravaju ubistva hiljada nevinih ljudi i protjerivanje miliona ljudi iz svojih domova i domova, a da se o djeci, ženama i starima, barbarstvom u Khojalyu, prestanu ugađati Jermeniji. Uprkos svim diplomatskim naporima Azerbejdžana, stav onih koji šute protiv armenske invazije na Karabah i civilnih masakra koje su izvršili je nažalost potpuno licemjerje. "\nIzjavljujući da je "drskost i arogancija" okupacije Jermenije radi napada na civilna naselja nakon Tovuza bila posljednja kap koja je prelila čašu, ministar Akar rekao je, "Jermenija je svojim posljednjim napadom ubila našu životnu braću, uključujući nevine civile i djecu."\n„Napad koji je izvršio raketama i zabranio municiju na nevino civilno stanovništvo u gradu Ganja takođe jasno pokazuje okrutnost, varvarstvo i pravo lice Jermenije. Jermenija čini ratni zločin. Ovo bi trebalo biti poznato svima. Suočavajući se s ovom agresijom, Azerbejdžan je sada preduzeo akciju da svoje rodne zemlje oslobodi jermenske okupacije i povrati prava i slobode svog okupiranog naroda. Azerbejdžanske oružane snage; ona ima odlučnost i odlučnost da sama postigne pobjedu i spasi svoje okupirane teritorije. Svaki vojnik azerbejdžanske vojske nadahnut je njime kao Mubariz Ibrahimov, i hrabar je poput njega, heroj poput njega. Neće oklijevati da žrtvuju svoje živote rado za svoju domovinu. Jermenija bi trebala prestati sarađivati s terorističkim organizacijama napuštanjem laži i kleveta, poslati te teroriste i plaćenike i odmah se povući iz okupiranih azerbejdžanskih zemalja. "\n“Problem se mora riješiti odmah i odmah. Stoga mehanizmi uspostavljeni za rješavanje problema povećavaju i njihov međunarodni prestiž. kazanUkazala im se prilika. Očekujemo da će to iskoristiti. Kao što ponosno izražavamo uvijek i svugdje, problem Azerbejdžana je naš problem, njegova radost je naša radost. Kao Turska, sa razumijevanjem 'dvije države, jedan narod', stali smo uz našu dragu braću i sestre u tuzi i radosti. Nakon toga, u pravednom cilju Azerbejdžana, vratiće svoje zemlje. kazanBićemo uz vas do kraja u borbi za slobodu.\nOvom prilikom želim Allahovu milost našoj braći koja su stradala u napadima, hitno zacjeljivanje ranjenika i moje saučešće azerbejdžanskom narodu.\ndavno uspostavljena između Turske i Katara, povijesno prijateljstvo i bratske veze sa štrajkajućim ministrom Akarom, "Katar je za naše odnose u svim područjima bio odličan, a uzorak se nalazi na nivou obje zemlje, jednog srca u bliskoj saradnji u regionalnim poslovima i koordinaciji, djelujući kao jedan udarac . Želim još jednom naglasiti činjenicu da naša vlastita sigurnost na način na koji na isti način vidimo Tursku, prijateljsku i bratsku zemlju i mi brinemo o sigurnosti Katara, "rekao je.\nTurski ljudski resursi i grinje, koji su naglasili potencijal, podsjetili su da je u ovo sedam svjetskih top 100 firmi u odbrambenoj industriji učestvovalo sedam kompanija. Izjavljujući da nisu zadovoljni ovim, ministar Akar je rekao:\n„Maksimalno se trudimo da svoje resurse koristimo efikasno, tačno i prikladno kako bi mnogo više kompanija moglo učestvovati na svjetskom tržištu. Od danas, naše vojne fabrike i brodogradilišta, fondacije i kompanije u privatnom sektoru; zadovoljava 70 posto naših obrambenih potreba svojim ljudskim resursima i inženjerskim znanjem. Radimo danju i noću odlučno i odlučno kako bismo ovu stopu podigli mnogo više do 2023. godine. Naši brodovi MİLGEM, glavni borbeni tenk Altay, topnički sustavi Storm, napadni helikopter ATAK, naoružani / nenaoružani bespilotni zrakoplov, startni avioni Hürkuş i osnovna obuka, helikopter opće namjene Gökbey i sve vrste streljiva koje proizvodimo najjasniji su pokazatelji naše odlučnosti i odlučnosti u autohtonosti i nacionalnosti. Svi znamo da pored požrtvovnosti i junaštva našeg osoblja, ove domaće i nacionalne tehnologije igraju važnu ulogu u uspješnom završetku operacija koje radimo kod kuće i izvan granice. Ovdje bih naglasio da su nam vodstvo, ohrabrenje i podrška našeg predsjednika Recepa Tayyipa Erdoğana stvorili visoku motivaciju da dostignemo ove nivoe na polju domaće i nacionalne odbrambene industrije. "\nIzjavljujući da region prolazi kroz težak period u cjelini, ministar Akar rekao je, „U tako osjetljivom procesu u kojem je naša zemlja okružena kriznim područjima, odgovornost koju je naša historija i civilizacija stavila na naša ramena ogromna je. Kao dio ove odgovornosti, nikada nismo bili slijepi, gluvi i nijemi pred razvojem događaja u našoj regiji i svijetu, nikada nismo ignorirali humanitarne tragedije, nećemo ih zanemariti ”.\nNaš predsjednik, gospodin Erdogan, rekao je, „Svaki kutak svijeta, sa svojim istokom i zapadom, sjeverom i jugom, treba sigurnost. Svijetu je potreban mir svih ljudi, bez obzira gdje oni živjeli. Podsjetivši da je svijetu potrebna poštena raspodjela resursa dovoljnih za sve, ministar Akar rekao je:\n„S ovim razumijevanjem nastojali smo dominirati ljudskim vrijednostima, univerzalnim moralnim principima i međunarodnim pravom. Ako nismo ravnodušni prema okrutnosti i nepravdi koju su pretrpjeli nevini i potlačeni, te krvi i suzama koje su potekle u ovaj kraj, to je iz ovog razloga. U točki do koje smo danas došli cijelim svijetom, imajući u osnovi rezultat faktora koji su ignorirali vrijednosti koje brani Turska. Polazeći od Ujedinjenih nacija, trenutnog globalnog poretka u Turskoj da se ovaj iskreni napor vidi, nadajući se da ćemo poslušati naše upozorenje, orijentirano na rješenje, očekujemo da se ponaša zdrav razum. Jer, istorija je faza pobjede za ljude koji su nadareni i zdravi. Oduzeti umovi, lišeni razmišljanja, osuđeni su na slijepu tamu gayya izvora. "\n„Za nas autohtono stanovništvo i nacionalnost naravno pripadaju ovoj zemlji, ovoj tradiciji i civilizaciji, puštajući korijene i prihvaćajući sve naše istorijske i kulturne tekovine; Rekavši da ova geografija prolazi kroz udisanje daha ove klime ”Ministar Akar rekao je da se s tom sviješću vraćaju svojoj suštini i hrane se vlastitim vrijednostima.\n„U miru je mir, a u žurbi žaljenje. Podsjećajući na arapsku poslovicu, Akar je rekao: „Ispunili smo svoju povijesnu odgovornost za prevagu mira i stabilnosti u našoj regiji i u svijetu djelujući razborito i oprezno, slijedeći inspiraciju koju crpimo iz naših nacionalnih i moralnih vrijednosti. I dalje ćemo ispunjavati ovu odgovornost u znak solidarnosti sa zemljama ”.\nPočela su pomorska ispitivanja vojnog broda za obuku izgrađenog za mornaricu Katara\nPrvi turski vještački greben pokrenut u Mersinu


Izvor: Capital.ba, 18.Nov.2019, 14:43\nVAŠINGTON / MOSKVA – Posljednjih mjeseci, dizel je postao sirovina koja se najviše izvozi iz Rusije u Sjedinjene Američke Države (SAD). Šta je doprinijelo da ovaj nusproizvod dobijen u ruskim rafinerijama nafte postane toliko važan za SAD? Uvoz dizela iz Rusije i bivših sovjetskih republika u SAD porastao je do dostizanja višegodišnjeg maksimuma od 1,35 miliona tona u oktobru. Očekuje se da će Amerika nastaviti >> Pročitaj celu vest na sajtu Capital.ba << da uvozi slične količine u novembru, o čemu svjedoče podaci analitičke kompanije “Vorteks” koje je objavio “Njujork tajms”. Do ovog povećanja uvoza došlo je zbog nadoknađivanja gubitka venecuelanske nafte prouzrokovanog embargom na snabdijevanje iz karipske zemlje. Zbog toga su američka postrojenja smještena u Meksičkom zalivu i na istočnoj obali SAD, koje služe za prečišćavanje teške sirove nafte poput venecuelanske, bile u opasnosti da budu zatvorene. Dizel je proizvod koji ih je spriječio te posljedice, smatraju analitičari Vorteksa. Da li dizel postaje prošlost Dizel je glavno gorivo brodskih motora. Njegova potražnja je tokom godine opadala nakon što je Međunarodna pomorska organizacija odobrila nove ekološke standarde. Konkretno, naređeno je da se od 1. januara 2020. smanji maksimalni sadržaj sumpora u gorivima u brodovima sa 3,5% na 0,5%. Ekolozi vjeruju da će se zahvaljujući ovom smanjenju emisije ugljen-dioksida u atmosferu smanjiti za 85%, što smanjuje rizik od kiselih kiša koje oštećuju poljoprivredu. Pored toga, stanovnici lučkih gradova imaće manje respiratornih bolesti. Dizel je nusproizvod koji nastaje iz nafte. To gorivo zadržaće svoju cijenu u narednim mjesecima, jer je nemoguće u potpunosti odbaciti njegovo korišćenje od 2020. Postoje barem dva razloga zbog kojih je ovaj scenario neizvodljiv, izjavio je ruski novinar Maksim Rubčenko. “Prvo, zato što gorivo sa malo sumpora košta 1,5 puta više od dizela i, drugo, zato što se ne proizvodi u dovoljnim količinama da zadovolji globalnu potražnju. Zato će 40% pomorskih prevoznika nastaviti da ga koristi i poslije 1. januara”, zaključuje on. (Sputnjik) Чланак Zašto SAD uvoze sve više dizela iz Rusije? се појављује прво на INFORMACIJA JE KAPITAL - Capital.ba.\nMoskva -- Poslednjih meseci dizel je postao sirovina koja se najviše izvozi iz Rusije u Ameriku...Uvoz dizela iz Rusije i bivših sovjetskih republika u SAD porastao je do dostizanja višegodišnjeg maksimuma od 1,35 miliona tona u oktobru...Očekuje se da će Amerika nastaviti da uvozi slične količine...


Republika / Bilo je kao u hororu: Oglasio se dečko Dunje Ilić nakon pevačicinog pokušaja samoubistva!\npetak, 20. 9. 2019.| 16:49\nEstrada Zabava Dunja Ilić Pevačica Pokušaj samoubistva


Promovisana knjiga Dušana Zurovca o jednom od najstarijih živih srpskih književnika - Glas Srpske\nSrna 18.07.2018 23:12\nIstočno Sarajevo - U Istočnom Sarajevu večeras je promovisana knjiga Dušana Zurovca “Ko to ne smije da nas nasmije: život i djelo Sima Klarića”, koja predstavlja osvrt na život i djelo jednog od najstarijih književnika u Republici Srpskoj i BiH.\nZurovac je rekao da je knjigu o Klariću napisao na temelju njegove hrabrosti da u davno vrijeme - vrijeme komunističkog jednoumlja vješto izbjegne da doživi “Goli otok”.\nOsim Klarićevog knjižnjevnog impulsa Zurovac ističe i njegov novinarski smisao za detalj koji je potreban našoj literaturi.\n“Klarić je u svoj književni opus veoma vješto uklopio tri dimenzije - čovjeka, vrijeme i prostor. Nažalost, u ovom vremenu se mnogo više piše, nego što se čita”, rekao je Zurovac novinarima.\nO knjizi je, osim autora, govorila i Marijana Petronić iz Matične biblioteke koja je objavila ovu knjigu, a promocija je održana u Domu za starija lica Istočno Sarajevo gdje Klarić provodi svoje penzionerske dane.\nSimo Klarić rođen je 1924. godine u Borijama, kod Kalinovika, učesnik je NOR-a od 1941. godine, a novinarstvom se bavio od 1947. godine. Radio je u Sarajevu, Beogradu i Moskvi.\nZa potrebe škola u Srbiji priredio je veliku knjigu izbora iz poezije i proze Branka Ćopića “Zlatne bajke o ljudima - Branko Ćopić u sto lekcija”. Klarić je sa još dvanaest humorista zastupljen u prvoj jugoslovenskoj antologiji humora “Savremeni jugoslovenski smijeh”, štampanoj 1959. godine.\nObjavio je “Gligereva stijena”, dvije knjige humorističke proze “Mi, šala i život” i “Adam, Eva i hljeb”, romane “Koliba na Zobištu”, “Borjani”, “Rasulo” i “Milioner”, humoristički roman “Ljudi naročitog kova”, roman o građanskom ratu i izbjeglicama iz Bosne i Hercegovine “Raskućeni”, zbirku “Lovčeve priče”, knjigu humorističke proze “Nasmijte se ljudi” i zbirku poezije “Bosanske balade”.