Hipoteza o ideološkom zaleđu kopimizma\nApstrakt: Cilj ovog rada jeste da predstavi osnovne karakteristike alternativnog religijskog pokreta „Kopimism“ u nastojanju da se odgovori na pitanje: Kom tipu verske organizacije pripada ovaj novi pokret? Kopimisti veruju da je kopiranje i deljenje datoteka preko interneta sveti čin poput molitve ili meditacije, a kopiranje dokumenata je sakrament, odnosno sveta tajna. Shodno tome, odmah nakon zvaničnog registrovanja, u januaru 2012. godine u Švedskoj, kopimisti su žestoko iskritikovali švedske vlasti za kršenje verskih prava, budući da je kopiranje i remiksovanje fajlova u ovoj zemlji zabranjeno Zakonom o autorskim pravima. Sledbenici ovog novog religijskog koncepta smatraju da je njihovo pravo na veru ugroženo i ističu problem pridobijanja novih vernika, budući da se ljudi plaše da će otići u zatvor ako kopiraju ili remiksuju fajlove. Cilj rada je takođe i da ponudi hipoteze o uzrocima i posledicama ideološkog zaleđa za nastanak ovog aletrnativnog religijskog oblika.\nRad je rezultat istraživanja baziranog na nestrukturisanim intervjuima koje sam sprovela u aprilu 2012. godine za vreme trajanja „Share“ konferencije u okviru koje je organizovano prvo kopimističko venčanje u Domu Omladine, u Beogradu. Razgovore sam vodila u neformalnom okruženju nekoliko dana pre konferencije, ali i neposredno pre venčanja, tokom generalne probe ceremonije venčanja, kao i nakon održane ceremonije sa svim učesnicima i učesnicama, ali i sa nasumično izabranim sagovornicima koji su bili prisutni u publici. Razovori su vođeni individualno, ali i u grupama na mestima javnog okupljanja (kafici, holovi Doma Omladine i obližnji platoi) pri čemu bi nakon mog kraćeg ispitivanja, sagovornici nastavljali samostalno međusobnu diskusiju. Odnosno, razgovori su obavljeni u formi nestrukturisanih intervjua, budući da za metod praćenja sa učestvovanjem nije bilo vremena na ovoj kratkoj konferenciji. Ispitanici su bili uzrasta između 20 i 35 godina, oba pola, iz razlicitih zemalja Evrope (Srbija, Holandija, Italija i Rumunija) i mogu se smatrati pripadnicima mlađe intelektualne elite, što je svakako bilo uslovljeno činjenicom da „Share“ konferencija okuplja više od dve hiljade aktivista, blogera, injženjera, programera i umetnika iz Srbije i inostranstva čija su interesovanja informacione politike, informaciono-komunikacijska tehnologija, borba za slobodan internet, transparentnost, otvoren softverski kod i otvoreno društvo, slobodna i necenzurisana razmena informacija putem interneta itd.\nRad je po svojoj strukturi koncipiran u četiri kratke celine. U prvoj celini pružam osnovne informacije koje se odnose na karakteristike samog koncepta kopimizma, kao i različite kontekste njegovog nastanka, u drugoj preispitujem primenu Vilsonove tipologije i njegovog opisa različitih vrsta alternativnih religijskih oblika na primeru kopimizma, u trećoj nastojim da ponudim razloge za nastanka ovog alternativnog religijskijskog pokreta sa hipotezom da koncept ima ideološke korene u konkretnim društvenim, pravnim i političkim okolnostima. Četvrta celina sadrži kratak zaključak kojim ukazujem na potrebe za daljim i detaljnijim istraživanjem ove, naučno još nedotaknute, problematike. Analiza će obuhvatiti sve činjenice koje su intervjuisani izneli kao relevantne tokom intervjua.\nZa sva detaljnija i šira objašnjenja od onih kojima se vodim u analizi, uputiću na adekvatnu literaturu kao i linkove, budući da zalaženje u previše detalja prevazilazi okvire i potrebe ovog rada.\nreligijskog oblika „Kopimi“\nKopimistička crkava (The Missionary Church of Kopimism; na švedskom Missionerande Kopimistsamfundet) je alternativna religijska zajednica koja je dospela u žižu javnosti u januaru ove godine, kada je u Švedskoj zvanično registrovana kopimi religija. Naziv religije dolazi od ‘Kopimi’, odnosno izgovora fraze „copy me“ (kopiraj me), a pristalice veruju da je komunikacija i razmena podataka svetinja i da je treba poštovati. Sveti simboli su “Ctrl+C” i “Ctrl+V”, odnosno prečice za “copy/paste”, a osnovna načela religije proklamuju slobodu kopiranja raznih autorskih sadržaja dajući mu „sveto značenje“. Po rečima utemeljivača, studenta filozofije Isaka Gersona iz Svedske, zajednica u ovom trenutku okuplja i do 7.000 vernika. Isak Gerson je od 2010. godine nekoliko puta pokušavao da registruje religiju, ali to mu nije uspelo jer nije precizno naveo i opisao rituale i obrede. Tek je u januaru 2012. godine dobio zvanično odobrenje švedskih vlasti za praktikovanje nove religije, a Isak je tim povodom izjavio za medije: „Činjenica da nas je Švedska priznala pomoći će nam da osnažimo svoj identitet.“ Glavni kopimistički ritual je kopiranje i međusobno povezivanje razmenom informacija, pa kopimisti insistiraju da pitanje slobode kopiranja ne sme biti isključivo političko, već i ozbiljno religijsko pitanje.\nU okviru Share konferencije u Beogradu, odigrao se veoma značajan događaj za sve sledbenike ove alternativne religijske zajednice koji je privukao značajnu pažnju kako domaće, tako i strane javnosti. Prvo kopimističko venčanje se dugo najavljivalo po društvenim mrežama a kasnije se euforija prenela i na mejnstrim medije. Učesnici sa kojima sam razgovarala bili su sveštenik, kum i kuma mladenaca, sami mladenci kao i prisutni u publici sa kojima sam komentarisala njihove utiske. Ulogu sveštenika je odigrao jedan od osnivača Piratske partije u Srbiji, kuma je bila članica izvršnog odbora u Pirate Parties International (PPI), ulogu kuma igrao je jedan od osnivača Piratske partije u Holandiji, mladenci nikada nisu bili piratski aktivisti, ali se rado izjašnjavaju kao pirati. Mladić je iz Italije, a devojka je iz Rumunije. Upoznali su se godinu dana pre venčanja i odlučili su da odbace tradicionalne ceremonije venčanja koje se praktikuju u Italiji ili Rumuniji.\nPrisutni u publici koji su pratili ceremoniju venčanja nisu kopimisti, već su po njihovim rečima iz radoznalosti ostali i na venčanju, dok čekaju vreme za narednu sesiju u nekoj od sala Doma Omladine. Ideja im je simpatična i rado bi se družili i sa mladencima i sa prisutnim piratima iz Piratskih pokreta iz Srbije i Holandije.\nVilsonova tipologija i opis različitih\nvrsta alternativnih religijskih oblika;\nprimena na primeru kopimizma\nOsnovu Vilsonovog pristupa čini “vrsta reakcije na svet” koju sekta usvaja – svet koji ona smatra nezadovoljavajućim i za koje se nada da će ga na neki način prevazići. (Hamilton 2003, 386)\nOpisi različitih vrsta sekti po Vilsonu:\n1) Preobratiteljske sekte: cilj ovih sekti nije privlačenje što više članova, već istinsko preobraženje. Cilj im je „promena u srcu“ vernika, veća se pažnja posvećuje preobraženju, nego ritualima. (npr. Vojska spasa)\n2) Revolucionarne ili adventističke sekte: njihov stav se zasniva na očekivanju propasti sveta ili postojećeg sistema, to pravdaju Hristovim ponovnim dolaskom. Oni očekuju uskrsnuće mrtvih i spasenje onih koji znaju istinu i koji su pošteni, imaju odbojnost i osećaju neprijateljstvo prema zvaničnoj crkvi. (npr. Adventisti sedmog dana, Jehovini svedoci)\n3) Introverzionističke sekte: to su zajednice koje predstavljaju mogućnost spasenja od propasti sveta, naglašavaju značaj povlačenja iz sveta u okruženju. Često stvaraju sopstvena naselja u kojima zajedno žive. (npr. amiši i huteriti u Severnoj i Južnoj Americi)\n4) Manipulatorske ili gnostičke sekte: ističu značaj unutrašnje spoznaje, koja im omogućava da ostvare značajne ciljeve, kako u životu, tako i duhovno. Ovakve sekte su obično u velikim metropolama. (npr. Sajentolozi)\n5) Taumaturgijske sekte: zasnivaju se na verovanju u činjenje čuda kojima se leče bolesti, prevazilaze problemi, itd. Ove sekte nastaju najčešće oko mas-medija, čudotvoraca i sl. (npr. spiritualizam)\n6) Reformističke sekte: ove sekte ističu znača činjenja dobrih dela, obično nastaju iz drugih sekti, ublažuju društvene probleme. (npr. Kvekeri)\n7) Utopističke sekte: osnivaju naselja ili zajedniče obično komunističkog usmerenja. Ova vrsta sekti se ne povlači iz sveta.\nPostoje sekte koje se ne svrstavaju ni u jednu od ovih kategorija, ili one koje su kombinacija istih. Vilson je pokušao ovom tipologijom da pokaže da u različitim društvenim uslovima nastaju različite vrste sekti i da su njihovi pravci razvoja različiti.\nUzimajući u obzir turbulentno polje interneta u vreme nastanka ovog novog pokreta 2010. godine, kao i druge društvene i političke okolnosti na polju autorskih prava, očigledno je da osobine alternativnih verskih zajednica koje je Vilson uspešno razdvojio ipak ne mogu da nam pomognu da kopimizam, kao jedan nov pokret koji ima sve više pristalica među nezadovoljnim građanima širom sveta, bliže odredimo i da ga precizno svrstamo u neku potkategoriju.\nVelč je ispitivao Vilsonovu tipologiju i kritikovao ju je, ali ona i danas služi kao jedna od najboljih. (Hamilton 2003, 389) Stoga, nemamo na raspolaganju detaljniju podelu alternativnih verskih organizacija kojom bismo mogli da budemo zadovoljni.\nGeneralna proba venčanja kojoj sam prisustvovala protekla je u finalnim pripremama programa ceremonije, a najviše pažnje se posvećivalo tonskoj probi i odabiru najprikladnije muzičke podloge za kraj venčanja, u trenutku kada mlada baca buket sa cvećem, a mladoženja mladinu podvezicu. Ceremonija se odvija u velikoj bioskopskoj sali u Domu omladine u kojoj se održavaju i celodnevni programi (predavanja, diskusije, projekcije filmova…) u okviru „Share“ konferencije, pored programa u sali „Amerikana“. Ozvučenje je konferencijsko, pozornica je pripremljena za predavače i nije se menjala ili specijalno uređivala za ceremoniju venčanja. Velika stiroporska SHARE slova stajala su u levom uglu tokom svih dana trajanja konferencije, profesionalne televizijske kamere, kao i nekoliko projektora, racunara, DJ pultova i dva video bima. Jedino što je venčanje odvojilo od predavanja je kopimistički simbol (crni trougao sa velikim slovom K).\nKopimisti su za potrebe registracije, opisali ritual o pristupanju zajednici koji se sastoji u „oslobađanju“ ponekih, ne svih, dokumenata na personalnom računaru vernika, kako bi javno iskazali svoju veru u informaciju i kopiranje, a potom preuzimaju logo sa sajta.. Ovim činom inicijacije, vernik postaje deo zajednice i zaklinje se da će njegova vera živeti dok informacije postoje. Zajednica ni danas, nema razvijenu ritualnu praksu, što i primer organizovanja ceremonije venčanja jasno pokazuje. Prema rečima kume mladenaca kostimi za venčanje su pozajmljeni iz Narodnog pozorišta. Netematski odabrani kostimi, bez jasne konotacije i značenja odaju utisak da su izabrani samo da bi doprineli svečanosti, da zvanično prvo kopimističko venčanje ne bi proteklo u svakodnevnoj garderobi. Na moje pitanje da li im je neko pomagao u biranju, kuma je odgovorila da nisu imali mnogo vremena da biraju, da ona čak i ne zna kada su bili u Narodnom pozorištu i da su najverovatnije uzeli ono što im se vizuelno učinilo najprikladnije. Uz osmeh je rekla da je dobro što nisu instistirali da se i ona „maskira“, već je imala slobodu da odabere haljinu iz svog garderobera.\nSveštenik je svojim kostimom privukao najviše pažnje kod publike, jer je za tu priliku nosio pravoslavnu mantiju u kombinaciji sa „Guy Fawkes“ maskom ili poznatijom Anon-maskom. Na matičnoj ploči je prinosio mladencima prstenje, a sa laptopa se projektovao kopimistički simbol na levom video bimu. Ni jedan od ovih detalja nije deo bilo kakvih rituala, niti postoji bilo koji običaj vezan za ceremoniju sklapanja braka koga bi vernici i pripadnici kopimističke zajednice trebalo da se pridržavaju. Sve je ostavljeno slobodnom izboru i improvizaciji učesnika.\nKada se u obzir uzme da je pitanje autorskih prava uzdrmalo poslednjih pet godina svetsku javnost i postalo predmet mnogih rasprava između publike i vlasnika autorskih prava, kao i između aktivista piratskih pokreta i različitih privatnih agencija za zaštitu prava autora, jasno je da pokušaji i inicijative za izmenu zakona poprimaju sve ozbiljnije okvire. Kada je određena grupa aktivista odlučila da preraste u Piratsku partiju, vladajuće političke partije širom sveta, a najpre u Švedskoj i Nemačkoj, dobile su ozbiljnu opoziciju koja ostvaruje ozbiljne rezultate na izborima i ulazi u lokalne parlamente, pa i u evropski parlament. Pirati se bore u parlamentima, više-manje uspešno. Na dnevnom redu su im bile borbe protiv SOPA-e, PIPA-e, ACTA-e, koje su uspešno okončane i dobro prihvaćene i u američkom kongresu i u evropskom parlamentu. Inicijative su se nizale, ulične akcije, debate i protesti i danas traju, ali konkretnih rezultata, odnosno izglasavanja izmene zakona o autorskom pravu još uvek nema.\nHipoteza koju u ovom radu želim da iznesem je da osnivači alternativnog religijskog pokreta Kopimi, koji su i sami pirati i aktivisti, žele da doprinesu borbi za izmenu Zakona o autorskom pravu, ali iz jedne druge pozicije, a to je religija. Političko polje delovanja su već zauzele Piratske partije, ostalo je da se pokuša i sa pritiskom na donosioce odluka preko povrede verskih prava. Kao osnovu za ovu hipotezu uzimam činjenicu da su gotovo svi piratski aktivisti ateisti. U Srbiji su svi osnivači i aktivisti Piratske partije ateisti. Na društvenim mrežama zagovaraju sekularizam, često kritikuju Crkvu, zloupotrebu religije i manipulacije vernicima od strane pojedinih sveštenika SPC-a, ali i organizaciju nastave kao i sadržaj predmeta veronauka u osnovnim školama. Jedan od osnivača Piratske partije u Srbiji koji je na ceremoniji kopimistčkog venčanja u pravoslavnoj odori venčao u ulozi sveštenika mladi kopimistički par, takođe se deklariše kao ateista.\nFormalnom registracijom religijskog pokreta u Švedskoj, sledbenici su stekli pravo da se na osnovu Zakona o verskim zajednicama uključe aktivno u borbu protiv Zakona o autorskom pravu.\nIzmenom Zakona o autorskom pravu, kopimisti ali i svi ljudi, koji se ne osećaju sledbenicima „copy me“ religije, ali su zagovornici ideje o izmeni zakona, dobili bi mogućnost da slobodno dele i preporučuju digitalizovane sadržaje.\nNa osnovu svega iznesenog jasno je da je opšta slika vezana za ovaj alternativni religijski pokret za sada prilično konfuzna, što proističe prvenstveno iz njegove veoma nejasne koncepcije, kao i iz različitih i sukobljenih stavova pripadnika zajednice, ali i još neustanovljenih rituala u praksi. U ovom radu su analizirani samo pojednini aspekti koji se odnose na nastanak ovog pokreta a uzumijući u obzir količinu dostupnih podataka, jasno je da pojedine iznesene stavove treba uzeti sa određenom dozom rezerve, budući da bi opsežnija analiza zahtevala daleko seriozniji pristup koji prevazilazi mogućnosti i potrebe ovog rada. Detaljnije istraživanje svih pojedinosti, kao i konteksta koji su naznačeni u ovom radu, sigurno bi nam ponudilo jasnije odgovore i dalo značajne argumente za odbranu iznete hipoteze.\nNapomena: Tekst je napisan u julu 2012. godine.\nU daljem tekstu će se rodno zasnovane jezičke odrednice koristiti povremeno, gde rečenična konstrukcija dopušta, ali ih autorka podrazumeva svuda i preporučuje da se tako i čitaju.\nViše o „Share“ konferenciji na zvanicnom sajtu: http://www.shareconference.net/rs/konferencija\nZvanični statistički podaci o broju kopimista u Švedskoj (kao i u drugim zemljama), ne postoji. Osnivač iznosi paušalnu procenu na osnovu broja pratilaca zvanične Kopimi stranice na društvenoj mrezi Fejsbuk. Broj pratilaca ne može biti relevantan podatak, jer u njih spadaju i vernici i fanovi, simpatizeri, novinari, istrazivači itd. Zvanična Kopimi stranica nalazi se na ovom linku https://www.facebook.com/Kopimism.CtrlC.CtrlV?ref=ts\nZa sve uloge sam uslovno iskoristila termine koji se koriste da okarakterišu učesnike ceremonije pravoslavnog venčanja, jer su ih učesnici sami tako upotrebljavali iako kopimistička zajednica ne priznaje takve podele. Prema izjavi njenog osnivača Isaka Gersona u intervjuu za b92: „Ima li vaša crkva sveštenike? Imamo operativce koji rade kao, recimo, sveštenici, ali nemaju toliko zaduženja, jer smo mi organizacija sa horizontalnom strukturom.“ http://www.b92.net/tehnopolis/intervjui.php?yyyy=2012&mm=04&nav_id=599898 Horizontalna struktura je karakteristična i za piratske pokrete širom sveta, svi članovi su jednaki i ravnopravni među sobom i niko nije važniji od ostalih. Nema lidera, vođe ili bilo kakvog autoriteta koji treba da se poštuje, insistira se na ravnopravnosti svih u zajednici. (prim. aut.) Takođe, pored sveštenika, proizvoljno su (od strane samih učesnika) odabrani termini poput „mlada“, „mladoženja“, „kum“ i „kuma“, pa se u ovoj analizi tako i koriste.Прегледај чланак\nPo verovanju kopimista, informacije su svete, u njih se ubraja svaki dokument, odnosno svaki podatak od opšteg interesa, osim ličnih podataka, za čiju se pivatnost zalažu. Vera će po njihovom mišljenju živeti i razvijati se sve dok postoje vernici koji održavaju slobodan protok informacija.\nViše o ACTA sporazumu protiv koga su se borile Piratske Partije https://www.youtube.com/watch?v=NSAeoGA8Ts\nFrisk, L. 2005. Is “New Age” a Construction? Searching a New Paradigm of Contemporary Religion. Religious Movements, International Conference – Globalization and Conflict: Transnational Perspectives, June 2-5, 2005 – Palermo, Sicily.\nDostupno na: http://www.cesnur.org/2005/pa_frisk.htm (15. VI 2012.)\nHamilton, M. 2003. Sociologija religije: teorijski i uporedni pristup. Beograd. Clio.\n1st Kopimism church wedding @ Share Conference,\nhttps://www.youtube.com/watch?v=RpK2qgeiP3I (17. VI 2012.)\nHitech wedding, https://www.youtube.com/watch?v=lxOe4wBoiJE (17. VI 2012.)\nShare konferencija, Beograd http://www.shareconference.net/rs/konferencija (19. VI 2012.)\nSweden recognises new file-sharing religion Kopimism, BBC\nhttp://www.bbc.com/news/technology-16424659 (20. VI 2012.)\nZvanična Kopimi stranica, https://www.facebook.com/Kopimism.CtrlC.CtrlV?ref=ts (10. VI 2012.)\nGerson: Kopiranje je sveto, B92\nhttp://www.b92.net/tehnopolis/intervjui.php?yyyy=2012&mm=04&nav_id=599898 (20. VI 2012.)\nŠta je ACTA? https://www.youtube.com/watch?v=NSAeoGA8Tsc (21. VI 2013.)


Predsjednik Srbije Aleksandar Vučić posjetio je danas izložbeni prostor Centra za robotiku i vještačku inteligenciju u obrazovanju u prostoru Učiteljskog fakulteta Univerziteta u Beogradu i konstatovao da je taj Centar pokazatelj napretka i razvoja obrazovanja u Srbiji.\n"Sve što smo danas vidjeli je gotovo nadrealno, i vidimo da je moguće da bude i u Srbiji", rekao je Vučić.\n"Vjerujem da ćemo biti jedna od digitalno najrazvijenijih zemalja. Mi imamo oko 800 miliona evra suficit zbog izvoza softverskih proizvoda. Zaista sam srećan zbog razvoja ovog sektora u Srbiji. Hvala vam još jednom, a mi ćemo pokušati da za korak budemo uspješniji od ostalih u regionu", rekao je Vučić.\nPrilikom obilaska Centra za robotiku, predsjedniku su pokazali robota Emu, koju je predsjednik upitao zbog čega je došla u Srbiju.\nOna mu je odgovorila da je Srbija zemlja koja ima pred sobom budućnost za razvijanje robotičkih disciplina i da će postati jedna od najnaprednijih zemalja na svijetu.\n- Naravno da sam došla, ja volim Srbiju. Ovo je zemlja sa divnom prirodom i ljudima i ima pred sobom budućnost za razvijanje robotičkih disciplina. Sigurna sam da ćete postati jedna od najnaprednijih zemalja na svijetu, rekla je robot Ema.\nVučić je tokom obilaska Centra za robotiku ukazao kako je ovaj centar pokazatelj napretka i razvoja obrazovanja u Srbiji.\nVučić uručio vojne zastave elitnim jedinicama Vojske Srbije


hranljiva maska Akademija Purity\nENZIMSKI PILING I HRANLJIVA MASKA - atmosfera sa drugog nivoa kozmetičkog kursa\nEnzimski piling i hranljiva maska\nTema na jednom od časova na kursu za kozmetičare II nivo bila je: enzimski piling i hranljiva maska. Ove dve komponenta čine savršen spoj preparata za kontrolisanje povećanog lučenja sebuma i duboko hranjenje kože. Tretman smo započeli apšminkovanjem lica. To podrazumeva uklanjanje ostataka šminke i nečistoća penušavim sredstvom a zatim kozmetičkim mlekom i tonikom. Tretman sa enzimskim pilingom deluje na sve slojeve epiderma, bez štetnih posledica. Enzimski piling izaziva brzo perutanje površinskog sloja stratum corneuma, vraća imunitet koži, utiče na normalizaciju metabolizma kože lica, obnavlja turgor, zadržava kožu elastičnom i zateže kožu. Biološko dejstvo pilinga ostvaruje se putem poboljšanja metabolizma tkiva.\nPrilikom primene enzimskog pilinga dolazi do koagulacije belančevina.Tretman enzimskim pilingom daje brze rezultate, uspešno leči kožu i utiče na njeno brzo obnavljanje. Enzimskm pilingom se veoma efikasno rešavaju sledeći problemi: Akne, hiperkeratoza, neravna tekstura kože, masna koža sa proširenim porama, hiperpigmentacija, podlivi posle akni i infiltranti, profilaktika starenja kože ožiljci koji su nastali na koži kao posledica akni. Enzimski piling se uklanja nežnim kotrljajućim pokretima. Nakon toga primenjujemo termoproceduru sa gazom, kompaktnom masom od biljaka i termomasku koja pomaže pri otvaranju pora kako bi olakšala komedoekspresiju. Nakon komedoekspresije dezinfikujemo kožu lica darsonvalom koji će dubinski pročistiti pore.\nSledi nanošenje Purity oil control maske koja će umiriti kožu i štititi od spoljašnjih štetnih faktora. Ovo je veoma hranljiva maska koja povoljno deluje na masnu kožu i pojačano lučenje sebuma. Svaki tretman bi u svom procesu trebalo da sadrži ovakvu vrstu preparata. Dok maska deluje na licu njeni hranljivi sastojci prodiru dublje u kožu. Koža tada uzima najbolje iz sastojaka koji su posebno birani i prilagođeni sa svaki tip kože. Hranljiva maska treba da bude i deo naše kućne nege a veoma lako se spravlja od različitih sastojaka kao što su med, mleko, različito bilje, maslinovo ulje i ostalo.\nPOGLEDAJTE VIŠE O OSVEŽENJU LICA MASKOM\nPOGLEDAJTE VIŠE O ISPITIVANJU KOŽE\nPOGLEDAJTE VIŠE O ISPITU NA PRIMENJENOJ KOZMETOLOGIJI


Hitna revizija privatizacije i utvrđivanje vlasništva Agrokomerca dovela je do novih podjela u Velikoj Kladuši.\nSkriveni optimizam i nada s jedne i s druge strane šutnja uokviruju ovoproljetnu svakodnevicu Velike Kladuše, najzapadnije bh. općine, nakon prodaje dijela Agrokomercovih proizvodnih kapaciteta, do proteklog rata jednog od najvećih prehrambenih kombinata u regiji.\nI posebno najava Kompanije AC Food, odnosno AS grupacije, koja je otkupila pomenute proizvodne pogone, da će pokrenuti proizvodnju u Tvornici za preradu voća i povrća, zatim nakon procesa obnavljanja poprilično oštećenih pogona i modernizacije opreme i u Tvornici stočne hrane i time dati zamaha obnovi i razvoju cijeloga kraja.\nSmail Korajlić iz AS grupacije s optimizmom najavljuje: "Potencijal Tvornice stočne hrane je 20.000 tona mjesečno, Tvornice za preradu voća i povrća hiljadu tona i brzo bi se trebali staviti u funkciju. Potencijali za obje tvornice su u ovom kraju, cijeloj Krajini - Velikoj Kladuši, Cazinu, Bužimu, Bihaću, Bosanskoj Krupi i šansa je u kooperativnoj proizvodnji, koja ovdje ima tradiciju."\nVraća to nadu, istina za sada stidljivo, radnicima Agrokomerca, koji vjeruju da bi uskoro prepoznatljivi proizvodi poput začina "Vegedor", kafe "Emina" mogli ponovo postati brend Cazinske krajine. Ali, i najave ove grupacije da će otkupiti i ostale dijelove proizvodnog lanca, čim Sud proglasi prodaju.\nMeđutim, s druge strane šutnja. Veliki broj radnika bojažljivo ili nikako o tome ne želi javno govoriti. Razlog je, kažu, "raskol između državne i federalne sa lokalnom vlasti, te neizvjesnost - i ko će više upravljati našim sudbinama."\nA Fikret Abdić, presuđeni ratni zločinac, nekadašnji prvi čovjek Agrokomerca, u proteklim godinama i predsjednik Udruženja za zaštitu nezaposlenih dioničara te kompanije i sadašnji općinski načelnik, o ovome ne govori. Barem, ne javno.\nVlasnik otkupljuje sudske presude\nRadnici kazuju samo – upravo zbog stanja u kojem se Agrokomerc nalazi već dvije decenije veliki broj njih je tužio kompaniju za neisplaćene plaće. Mnogi su dobili presude i stavljali hipoteku na imovinu, koje su kasnije otkupljivali pojedini advokati, pojedinci, čak i neke privatne kompanije.\n"Presude od nekoliko hiljada maraka prodavane su za nekoliko stotina maraka", kaže Mumin Pehlić iz Sindikalne organizacije Agrokomerca, "jer to su radnici morali činiti samo za preživljavanje."\nHipoteku na imovinu u Tvornicama stočne hrane i preradu voća i povrća stavilo je 75 radnika, na osnovu dobijenih sudskih presuda za neisplaćene plaće. Jedan od njih pojašnjava da je novi vlasnik AC Food, odnosno AS grupacija ponudila tim radnicima otkup presuda: "Već je njih 68 prihvatilo i postiglo sporazumom o otkupu, a vjerovatno će to učiniti i ostali."\nŠutnju Fikreta Abdića, kako za sebe voli kazati tvorca Agrokomerca, o Agrokomercu, ali i najnovijim dešavanjima za vrijeme načelnikovanja, osim samo na promociji svoje knjige, prekinulo je Općinsko vijeće Velike Kladuše.\nNa zahtjev, kako je pojašnjeno javnosti, Abdićeve Laburističke stranke, na svojoj tematskoj, aprilskoj, sjednici posvećenoj upravo Agrokomercu, Općinsko vijeće je zatražilo od Vlade entiteta Federacija BiH i Agencije za privatizaciju FBiH hitnu reviziju privatizacije u Agrokomercu, te posebno reviziju vlasničke strukture kapitala.\nTraži se još i revizija provedene tzv. male privatizacije, revizija do sada prodanih objekata, poslovnih prostora i ostale imovine. I najvažnije – zaustavljanje svih promjena na imovini Agrokomerca, te zaustavljanje svih pravnih radnji do okončanja revizije. Sve ovo, kako stoji u zaključku Vijeća je u "interesu lokalne zajednice".\nPojašnjavajući to na Vijeću, Abdić je još jednom ustvrdio: "Naš tim radi na procjeni Agrokomerca i on je najstručniji u regiji. Tvrdnje da je Agrokomerc državna firma su politički uticaji i politika. Međutim, ovdje se konačno moraju izmijeniti činjenice."\nOpćinsko vijeće je zadužilo načelnika Abdića da pokrene inicijativu ustavnosti zakona u kojima je povrijeđeno pravo dioničara i ranika Agrokomerca i lokalne samouprave.\nMirvet Beganović, zamjenik predsjednika LS BIH i član Izvršnog odbora Udruženja za zaštitu nezaposlenih dioničara Agrokomerca, kaže: "Cilj nam je da na ovakav način nastavimo iskrenu borbu za radnike koji su privatizacijom, ne samo Agrokomerca, već i Saniteksa, Grupeksa, Kladušnice ostali bez posla i ikakvih prava, zatim cilj je pokretanje cjelovitog procesa revizije kako privatizacije, tako i promjene strukture vlasništva."\nMeđutim, sjenu na sjednicu i stavove Općinskog vijeća, ali i Beganovićevu tvrdnju, baca činjenica da se raspravljalo samo o Agrokomercu, iako se javnosti pokušalo predstaviti drugačije, čak i u usvojenim zaključcima.\nDato je ekskluzivno pravo vijećnicima iz Abdićeve Laburističke stranke da raspravu usmjeravaju samo za Agrokomerc. Zanemarene su kompanije Saniteks, Grupeks, pa HUTRO Kladušnica. Sve to ilustruje činjenica da vijećnici nisu znali da upravo u Kladušnici, kao prvom kolektivu, završava revizija privatizacije, a zatražili su to u svojim zaključcima.\nNe govori li upravo ovo o nečem drugom - javno su upitali bivši radnici i dioničari iz pomenutih kolektiva.\nU svojoj pisanoj poruci Abdiću i Općinskom vijeću kazali su: "Zbog nejednakosti, neravnopravnosti i diskriminacije članovi Udruženja dioničara neće više učestvovati u novim podjelama u Velikoj Kladuši. Smatramo da je ovdje podjela previše."\nDovoljna ilustracija ovoproljetne šutnje građana Velike Kladuše.\nObjavio: Ned, 30/04/2017 - 14:54


ZVUCI JUGOSLAVIJE - SOUNDS OF YUGOSLAVIA: MIODRAG DESPOTOVIĆ Ciga Programme\nE ovo je stvarno kuriozitet. Izvesni Miodrag Despotović zvani Ciga i njegova žena Ivon uradili su ovu ploču sa potpuno originalnom narodnom muzikom koja uopšte ne odskače od standarda koje sviraju neka manja kulturnoumetnička društva koja su postojala u vreme Jugoslavije.\nOčigledno čovek živi u Nemačkoj i izdao je ovo u vreme kad je to moglo.\nSlezi Maro, Moravac, Pajduško, Srba, Pembe, Trojanac, Ratevka, Čačak, Kopačka, Šestorka, Berovka, Ćupurlika, Poskok ti Momo, Bajrače, Vranjica, Čučuk.\nMislim da treba da obnovimo ovaj link jer je ploča fantastična.\nМиодраже отпевај нам то поново\nU sklopu akcije prijaljujem se za novi link za download. Hvala vam\n2:57 PM, November 25, 2011\nMiodrag Ciga Despotovic nije pevac vec legenda srpskog i jugoslovenskog scenskog folklora, dugogodisnji solista Ansambla "Kolo". Po yavrsteku igracke karijere 1966. dolazi u Holandiju i sa svojom suprugom Ivon pocinje da odrzava seminare jugoslovenskih igara sirom sveta. Vise o njemu i njegovoj generaciji mozete naci na FB stranici "Olga Skovran porucuje".\nMOLIO BIH VAS DA POSTAVITE PONOVO LINK, JER ZA OVOM PLOCOM TRAGAM VEC GODINAMA!!!\n12:42 AM, November 12, 2014\nScenski folklor ne psotoji kao odrednica nigde na svetu! On je jednostavno narodni pevač sa komičnim pesmama ili pesmama sa komičnim sadržajem. Takvi su bili Braća Bajić i još poneko ko je ovde na ovom blogu zastupljen.\nKad se kaže scenski folklor to je drugi pojam, potpuno drugačiji od onog koji mislite\n9:07 AM, November 12, 2014\nDakle da ponovim OVDE SE ZA PONAVLJANJE LINKA traži da donirate neki redak album koji do sad nije bio na JUGOZVUKU! Pregledajte malo vašu kolekciju, ponudite naslove i ja ću vam odgovoriti.\n9:08 AM, November 12, 2014\nScenski folklor ne postoji kao odrednica u svetu, jer je nastao upravo u Jugoslaviji ovakakv kakav se neguje u KUD-ovima te, sada bivse, drzave.\nStvorila ga je pre svega Olga Skovran, a potom i Ivana Ivanacan, Zvonimir Ljevakovic i jos nekolicina. Time se bavi jedan moj dobar prijatelj i trenutno to pokusava da odbrani kao tezu na fakultetu.\nPonavljam, Miodrag Despotovic Ciga nije PEVAC vec IGRAC i to ne komicni vec vrhunski profesionalac, koji je na sceni umeo da docara i velike ratnike i srcane ljubavnike.\nSto se tice moje kolekcije javicu se ovih dana. Prihvatite ovu sugestiju kao najdobronamerniju, jer, po svemu sudeci, niste upuceni u temu scenskog umetnickog folklora bivse Jugoslavije i sadasnjih bivsih jug. republika.\n1:56 AM, November 13, 2014


Život među oblacima u najvišem selu Evrope (VIDEO)\nU Gruziji, na 2.190 metara nadmorske visine, nalazi se Ušguli, najviše selo u Evropi. Ovo mesto smešteno na vrhu Kavkaza čine četiri manje celine - Žibiani, Čvibiani, Čažaši i Murkmeli.\nSelo je okruženo predivnim planinskim predelima, a sneg prekriva čitavu oblast oko šest meseci godišnje. Naseljeno je sa oko 200 veoma gostoprimljivih stanovnika (oko 70 porodica) čija deca idu u lokalnu školu, a od javnih objekata u mestu se nalazi još i kapela iz 12. veka.\nPojedine građevine nalaze se na Uneskovoj listi svetske baštine, a najkarakterističniji objekti kule tvrđave. Zahvaljujući novom putu koji je sagrađen do ovog zabačenog i do skoro zaboravljenog mesta, sve je više turista koji dolaze da ga posete i upoznaju jedan potpuno drugačiji svet.\n« Selo u kome žive samo goli ljudi 18 + U Kini otvoren najduži stakleni most na svetu »


Protest pred zgradom vlade – Studio B\nProtest pred zgradom vlade\nProtest pred zgradom vlade Tanjug\nObjavljeno: 08.04.2017. 15:15 Izmenjeno: 08.04.2017. 15:17\nProtest građana nezadovoljnih izbornim rezultatima i situacijom u zemlji danas je počeo ispred zgrade Vlade Srbije minutom ćutanja zbog pogibije pilota Vojske Srbije, a dosadašnjim učesnicima, studentima i mladima, pridružili su se policijski i vojni sindikat i nezavisni sindikat javnih službi.\nFOTO TANJUG / MILUTIN MARKOVIC / bb\nPredsednik Policijskog sindikata Srbije Veljko Mijailović, koji se obratio okupljenima, rekao je da su „danas vojska, narod i policija na istom mestu“, a navodi i da je ministar policije Nebojša Stefanović naložio da se radno angažuju svi zaposleni u MUP-u, da “ne bi mogli da budu na protestu”.\nTakođe, kako je rekao, “gospoda iz ove zgrade (vlade) ne žele da razgovaraju o unapređenju sektora bezbednosti u Srbiji.\nPredsednik Vojnog sindikata Srbije Novica Antić rekao je da vojni i policijski sindikat, kao i građane optužuju da su “strani plaćenici i izdajnici, a da oni dovode Šredera, koji je dokazani zločinac, na dan kada smo mi u našim kasarnama spuštali zastave na pola koplja i davali opela i parastose poginulim kolegama”.\nAntić je rekao da sindikat pokušava dve i po godine da sedne sa vladom za pregovarački sto, bez uspeha.\nTvrdi da je prošle godine, vojsku napustilo više od 1.600 ljudi.\nOn takođe tvrdi da su “baš danas” svi pripadnici vojske dobili naređenje o radnom angažovanju i da metlama čiste Srbiju, te da je pripadnicima vojske naređeno da se popunjavaju izjave da se odriču prava glasa”.\nProtest je od vlade Srbije krenuo ulicom admirala Geprata ka Predsedništvu, zatim Terazijama preko Brankovog mosta, do, kako je planirano, Palate Srbije.\nIspred vlade stajao je parkiran kamion sa ozvučenjem, puštala se muzika, uglavnom grupe Beogradski sindikat.\nPrimetne su zastave policijskog i vojnog sindikata, zastave Srbije, Beograda, kao i transparenti „Protiv diktature kapitala“, „Narod gladuje, elita se raduje“, „Naše ulice naša policija“, „Nećemo da budemo jeftina radna snaga“, „Ovde sam samo zbog para“ i natpis zlatnim slovima „CIA kao korupcija“.\nTakođe, deljen je tekst pesme koju skandiraju: „Onesvesti se“, kao i nalepnice na kojima stoji „Rušilačka sila diktature“, za koje oni koji ih dele kažu da je reč o novom otporu.\nNekoliko momaka prodaje zastavice Srbije i pištaljke po ceni od 100 dinara, a mogu se kupiti i bedževi.\nMnogi duvaju u trube, a pojavila se i nova „naprava za kreiranje buke“ – spojene dve plastične čase u kojima je pšenica.\nIspred doma Narodne skupštine „ostatke Zida plača“ čuva grupa mladića koji su se reporteru Tanjuga predstavili kao „Srbi patriote“ i poručili da će ostati sve dok je lepo vreme.\nDanašnji protest podržali su Inicijativa Ne da(vi)mo Beograd, Udruženje sindikata penzionisanih vojnih lica Srbije, Nezavisni sindikat prosvetnih radnika Vojvodine, Udruženje ratnih veterana iz Niša i Kuršumlije, Pokret slobodnih stanara Niš, Jedinstvena sindikalna organizacija ustanova za izvršenje krivičnih sankcija.\nOrganizatori su napomenuli da su svi redari skupa profesionalni pripadnici vojske i policije i da, ukoliko neko uoči bilo kakve provokatore, da ne reaguju i da ih snime telefonima, da im se pokaže da “ima razlike između nas”.\nZavršen peti dan protesta


Dobra knjiga - Pronađite svoj balans - Ekonomija, biznis -\nCena : 825,00 RSD\nAutor: Brajan Trejsi, Kristina Stejn\nBr. strana: 107\nPrevodilac: Marija Marjanović\nMr Momčilo Cebalović je 16 godina direktor Centra za odnose s javnošću Elektroprivrede Srbije, a pre toga uspešan novinar; u ovoj knjizi je na veoma pristupačan način na konkretnim primerima iz naše sredine opisao kako se vode odnosi s javnošću ...\nMARKETING GURU PHILIP KOTLER I GLOBALNI MARKETING STRATEG MILTON KOTLER ĆE VAM POKAZATI KAKO DA PREŽIVITE NESTABILNE EKONOMSKE VODE! Ako mislite da firme ne mogu rasti u spororastućoj ekonomiji, knjiga Marketingom do rasta će promeniti ...\nPrva istorija srpske berze od vremena Miloša Obrenovića do početka Drugog svetskog rata i naših dana.\nVodeća pretpostavka Moći novca glasi da ovi sukobljeni impulsi - radi jednostavnosti, nazovimo ih seks, nasilje i moć - pojedinačno ili zajedno, mogu da pregaze novac, ekonomski motiv. Naročito su često politički događaji i institucije ...\nTIP OF THE WEEK® #1 predstavlja zbirku 40 praktičnih saveta, primenljivih na sve životne i poslovne izazove, upakovanih u moderan dizajn! Ova knjiga je posvećena njenom visočanstvu – PROMENI, jer su promene jedine konstantne i sigurne, ...\nOva knjiga Napoleona Hila, klasično delo koje dugo nije bilo u štampi, ponovo je dostupna sa revizijom i prilagođena potrebama XXI veka. Objavljena je prvi put na samom početku Velike ekonomske krize u Americi, sedam godina pre nego što će ...\nNajprodavanija poslovna knjiga u Hrvatskoj u 2004 godini, treća knjiga vodećeg marketing autoriteta Zvonimira Pavleka, poznatog po uspešnom marketingu Podravke, kojim je upravljao 35 godina.\nŠta se dešava kada uradite sve po pravilima, uvedete inovacije u svoje poslovne procese ili proizvode, i zatim izgubite lidersku poziciju na tržištu? Pred vama je naprodavaniji svetski klasik o disruptivnoj inovaciji, uvaženog autora ...\nEntoni Džej, Roz Džej\nU priručniku Uspešna prezentacija sabrana su neophodna praktična znanja koja su važna svakome ko želi da predupredi sopstvene greške koristeći iskustva drugih. Iz dugogodišnje uređene prakse autori daju uputstva o najsvrsishodnijem ...


Skandal: Bivši košarkaš Crvene zvezde uhvaćen u švercu kokaina! | Skandalozno\nSkandal: Bivši košarkaš Crvene zvezde uhvaćen u švercu kokaina!\nSrpski košarkaš Nikola Radojičić (27) uhapšen je na aerodromu „Horhe Čavez“ u Peruu zbog pokušaja šverca kokaina!\nPrema navodima peruanskih medija, Radojičiću je droga pronađena u stomaku. On je progutao 23 kapsule u kojima se nalazilo po 10 grama kokaina. To što je završio s lisicama nije rezultat pokajanja, već ozbiljnijih bolova koje je osećao u stomaku zbog uzetih kapsula.\nZajedno s Radojičićem uhapšen je i njegov prijatelj Uroš Dokić (21), kod kog je takođe pronađena droga u stomaku. Obojica su završila u lokalnoj bolnici, gde su im uz policijsko obezbeđenje izvađene kapsule. Prema poslednjim informacijama iz Lime, kod srpskog košarkaša pronađene su 23 kapsule, dok je Dokić u sebi imao devet kapsula sa drogom.\nDalje se navodi da su uhapšeni nameravali preko Amsterdama da drogu donesu u Beograd!\nVrednost zaplenjenog kokaina procenjuje se na 150.000 evra. Prema lokalnim zakonima, čeka ih kazna do osam godina zatvora. Mediji u Peruu uhapšene Srbe povezuju s Markom Mitrićem i Goranom Stavrićem.\nObojica su naši državljani, s tim što je Stavrić ubijen pre mesec dana u obračunu narko-bandi u Južnoj Americi.\nRadojičić je igrao u Crvenoj zvezdi, Lavovima, Budućnosti, Tenerifima i Gran Kanariji (Španija), Jicinu i Ustinu (Češka), Novoj Ves (Slovačka), Heliosu (Slovenija), Rapidu (Rumunija), MZT Skoplju i Kumanovu (Makedonija), Rustaviju (Gruzija), Kolašinu (Crna Gora), Omoniji (Kipar).\nU juniorskim danima važio je za velikog talenta. Stručnjaci su mu čak predviđali NBA karijeru.\nBudite prvi sa komentarom na članku "Skandal: Bivši košarkaš Crvene zvezde uhvaćen u švercu kokaina!"


Startap = rast: zašto su neraskidivo vezani? – Startit\nStartap = rast: zašto su neraskidivo vezani?\nOvaj članak je prevod eseja „Startup = Growth” Pola Grejema. Pol Grejem je programer, preduzetnik, investitor i suosnivač poznatog seed fonda Y-Combinator.\nStartap je kompanija dizajnirana da brzo raste. To što je novoosnovana kompaniju ne čini samu po sebi startapom. Niti je neophodno da startap radi na tehnologiji ili da preuzme venture finansiranje ili da ima neku vrstu „izlaza”. Jedina važna stvar je rast. Sve ostalo što povezujemo sa startapima sledi iz rasta. Važno je da to shvatite ako želite da pokrenete startap.\nStartapi su veoma složeni, stoga ne možete biti pasivni i nadati se uspehu. Morate da znate da je rast ono za čime tragate. Dobra vest je da ako ostvarite rast, sve drugo ima tendenciju da dođe na svoje mesto. To znači da možete da koristite rast kao kompas da biste doneli gotovo svaku odluku s kojom se suočavate.\nPočnimo s razlikom koja bi trebalo da bude očigledna, ali se često zanemaruje: nije svaka novoosnovana kompanija startap. Milioni kompanija se svake godine pokreću u SAD. Samo mali deo njih su startapi. Većina su uslužne firme — restorani, frizerski saloni, vodoinstalateri i tako dalje. Ovo nisu startapi, osim u nekoliko neobičnih slučajeva. Berbernica nije dizajnirana da raste brzo. Dok, na primer, pretraživač jeste.\nKada kažem da su startapi dizajnirani da rastu brzo, mislim na to u dva smisla. Jednim delom mislim na to da treba da budu kreirani s namerom, jer većina startapa propada. Ali, isto tako mislim da su startapi različiti po prirodi, na isti način kao što sadnica sekvoje ima drugačiju sudbinu od klice pasulja.\nTa razlika je razlog zašto postoji posebna reč za kompanije koje su dizajnirane da brzo rastu — startap. Da su sve kompanije u suštini slične, a da su samo neke usled sreće ili napora njihovih osnivača postigle veoma brz rast, ne bi nam bila potrebna posebna reč. Mogli bismo samo da govorimo o super-uspešnim i manje uspešnim kompanijama. Međutim, startapi suštinski imaju drugačiju vrstu DNK od drugih biznisa. Google nije samo berbernica čiji su osnivači bili neobično marljivi i imali puno sreće. Google je bio drugačiji od početka.\nDa biste brzo rasli, morate da napravite nešto što možete da prodate velikom tržištu. To je razlika između Google-a i berbernice. Berbernica je ograničena.\nDa bi kompanija postala zaista velika, ona mora (a) da napravi nešto što mnogo ljudi želi, i (b) da dođe do svih tih ljudi i da im služi. Berbernicama odlično ide što se tiče (a) odeljka. Skoro svako treba da se ošiša. Problem za berbernicu, kao i za bilo koje maloprodajno preduzeće, je (b). Berberin služi klijentima lično, a malo ljudi će putovati daleko za šišanje. Čak i da putuju, berbernica ne bi mogla sve da ih primi. \nPisanje softvera je odličan način da se reši (b), ali i tako možete da završite ograničeni sa (a). Ako pišete softver koji će učiti Mađare tibetanski, moći ćete da dođete do većine ljudi koji to žele, ali neće ih biti mnogo. Međutim, ako napravite softver za podučavanje Kineza engleskom, vi ste na startap teritoriji.\nVećina kompanija je strogo ograničena po pitanju (a) ili (b). Specifičnost uspešnih startapa je da nisu.\nMože se činiti da bi uvek bilo bolje pokrenuti startap nego običan biznis. Ako želite da pokrenete kompaniju, zašto ne biste pokrenuli onu vrstu kompanije koja ima najveći potencijal? Caka je u tome što je ovo (prilično) efikasno tržište. Ako pišete softver da podučite Mađare tibetanski, nećete imati mnogo konkurencije. Ako pišete softver za podučavanje Kineza engleskom, suočićete se sa žestokom konkurencijom upravo zbog toga što se tu krije veća nagrada. \nOgraničenja koja limitiraju obične kompanije takođe ih i štite. To je kompromis. Ako pokrenete berbernicu, morate da se takmičite samo sa drugim lokalnim berberima. Ako pokrenete pretraživač, morate da se takmičite sa celim svetom.\nMeđutim, najvažnija stvar od koje ograničenja štite tradicionalne biznise nije konkurencija, već poteškoća nalaženja novih ideja. Ako otvorite bar u određenom naselju, to ograničava vaš potencijal i štiti vas od konkurenata, ali će vam to geografsko ograničenje ujedno pomoći u definisanju vaše kompanije. „Bar + okolina” je dovoljna ideja za mali biznis. Slično je i za kompanije ograničene u (a). Vaša niša vas štiti i definiše.\nAko želite da pokrenete startap verovatno ćete morati da smislite nešto sasvim novo. Startap mora da napravi nešto što može da pruži velikom tržištu, a ideje tog tipa su toliko vredne da su sve očigledne već preduzete.\nTaj prostor ideja je tako temeljno preoran da startap obično mora da radi na nečemu što su svi drugi prevideli. Ono što hoću da kažem je da pojedinci moraju svesno da ulože trud u nalaženje ideje koju su svi drugi prevideli. Ipak, to nije način na koji većina startapa počinje. Do uspešnih startapa obično dolazi zbog toga što su njihovi osnivači dovoljno različiti od drugih ljudi da su za njih očigledne one ideje koje drugi ljudi retko uopšte vide. Oni ponekada tek kasnije bace pogled na širu sliku i opaze da su došli do ideje koja je ostalima u slepoj mrlji, i od tog trenutka ulažu svestan trud da tamo i ostanu.  Ipak, u trenutku kada uspešni startapi počinju, većina inovacija je nesvesna.\nOno što je različito kod uspešnih osnivača je da oni mogu da vide različite probleme. Posebno je dobra kombinacija biti dobar u tehnologiji i suočiti se s problemima koji se njom mogu rešiti, jer se tehnologija tako brzo menja da loše ideje često postaju dobre bez da bilo ko primeti. Problem Stiva Voznijaka bio je u tome što je želeo svoj računar. To je bio neuobičajen problem 1975. godine. Ali tehnološka promena će ga učiniti mnogo uobičajenijim. Pošto nije samo želeo računar, već je i znao kako da ga napravi, Voznijak je bio u stanju ga napravi za sebe. Problem koji je rešio za sebe postao je problem koji je Apple rešio za milione ljudi u narednim godinama. I tako, dok je običnim ljudima postalo očigledno da se radi o velikom tržištu, Apple je već bio etabliran.\nGoogle ima slično poreklo. Lari Pjedž i Sergej Brin su hteli da pretražuju internet. Za razliku od većine ljudi, oni su imali i tehničku stručnost da primete da postojeći pretraživači nisu dobri koliko bi mogli da budu i znanje o tome kako da ih poboljšaju. Tokom narednih nekoliko godina njihov problem je postao problem svih nas, jer je veb dostigao toliki obim da više niste morali da budete izbirljivi ekspert za pretraživanje da biste primetili da stari algoritmi nisu bili dovoljno dobri. Na isti način kao što se dogodilo sa Apple-om, dok su svi ostali shvatili koliko je važna pretraga, Google se već ukorenio.\nTo je jedna veza između startap ideja i tehnologije. Brze promene u jednoj oblasti otkrivaju velike, rešive probleme u drugim oblastima. Ponekad su promene napredak i ono što one stvaraju su razne mogućnosti. Takva vrsta promene donela je Apple — napredak u tehnologiji čipova konačno je omogućio Stivu Voznijaku da dizajnira računar koji je mogao sebi da priušti. Dok je u Google-ovom slučaju najvažnija promena bila rast veba. Ono što se promenilo bila je masovnost.\nDruga veza između startapa i tehnologije krije se u tome što startapi stvaraju nove načine rada, a novi načini rada su, u širem smislu reči, nova tehnologija. Kada startap počne sa idejom izloženom tehnološkim promenama i pravi proizvod koji se sastoji od onoga što zovemo tehnologijom u užem smislu (što se nekada zvalo „visoka tehnologija”), lako je povezati to dvoje. Ali opet, ove dve veze su različite i principu je moguće pokrenuti startap koji nije uslovljen tehnološkom promenom, niti se njegov proizvod sastoji od tehnologije, osim u širem smislu. \nKoliko brzo kompanija mora da raste da bi je smatrali startapom? Ne postoji precizan odgovor na to. Pokretanje startapa nije ništa više od deklaracije sopstvenih ambicija. Vi se obavezujete ne samo da ćete da pokrenete kompaniju, već i da će ona biti brzorastuća, i samim tim se obavezujete da ćete tražiti jednu od retkih ideja tog tipa. Dakle, u početku nemate ništa više od predanosti. U tom smislu, pokretanje startapa je isto kao biti glumac. Na početku karijere, glumac je konobar koji ide na audicije. Prihvatanje posla čini ga uspešnim glumcem, ali on ne postaje dobar glumac samo ako je uspešan.\nDakle, pravo pitanje nije koja stopa rasta čini kompaniju startapom, već kakve su stope rasta uspešnih startapa. Za osnivače to je više od teoretskog pitanja jer je ekvivalentno pitanju da li su na pravom putu.\nRast uspešnog startapa obično ima tri faze:\nPostoji početni period sporog ili nikakvog rasta dok startap pokušava da shvati šta radi.\nKada startap shvati kako da napravi nešto što mnogi ljudi žele i kako da dođe do tih ljudi, nastupa period brzog rasta.\nNajzad će uspešan startap prerasti u veliku kompaniju. Rast će se usporiti, delom zbog internih limita, a delom zbog toga što kompanija počinje da se sudara sa granicama tržišta kojem služi. \nOve tri faze zajedno čine S-krivu. Faza čiji rast definiše startap je druga, uspon. Njena dužina i nagib određuju kolika će biti kompanija.\nNagib je stopa rasta kompanije. Ako postoji jedan broj koji bi svaki osnivač trebalo da zna, to je stopa rasta kompanije. To je mera startapa. Ako ne znate taj broj, ne znate ni da li vam ide dobro ili loše.\nKada upoznajem osnivače i pitam koja je njihova stopa rasta, dešava se da mi kažu „dobijamo oko stotinu novih klijenata mesečno”. To nije stopa rasta. Ono što je važno nije broj novih klijenata, već odnos novih korisnika prema postojećim. Ako zaista dobijate postojan broj novih klijenata svakog meseca, imate problem, jer to znači da se stopa rasta smanjuje.\nTokom Y Combinatora merimo stopu rasta nedeljno, jednim delom zato što je malo vremena pre Demo dana, a drugim zato što su startapima u ranoj fazi potrebne česte povratne informacije od korisnika kako bi radili fina podešavanja na onome što rade. \nDobra stopa rasta tokom YC je pet do sedam odsto nedeljno. Ako možete da pogodite 10 odsto nedeljno, onda ste izuzetno dobri. Ako možete da postignete samo jedan odsto, to je znak da još niste shvatili šta radite.\nNajbolja stvar za merenje stope rasta je prihod. Sledeća najbolja stvar za startape koji se ne naplaćuju u početku su aktivni korisnici. To je razumna zamena za rast prihoda, jer kad god startap počne da pravi napore u pravcu sticanja zarade njegov prihod će verovatno biti proizvod neke konstante i broja aktivnih korisnika. \nObično savetujemo startapima da izaberu stopu rasta za koju misle da mogu da je ostvare, i onda da samo pokušaju da je dosegnu svake nedelje. Ključna reč ovde je „samo”. Ako se odluče da rastu po sedam odsto nedeljno i dosežu taj broj, oni su uspešni za tu nedelju. Ništa više ne treba da rade. Ali ako ga ne dosegnu, propali su u jedinoj stvari koja je bila važna i trebalo bi na odgovarajući način reagovati na to.\nProgrameri će prepoznati šta radimo ovde. Menjamo problem pokretanja startapa u problem optimizacije. Svako ko je pokušao da optimizira kod zna koliko divno delotvoran takav način uskog fokusa može da bude. Optimiziranje koda znači uzimanje postojećeg programa i njegovo menjanje kako bi se koristilo manje nečega, obično vremena ili memorije. Ne morate da razmišljate o tome šta program treba da uradi, samo treba da ga ubrzate. Za većinu programera ovo je veoma zadovoljavajući posao. Strog fokus čini ga nekakvom slagalicom i vi ste generalno iznenađeni koliko brzo možete da ga rešite.\nFokusiranje na dostizanje određene stope rasta svodi inače zbunjujuće raznovrstan problem pokretanja startapa na jedan problem. Tom ciljanom stopom rasta možete se voditi pri donošenju svih vaših odluka; sve što vam omogućava potreban rast je samo po sebi ispravno. Da li treba da provedete dva dana na konferenciji? Da li treba da zaposlite još jednog programera? Da li treba više da se fokusirate na marketing? Da li treba da provodite vreme u privlačenju nekog velikog klijenta? Da li treba da dodate neku novu funkcionalnost? Bilo šta što će vas dovesti do ciljane stope rasta. \nOcenjivanje po nedeljnom rastu ne znači da ne možete da gledate više od nedelju dana unapred. Kada jednom iskusite bol zato što niste ostvarili cilj za tu nedelju (to je bila jedina stvar koja je bila važna, a vi niste uspeli u tome), postaćete zaintresovani za bilo šta što bi vas u budućnosti moglo poštedeti takvog bola. Tako ćete, na primer, biti spremni da angažujete nekog drugog programera, koji možda neće doprineti rastu ove nedelje ali bi za mesec dana mogao da osmisli neku novu funkcionalnost koja će vam doneti više korisnika. Ali samo ako (a) proces angažovanja nekog novog ne prouzrokuje da ne dostignete vaše brojeve u kratkom roku, i (b) opravdano sumnjate da možete nastaviti da dostižete brojeve bez angažovanja nekog novog.\nNe radi se o tome da ne razmišljate o budućnosti, već da o njoj ne razmišljate više nego što je potrebno.\nU teoriji, ovakvo uspinjanje moglo bi da dovede startap do problema. Mogli biste da završite na lokalnom maksimumu. Ali u praksi se to nikada ne dešava. Da bi se svake nedelje dosegla željena brojka rasta, osnivači moraju da deluju, a delovanje nasuprot nedelovanja je veliki deo uspeha. Devet od deset puta, lupanje glave oko narednih koraka je samo oblik prokrastinacije. Za razliku od toga, intuicija osnivača o tome kuda startap dalje treba da se kreće obično je bolja nego što su sami svesni. Dodatno, maksimumi u svetu startap ideja nisu šiljati i izolovani. Većina prilično dobrih ideja je nadomak još boljih.\nFascinantna stvar u optimizaciji ka rastu je to što ona zapravo može da otkrije ideje za startap. Potrebu za rastom možete da koristite kao oblik evolutivnog pritiska. Ako krenete sa nekim početnim planom i usput ga modifikujete u skladu sa potrebom da nastavite sa, recimo, rastom od 10 odsto nedeljno, možete završiti sa sasvim drugačijom kompanijom nego što ste mislili na početku. Jer sve što kontinuirano beleži rast od 10 odsto nedeljno je skoro sigurno bolja ideja od one sa kojom ste počeli.\nOvde postoji paralela sa malim biznisima. Baš kao što geografsko ograničenje pomaže pri definisanju bara, ograničenje u vidu rasta po određenoj stopi može pomoći da se definiše startap.\nUopšteno, najbolje ćete proći ako se pridržavate tog ograničenja gde god ono da vodi, umesto da budete pod uticajem neke početne vizije — isto kao što je naučniku bolje da sledi istinu gde god da ona vodi, nego da bude pod uticajem onoga što on želi da bude slučaj. Kada je Ričard Fajnman rekao da mašta prirode prevazilazi maštu čoveka, hteo je da kaže da ćete otkriti bolje stvari nego što biste ikada mogli da zamislite ako samo nastavite da pratite istinu. Za startape, rast je ograničenje umnogome nalik na istinu. Svaki uspešan startap je bar delom rezultat zamišljenog rasta. \nTeško je naći nešto što konstantno raste nekoliko procenata nedeljno, ali ako ste uspeli u tome možda ste našli nešto iznenađujuće vredno. Ako taj rast projektujemo kroz vreme vidimo i zašto je to tako.\nKompanija koja raste jedan odsto nedeljno će porasti 1,7 puta na godišnjem nivou, dok će kompanija koja raste pet odsto nedeljno porasti 12,6 puta godišnje. Kompanija koja zarađuje 1.000 dolara mesečno (tipičan broj za polaznike YC-a) i raste po jedan odsto nedeljno će četiri godine kasnije zarađivati 7.900 dolara mesečno, što je manje nego što zarađuje dobar programer u Silicijumskoj dolini. Startap koji raste pet odsto nedeljno će za četiri godine zarađivati 25 miliona dolara mesečno. \nNaši preci su sigurno retko svedočili slučajevima eksponencijalnog rasta, jer naše intuicije ovde ne služe kao vodič. Ono što se dešava sa brzorastućim startapima, iznenađuje čak i osnivače.\nMale varijacije u stopi rasta daju kvalitativno drugačije rezultate. Zato i postoji posebna reč za startape i zato startapi rade stvari koje obične kompanije ne rade, kao što su prikupljanje novca i akvizicije. A to je i razlog zašto oni tako često propadaju.\nS obzirom na to koliko uspešan startap može da postane vredan, svako ko je upoznat s konceptom očekivane vrednosti bi se iznenadio ako i stopa neuspeha ne bi bila visoka. Ako bi uspešan startap mogao da donese 100 miliona dolara osnivaču, čak i u slučaju da su šanse za uspeh samo jedan odsto, očekivana vrednost pokretanja bila bi milion dolara. A verovatnoća da će grupa dovoljno pametnih i odlučnih osnivača uspeti da se popne na tu lestvicu može da bude značajno veća od jedan odsto. Za određene ljude — npr. mladi Bil Gejts — verovatnoća bi mogla da bude 20 ili čak 50 odsto. Tako da nije iznenađujuće što mnogi žele da se oprobaju u ovom svetu. Na efikasnom tržištu, broj neuspelih startapa bi trebalo da bude proporcionalan veličini uspeha. A pošto je ovo drugo ogromno, i prvo bi trebalo da bude. \nTo znači da će u svakom trenutku velika većina startapa raditi na nečemu što nikada neće uspeti, a ipak će veličati svoje propale napore grandioznim nazivom „startap”.\nOvo mi ne smeta. Isto je i sa drugim popularnim zvanjima, kao što su glumac ili romanopisac. Odavno sam se navikao na to. Ali se čini da mnogim ljudima smeta, posebno onima koji su započeli tradicionalne biznise. Mnogima smeta što ti takozvani startapi dobijaju svu pažnju, kada je mala verovatnoća da će ijedan od njih uspeti.\nDa su zastali i sagledali širu sliku, bili bi manje ogorčeni. Greška koju prave je u tome što zasnivajući svoje mišljenje na anegdotalnim dokazima, implicitno sude po medijani a ne po proseku. Ako sudite po medijana-startapu, ceo koncept startapa izgleda kao prevara. U tom slučaju morate da stvorite bubble da biste objasnili zašto osnivači žele da ih pokrenu ili investitori žele da ih finansiraju. Zato je greška koristiti medijanu u domenu sa tako puno varijacija. Ako pogledate prosečne ishode a ne medijanu, biće vam jasnije zašto ih investitori vole, i zašto je, ako osnivači ne pripadaju medijani, za njih racionalan izbor da pokrenu startap.\nZašto investitori toliko vole startape? Zašto toliko žure da ulože u aplikacije za deljenje fotografija, a ne u stabilne biznise koji zarađuju novac? Ne samo iz očiglednog razloga.\nTest bilo koje investicije je odnos povrata uloženog i rizika. Uprkos tome što su izuzetno rizični, startapi prolaze taj test jer je povrat kada uspeju jako visok. Ali to nije jedini razlog zbog kog investitori vole startape. Tradicionalni, sporije rastući biznisi mogu imati jednako dobar odnos povrata i rizika, ako su oba niža. Zašto su onda VC kompanije zainteresovane samo za kompanije sa visokim rastom? Razlog je u tome što zarađuju tako što im se vraća njihov kapital — idealno nakon IPO-a, ili, ako ne tako, onda kada se desi akvizicija.\nDrugi način da se dobije povrat uloženog je u obliku dividendi. Zašto ne postoji paralelna VC industrija koja investira u tradicionalne kompanije u zamenu za procenat njihovog profita? Zato što je ljudima koji kontrolišu privatnu kompaniju suviše lako da prihode te kompanije usmere ka sebi (npr. kupovinom precenjenih komponenti od dobavljača kog kontrolišu), usput stvarajući privid da kompanija ostvaruje mali profit. Svako ko bi investirao u privatne kompanije u zamenu za dividende morao bi da obrati strogu pažnju na njihove knjige.\nRazlog zbog kog VC kompanije vole da investiraju u startape nije samo povrat, već i to što ih je tako lako nadgledati. Osnivači ne mogu da se obogate, a da se ne obogate i investitori. \nZašto osnivači žele da uzmu novac VC-a? Opet zbog rasta. Ograničenje između dobrih ideja i rasta funkcioniše u oba smera. Ne radi se samo o tome da vam je potrebna skalablina ideja za rast. Ako imate takvu ideju i ne rastete dovoljno brzo, konkurenti hoće. Isuviše spor rast posebno je opasan u biznisima sa efektom mreže, kog najbolji startapi obično poseduju u određenoj meri.\nSkoro svakoj kompaniji je potrebna određena količina sredstava da bi se pokrenula. Za razliku od svih ostalih, startapi često prikupljaju novac čak i kada jesu ili bi mogli da budu profitabilni. Prodavanje deonica u profitabilnoj kompaniji za manje nego što mislite da će kasnije vredeti može da izgleda glupo, ali nije ništa gluplje od kupovine osiguranja. U osnovi, ovako većina uspešnih startapa vidi prikupljanje sredstava. Oni bi mogli da obezbede rast kompanije od sopstvenih prihoda, ali dodatni novac i pomoć koju pružaju VC-evi će im omogućiti da rastu još brže. Prikupljanje novca omogućava vam da izaberete svoju stopu rasta.\nNovac za brži rast uvek je na raspolaganju najuspešnijim startapima, jer oni više trebaju VC-evima nego VC njima. Profitabilan startap bi ako želi mogao da raste samo na sopstvenim prihodima. Sporiji rast može da bude pomalo opasan, ali su male šanse da ga to uništiti. S druge strane, VC-evi moraju da investiraju u startape, posebno u najuspešnije startape, ili će ostati bez posla. To znači da će svakom dovoljno obećavajućem startapu biti ponuđen novac pod uslovima koje bi bilo nerazumno da odbiju. Pa ipak, zbog razmera uspeha u startap biznisu, VC i dalje mogu da zarađuju novac od takvih ulaganja. Morate da budete ludi da biste verovali da će vaša kompanija postati vredna onoliko koliko visoka stopa rasta može da je učini, ali neki veruju.\nSkoro svaki uspešan startap će dobiti i ponude za akviziciju. Zašto? Šta je to što startapi imaju zbog čega druge kompanije žele da ih kupe? \nU suštini je to ista stvar zbog koje svi žele udeo uspešnih startapa: brzo rastuća kompanija je vredna. Na primer, dobro je što je eBay kupio Paypal, jer je Paypal sada zaslužan za 43 odsto njihove prodaje i verovatno još više za njihov rast.\nOni koji akviziraju imaju i dodatni razlog da žele startape. Brzo rastuća kompanija nije samo vredna, već i opasna. Ako nastavi da se širi, može da se proširi na teritoriju kompanije koja akvizira. Većina akvizicija ima neku komponentu straha. Čak i ako akvizitor nije ugrožen samim startapom, možde da bude uznemiren mišlju o tome šta bi konkurent mogao da uradi sa njim. A zbog što su startapi u ovom smislu dvostruko vredniji za njih, oni koji akviziraju će često platiti više nego što bi običan investitor. \nKombinacija osnivača, investitora i akvizitora formira prirodni ekosistem. On funkcioniše toliko dobro da oni koji ovo ne razumeju izmišljaju teorije zavere ne bi li objasnili kako se stvari u ovom ekosistemu nekada tako savršeno uklope. Slično kao što su naši preci radili kako bi objasnili skladno funkcionisanje prirode. Međutim, ne postoji nikakva tajna koja čini da sve funkcionise.\nAko krenete od pogrešne pretpostavke da je Instagram bezvredan, morate da izmislite „skrivenog bosa” da biste prisilili Marka Zakerberga da ga kupi. Svakome ko zna Marka Zakerberga, to je reductio ad absurdum (svođenje na apsurd, prim. prev.) početne pretpostavke. Razlog iz kog je on kupio Instagram bio je taj što je Instagram bio vredan i opasan, a ono što ga je učinilo takvim je rast.\nAko želite da razumete startape, morate da razumete rast. Rast pokreće sve na ovom svetu. Rast je ono zbog čega startapi obično rade u oblasti tehnologije — zato što su ideje za brzo rastuće kompanije toliko retke da je najbolji način za nalaženje novih da otkrijete one koje su skoro postale održive kroz promene, a tehnologija je najbolji izvor brzih promena. Rast je razlog zbog kog je za mnoge osnivače ekonomski opravdano da pokušaju da pokrenu startap: rast čini uspešne kompanije izuzetno vrednim, ali i rizik velikim. Rast je ono zbog čega investitori žele da ulažu u startape: ne samo zato što su povrati visoki, već i zato što je lakše upravljati generisanjem povrata od kapitalnih dobitaka nego generisanjem povrata od dividendi. Rast objašnjava zašto najuspešniji startapi uzimaju investicije čak i ako im to nije neophodno: on im dozvoljava da izaberu sopstvenu stopu rasta. A rast objašnjava i zašto uspešni startapi gotovo uvek dobijaju ponude za akviziciju. Za one koji je akviziraju, brzo rastuća kompanija nije samo vredna, već i opasna.\nNe radi se samo o tome da ako želite da uspete u nekom domenu, morate da razumete i sile koje ga vuku. Razumevanje rasta je ono od čega se sastoji pokretanja startapa. Ono što zaista radite (i na užas nekih posmatrača, sve što radite) kada pokrenete startap jeste da se obavezujete da ćete rešiti veći problem nego što to čine tradicionalni biznisi. Obavezujete se da ćete krenuti u potragu za jednom od retkih ideja koje generišu brzi rast. Budući da su ove ideje toliko vredne, teško ih je naći. Startap je otelotvorenje vaših dosadašnjih otkrića. Zato je pokretanje startapa veoma slično donošenju odluke da postanete istraživač: vi se ne obavezujete da ćete rešiti neki specifičan problem, ne znate zasigurno koji problemi su rešivi, ali se obavezujete da ćete pokušati da otkrijete nešto što niko ranije nije spoznao. Osnivač startapa je zapravo ekonomski naučnik-istraživač. Većina njih ne otkrije ništa što je previše vredno pažnje, dok neki otkriju relativnost.\n Strogo govoreći, ne treba vam puno kupaca već veliko tržište, što znači da se radi o proizvodu broja kupaca i onoga koliko će oni platiti. Ipak, čak i ako plaćaju puno, opasno je imati premalo kupaca, kako moć koju pojedini klijenti imaju nad vama ne bi mogla da vas pretvori u de facto konsultantsku kompaniju. Dakle, bez obzira na tržište na kojm se nalazite, obično je najbolje da se potrudite da napravite proizvod koji zadovoljava najširu publiku.\n Godinu dana na Startup školi Dejvid Hajnemajer Hanson je ohrabrivao programere koji su želeli da pokrenu svoj biznis da koriste restoran kao model. Mislim da je hteo da ukaže na to da je u redu da se softverske kompanije ograniče po pitanju (a) na isti način na koji su restorani ograničeni po pitanju (b). S ovim se slažem. Većina ljudi ne bi trebalo da pokuša da pokrene startap.\n Ova vrsta gledanja na širu sliku je jedna od stvari na koju se fokusiramo u Y Combinatoru. Za osnivače je uobičajeno da otkriju nešto uz pomoć intuicije, bez razumevanja svih implikacija toga. A to verovatno važi za najveća otkrića u bilo kojoj oblasti.\n U eseju „Kako steći bogatstvo” sam pogrešio kada sam napisao da je startap mala kompanija koja se prihvata teškog tehničkog problema. To je najčešći recept, ali ne i jedini.\n U principu, kompanije nisu ograničene veličinom tržišta kom služe jer mogu jednostavno da se prošire na nova tržišta. Međutim, čini se da postoje ograničenja u sposobnosti velikih kompanija da to urade. To znači da je usporavanje do kog dolazi zbog dostizanja granica svog tržišta u krajnjoj liniji samo još jedan način na koji se izražavaju interne granice.\nMožda je neke od tih ograničenja moguće prevazići menjanjem oblika organizacije — konkretno rasparčavanjem.\n Ovo, očigledno, važi samo za startape koji su već lanisirani ili mogu da budu lansirani tokom YC-a. Startap koji pravi novu bazu podataka verovatno neće ovo raditi. S druge strane, pokretanje nečeg skromnog, a zatim korišćenje stope rasta kao evolutivnog pritiska je tako vredna tehnika da bi svaka kompanija koja može da počne na ovaj način verovatno to i trebalo da uradi.\n Ako startap taba stazu Facebooka/Twittera i gradi nešto za šta se nada da će biti veoma popularno a još nema definitivan plan za zaradu, onda mora da ima veću stopa rasta, čak i ako se radi o zameni rasta za prihoda. Jer takvim kompanijama treba ogroman broj korisnika da bi uopšte uspele.\nČuvajte se i graničnog slučaja gde se nešto brzo širi ali je i odliv visok. Tako dolazite do toga da imate dobar neto rast dok ne dođete do svih potencijalnih korisnika, u kom slučaju sve trenutno staje.\n Kada u YC-u kažemo da je ipso facto ispravno da uradite sve što vam donosi rast, podrazumeva se da to isključuje trikove kao što su kupovina korisnika, ubrajanje korisnika u aktivne onda kada oni to zaista nisu, slanje pozivnica u pravilnim intervalima uz povećanje stope zarad proizvodnje savršene krive rasta, itd. Čak i ako biste uspeli da zavarate investitore takvim trikovima, na kraju biste samo sebi naneli štetu jer time bacate sopstveni kompas.\n Zbog toga je tako opasna greška verovati da su uspešni startapi tek otelotvorenje neke briljantne početne ideje. Ono što inicijalno tražite nije velika ideja, već ideja koja bi mogla da se razvije u veliku. Opasnost je u tome što obećavajuće ideje nisu tek mutne verzije velikih. One su često različita vrsta jer rani usvajači (eng. early adopters) za koje razvijate ideju imaju različite potrebe od ostatka tržišta. Na primer, ideja koja se razvila u Facebook nije bila samo podskup Facebooka, ideja koja se razvila u Facebook je sajt za studente Harvarda.\n Šta ako je kompanija rasla 1,7 puta godišnje jako dugo vremena? Zar ona ne može da izraste u jednako veliku kao što je bilo koji uspešan startap? U principu da, naravno. Ako naša hipotetička kompanija koja zarađuje 1.000 dolara mesečno raste jedan odsto nedeljno tokom 19 godina, ona će dostići istu veličinu kao kompanija koja raste pet odsto nedeljno tokom četiri godine. Iako ovakve trajektorije mogu da budu uobičajene na, recimo, tržištu nekretnina, ne viđamo ih mnogo u tehnološkom poslovanju. U sferi tehnologije, kompanije koje rastu polako teže da ne porastu puno.\n Svaka kalkulacija očekivane vrednosti varira od osobe do osobe i zavisi od toga koja se korist dobija za novac. Na primer, prvi milion je većini ljudi vredniji nego naredni milioni. Koliko vredniji zavisi od osobe. Za osnivače koji su mlađi ili ambiciozniji, funkcija korisnosti je ravna linija. To je verovatno deo razloga zbog kog su osnivači najuspešnijih startapa najčešće mladi.\n Tačnije, to je slučaj kod najvećih, od kojih dolaze svi povrati. Osnivač startapa bi mogao da se posluži istim trikom kako bi se obogatio na račun kompanije, tako što bi im prodao precenjene komponente. Međutim, za osnivače Google-a ne bi imalo smisla da to urade. Samo bi osnivači neuspešnih startapa bili u iskušenju, s tim da su oni svakako otpisani sa VC tačke gledišta.\n Akvizicije se dele u dve kategorije: one u kojima akvizitor želi poslovanje, i one u kojima akvizitor želi samo zaposlene. Drugi tip se ponekad naziva i nabavka ljudskih resursa. Iako je nominalno akvizicija, i to ponekad i ona na skali koja ima značajan uticaj na kalkulaciju očekivane vrednosti za potencijalne osnivače, iz ugla onih koji akviziraju akvizicija za ljudske resurse smatra se srodnom zapošljavanju dodane radne snage.\n Jednom sam ovo objasnio nekim osnivačima koji su tek bili stigli iz Rusije. Bilo im je čudno da bi kompanija koju ugrožavate svojim proizvodom platitila za vas. „U Rusiji vas samo ubiju”, rekli su, i samo su se delimično šalili. Ekonomski, činjenica da ostvarene kompanije ne mogu jednostavno da eliminišu nove konkurente može biti jedan od najvrednijih aspekata vladavine prava. I tako, u onoj meri u kojoj vidimo da postojeći subjekti guše konkurente putem propisa ili patentnih tužbi, u toj meri treba da brinemo, ne zato što je to odstupanje od vladavine prava per se, već zbog onoga na šta je vladavina zakona usmerena.\nOriginalna verzija eseja Pola Grejma nalazi se na sledećem linku.


Zbog kiše, potrebno dodatno tretiranje zasada pod voćem | Južna Srbija Info\nPočetna | Ekonomija | Poljoprivreda | Potrebno dodatno tretiranje zasada pod voćem\nZbog kiše, potrebno dodatno tretiranje zasada pod voćem\nProkuplje 20.05.2019. Južna Srbija Info\nKiša i vlažno vreme mogu da prouzrokuju pojavu raznih bolesti na zasadima pod koštičavim voćem. Zbog toga, stručnjaci voćarima, a to se prvenstveno odnosi na proizvođače višnje i šljive, preporučuju dodatno tretiranje odgovarajućim preparatima.\n-Dodatna hemijska zaštita, potrebna je da bi se preventivno delovalo protiv šupljikavosti i pegavosti lišća, lisnih vaši i šljivine ose. Ovo je period kada treba voćne zasade zaštiti od žilogriza, koji u vidu odraslog insekta izlazi iz zemljišta i hrani se nadzemnim delovima, kaže savetodavac u Poljoprivredno stručnoj i savetodavnoj službi u Prokuplju Marinko Jovičić i dodaje da je tretiranje potrebno izvršiti čim to vremenske prilike dozvole.\nOn voćarima preporučuje da se savetuju sa savetodavcima za zaštitu bilja u PSSS i zaposlenima u poljoprivrednim apotekama o preparatima koji u ovom vremenskom periodu daju najbolji efekat u suzbijanju pojedinih bolesti u voćnim zasadima.\n# Prokuplje poljoprivreda voće kiša PSSS vremenske prilike\nTržnica JP Dragana Sotirovski fudbal investicije Prokuplje saobraćajna nezgoda Zoran Perišić Niška Banja Beograd poplava košarka Vranje Vladičin Han Klinički centar Klinički centar Niš Kuršumlija Medijana gradska opština Južna Srbija Info Niš Aleksandar Vučić Darko Bulatović Gradina SNS studenti Skupština grada Niša Goran Cvetanović Leskovac Vlada Republike Srbije recept Dom zdravlja SPC policija Pirot saobraćaj ubistvo Preševo Koronavirus Radnički FK Aleksinac DS


egoizam | Čitaonica, mesto za dobre knjige\nАрхиве ознака: egoizam\nОбјављено 13. јануара 2018. од стране admin\n„Bacaj se koliko hoćeš i koliko možeš u svet, i idi od boga do boga, i sa planete na planetu i sa zvezde na zvezdu, i viči i objavljuj i prorokuj, i ništa drugo nećeš čuti ni videti kroz ceo ovaj svet do senku sebe, do odjek svog glasa, do svoje satansko i sveprisutno Ja“, zapisuje Branko Lazarević u „Dnevniku jednoga nikoga“. Ovaj veliki srpski esejista i književnik, nažalost potpuno zaboravljen, ovako piše o ishodu svakog čovekovog htenja. A on je egoizam. Ovo, razume se, niko od nas neće olako prihvatiti kao istinu. I ne samo to, ove rečenice će izazvati neminovno zgražavanje i bes. Zašto? Pa najpre zato što se od svakog ljudskog bića očekuje da prevaziđe svoj egoizam. O tome govore skoro sve religije, ali i ideologije. Svođenje egoizma na „pristojnu“ meru u srži je etike, ništa manje i društvenih konvencija. Da li je taj zadatak uspešno obavljen može se nadugačko i naširoko raspravljati. U društvima gde je kolektivizam postavljen na pijedestal vrline egoizam je smrtni greh, samo što takva društva u današnjici iščezavaju. Otuda i česti pokušaji nostalgičnog vraćanja u prošlost kada taj kolektivizam nestane. Da vidimo kako to izgleda na našim prostorima. Za određeni broj ljudi povratak u vreme velikih porodičnih zadruga i patrijarhalnog modela življenja je jedino moguće rešenje. Za one, pak, druge, to je povratak u socijalistički period istorije. Ako ostavimo po strani materijalne benefite, šta je to što ove dve grupacije snevaju? Najjednostavnije rečeno, drugačiji način života, još tačnije prevazilaženje egoizma i obnavljanje duha zajedništva. A to je i najveća zamerka sadašnjosti, egoizam koji je vidljiv u svakom segmentu života. Na prvom mestu to su otuđene strukture moći (prvenstveno političke i biznis elite) koje se jedino bore za sopstveni interes. Razume se, ni puk nije ništa bolji. U društvu u kojem se živi po pravilima socijalnog darvinizma svako gleda svoju korist ne obazirući se na put koji treba proći da bi se došlo do te koristi. I polako dolazimo do naše poente. Današnjice u kojoj je egoizam prokažen kao nešto nedolično i nemoralno, a u kojoj je u isto vreme egoizam sveprisutan. O poreklu egoizma, odakle on dolazi, ali i njegovim manifestacijama maestralno piše Luiđi Pirandelo.\nGlavni junak romana „Jedan, nijedan i sto hiljada“, Vitanđelo Moskarda, je mladić u kasnim dvadesetim godinama života. Materijalno obezbeđen nasledstvom koji je dobio od oca, on sa ženom živi kao tipični bogati malograđanin. Prekretnica će se desiti u trenutku kad Vitanđelu žena saopšti da mu je nos kriv. Banalno je to otkriće, ali Vitanđelu menja pogled na postojanje. Ako je celoga života mislio da je njegov nos savršen, a eto sad ispada da je kriv, ko zna kakva je situacija sa svim ostalim stvarima. Počinje preispitivanje koje će Vitanđela odvesti do krajnje čudnovatih zaključaka, ali i ništa manjih životnih preokreta.\nOno što se na prvom mestu mora pohvaliti je savršena narativna struktura romana. Izabravši da glavni junak u isto vreme bude i narator, Pirandelo ne samo da na ovaj način daje neophodnu dozu životnosti glavnom junaku, već i svakom čitaocu daruje savršeni prikaz preispitivanja jednog čoveka. Blistavi je to tok svesti, podjednako fokusiran na unutrašnja preživljavanja, ali i na posledice koje ta preživljavanja donose. Priča je to o sukobljenosti spoljašnjeg i unutrašnjeg, a preko nje i priča o našoj suštini. Šta je ona u stvari? Ono što nosimo u sebi ili ono što drugi vide? Najbolje to izražava Pirandelov junak: „Kakve veze imaju moje misli s tom rićkastom kosom, koje bi moglo i da ne bude više, ili bi mogla da bude seda, ili crna, ili plava; i sa tim zelenkastim očima koje bi mogle da budu i crne, ili plave, i s tim nosom, koji bi mogao da bude i prav, ili zatupast? (…) Pa ipak, ja sam, sve u svemu, za sve druge, upravo ta rićkasta kosa, te zelenkaste oči i taj nos, celo to telo, koje je za mene ništa.“\nLuiđi Pirandelo, jedan od najvećih italijanskih književnika dvadesetog veka, je rođen u imućnoj sicilijanskoj porodici. Pohađa studije prava i filozofije, tokom kojih objavljuje prve književne radove. Slavu mu donosi roman „Pokojni Matija Paskal“. Tokom bogate književne karijere je napisao sedam romana i nekoliko zbirki novela i priča, od kojih je najpoznatija „Novele za godinu dana“. Ostao je najviše upamćen po dramskom stvaralaštvu. Njegove drame (ponajviše „Sedam lica traži pisca“) postale su prekretnica pozorišne umetnosti dvadesetog veka. Godine 1934. je dobio Nobelovu nagradu za književnost.\n„A znate li na čemu se zapravo sve zasniva? Ja ću vam reći. Na pretpostavci da stvarnost, onakva kakva je za vas, mora biti ista i za sve druge“, zaključuje glavni junak ovog romana. I to je koren ne samo njegovog kasnijeg pogleda na sopstveno postojanje, već i na celi svet. Da to pojednostavimo. Ukoliko se naše shvatanje stvarnosti zasniva na onome što nosimo u sebi, a to je najčešće koloplet zabluda, predrasuda i puke subjektivnosti, neminovno se dolazi do zaključka da je ono pogrešno. Naravno, mi to ne možemo znati (izuzev ako ga ne preispitamo kao glavni junak ovog romana), i baš iz tog neznanja mi očekujemo da je naš pogled na stvarnost ispravan, kao i da se drugi ljudi moraju složiti sa njim. Upravo to je koren egoizma, taj galimatijas različitih pogleda na stvarnost u kojem svako misli da je njegov pogled jedini mogući, a sledstveno tome i ispravan. Kroz razgradnju ovog galimatijasa i maestralni ulazak u unutrašnji svet naših zabluda, Luiđi Pirandelo osvetljava jednu od onih tema o kojima se retko piše, pritom ispisujući maestralnu pripovest koja pleni svojim stilom, odličnom narativnom strukturom, ali i ništa manje mudrošću.\nNaslov: Jedan, nijedan i sto hiljada\nAutor: Luiđi Pirandelo (1867-1936)\nPreveli: Aleksandar Levi i Mirela Radosavljević\nIzdavač: Paideia, Beograd, 2007


Zna li se čiji je POSLEDNJI šut u Zvezdi: Rekao sam, Beron ili Davidovac! | Mondo.Me Prod\nZna li se ciji je POSLEDNJI sut u Zvezdi Rekao sam Beron ili Davidovac\n10. July, 09:26\nZna li se čiji je POSLEDNJI šut u Zvezdi: Rekao sam, Beron ili Davidovac! 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n17.11.2019. / 23:09\nAutor Mladen Šolak 17.11.2019. / 23:09\nAndrija Gavrilović verovatno nije pretpostavljao da će voditi crveno-bele u prvom "večitom derbiju" sezone, ali je večeras morao da pruži ruku boljem i odgovara na razna pitanja posle dramatične utakmice u "Areni".\nKada se na Malom Kalemegdanu letos ambiciozno okupljala ova renovirana postava Crvene zvezde za odbranu titule i statusa evroligaša, Andrija Gavrilović verovatno nije pretpostavljao da će voditi ekipu ovog 17. novembra u prvom "večitom derbiju" sezone 2019/20.\nU međuvremenu, posle rastrzanog starta šampiona Srbije u regionalnoj i kontinentalnoj konkurenciji i rastanka sa Milanom Tomićem koji je usledio nedugo potom, 54-godišnji Beograđanin hrabro je iskoračio kraj aut linije i preuzeo vođenje ekipe u kojoj je malo šta funkcionisalo kako treba.\nDa će biti potrebno još vremena, još utakmica i još treninga da se stvari pokrenu na bolje, crveno-beli su potvrdili ove nedelje uveče pred 9.268 navijača u prvom derbiju odigranoj u najvećoj dvorani na Balkanu posle punih deset godina: Partizan - Crvena zvezda 75:72.\nGavrilović je debitovao u mečevima sa crno-belima kao, formalno, privremeno rešenje na klupi jedinog evroligaša sa prostora ex-Yu i doživeo poraz u završnici koja je obilovala nepojmljivim greškama igrača oba tima, u čemu je prednjačio plej Crvene zvezde, Filip Čović.\n"Čestitam Partizanu jer su dobili posle velike borbe. Ovako vidim i zamišljam derbi kao veliku borbu, sa mnogo pritiska. To se i vidi prema procentu šuta za tri poena", rekao je Gavrilović i dodao:\n"Bilo je i tehničkih, namernih... Zadovoljan sam samo zbog toga što se moja ekipa vratila iz rezultatskog zaostatka koji je bio značajan".\nCrno-beli su iskoristili smušen ulazak najvećeg rivala u utakmicu pred publikom koju su u velikom procentu činili partizanovci, poveli 11 razlike u prvoj i 14 u drugoj četvrtini, ali je treća donela povratak gostiju u egal i potom završnicu koja je trajala "čitavu večnost".\n"Zadovoljan sam što su igrači pokazali karakter, bez obzira na to koliko je ko igrao i u kom trenutku", prokomentarisao je Gavrilović, koji je već posle desetak minuta igre uveo svakog od 12 igrača, ali relativno brzo ostao bez pomoći jedne od projekovanih uzdanica za ovu sezonu i nekadašnjeg igrača Partizana, Džejmsa Gista.\nEvidentnu nervozu i igru punu grešaka Amerikanac je "krunisao" tehničkom greškom u trećoj četvrtini, kada se - bar sa strane - činilo da bi Crvena zvezda iz malog zaostatka mogla da pređe u takođe malo vođstvo.\nGavrilović, međutim, nije imenovao i upirao prstom u pojedince.\n"Ne mogu da budem zadovoljan nekim ciframa. Ti brojevi u skorijoj budućnosti moraju da se izmene i poboljšaju da bismo bili jači tim. To su odnos skoka u napadu između Partizana i nas, koji iznosi 12:7 za njih i izgubljenih lopti, koji je 20:15", rekao je privremeni šef struke Crvene zvezde i nadovezao se:\n"I naših 14 asistencija".\nPosle kraće pauze dodao je…\n"Ne govorim ovo da opravdam poraz, već neko vreme pričam da su to mnogo važni parametri i da moramo na tome da radimo i da budemo bolji".\nTada, reporteri iz "Arene" - u kojoj je tokom utakmice gotovo pet minuta trajala žestoka tuča grobara - pitali su Gavrilovića za komentar poslednjeg minuta igre, u kom je bilo teško prebrojati greške njegovog tima, ali i suparničkog…\n"Rekao sam za izgubljene lopte. Na poslednjem tajm-autu je bilo zamišljeno da Beron i Davidovac razmene blokade, da neko uzme loptu, nismo otvorili tu liniju, lopta je otišla na rezervnu varijantu i tako smo izgubili".\nIzvor: Goran Šivački/MONDO 1\nIzvor: Goran Šivački/MONDO 2\nIzvor: Goran Šivački/MONDO 3\nIzvor: Goran Šivački/MONDO 4\nIzvor: Goran Šivački/MONDO 6\nIzvor: Goran Šivački/MONDO 14\nIzvor: Goran Šivački/MONDO 15\nIzvor: Goran Šivački/MONDO 16\nIzvor: Goran Šivački/MONDO 17\nIzvor: Goran Šivački/MONDO 18\nIzvor: Goran Šivački/MONDO 19\nIzvor: Goran Šivački/MONDO 20\nIzvor: Goran Šivački/MONDO 21\nIzvor: Goran Šivački/MONDO 22\nIzvor: Goran Šivački/MONDO 23\nIzvor: Goran Šivački/MONDO 24\nIzvor: Goran Šivački/MONDO 25\nIzvor: Goran Šivački/MONDO 26\nIzvor: Goran Šivački/MONDO 27\nIzvor: Goran Sivački - MONDO 35\nIzvor: Goran Sivački - MONDO 36\nIzvor: Goran Sivački - MONDO 37\nIzvor: Goran Sivački - MONDO 38\nIzvor: Goran Sivački - MONDO 39\nIzvor: Goran Sivački - MONDO 40\nIzvor: Goran Sivački - MONDO 41\nIzvor: Goran Sivački - MONDO 42\nEkipa trenera Andree Trinkjerija ovom pobedom preskočila je crveno-bele na tabeli regionalne lige i sa skorom 5-2 zauzima peto mesto. Branilac titule je poziciju ispod sa skorom 4-3.\nNa koji način će ovaj poraz uticati na vaš tim, bilo je jedno od pitanja.\n"Nema lakih poraza. Pobeda bi bila značajna. Liga je liga dovoljno duga. Naš cilj je plej-of i znali smo da igrajući duple programe to sigurno ne pomaže igranju ABA lige, ali to smo znali, to moramo da radimo, da se vraćamo posle poraza, da poboljšavamo formu…", rekao je i nastavio:\n"Odigrali smo 40 minuta u dobrom intenzitetu. Partizan je ekipa sa mnogo energije, ali nije u drugom delu bio superioran u tom elementu i za mene je to napredak".\nPotom je dodao…\n"Nije mi bila namera da se pravdam, ali u petak smo igrali produžetke i doživeli poraz u njemu...", pomenuo je Beograđanin evroligaški duel odigran pre otprilike 48 sati na istom mestu u kom je njegov tim takođe imao nekoliko prilika da "prelomi" u svoju korist, ali je ASVEL bio pametniji i mirniji.\nSvi ti "klač" minuti ove sezone u ABA i Evroligi, u kojima Crvena zvezda ni pod Tomićem, ni pod njegovim zamenikom-naslednikom nije izgledala kao konkurentan tim, inicirali su i pitanje o tome - zna li se u svlačionici čiji je poslednji šut i ko je igrač koji će preuzeti odgovornost u kritičnim trenucima.\n"Objasnio sam već da je poslednji šut trebalo da ide Beronu i Davidovcu, a lideri mogu da budu odbrambeni, pod košem, u agresivnosti... Hteli smo ovog puta da loptu imaju najbolji šuteri", odgovorio je vršilac dužnosti prvog trenera Crvene zvezde, Andrija Gavrilović.\nUpravo gledate KRENULO JE I NA PRŽNU! POGLEDAJTE! 0 Video Prije 22 min Nakon posjete plažama Galija i Kamenovo odlučili smo da posjetimo i Pržno\nUpravo gledate PLAŽA GALIJA-SAVRŠEN BIJEG OD VRUĆINE 0 Video Prije 10 min Bili smo gosti plaže Galija nedaleko od Svetog Stefana gdje smo uživali uz vrhunsku uslugu i dobre cijene!


Unapređenje socijalne inkluzije kroz jačanje institucionalnog odgovora i usluga za najugroženije, i bolji kvalitet života svih muškaraca i žena kako bi u potpunosti ostvarili svoje mogućnosti. Naš cilj je da pomognemo Crnoj Gori da prevaziđe siromaštvo, socijalnu isključenost i rodnu neravnopavnost, čime će se ubrzati i agenda za integraciju zemlje u EU.Više\nNaš cilj je da pomognemo Crnoj Gori da prevaziđe siromaštvo, socijalnu isključenost i rodnu neravnopavnost, čime će se ubrzati i agenda za integraciju zemlje u EU. Više\nCrna Gora nije ni otvoreno ni lako mjesto za seksualne radnike. Njihov način zarade za život se još uvijek kažnjava i često su žrtve nasilja. MnogiViše\nMILOVAN PEKOVIĆ (92) ŽIVI SAM U UDALJENOM SELU U OPŠTINI ŠAVNIK\nBroj starih, usamljenih i bolesnih ljudi koji nisu u mogućnosti da zadovolje svoje osnovne potrebe nastavlja da raste u ruralnim područjima Crne Gore, od kojih nekaViše\nThe project aims to support the process of providing services and durable solutions to the most vulnerable and marginalized groups in the country – people with disabilities, the elderly, the underprivileged, families at risk, etc. – both through nation-wide and local (municipal) level initiatives. Više\n28 јун 2016:\nObilježeno 70 godina od kada su žene u Crnoj Gori stekle pravo glasa\n26 окт 2015:\nZa dva mjeseca skoro 500 poziva ka SOS liniji za žrtve nasilja u porodici\n08 сеп 2015:\n91.7 % Crnogoraca i Crnogorki vjeruje da je nasilje u porodici sveprisutno u zemlji. Međutim, svaka četvrta osoba smatra žrtvu odgovornom. Samo 13% ispitanika su bili voljni da priznaju da imaju lično iskustvo sa nasiljem u porodici.\nVeb prezentacije naših programa koji se finansiraju iz IPA fondova


Dezinfekcija, deratizacija i dezinsekcija | Opština Višegrad\nNa području opštine Višegrad u toku je sprovođenje mjera dezinfekcije, dezinsekcije i deratizacije svih javnih površina i objekata, na osnovu odluke Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske.\nZdravstveni inspektor opštine Višegrad Slađana Miovčić rekla je da je juče izvršena dezinfekcija u obdaništu „Neven“, Domu zdravlja, Domu za lica sa invaliditetom, Stanici policije, školama, pošti, preduzeću „HE na Drini“, opštini, Sportskoj dvorani, Centru za socijalni rad, Domu kulture, vatrogasnoj stanici, Udruženju penzionera, hotelima „Višegrad“ i „Vilina Vlas“, te svim crkvenim objektima.\n„I u narednim danima, tačnije sve do srijede, 18. marta, biće nastavljena dezinfekcija svih drugih javnih objekata koji vrše neku uslužnu djelatnost – ugostiteljskih, trgovinskih, zanatskih. U dezinfekciju su uključene i zajednice etažnih vlasnika“, navela je Miovčićeva.\nOna je upozorila da će biti kažnjeni svi koji se ne budu pridržavali ove odluke.\n„Kazne za fizička lica su od 500 do 1.000 KM, a za pravna od 2.000 do 10.000 KM“, rekla je Miovčićeva.\nDezinfekciju na području opštine Višegrad vrši preduzeće „Sanitarac“ iz Vlasenice sa kojim opština već dugi niz godina ima saradnju, a koje je ovlašteno od Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite Srpske.


U Kijevu huligani napali ekipu TV Partizan | MTELBA\nHuligani napali ekipu TV Partizan u Kijevu!\n07.12.2017. | 17:42\nGrupa od desetak huligana presrela je i fizički napala dvojicu momaka čiji je zadatak da dokumentuju utakmice crno-belih ove sezone. Vazura: "Šta da se ovo desilo u Beogradu?"\n/od reportera Monda iz Kijeva/\nGrupa od desetak navijača sa obeležjima Dinamo Kijeva i fantomkama na glavama napala je danas nešto posle 16 časova ekipu produkcije TV Partizan!\nDvojica momaka, kamerman i montažer, zadobili su lakše telesne povrede, ali su na bezbednom nakon što ih je u blizini hotela u kojem su odseli presrela grupa huligana, upitala da li su iz Srbije i, prema njihovim rečima, započela tuču i pre dobijenog odgovora.\nMomci čiji je posao da dokumentuju utakmice crno-belih ove sezone krenuli su do restorana na ručak, pred polazak na "Olimpijski stadion", gde će od 19 časova po našem vremenu Partizan igrati protiv Dinama u meču poslednjeg, 6. kola Lige Evrope.\nUgruvani, vratili su se u hotel i potražili pomoć. U trenutku napada na sebi nisu imali obeležja kluba.\nGeneralni direktor Partizana Miloš Vazura osudio je ovaj nasilnički i bezumni čin, koji - naknadno smo saznali nije bio jedini za vreme boravka crno-belih u Kijevu.\n"Nadamo se da je to jedan od izolovanih incidenata, da to nije organizovano, već da je u potpunosti delo manje grupe. Osuđujemo napade, prijavili smo ih UEFA i policiji, a momak je otišao na ušivanje. Samo se pitam kakva bi reakcija bila da se to desilo u Beogradu. Nadamo se da će počinioci biti uhvaćeni", rekao je Vazura novinarima srpskih redakcija.\nU hotelu u kome je Partizan smešten, nalazi se i Igor Duljaj, nekadašnji as kluba iz Humske 1 i državni reprezentativac, koji je u neformalnom razgovoru istakao da za 13 godina u Ukrajini, kao Srbin, nije doživeo nijednu neprijatnost.\nTu je i tim menadžer košarkaškog kluba Partizan Dušan Kecman, koji je igrao za Kijev u sezoni 2005/06, a doputovao je iz Litvanije, gde su crno-beli u utorak igrali utakmicu Evrokupa protiv Lijetuvos Ritasa.\nZanimljivo je (i neverovatno) da nakon napada nijedna patrola policije nije našla za shodno da dođe do hotela i obavi bar letimični uviđaj...\n15.10.2018. | 19:44 photo 0\nUŽIVO: BiH - Sjeverna Irska 0:0\n15.10.2018. | 19:00 0\nPoslije dva uvodna trijumfa, reprezentativci BiH u trećem meču Lige nacija na "Grbavici" dočekuju Sjevernu Irsku....\nMorata: Nekada zbog novca imate problem sa prijateljima\n15.10.2018. | 18:58 0\n"Zamislite da ste u ovim godinama i da se od vas očekuje da spasete prijatelja u nevolji, a da vaš odgovor bude da...\nSin kapiten Belgije, otac izbeglica, pa gradonačelnik!\n15.10.2018. | 17:07 0\nVeliki dan za porodicu Kompani.\nErbez: Ukrajinci su jaki na lopti\n15.10.2018. | 15:11 > 15:13 0\nKadetsku reprezentaciju BiH sutra u Doboju kod Kaknja protiv Ukrajine očekuje odlučujući duel prvog kruga u borbi za...\n15.10.2018. | 14:58 0\nPredsjednik Srbije Aleksandar Vučić o informacijama u vezi sa sumnjivim okolnostima u vezi sa utakmicom Pari Sen...\n15.10.2018. | 13:55 0\n"Kako je moguće da ću biti testiran? Nisam čak ni profesionalni fudbaler. Ozbiljno... ", napisao je slavni atletičar...\n15.10.2018. | 13:00 1\nOrnek: Nadam se da ću voditi tim protiv Širokog\n15.10.2018. | 12:27 > 12:29 0\nFudbaler Čelika ni drugu premijerligašku pauzu zbog kvalifikacijskih nastupa državnih reprezentacija nisu...\n15.10.2018. | 12:22 0\nTransfer koji bi mogao da uzburka Englesku.\nAzaru se ne žuri: Transfer u januaru? Nemoguće!\n15.10.2018. | 12:08 0\nBelgijanac ne krije da bi rado zaigrao za Real Madrid, ali mu se i ne žuri.\n15.10.2018. | 12:05 0\nVezista Lacija i srpske reprezentacije biće ispitan zbog poslova jednog od svojih menadžera.\nKOMEDIJA U BiH: "Lažni" golman! (VIDEO)\n15.10.2018. | 11:59 video 0\n"Cirkusu" na bh. terenima vjerovatno nikada neće doći kraj....\nŠiroki Brijeg o Mamiću: Lijepo bi bilo...\n15.10.2018. | 11:31 > 11:33 0\nBivši izvršni predsjednik Dinama je nako po njega negativnog sudskog epiloga utočište pronašao u BiH, tačnije u...\n15.10.2018. | 09:34 0\nOlimpija protutnjala Banjalukom!\nSelektor Sjeverne Irske: Da iskoristimo kontre


Šta je Speed Dating i Company Fair? - ESTIEM LG Beograd\nHome » Šta je Speed Dating i Company Fair?\nKompanije će biti podeljene u dve grupe, a učesnici će biti u prilici da rangiraju kompanije kojima žele da se predstave. Ove godine Speed Dating se odvija u tri sesije.\nSpeed Dating se održava trećeg dana projekta (12. marta) i na ovom delu projekta učestvuju sve kompanije (zlatni, srebrni i bronzani partneri). Samim učešćem stičete i iskustvo kako se ponašati na intervjuu sa budući posao i ostvariti značajne kontakte, stoga iskoristite priliku da sebe dobro pripremite!\nCompany Fair – mini sajam “zapošljavanja” održava se prva dva dana projekta i otvoren je za sve studente koji mogu da se obaveste o svemu kao i da ostave svoj CV i popričaju sa nekim od predstavnika kompanija. Company Fair vam pruža jedinstevnu priliku da vodite manje formalne razgovore sa predstavnicima kompanija učesnica, na taj način saznate sve što vas interesuje, ali i dobijete priliku za posao. Ovo je jedini deo projekta za koji nije potrebna prijava.\nPokažite entuzijazam i mladalački duh potkrepljen profesionalnošću i dobićete poziv!


eKapija | Simpozijum uspešnih privrednika Srbije održan u hotelu Hyatt\nSimpozijum uspešnih privrednika Srbije održan u hotelu Hyatt\nU Kristalnoj dvorani beogradskog hotela Hyatt Regency 23. novembra je održan Simpozijum uspešnih privrednika Srbije kojem su prisustvovali predstavnici domaćih kompanija, Privredne komore Beograda, kao i uglednih naučno-istraživačkih institucija.\nIstovremeno je prisutnima prezentovana i knjiga "Lekcije koje se ne uče u školi", svojevrstan praktikum preduzetništva i menadžmenta u kom su posredstvom usmerenih intervjua predstavljena iskustva domaćih preduzetnika i menadžera sa posebnim osvrtom na upravljanje promenama i motivaciju zaposlenih.\nNa osnovu rezultata glasanja članova redakcijskog kolegijuma izdavačke kuće Limes press, ovom prilikom su odabranim pojedincima i privrednim društvima registrovanim na području Srbije dodeljene plakete sa priznanjima za ostvarene značajne rezultate u okviru različitih privrednih delatnosti, a ovogodišnji nosioci priznanja su:\nMilenko Nikolić, direktor preduzeća IMP Automatika – Priznanje za doprinos razvoju IT sektora u Srbiji;\nMilica Irkić, vlasnica i direktorka preduzeća Irkom – Priznanje za doprinos razvoju proizvodnje građevinskih materijala u Srbiji;\nRadoljub Markićević, doskorašnji vlasnik i direktor preduzeća Potens Perforacija – Priznanje za doprinos razvoju metalsko-prerađivačke industrije u Srbiji;\nMarinko Ukropina, direktor SGS Beograd – Priznanje za doprinos razvoju menadžmenta u Srbiji;\nMilutin Ignjatović, direktor Saobraćajnog instituta CIP – Priznanje za doprinos razvoju infrastrukture u Srbiji\nTakođe, na osnovu rezultata ankete u kojoj je učestvovao veliki broj domaćih privrednika dodeljene su i nagrade "Najbolji najboljima" za izuzetan uspeh ostvaren u različitim privrednim sektorima i to sledećim redosledom:\nI nagrada – Ninko Tešić, direktor preduzeća Impol Seval iz Sevojna\nII nagrada – Vera Šćepanović, vlasnica i direktorka Trivit grupe iz Vrbasa\nIII nagrada – Srbislav Vidojević, vlasnik i direktor preduzeća Timomed iz Knjaževca\nČast da održi završni govor u ime svih nagrađenih privrednika na Simpozijumu uspešnih privrednika pripao je vlasnici kompanije Trivit - dr Veri Šćepanović koja se obratila prisutnima.\nPrisutnima se obratio i prof. dr Miodrag Zec koji je u svom izlaganju poseban akcenat stavio na poslovnu etiku i primenu etičkih standarda u poslovanju, a na temu preduzetništva i menadžmenta ovim povodom govorio je i v.d. direktora Privredne komore Beograda Aca Popović.\nLIMES PRESS BEOGRAD\nIrkom d.o.o. Kosjerić\nPotens Perforacija d.o.o. Požega\nTrivit-Pek a.d. Vrbas\nSimpozijum uspešnih privrednika Srbije


BiH prelazi iz postdaytonske u bruxellesku eru - Klix.ba\nBiH prelazi iz postdaytonske u bruxellesku eru\n15.7.2004. u 17:38\nGlavni sekretar NATO-a Jaap de Hoop Scheffer i glavni sekretar Vijeća Evrope i visoki predstavnik za zajedničku vanjsku i sigurnosnu politiku Javier Solana boravili su danas u Sarajevu, gdje su razgovarali s članovima Predsjedništva BiH i Vijeća ministara.\nRazgovorima su prisustvovali i Paddy Ashdown, visoki predstavnik, general Virgil L. Packet, zapovjednik SFOR-a, te komesar EUPM-a Kevin Carty i šef misije EUMM-a Marys Daviet.\nNjihov posjet predstavlja opredijeljenost NATO-a i EU-a da pomognu BiH na putu k euroatlantskim integracijama.\n''Zamjena snaga SFOR-a snagama EU-a dokaz je ukupne stabilnosti i pozitivne situacije u BiH i predstavlja važan korak na putu BiH u euroatlantske integracije. Potvrdili smo svoju opredijeljenost za ispunjavanje uslova za prijem u Partnerstvo za mir, a prije svega onih koji se odnose na hapšenja ratnih zločinaca i saradnje s Haaškim tribunalom. Očekujemo da će i EU svoje angažiranje usmjeriti na deminiranje, oduzimanje nelegalnog naoružanja i hapšenje ratnih zločinaca'', kazao je Sulejman Tihić, predsjedavajući Predsjedništva BiH.\nIako je na summitu u Istanbulu donesena odluka da se okonča misija SFOR-a, to ne znači odlazak NATO snaga iz BiH. One će ostati u formi štaba, kako bi podržavali misiju EU-a.\nSaopštenje iz Istanbula sadržava pozitivan tekst i ako se nastavi implementacija reformi i ako lokalne vlasti preuzmu odgovornost, onda se politički život nastavlja i poslije summita. Bitno je da BiH nastavi s reformom odbrane i saradnjom s Haagom'', istaknuo je Scheffer.\nPremijer Adnan Terzić je sa sigurnošću kazao kako BiH iz postdaytonske ulazi u bruxellesku eru, što je potvrdio i glavni sekretar Vijeća Evrope, koji je naglasio da će EU nastaviti angažman kako bi pomogli BiH da pređe put k Bruxellesu.\n''Današnji dan možemo nazvati danom optimizma. Sjećam se prvih mirovnih snaga u BiH i drago mi je što se poslije 10 godina možemo s nadom okrenuti budućnosti. Sretan sam i dirnut što imam mogućnost da vidim da je okrenuta nova stranica između BiH i EU-a. Ako nastavite tako vaš put će zasigurno biti okončan u Bruxellesu'', poručio je Solana.\nGovoreći o hapšenju optuženih za ratne zločine, visoki međunarodni dužnosnici su ponovili da je SFOR u RS-u uhapsio najmanje 22 optužene osobe, dok vlasti RS-a nisu ni jednu. SFOR je davao sve od sebe, kazao je Scheffer, da pruži podršku tijelima u BiH u traganju za ratnim zločincima, stoga se ne može tvrditi da ne postoji volja međunarodne zajednice za njihovo hapšenje.\n“Punu odgovornost za to moraju preuzeti domaća tijela vlasti”, zaključio je glavni sekretar NATO-a.


PA ZAR I TI, VAVRINKA? Novaku prijatelj zabio nož u leđa: Švajcarac ŽESTOKO 112\t208\nVIKTOR TROICKI PORUČIO IZ AUSTRALIJE: Katastrofa! Da sam znao, ne bih ni 36\t180\nTRENER PARTIZANA NA IVICI NERVNOG SLOMA! Filipovski na tajm-autu PSOVAO 26\t54\n02.12.2020. 08:37h 02.12.2020. 08:37h\nAmerička golferka hrvatskog porekla Pejdž Spiranjak ponovo je u centru pažje javnosti.\nNestašna golferka, poznata po isticanju prirodne lepote i velikih grudi, ušla je mali rat sa pratiocima na društvenim mrežama. Sve je počelo od njenog komentara kolege golfera Grega Normama, koji je objavio fotografiju bez majice, kako sa psom šeta plažom.\nNjoj je pažnju privukao obris na njegovim kupaćim gaćama, ali se njen nestašni komentar o "alatki" kolege nije baš dopao pratiocima.\nОбјава коју дели Greg Norman (@shark_gregnorman)\n"Žališ se na muškarce koji komentarišu tvoje telo, a zatim komentarišeš telo nekog muškarca. To ne ide jedno s drugim", jedan je od komentara koji izražavaju suštinu onoga što je zasmetalo njenim pratiocima.\nPejdž je vrlo brzo odgovorila.\n"Stalno dobijam ovakve komentare. Želim da bude jasno da se nikada nisam i nikada neću žaliti u vezi sa tim. Samo nemojte da me nazivate droljom ili kurvom i samo na osnovu toga što sam obukla topić koji volim da nosim. Nije teško to razumeti", napisala je Pejdž.\nU novom odgovoru Spiranjak je bila još direktnija.\n"Dakle, Greg Norman objavi sliku bez majice na kojoj mu je jasno vidljiv penis i dobije pohvale što mu je veliki. Žena s velikim grudima objavi sliku u bikiniju i veliki broj komentara ide u smeru kako je ona drolja i samo privlači pažnju".\nGreg NormanPejdž Spiranjakgolfgolferka\nNAJEŽILA SAM SE! GOVORIO JE UČENICIMA DA IMAJU KRIVE NOGE I ZUBE: Marijana ne može da dođe sebi zbog UŽASNIH RADNJI Mike Aleksića 3\nPA ZAR I TI, VAVRINKA? Novaku prijatelj zabio nož u leđa: Švajcarac ŽESTOKO isprozovao Đokovića (FOTO) 112\t208\nVIKTOR TROICKI PORUČIO IZ AUSTRALIJE: Katastrofa! Da sam znao, ne bih ni dolazio! 36\t180