(FOTO) OVO SU REŠENJA MATURSKOG TESTA IZ MATEMATIKE! Proverite kako ste prošli budući srednjoškolci! - Informer\ninformer.rs | 15. 06. 2017.\n(FOTO) OVO SU REŠENJA MATURSKOG TESTA IZ MATEMATIKE! Proverite kako ste prošli budući srednjoškolci!\nBudući srednjoškolci u Srbiji danas su sa početkom u devet časova polagali završni ispit iz matematike\nPrvog dana polagali su test iz srpskog (maternjeg) jezika, danas test iz matematike, dok će u petak u isto vreme osmaci polagati kombinovani test - biologija, hemija, fizika, istorija, geografija.\nZavršni ispit iz matematike jezika za učenike osmog razreda u Srbiji održano je danas u svim osnovim školama. Polaganju testa pristupio je oko 70.000 učenika.\nObjavljujemo rešenja testa iz matematike, a bivši osmaci ovde mogu da provere kako su uradili i da li je njihovo znanje bilo jače od treme.\nPOGLEDAJTE REŠENJA TESTA IZ MATEMATIKE:\ntest mala matura matematika matura\nNIS NASTAVLJA SA ULAGANJIMA: Evo šta su prioriteti u 2021. godini\nTUŽILAŠTVO ISPITUJE MAJKU UČENICE BEOGRADSKE ŠKOLE! Policija sumnja da je od nje procurio TEST IZ MATEMATIKE!\nBOLJE DA JE TERAO DETE DA UČI! Dan ranije sakrio mobilni u WC-u, PA SLIKAO TESTOVE! Sad mu preti DO 8 GODINA ZATVORA!\nO MIKI SU SVI ZNALI OVO, NJEGOVE METODE NISU TAJNA! Marijana Mićić o školi glume: Svi smo se hvalili što smo prošli audiciju!\nHVALA KRALJEVINI BAHREIN NA VELIKODUŠNOJ DONACIJI! Brnabić: Ovo je najveća pojedinačna donacija /Video/\nIZGOREO AUTOMOBIL NA BEŽANIJI: U prvom napadu, zapaljen pogrešan "smart", PIROMAN SE VRATIO DA ISPRAVI GREŠKU!\nTROJICA SILEDŽIJA IZA REŠETAKA: U okolini Žabara upali čoveku u dvorište i pretukli ga, ODREĐENO IM ZADRŽAVANJE\nGLAVNI PRETRES U SLUČAJU PALJENJA AMERIČKE AMBASADE! Okrivljeni Kuribak: Nemam veze sa tim slučajem, propusta u organizaciji NIJE BILO!\nMILOVA NOVINARKA TOTALNO PROLUPALA! Optužila Vučića da šalje kriminalce u Crnu Goru, a vladiku Joanikija da pravi paravojnu formaciju!\nAMERIČKA VOJSKA SE SPREMA ZA NAJGORE! Vozovima prebacuju STOTINE VOZILA u Vašington uoči inauguracije! /VIDEO/\nJAK ZEMLJOTRES POGODIO AUSTRIJU! Potres na dubini od 8 kilometara, osetio se širom zemlje!\nVAŠINGTON KAO RATNA ZONA, MOGUĆI INCIDENTI! Amerika broji sate do BAJDENOVE INAUGURACIJE! /FOTO/\nCRVENO-BELI DODATNO MOTIVISANI POSLE IZJAVE TRENERA MILANA! Pioli će zapamtiti Beograd i Zvezdu!\nNOVAK SE PRVI PUT OGLASIO posle napada i dolaska u Australiju!\n08:18 C. zvezda\nTUMBAKOVIĆ PROGOVORIO! Nisam krivac! Ponosan sam!\nTAJNI SASTOJAK VRHUNSKIH FAŠIRANIH ŠNICLI! Ručak iz snova /VIDEO/\n8 NAMIRNICA KOJE ĆE VAM POMOĆI DA SMRŠATE Smanjuju apetit i ubrzavaju metabolizam, a jedna je POSEBNO VAŽNA ZA ŠEĆER U KRVI\nCEO ŽIVOT ČUVATE HLEB POGREŠNO! Žene u čudu, niko ne može da veruje da OVAJ TRIK NISU ZNALI RANIJE! /Video/\n07:48 Ljubav i zdravlje\nVEČITA DILEMA - SMEĐI, ŽUTI ILI BELI ŠEĆER! U čemu je zapravo razlika?\nDANAS UZ INFORMER! Ispovest Veljka Ražnatovića: VREME JE DA SE MAMA OPET UDA! Čitajte još mnogo toga u redizajniranom, najtiražnijem magazinu - HIT!\nBAJA MALI KNINDŽA PEVAO UŽIVO U EMISIJI, A ONDA JE ZAZVONIO TELEFON! Zbog onoga što je ČUO bio je na ivici SUZA /VIDEO/\nSpasioci krenuli da traže mladića (17): Uskoro su naišli na NEVEROVATAN PRIZOR U SNEGU


Miris vekova, Božidar Kovačević\nKnjige ›› Beletristika ›› Miris Vekova\nIako je poznat kao pesnik, Božidar Kovačević je na početku svoga stvaralaštva pisao i prozu, novele i pripovetke, a 1938. i jedan moderan roman "Kraljica Draga".\nKovačević je pripovetke objavljivao skoro do smrti, ali je najznačajniji njegov period između dva svetska rata, kada je sarađivao u listovima i časopisima.\nKnjiževna kritika između dva rata uglavnom se bavila njegovom poezijom, ali povremenom neki kritičari su pisali i o njegovoj prozi. Imajući u vidu period srpske moderne, i Kovačevićeve pripovetke nastale od 1919. do knjige Miris vekova iz 1932, svi ovi kritičari ocenjuju njegov prozni opus kao moderan i stilski doteran. To je period kada su pisali prozu Momčilo Nastasijević, Ivo Andrić i Branimir Ćosić i po mnogo čemu ima sve odlike ove generacije srpskih prozaista.\nVeć prvi kritičari njegovih zbirki između dva rata uočili su talenat, koji se ogleda u plodnom i aktivnom skepticizmu, koji je glavni izvor njegove fine ironije i njegovih zamisli na osnovu te ironije. Posebno je isticana njegova novela "Najveći sevap", po kojoj i nosi naslov prva zbirka. Ova novela, isticana je zbog uzorne forme i stroge subordinacije pričanja i karakterisanja. U njoj je Kovačević pokazao da je sve u čoveku i oko njega privid same ideje i izraz nestabilnosti fakata u životu. Tako u ovoj noveli čovečija milost prevazilazi ponore teških sudbina i nerazumljivih želja. Pisao je i pripovetke na jedan izrazito realističan način, naročito one iz savremenog života. Posebno se bavio Beogradom, i pisao je beogradskim stilom. Vešto je uobličavao mnoge tipove, čije su karakteristike odražavale beogradsku sredinu.\nTako Kovačević slika vreme posle strašnog svetskog rata. Već rani kritičari primetili su nedostatak socijalnih elemenata u pripovetkama Božidara Kovačevića. Neke priče su ostale na nivou skice za pripovetke, tako da je on u drugoj fazi pripovedačkog stvaralaštva, koji počinje posle drugog svetskog rata pored novih i originalnih, uglavnom prerađivao i doterivao stare pripovetke iz prvog perioda stvaranja. U ovoj drugoj fazi, koja je trajala skoro do smrti, pisao je istorijske pripovetke o životu u Srbiji u 18. i 19. veku.\nPosebnu vrstu Kovačevićeve proze čine sačuvani fragmenti ciklusa pod naslovom "Knjiga sedam smrtnih bolova". To je eksperimentalna proza lirski obojena, od koje su sačuvana dva odlomka, nastala u vreme ekspanzije novih pravaca: dadaizma, zenitizma, kubizma i nadrealizma.\nOvu knjigu čine tri celine. Prve dve čine pripovetke iz knjiga "Najveći sevap" i "Miris vekova". U trećem delu objavljene su pripovetke zi periodike, ponajviše iz "Književnosti" i "Letopisa Matice srpske".


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Fudbal :: Odluka suda pokazuje da nije tačno ono što su ljudi pričali o klubu\n14. 07. 2020. 16:25 >> 16:22 0\nTrener fudbalera Mančester sitija Pep Gvardiola rekao je danas da je "nevjerovatno srećan" što je usvojena žalba kluba na dvogodišnju suspenziju iz evropskih takmičenja.\n"Možemo da igramo u Ligi šampiona naredne sezone pošto je ono što smo uradili ispravno, pravilno. Nevjerovatno sam srećan zbog te odluke, koja pokazuje da nije tačno sve ono što su ljudi pričali o klubu, mi treba da branimo na terenu ono što smo osvojili na terenu", naveo je Gvardiola, prenio je BBC.\n"Kao što sam mnogo puta rekao, da smo nešto skrivili prihvatili bismo odluku Uefa i CAS pošto bi to značilo da smo uradili nešto pogrešno. Možemo da se branimo. Imamo pravo da se branimo kada vjerujemo da je ono što smo uradili ispravno", dodao je španski trener.\nU ovosezonskom takmičenju u Ligi šampiona, Siti čeka revanš utakmica osmine finala protiv Real Madrida. U prvom meču u Španiji Siti je pobijedio sa 2:1.\nUpitan o svojoj budućnosti u klubu, Gvardiola je rekao da je "srećan", ali je dodao da "sada nije vrijeme" da se razgovara o novom ugovoru. Njegov ugovor ističe na kraju sljedeće sezone.\n"Za 10 godina smo napravili korak napred. Uložili smo mnogo novca, kao i mnogo klubova. Uradili smo to na ispravan način. Nijesmo suspendovani jer smo poštovali pravila finansijskog fer pleja. Da nismo, bili bismo kažnjeni. Kao što smo radili prethodnih godina, pokušaćemo da pobedjujemo na terenu. Ljudi ne smiju da zaborave, mi smo oštećeni. Pokazali smo da to sve nije istina. Zbog toga ljudi treba da budu srećni ili bi makar trebalo to da prihvate", rekao je Gvardiola.\n"Volio bih da kažem: 'Pogledajte nas u oči i recite nam nešto licem u lice i izađite na teren, igrajte protiv nas i ako nas pobijedite, pružićemo ruku i čestitaćemo vam'", naveo je Gvardiola.


Evropska banka za obnovu i razvoj (EBRD) pružila je snažnu podršku Srbiji tokom 2021. godine investirajući ukupno pola milijarde evra, saopšteno je iz te banke.\nNajviše novca za ekološke projekte\nOko 40 odsto investicija bilo je u projekte u oblasti ekološke infrastrukture, prelazak na čistije izvore energije, cirkularnu ekonomiju i energetsku efikasnost.\nRegionalni direktor EBRD za zapadni Balkan i direktor kancelarije u Srbiji Mateo Kolanđeli rekao je da prošlogodišnji rezultati dokazuju posvećenost te banke da pomogne Srbiji u tranziciji ka zelenoj ekonomiji.\n„Nastavljamo da radimo sa partnerima iz javnog i privatnog sektora na investicijama u održivu infrastrukturu i jačanje konkurentnosti zemlje“, naveo je on.\nU sektoru infrastrukture banka je podržala veliki regionalni program upravljanja otpadom, koji ima za cilj izgradnju sanitarnih deponija i povećanje stope reciklaže u zemlji. Investirala je i u infrastrukturu za širokopojasni internet u ruralnim područjima i unapređenje sistema za navodnjavanje u Vojvodini.\nEBRD je na opštinskom nivou finansirala poboljšanje energetske efikasnosti javnih zgrada u Beogradu, kupovinu električnih autobusa u Novom Sadu i dekarbonizaciju daljinskog grejanja u Kragujevcu kroz ugradnju novih kotlova.\nVećina investicija EBRD u Srbiji je bila namenjena privatnom sektoru i prvenstveno plasirana preko lokalnih banaka, uključujući finansiranje investicija malih i srednjih preduzeća u trgovanje i zelene tehnologije, kreditne linije za unapređenje energetske efikasnosti u stambenom sektoru i namenske kreditne linije za žene preduzetnice.\nUkupne investicije EBRD u Srbiji su dostigle 7,1 milijardu evra, navedeno je u saopštenju banke.\nSberbank Srbija već četvrtu godinu za redom podržava NIN-ovu nagradu za roman godine\n11/09/2021 | 15:07


'Ako se ne budu poštovale mere, na utakmicama više nikada ne sme da bude publike'...\nRusku VAKCINU NEĆE NI RUSI: Lekari nemaju poverenje u Putinovu tehnologiju, PROCES BIO PREVIŠE BRZ!...\nRedovna konferencija za medije Kriznog štaba za zaštitu zdravlja stanovništva Republike Srbije od zarazne bolesti Covid-19 otkazana je, saopštila je Kancelarija za saradnju sa medijima.\nTinejdžerke napravile jeftin respirator koji će pomoći pacijentima obolelim od korone (VIDEO)\nRespirator je u fazi testiranja, a devojke se nadaju da će uskoro moći da pomognu pacijentima kojima je disanje otežano.\n2020-08-05 18:25:21 0\nOVO SIGURNO NISTE OČEKIVALI: Koronom se možete zaraziti i na OVAJ način!\nVideli smo da korona predstavlja još uvek nepoznanicu za naučnike. Tako smo svedoci skoro svakodnevo otkrivanja novih simptoma i karakteristika ovog virusa. Ono što je interesantno je da su naučnici nedavno otkrili i još jedan način prenošenja korone.\n2020-08-04 13:06:15 0\nBEZ POJAŠNJENJA: Otkazana današnja konferencija za medije Kriznog štaba?...\nTinejdžerke napravile jeftin respirator koji će pomoći pacijentima obolelim od korone (VIDEO)...\nOVO SIGURNO NISTE OČEKIVALI: Koronom se možete zaraziti i na OVAJ način! ...


05.04.2020. - 10:37\nOčekuje se da prepolovljavanje tromesečnih plata klubu uštedi oko 3.000.000 evra, što svakako neće biti dovoljno za potrebnih 25-30 miliona projektovanih da za ostanak na trenutnom nivou: dva uzastopna učešća u Ligi šampiona i šesnaestina finala Lige Evrope.\nS obzirom na to da će ekonomska kriza sigurno uticati i na tržište fudbalera, pitanje je koliko će crveno-beli moći da zarade od transfera, pa se kao jedini siguran izvor prihoda u narednom periodu računaju sponzorski ugovori sa kompanijama Gasprom i Telekom Srbija, koji godišnje klubu donose nešto više od 5.000.000 evra.\nUkoliko se i to ne promeni...


“SULTANE, TI SI DOBRODOŠAO” Pogledajte kako dočekuju Erdogana u srcu sarajevske Baščaršije! (FOTO) – Ljepota Islama\n19May2018 Sumejja Šehićauthor\nFoto: Doznajemo.com / G.A.\nUnija evropskih turskih demokrata planira sutra organizirati sutra šesti Kongres te organizacije u Olimpijskoj dvorani “Juan Antonio Samaranch” u Sarajevu (ZETRA), kojem treba prisustvovati i predsjednik Republike Turske Redžep Tajip Erdoan (Recep Tayyip Erdogan).\nMinistarstvo unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo naložilo je organizatoru određene mjere koje su već preduzete, a sačinjen je i plan fizičkog, operativnog, kontradiverzionog i saobraćajnog osiguranja.\n– Zahtjev za taj javni skup organizatori su podnijeli Ministarstvu unutrašnjih poslova Kantona Sarajevo 7. maja, a osiguravat će ga dovoljan broj policijskih službenika, izjavila je Agenciji Fenapredstavnica za javnost MUP-a Kantona Sarajevo Suvada Kuldija. Ministarstvo saobraćaja Kantona Sarajevo (KS) donijelo je rješenje kojim su precizirane kraće obustave saobraćaja.\nPrivremenih izmjena režima saobraćaja je na dijelu Ulice Patriotske lige – obilaznica i u Ulici Alipašina, te na dijelu od raskrsnice s Ulicom Jukićeva i to od 8 do 21 sat.\nKuldija je potvrdila da je organizator najavio između 10.000 i 15.000 posjetilaca u dvorani. Iz MUP-a je ranije navedeno da je početak skupa planiran za 11.00 sati dok, se kraj skupa očekuje u 19.00 sati.\nPrema planu, turski predsjednik boravit će sutra u radnoj posjeti Bosni i Hercegovini u okviru koje će se, kako je najavljeno, sastati sa predsjedavajućim Predsjedništva Bosne i Hercegovine Bakirom Izetbegovićem. Erdoganu treba biti uručen i počasni doktorat na Internacionalnom univerzitetu u Sarajevu (IUS).\nZa osiguranje protokolarne posjete turskog predsjednika zadužena je Direkcija za koordinaciju policijskih tijela Bosne i Hercegovine.\nDOBRODOŠLICA. I dok su se oko ove posjete pojavile i neke kontroverze, jedan ugostiteljski objekat na sarajevskoj Baščaršiji, odlučio je na nesvakidašnji način izraziti dobrodošlicu Erdoganu kojeg, kako navode u staroj sarajevskoj familiji Gorušanović (ranije Sarajlić, op.prir.), koja je vlasnik objekta, smatraju velikim prijateljem Bosne i Hercegovine.\nHOŞ GELDIN SULTAN (Dobrodošao, sultanu) – natpis je istaknut na banneru postavljenom u bašti kafane “Sebilj” u srcu Baščaršije – ispisan bijelim slovima na crvenoj (boji turske zastave s polumjesecom i zvijezdom) i grb s liljanima.\nPrevious postU OVE TRI SITUACIJE, ZA VRIJEME RAMAZANA, NE ZAPOSTVALJAJ DOVU!\nNext postMNOGI GRIJEŠE ! EVO KAKO SE PRAVILNO UČI EZAN I IKAMET


Ustupanje zaposlenih - Gi Group Montenegro\nKandidatiDropdown toggle button\nPersonalna administracija i obračun zarada\nHR konsalting i razvoj zaposlenih\nGi GroupDropdown toggle button\nGi Group u Crnoj Gori\nO Gi Group / CSR / Kontaktirajte nas / Staffing / Search & Select / Consulting & Training\nNaša rješenja u domenu privremenog zapošljavanja i administracije omogućavaju našim klijentima da se fokusiraju na strateška pitanja upravljanja kvalitetom kada su zaposleni u pitanju.\nPreuzimamo ulogu poslodavca kako bismo omogućili kompanijama da smanje svoje administrativne troškove i da posluju unutar pravnih okvira, uključujući vođenje računa o svemu što je vezano za personalnu administraciju i obračun zarada ustupljenih zaposlenih.\nProces selekcije kandidata može takođe biti sproveden od strane kompanije Gi Group.\nSite Managed Service (SMS)\nNudimo kompletnu uslugu privremenog i zapošljavanja i administracije i na samoj lokaciji klijenta. Naši procesi integrisani su sa klijentovim kako bi se postigla maksimalna efikasnost.\nSve naše usluge garantuju vam maksimalnu povjerljivost, tačnost i usaglašenost sa propisima.\nZnačajno iskustvo u pružanju rješenja za velike i kompleksne projekte iznajmljivanja zaposlenih\nDokazan visok nivo profesionalnosti u vođenju projekata privremenog zapošljavanja\nPosvećen i iskusan tim\nOdlične reference sa svim klijentima u segmentu privremenog zapošljavanja\nGi Group u Crnoj\nGori i regionu\nPodgorica - HR Specijalista\nPodgorica - Inženjer pejzažne arhitekture\nPula - SEZONSKE POZICIJE\nCentral region and seaside - Senior Lawyer\nCentral region and seaside - Maintenance Manager\nCentral region and seaside - Digital Marketing Manager\nCentral region and seaside - Senior Marketing Executive\nCentral region and seaside - Marketing Director\nPodgorica - Commercial & Industrial Sales Supervisor\nDanilovgrad (Bandići) - Agent prodaje\nPogledajte sve konkurse >\nCijena treninga po učesniku: 80 EUR + PDV\nPročitajte više- Upravljanje stresom\nDatum: 08, 09, 11 i 12.03.\nCijena treninga po učesniku: 250 EUR + PDV\nPročitajte više- Upravljanje projektima\nNa istoj strani sa teškim sagovornikom\nPročitajte više- Na istoj strani sa teškim sagovornikom\nGi Group Montenegro me.gigroup.com\nCopyright© 2022 Gi Group Montenegro. Sva prava zadržana.\nGi Group Montenegro | Gi Group Staffing Solutions | Search & Select | Consulting & Training\nKontaktirajte nas | Privatnost | Uslovi korišćenja | Linkaround


RAZNI PROPISI – Strana 17\nVi ste ovde: Overa / PROPISI / RAZNI PROPISI\nZakon o javnim medijskim sredstvima\nZakon o javnim medijskim sredstvima Sl.glasnik RS br. 83/2014 I OSNOVNE ODREDBE 1. Predmet zakona Član 1 Ovim zakonom uređuje se, u skladu sa evropskim standardima i međunarodnim dokumentima u oblasti elektronskih medija, rad javnih medijskih servisa i to Javne medijske ustanove „Radio-televizija Srbije“ i Javne medijske ustanove „Radio-televizija Vojvodine“, njihova delatnost i načela na […]\nhttps://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png 0 0 ljuban https://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png ljuban2014-05-10 14:34:472014-08-07 13:43:07Zakon o javnim medijskim sredstvima\nZakon o teritorijalnoj organizaciji Republike Srbije Sl.glasnik RS br. 129/2007 I OSNOVNE ODREDBE Član 1 Ovim zakonom određuje se teritorija teritorijalnih jedinica i uređuju druga pitanja od značaja za teritorijalnu organizaciju Republike Srbije. Član 2 Teritorijalnu organizaciju Republike Srbije čine opštine, gradovi i grad Beograd kao teritorijalne jedinice i autonomne pokrajine kao oblik teritorijalne […]\nhttps://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png 0 0 ljuban https://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png ljuban2014-05-10 14:25:142015-03-21 15:02:14Zakon o teritorijalnoj organizaciji Republike Srbije\nZakon o glavnom gradu Sl.glasnik RS br. 129/2007, 83/2014 I OSNOVNE ODREDBE Član 1 Ovim zakonom se uređuje položaj, nadležnosti i organi grada Beograda, glavnog grada Republike Srbije. Na sva pitanja koja nisu uređena ovim zakonom, a odnose se na grad Beograd, kao jedinicu lokalne samouprave, primenjuju se odredbe Zakona o lokalnoj samoupravi. Član 2 […]\nhttps://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png 0 0 ljuban https://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png ljuban2014-05-10 14:24:582014-08-07 14:26:30Zakon o glavnom gradu\nZakon o lokalnoj samoupravi Sl. glasnik RS br. 129/2007, 83/2014 I OSNOVNE ODREDBE Član 1 Ovim zakonom uređuju se jedinice lokalne samouprave, kriterijumi za njihovo osnivanje, nadležnosti, organi, nadzor nad njihovim aktima i radom, zaštita lokalne samouprave i druga pitanja od značaja za ostvarivanje prava i dužnosti jedinica lokalne samouprave. Član 2 Lokalna samouprava […]\nhttps://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png 0 0 ljuban https://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png ljuban2014-05-10 12:02:572014-08-07 14:04:44Zakon o lokalnoj samoupravi\nUredba o uslovima i načinu za primenu mera za zaštitu prava intelektualne svojine na granici Sl.glasnik RS br. 25/2015 Glava I PREDMET, PODRUČJE PRIMENE I DEFINICIJE Predmet i područje primene Član 1 Ovom uredbom propisuju se uslovi i način za primenu mera za zaštitu prava intelektualne svojine na granici. Mere iz stava 1. ovog člana […]\nhttps://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png 0 0 ljuban https://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png ljuban2014-05-10 11:58:322015-03-17 12:02:25Uredba o uslovima i načinu za primenu mera za zaštitu prava intelektualne svojine na granici\nUredba o podsticajima investitoru da u Republici Srbiji proizvodi audiovizuelno\nUredba o podsticajima investitoru da u Republici Srbiji proizvodi audiovizuelno delo Sl.glasnik RS br. 72/2015 I UVODNE ODREDBE Član 1 Ovom uredbom uređuju se uslovi i način dodele podsticajnih sredstava investitoru koji u Republici Srbiji proizvodi audiovizuelno delo, a u cilju podsticanja privrednih aktivnosti u vezi sa audiovizuelnom proizvodnjom u Republici Srbiji, kroz povećanje zaposlenosti […]\nhttps://www.overa.rs/wp-content/uploads/2015/08/Film.jpg 186 271 ljuban https://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png ljuban2014-05-10 10:13:352015-09-29 06:39:13Uredba o podsticajima investitoru da u Republici Srbiji proizvodi audiovizuelno\nZakon o poljoprivrednom zemljištu Sl.glasnik RS br. 62/2006, 65/2008, 41/2009, 112/2015 I OSNOVNE ODREDBE Predmet Član 1 Ovim zakonom uređuje se planiranje, zaštita, uređenje i korišćenje poljoprivrednog zemljišta, nadzor nad sprovođenjem ovog zakona i druga pitanja od značaja za zaštitu, uređenje i korišćenje poljoprivrednog zemljišta kao dobra od opšteg interesa. Poljoprivredno zemljište je dobro od […]\nhttps://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png 0 0 ljuban https://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png ljuban2014-05-10 08:26:482016-01-06 08:42:47Zakon o poljoprivrednom zemljištu\nPravilnik o tehničkim i drugim uslovima postrojenja za primarnu preradu drveta koju vrše građani kao zanatsku uslužnu delatnost i o knjizi uslužnog rezanja\nPravilnik o tehničkim i drugim uslovima postrojenja za primarnu preradu drveta koju vrše građani kao zanatsku uslužnu delatnost i o knjizi uslužnog rezanja Sl. glasnik SRS“, br. 38/69 Član 1 Postrojenja za primarnu preradu drveta (gateri, tračne testere, noževi za sečenje i ljuštenje drveta, stabilni cirkulari i venecijaneri) moraju biti smeštena u pokrivenoj prostoriji. Uz […]\nhttps://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png 0 0 ljuban https://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png ljuban2014-05-10 05:00:092014-07-14 07:19:15Pravilnik o tehničkim i drugim uslovima postrojenja za primarnu preradu drveta koju vrše građani kao zanatsku uslužnu delatnost i o knjizi uslužnog rezanja\nUredba o iznosu i načinu isplate naknada za vršenje vojne obaveze\nUredba o iznosu i načinu isplate naknada za vršenje vojne obaveze Sl.glasnik RS br. 16/2013 Član 1 Ovom uredbom bliže se uređuju iznos i način isplate naknada za vršenje vojne obaveze. Pod naknadom za vršenje vojne obaveze iz stava 1. ovog člana smatra se naknada zarade ili novčana naknada. Član 2 Licu u rezervnom sastavu […]\nhttps://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png 0 0 ljuban https://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png ljuban2014-05-10 02:55:112014-07-14 07:19:39Uredba o iznosu i načinu isplate naknada za vršenje vojne obaveze\nZakon o strancima Sl.glasnik RS br. 97/2008 I OSNOVNE ODREDBE Predmet zakona Član 1 Ovim zakonom se uređuju uslovi za ulazak, kretanje i boravak stranaca i nadležnost i poslovi organa državne uprave Republike Srbije u vezi sa ulaskom, kretanjem i boravkom stranaca na teritoriji Republike Srbije. Primena zakona Član 2 Ovaj zakon se ne […]\nhttps://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png 0 0 ljuban https://www.overa.rs/wp-content/uploads/2012/07/overa_logo4.png ljuban2014-05-05 18:11:352014-11-30 16:46:58Zakon o strancima\nStrana 17 od 18«‹15161718›


Borgove kocke napadaju ISS\nDatum kreiranja: ponedeljak, 08 oktobar 2012 16:53\nSjećate se Zvjezdanih staza i Borgovske civilizacije, njihovih svemirskih brodova nalik kockama? Astronauti s Međunarodne svemirske postaje imali su proteklog tjedna priliku uživo promatrati pravu invaziju Borgovskih kocki uokolo ISSa.\nNaravno nije riječ o vanzemaljskim civilizacijama već o pikosatelitima tipa „cubesat" koji su s ISSa pomoću Japanskog lansera tog tipa letjelica (Small Satellite Orbital Deployer) lansirane na samostalne svemirske misije. Riječ je o petero pikosatelita koji će tijekom narednih nekoliko mjeseci obaviti svoje zadaće krećući veoma blizu ISSa. Japanski FITSAT-1 iskušati će mogućnosti optičke komunikacije i to tako da povremeno bljeska LED žaruljicama.\nPrema japanskim izvorima njegovi bljeskovi trebali bi biti vidljivi dalekozorom s Zemlje. „Optičkom telegrafijom" letjelica će slati poruku „Halo ovdje je Niwaka iz Japana" (Niwaka je drugi naziv letjelice). NASAin TechEdSat na sebi nosi radioamaterski primopredajnik, a njegova je namjena da ispita mogućnosti komercijalne elektronike za preživljavanje u svemiru. Naredna dva pikosatelita fotografirati će Zemlju u vidljivom dijelu EMSa, RAIKO (Japan) i pikosatelit Vijetnamskih studenata F-1 dok će WeWish (Japan) to uraditi u infracrvenom dijelu EMSa.


Sekvence - ★★ Fog Developer ★★\nPočetna programiranje python3 tutorijal Sekvence\nProblem: I kad si mi objašnjavao liste, i tuple, a bogami i stringove, samo si mi zvocao da su one primeri sekvenci, ali ne vidim da si igde rekao šta su to sekvence i šta je to toliko posebno u vezi sa njima?\nOdgovor: Pa sekvence su upravo to što im i ime govori – nizovi nekih nezavisnih objekata poređanih u nekom redosledu, a koji zajedno čine jednu celinu, tj jedan objekat.\nSekvence su posebne zato što nam njihove osobine mnogo pomažu prilikom programiranja. Neke od glavnih karakteristika sekvenci su provera da li se objekat nalazi u njoj (tzv. test članstva koji se postiže komandom in ili naredbom not in), ili operacija indeksiranja, koja ti omogućava da pristupiš željenom objektu koji se nalazi unutar neke sekvence. Obe ove osobine si već video u „akciji“ u našim primerima, ali to nije sve – postoji još jedna operacija koja je podjednako važna!\nSve tri pomenute vrste sekvenci - liste, tuple i stringovi, imaju i operaciju isecanja (slicing), koja ti može omogućiti da od neke sekvence dobijemo njeno parče (isečak). Drugim rečima, možemo da dobijemo drugu, manju, sekvencu iz neke veće sekvence.\nAli, neka primer objasni sve ovo:\nPrvo što želim da ti pokažem je kako se koristi operacija indeksiranja da bi se dobili pojedinačni objekti iz neke sekvence. Ova operacija indeksiranja se isto tako naziva i operacija subskripcije. Kada navedem broj u uglastim zagradama, kao što ću ti za trenutak pokazati, Python će mi vratiti objekat koji se nalazi na toj poziciji unutar sekvene (niza). Važno je da zapamtiš da Python počinje sa brojanjem od 0, što sam ti napomenuo do sada bar jedno hiljadu puta. Dakle, primer_liste će biti prvi objekat u listi, a primer_liste će biti četvrti objekat iz naše liste.\n>>> primer_liste = ['prvi objekat', 'drugi objekat', 'treći objekat', 'četvrti objekat']\nEh... Kada sam pokušao da uradim operaciju indeksiranja sa indeksom koji ne postoji u listi – dobio sam grešku. U primeru sam pokušao da dobijem osmi objekat, ali naša lista ih sadrži samo četiri.\nPython je super programski jezik jer nam pruža i mnoge mogućnosti koje drugi jezici nemaju. Tako na primer, kod operacije subskripcije vrednost indeksa može da bude čak i negativan broj! U tom slučaju, pozicija traženog objekta se posmatra od kraja niza. Dakle, primer_liste[-1] će nam vratiti poslednji objekat iz niza, a primer_liste[-2] će nam dati predposlednji objekat:\nI ovde važi ista priča – ukoliko tražimo sedmu stavku, gledajući od kraja liste – dobićemo grešku, jer u našoj listi postoje samo četiri objekta.\nSva ova priča važi i za tuple, kao i za stringove:\n>>> primer_tuple = 'prvi objekat', 'drugi objekat', 'treći objekat', 'četvrti objekat'\n>>> primer_stringa = '1234567890'\nA sada ćeš videti da ni sledeća operacija nije neki „bauk“, nego je jako slična svemu ovome što smo već radili.\nOperacija isecanja se definiše navođenjem imena sekvence iza kojeg sledi par brojeva koji su razdvojeni dvotačkom, a nalaze se između uglastih zagrada. U suštini, ovo je veoma slično operaciji indeksiranja, koju smo koristili do sada, samo što, kod isecanja imamo dva broja razdvojena sa dvotačkom. Ovde zapamti jednu „sitnicu“: brojevi su neobavezni ali je dvotačka obavezna.\nSličnosti i razlike između ove dve operacije:\nOperacija indeksiranja nam vraća samo jedan objekat iz sekvence, dok nam operacija isecanja vraća niz objekata koji je isto tako sekvenca. Zato nam za operaciju isecanja trebaju dva broja – početna tačka od koje krećemo isecanje, i krajnja tačka do koje želimo da dođemo. Zato moramo da zapamtimo da je prvi broj (pre dvotačke) u operaciji isecanja, je pozicija odakle isečak počinje, a drugi broj (posle dvotačke) pokazuje gde će se zaustaviti isecanje. Ako prvi broj nije naveden, Python će početi isecanje od početka niza. A ako je drugi broj izostavljen, Python će se zaustaviti na kraju niza. Zapamti da deo koji ćemo da dobijamo iz sekvence će da počne na startnoj poziciji i da će se završiti ispred krajnjeg navedenog položaja, odnosno početna pozicija (prvi broj) je uključena, ali objekat koji se nalazi na krajnjoj poziciji neće da bude uključen u isečak niza.\nTako, na primer, primer_liste[1:3] daje parče niza sa početkom u poziciji 1, uključuje položaj 2, ali se zaustavlja na poziciji 3, i samim tim, vraća nam isečak koji sadrži dve stavke:\n['drugi objekat', 'treći objekat']\n['prvi objekat', 'drugi objekat', 'treći objekat']\n['prvi objekat', 'drugi objekat', 'treći objekat', 'četvrti objekat']\n['treći objekat', 'četvrti objekat']\nVidimo da nam primer_liste[:] vraća kopiju cele sekvence, vidimo i primere kada dobijamo praznu listu, a vidimo i da nam kod operacije isecanja više nije bitan krajnji indeks – ukoliko smo premašili dužinu sekvence, Python se neće žaliti, vratiće nam sve objekte do kraja liste.\nAko ti je nejasno ovo oko drugog indeksa koji je naveden u operaciji isecanja, samo se seti funkcije range(). Ti već znaš da nam ona neće dati drugi broj koji smo joj naveli, već će nam dati sve brojeve do drugog broja. Isti sistem je i kod sekvenci.\nKao i kod operacije indeksiranja, mi možemo da radimo i operaciju isecanja sa negativnim brojevima. Negativni brojevi se koriste, kao i kod indeksiranja, da označe pozicije gledano od kraja niza. Na primer, primer_liste[:-1] će da nam vrati deo niza, u kojem je isključena poslednja stavka iz sekvence, ali sadrži sve ostale:\nSve ovo može da se primeni i na string i na tuple:\n('prvi objekat', 'drugi objekat', 'treći objekat', 'četvrti objekat')\n('prvi objekat', 'drugi objekat')\nOperacija isecanja ima još jednu zanimljivu osobinu – pri njenom korišćenju mi možemo da navedemo i treći broj, koji predstavlja vrednost koraka pri sečenju (uvek se podrazumeva da je korak veličine 1, na primer, kada mi brojimo, kažemo 1, 2, 3, 4... Ako želimo da preskačemo, kazaćemo 1, 3, 5, 7 itd.):\nPrimetite da kada navedemo vrednost 2 za korak, dobijamo stavke koje su u našoj sekvenci na pozicijama 0, 2, ... Kada je korak veličine 3, dobićemo stavke na pozicijama 0, 3, itd. Negativan korak nam daje sekvencu „u rikverc“ tj od pozadi prema napred.\nProbaj različite kombinacije indeksa za operaciju isecanja. Najbolja stvar u svemu ovome je da sve ovo možeš da vežbaš na tupleima, listama i stringovima na identičan način! Dakle – za domaći vežbaj indeksiranje i vežbaj isecanje.\n11.3 Rečnici Indeks 11.5 Skupovi


Dobro došli! <\nDOBRO DOŠLI U SOCIETE GENERALE BANKU!\nBesplatan poziv na broj\n0800 344 355\nZnamo da nije lako menjati banku zbog administracije, gubitka vremena i ostalih obaveza koje vas čekaju svakodnevno. Zato smo se potrudili da vam kroz specijalni paket dobrodošlice, prelazak u Societe Generale banku bude prijatniji i lakši. Istraživali smo šta je klijentima važno i napravili paket u kojem i vi možete pronaći dobar razlog da pređete u Societe Generale. Societe Generale banka svojom ponudom u potpunosti se prilagođava vašim potrebama i zahtevima. Ako želite da štedite, investirate u sebe i budućnost svoje porodice, koristite pogodnosti naših kreditnih kartica, bezgotovinskog plaćanja i elektronskog bankarstva ili jednostavno da primate platu i podižete gotovinu, u nama ćete naći pravog partnera.\nDonesite pravu odluku, pređite u banku Societe Generale Srbija, da igramo u istom timu!\nsa 0% nominalne kamatne stope, na period do 6 meseci, sa iznosom do 30.000 dinara, bez administrativnih troškova odobravanja za dinarski gotovinski kredit sa fiksnom kamatnom stopom\nReprezentativni primer za dinarski beskamatni kredit\nNKS (na godišnjem nivou) 0%\nMesečna rata 5.000 RSD\nAdministrativni trošak 0 RSD\nEKS (na godišnjem nivou) 3,44%\nUkupan iznos (glavnica, kamata, troškovi) 30.296 RSD\nOstavite podatke i operater iz našeg Korisničkog centra će vas ubrzo kontaktirati, pružiti vam dodatne informacije i zakazati sastanak u željenoj ekspozituri povodom otvaranja računa u našoj banci.\n2. BESPLATNO ODRŽAVANJE KREDITNIH KARTICA\nU okviru specijalne ponude nudimo vam oslobađanje od troškova mesečnog održavanja za korišćenje kreditnih kartica Masterata i Visa Gold u trajanju od prvih šest meseci. Upoznajte se detaljnije na linkovima u nastavku o povoljnostima korišćenja Masterata i Visa Gold kreditnih kartica.\n3. BESPLATNO ODRŽAVANJE PAKETA RAČUNA\n0 dinara tokom 2 meseca od dana otvaranja računa, a ako želite da i dalje imate besplatan paket računa, moguće je kada se u toku jednog meseca određena suma plaća debitnom karticom. Konsultujte sa sa našim bankarima i odaberite paket koji najbolje odgovara vašim potrebama: Klasik, Praktik ili Prestiž\n4. ŠTEDNJA SA SUPER POVOLJNOM KAMATOM\nOročen depozit „Moja štednja“ do maksimalno 4.000 evra sa nominalnom kamatnom stopom od 4% godišnje, na period od 4 meseca.\nReprezentativni primer za specijalnu ponudu za štednju\nIznos depozita 3.500 EUR\nPeriod oročenja 4 meseca\nNKS (na godišnjem nivou) 4%\nPoreska obaveza 7,2 EUR\nUkupan iznos sa kamatom 3.539,77 EUR\nSpecijalna ponuda za štednju\nPonuda dobrodošlice važi do 31. decembra 2015. godine za sve nove klijente koji prenesu svoju zaradu/penziju u Societe Generale banku.\nIsplati se biti klijent Societe Generale banke zbog izuzetno povoljnih uslova kredita, besplatnih transakcija kod plaćanja putem SOGE home-bank i velikog broja poslovnih partnera koji daju razne povoljnosti našim klijentima. Više o tome na stranama našeg sajta posvećenim Masterata kreditnoj kartici kojom možete plaćati na rate bez kamate, elektronskom bankarstvu i specijalnoj ponudi za penzionere koji su članovi našeg "Evergrin kluba".\nU nastavku možete uraditi kalkulaciju za keš i kredite za refinansiranje i uveriti se koliko je povoljna i naša redovna ponuda kredita:\nOdabertite tip kredita i izračunajte vašu ratu!\nDinarski gotovinski krediti sa fiksnom kamatnom stopom\nrok otplate 6-12 meseci\nmin iznos 50 000 dinara\nmax iznos 1 500 000 dinara\nNa koji period 6 9 12\nReprezentativni primer kratkoročnog dinarskog gotovinskog kredita sa fiksnom kamatnom stopom\nDinarski gotovinski i krediti za refinansiranje sa fiksnom kamatnom stopom\nrok otplate 13-36 meseci\nmin iznos 150 000 dinara\nNa koji period 13 24 36\nReprezentativni primer srednjočnog dinarskog gotovinskog kredita sa fiksnom kamatnom stopom Reprezentativni primer srednjoročnog dinarskog kredita za refinansiranje sa fiksnom kamatnom stopom\nKalkulator je informativnog karaktera. Zvaničnu ponudu banke možete dobiti u ekspozituri.\nPogledajte kompletnu ponudu bankarskih proizvoda i usluga koje pruža banka Societe Generale Srbija i uverite se da je pravo vreme da donesete odluku da postanete naš klijent.\nZa sva pitanja možete da nas kontaktirate\nbesplatnim pozivom na telefon 0800 344 355.\nUspešno ste poslali podatke


Kina Gabion, žičana ograda, proizvođači od nerđajućeg čelika i fabrički - cijena - HANGXUAN\nANPING HANGXUAN WIRE MESH CO., LTD, nalazi se u Anpingu, žičnoj mreži Kine. To je jedno od najvećih preduzeća koja proizvodi gabion, žičanu ogradu i druge proizvode iz žičane mreže na ovom području. Ovi proizvodi se snabdevaju i na domaćem i inostranom tržištu. Sistem upravljanja proizvodnjom u našoj fabrici je sertifikovan u saglasnosti sa ISO 9001, ISO 14001 i OHSAS 18001. Hangxuan uvek ima za cilj da isporučuje kupce najkvalitetnijim proizvodima i uslugama po poštenoj cijeni.\nISO9001 sertifikovana proizvodna kompanija\nViše od 20 godina iskustva u industriji žičane mreže\nSvako istraživanje će biti odgovoreno u roku od 24 radna sata\nOmogućava vam da dobijete pravi proizvod i ispunite transakciju i uredite pošiljku\nStavite nalog direktno u fabriku, sačuvajte proviziju ili dobit uvoznom ili izvoznom agentu\nPouzdana kompanija stoji sa dobrom reputacijom i garancijom treće strane\nRoll Top Welded Wire Mesh Ograda\nPrivremeni građevinski ogradi\nTeške žica mrežaste ekran\nInox Perforirani metalni\nTkani Gabionskih klasifikacija\nTkani gabionskih klasifikacija Prema materijalu POCINČANI tkani gabioni. Prema različitim cink premaza težine, pocinčane tkani gabionskih mogu se podijeliti u električnu POCINČANI i umočen vruće POCINČANI. Teža težine prevlaka cinka, bolje performanse otpornost na koroziju....\nTkani Gabion - dvostruki i trostruki dvostruki udar za pr...\nTkani Gabion - dvostruki i trostruki dvostruki tanjir za teške uslove rada Tkanine koje se mogu izrađivati od različitih materijala otpornih na koroziju, a potom tkane u niz heksagonalnih mrežnih ploča. Zatim se panelima dodaje deblji žičasti kablovi za veći kapacitet punjenja i...\nNerđajući čelik žičane mreže mreža, mrežni kabel mreža, mrežica za mrežu za žičare proizvođač / snabdevač u Kini, nudi žičanu mrežu od nehrđajućeg čelika žičanu mrežu, cvjetnu dekoraciju zanat zelena cvjetna žičana žica, cirkularna žica žice, umjetničke cvjetne žice, obojene željezne žice i t...\nDodaj: južno od puta Zhengrao, Anping županije, Hebei, Kina\nCopyright © Anping Hangxuan Wire Mesh Co., Ltd. Sva prava pridržana.


Bubac - Blogovi - Forum Krstarice\nu 22.09.2010. 09:52 (787 pregleda)\nMoram priznati da su me uvek fascinirale državne granice. Te neke nevidljive linije koje odvajaju ne samo narode nego i mentalitete, običaje, kulturu, tradiciju.....Kako je to moguće? Ne znam ni ovog jutra, a opet sam pred istim pitanjem.....Gde je Moldavija?\nTAJMS je u sredu objavio prvu iz serije reportaža iz evropskih zemalja koje su, kako objašnjava nadnaslov serijala, "na ivici propasti".\nReportaža je napravljena u Moldaviji, u selu Mingir, gde je 35-to godišnji zemljoradnik Nikolae Bardin postao slavan kad je prodao bubreg da bi sazidao kuću.\nZajedno sa još 15 seljana koji su uradili isto, postao je meta novinara, i nastupali su često na priredbama kao glavne atrakcije.\nEto, ljudi u Moldaviji prodadoše bubrege da bi sazidali kuće, a i ja ću, ako se nastavi ovako u okvirima mojih nevidljivih linija, izgleda morati da prodam neki bubreg, verovatno onaj zdraviji, da zadržim svoju kuću inače mi opstanka nema.\nOsim zime, vidim ovih dana svi su počeli da prete. Tijanić za pretplatu šalje na sud, a EPS valjda video od Tijanića, pa i oni počeli da prete sudom... Ranije su samo cvikali struju, a sad, odma' sud, zaplena imovine....Samo se kod EPS-a zakon primenjuje po kratkom postupku...\nI tako.....Ako ne prodam bubreg moraću kuću. I kad jednog dana odem na nebesa, moraću se debelo pravdati pred dragim mi dedom zašto sam njegov trud i muku prodala. Bojim se samo da l' će shvatiti da je zbog struje i televizora, kojeg inače ne gledam.\nTAJMSOV reporter zaključuje da je sedam godina kasnije, ovo moldavsko selo siromašno kao što je uvek i bilo.Ističući da se to dogodilo u evropskoj zemlji, TAJMS-ov novinar se pita: koliko je očajan čovek koji se odluči na takav potez? - i koliko je defektna država koja dopušta da se tako nešto desi?\nSad me malo zbuni ovaj novinar.\nMožda bih to i uradila da me ne brine mogu li ti moldavski vetrovi probiti moje linije? Oni ne spadaju u običaje, tradicije, mentalitet, pa sedam godina kasnije shvatim da sam dala bubac, a dobila jadac.\nDefektni mozak od bruke da ne spominjem. Državu, nema potrebe.\nAžurirano 23.09.2010. u 22:38, autor: Prisoner\n« Preko grane sa dušom Glavna У реду »


Reflektor teatar organizuje audiciju za novu predstavu | Hoću u pozorište\nReflektor teatar organizuje audiciju za novu predstavu\nReflektor teatar traži glumce i glumice za novu predstavu "UREDNIK ili pre vremenske prognoze", drama o posledicama igranja sa istinom po konceptu i režiji Vojkana Arsića, i izvedbenom tekstu i dramaturgiji Sare Radojković.\nDa biste se prijavili na audiciju, potrebno je da nam pošaljete svoju kratku, biografiju i motivaciono pismo, pomoću kog ćete nas ubediti da ste istinski zaintersovani za temu, kolektivni, edukativni proces kreiranja predstave, saradnju sa timom Reflektor teatra, ili sve to, u isto vreme. Popunite formu na ovom linku.


Prateći političku aktivnost u Jugoslaviji nakon studentskih protesta u junu 1968. rad pokušava da identifikuje pokušaje promene legitimacijskih obrazaca kojima se služila vlast na saveznom i republičkim nivoima u naznačenom periodu, te da uspostavi kauzalitet između studentskog bunta i političke aktivnosti u periodu koji je sledio. Autor ne nalazi bilo kakve radikalne promene nastale kao konsekvenca junskih demonstracija, svodeći konkretne posledice na donošenje i vremenski ograničeno poštovanje „Smernica“ Saveza komunista Jugoslavije.\nstudentske demonstracije / 1968. / Jugoslavija / Savez komunista Jugoslavije / Josip Broz Tito / "Smernice" SKJ\nDruštvo u pokretu. Novi društveni pokreti u Jugoslaviji od 1968. do danas, 2009\nNovi Sad : AKO, Beograd : Cenzura i Žindok


Policija ponovo zabranila skup radikala u Hrtkovcima - Index.ba\nPolicija je Srpskoj radikalnoj stranci ponovo uručila rješenje kojim se zabranjuje skup te stranke zakazan za 6. maj u Hrtkovcima.\nUprava policije Ministarstva unutrašnjih poslova postupila je u skladu sa presudom Upravnog suda kojom se zaključuje da je Uprava policije, kao drugostepeni organ u odlučivanju da se zabrani skup SRS-a u Hrtkovcima, bila u obavezi da poništi prvostepeno rješenje o zabrani, jer je prijava skupa bila nepotpuna, saopšteno je iz MUP-a Srbije.\nPodsjeća se da je Upravni sud nepotpunu prijavu obrazložio činjenicom da je potpisao predsjednik sremskog Okružnog odbora SRS-a, iako se u prijavi navodi da Srpska radikalna stranka organizuje skup, a po mišljenju Upravnog suda ovo lice ne može biti organizator.\nPostupajući po ovoj presudi Uprava policije je poništila prvostepeno rješenje kojim se ne dozvoljava skup Srpske radikalne stranke i vratila predmet na ponovno odlučivanje uzimajući u obzir pravno tumačenje Upravnog suda koje je navedeno u presudi.\nOrganizatoru je naloženo otklanjanje nedostataka iz prijave, što su oni i učinili. Nakon dopune prijave organizatoru je jutros ponovo uručeno rješenje kojim se zabranjuje skup Srpske radikalne stranke u Hrtkovcima, piše N1.\nPrethodni članakJermenija: Haos u Jerevanu: Blokirani svi glavni putevi\nNaredni članakNišta od odlaska? Miralem Pjanić ostaje u Juventusu


Kušingov sindrom (bolest) simptomi, uzrok, dijagnoza, lečenje - Čajevi\nCushingov sindrom opis bolesti\nKušingov sindrom nastaje kada je organizam duže vreme izložen visokom nivou hormona kortizola. Kušingov sindrom se ponekad naziva i hiperkortizolizam, a do njega može da dođe usled upotrebe oralnih kortikosteroida. Kušingova bolest nastaje i kada sam organizam proizvodi previše kortizola.\nPreviše kortizola u organizmu dovodi do pojave nekih prepoznatljivih znakova Kušingovog sindroma\nPrepoznatljivi znakovi i simptomi Kušingovog sindroma su: centralna gojaznost, izražene masne naslage iznad ključnih kostiju i između ramena, uglavnom tanki ekstremiteti i prsti, pletorično (punokrvno) i zaobljeno lice i ružičaste ili ljubičaste pruge po koži. Kušingov sindrom za posledicu može da ima i povišen krvni pritisak, gubitak koštane mase i, u nekim slučajevima, dijabetes tipa 2.\nLečenje Kušingovog sindroma može nivo lučenja kortizolada vrati na normalan nivo, a simptomi mogu znatno da se ublaže. Što pre počne lečenje ove bolesti, to su bolje šanse za oporavak.\nZnakovi i simptomi Kušingovog sindroma se razlikuju u zavisnosti od nivoa viška kortizola.\nNajčešći znakovi i simptomi su progresivno debljanje i promene na koži poput:\ndobijanje na težini i formiranje masnih naslaga, naročito oko srednjeg dela tela i gornjeg dela leđa, na licu (mesečasto lice/facies lunata) i između ramena (bizonova grba)\nružičaste ili ljubičaste pruge (strije) na koži stomaka, butina, grudi i ruku\ntanka i atrofična koža na kojoj lako izbijaju modrice\nsporo zarastanje rana i zalečenje ujeda insekata i infekcija\nKod žena sa Kušingovim sindromom mogu da se jave simptomi:\njače i vidljivije malje na telu i licu (hirzutizam)\nneredovni menstrualni ciklusi ili njihov izostanak\nKod muškaraca sa Kušingovim sindromom mogu da se jave simptomi:\nDruge znakovi i simptome Cushingovog sindroma su:\npojava ili pogoršanje visokog krvnog pritiska\ngubitak koštane mase, što vremenom dovodi do preloma\nJavite se lekaru ako imate simptome koji ukazuju na Kušingov sindrom, naročito ako uzimate kortikosteroide za lečenje oboljenja poput astme, artritisa ili zapaljenske bolesti creva.\nPovišen nivo hormona kortizolaizaziva Kušingov sindrom. Kortizol, koji proizvode nadbubrežne žlezde, ima brojne uloge u organizmu. Na primer, kortizol reguliše krvni pritisak i održava normalan rad kardiovaskularnog sistema.\nKortizol pomaže organizmu i da reaguje na stres i reguliše način na koji se proteini, ugljeni hidrati i masti, koje unosite ishranom, pretvaraju (metabolišu) u korisnu energiju. Međutim, kada je nivo kortizola u organizmu previsok, može da se javi Kušingov sindrom.\nKušingov sindrom mogu da pokrenu i uzroci koji se nalaze van vašeg organizma (egzogeni Kušingov sindrom). Jedan od primera je uzimanje oralnih kortikosteroida u visokim dozama i u dužem vremenskom periodu. Ovi lekovi, kao što je prednizon, imaju isto dejstvo na organizam kao i kortizol koji proizvodi sam organizam.\nOralni kortikosteroidi mogu da budu neophodni za lečenje zapaljenskih bolesti, kao što su reumatoidni artritis, lupus ili astma, ili za sprečavanje organizma da odbaci transplantirani organ. Pošto su doze koje se koriste u takvim sličajevima često veće od količine kortizola koja je organizmu svakodnevno normalno potrebna, mogu da se jave neželjena dejstva usled viška ovog hormona.\nKušingov sindrom može da se javi i usled injekcija kortikosteroida – na primer, ponavljanje injektiranja zbog bolova u zglobovima, burzitisa ili bolova u leđima. Steroidi koji se udišu (koriste se kod astme) i steroidne kreme za kožu (koriste se kod kožnih oboljenja poput ekcema), verovatno neće izazvati Kušingov sindrom, za razliku od oralnih kortikosteroida. Međutim, kod nekih osoba i ovi lekovi mogu da izazovu Kušingov sindrom, posebno ako se uzimaju u velikim dozama.\nPrekomerna proizvodnja kortizola u organizmu\nKušingova bolest može da nastane i usled prekomerne proizvodnje kortizola u samom organizmu (endogeni Kušingov sindrom). Do ovoga dolazi zato što jedna ili obe nadbubrežne žlezde prekomerno proizvode adrenokortikotropni hormon (ACTH) koji, u normalnim okolnostima, reguliše lučenje kortizola. U ovim slučajevima Kušingov sindrom može da bude povezan sa sledećim oboljenjima:\nTumor hipofize (adenom hipofize)i – Nekancerogeni (benigni) tumor hipofize, žlezde koja se nalazi u osnovi mozga, luči veću količinu ACTH, što za uzvrat stimuliše nadbubrežne žlezde da proizvode više kortizola. Kada se razvije ovaj oblik sindroma, onda se on naziva Kušingova bolest. Mnogo češće se javlja kod žena i najčešći je oblik endogenog Kušingovog sindroma.\nTumor sa ektopičnim lučenjem ACTH – Veoma retko, kada se tumor razvije na organu koji normalno ne proizvodi ACTH, on će početi da luči ovaj hormon u velikim količinama, a posledica toga je Kušingov sindrom. Ovi tumori, koji mogu da budu nekancerogeni (benigni) ili kancerogeni (maligni), najčešće se nalaze na plućima, pankreasu, štitnoj ili grudnoj žlezdi.\nPrimarna bolest nadbubrežnih žlezda – Kod nekih osoba je Kušingov sindrom posledica prekomernog lučenja kortizola koje ne stimuliše ACTH, već je povezano sa poremećajem nadbubrežnih žlezda. Najčešći oblik ovih poremećaja je nekancerogeni tumor adrenalnog korteksa, poznat kao adrenalni adenom.\nKancerogeni tumori adrenalnog korteksa (adrenokortikalni adenom) su retki, međutim, i oni izazivaju Kušingov sindrom. Ponekad, benigno, nodularno uvećanje obe nadbubrežne žlezde može za posledicu da ima Kušingov sindrom.\nNasledni Kušingov sindrom – U retkim slučajevima, neke osobe imaju naslednu tendenciju za formiranje tumora na jednoj ili više endokrinih žlezda, što utiče na nivo kortizola i izaziva Kušingov sindrom.\nBez lečenja Kušingovog sindroma, mogu da nastupe komplikacije u koje spadaju:\ngubitak koštane mase (osteoporoza), što za posledicu može da ima neobične prelome kostiju, kao što je prelom rebra i prelom kostiju stopala\nčeste ili neobične infekcije\ngubitak mišićne mase ili jačine\nDijagnostikovanje Kušingovog sindroma može da bude prilično teško, posebno endogenog, pošto i druga oboljenja imaju iste znakove i simptome. Dijagnostikovanje Kušingovog sindroma može da bude dug i opsežan proces. Dok ne prođete kroz čitavu seriju pregleda i ispitivanja, nećete imati preciznu sliku vašeg stanja.\nLekar će obaviti fizikalni pregled, tražeći znakove Kušingovog sindroma. Lekar može da posumnja na Kušingov sindrom ako imate znakove poput zaobljenog lica (mesečasto lice), jastučiće masnog tkiva između ramena i na vratu (bizonova grba) i tanku kožu sa modricama i strijama.\nAko ste uzimali kortikosteroide u dužem vremenskom periodu, lekar može da posumnja na Kušingov sindrom koji je posledica ovih lekova. Ako niste koristili kortikosteroide, sledeći dijagnostički pregledi i testovi mogu da ukažu na uzrok:\nAnalize urina i krvi – U ovim analizama se meri nivo hormona u mokraći i krvi i utvrđuje se da li vaš organizam proizvodi višak kortizola. Za analizu mokraće ćete možda morati da skupljate 24h uzorak. I mokraća i krv se šalju na laboratorijsku analizu nivoa kortizola.\nLekar može da vas uputi i na druge specijalističke testove kojima se pomoću krvi i mokraće utvrđuje prisustvo Kušingovog sindroma i identifikuje uzročnik prekomerne proizvodnje kortizola. Ovi testovi obično uključuju i merenje nivoa kortizola nakon stimulacije ili supresije pomoću drugih hormonskih medikamenata.\nAnaliza pljuvačke – Nivo kortizola tokom dana raste i opada. Kod osoba koje imaju Kusingov sindrom, nivo kortizola znatno opada uveče. Analizom nivoa kortizola u malom uzorku pljuvačke uzetom kasno noću, lekar može da vidi da li je nivo kortizola previsok, što ukazuje na Cushingov sindrom.\nSnimanja – CT skeniranje ili magnetna rezonanca mogu da obezbede snimke hipofize i nadbubrežnih žlezda na kojima mogu da se vide abnormalnosti poput tumora.\nUzimanje uzorka petroznih sinusa – Ovaj test pomaže da se utvrdi da li je uzrok endogenog Kušingovog sindroma ukorenjen u hipofizi ili na nekom drugom mestu. Za ovaj test se uzima uzorak krvi iz petroznih sinusa – vena koje su odvodi hipofize.\nTanka cev se uvodi u gornji deo butine ili prepone dok sedite i umeće u petrozne sinuse. Mere se nivoi ACTH iz petroznih sinusa i uzorka krvi uzetog iz podlaktice.\nAko je nivo ACTH viši u uzorku iz petroznih sinusa, problem potiče iz hipofize. Ako su nivo ACTH slični u oba uzorka krvi, problem je izvan hipofize.\nOve analize i testovi ne samo da pomažu lekaru da dijagnostikuje Kušingov sindrom, već mu pomaži i da isključi druga oboljenja sa sličnim znakovima i simptomima. Na primer, sindrom policističnih jajnika – hormonski poremećaj kod žena sa uvećanim jajnicima – ima neke iste simptome i znakove kao i Kušingov sindrom, kao što su prekomerna maljavost i neredovne menstruacije. Depresija, poremećaj ishrane i alkoholizam, takođe donekle oponašaju Kušingov sindrom.\nLečenje Kušingovog sindroma je osmišljeno tako da smanji visok nivo kortizola u organizmu. metod lečenja zavisi od uzroka sindroma. U moguće načine lečenja spadaju:\nSmanjenje upotrebe kortikosteroida – Ako je uzrok Kušingovog sindroma dugotrajna upotreba kortikosteroida, lekar će moći da drži pod kontrolom simptome i znakove sindroma smanjenjem doze leka tokom određenog vremenskog perioda, dok će istovremeno na odgovarajući način lečiti astmu, artritis i druga oboljenja. Za brojna ovakva oboljenja lekar može da prepiše nekortikosteroidne lekove koji će omogućiti smanjenje doze ili potpunu eliminaciju kortikosteroida.\nNemojte smanjivati dozu ili prestati da uzimate kortikosteroidne lekove na svoju ruku. Ovo smete da radite samo pod nadzorom lekara.\nNagli prekid uzimanja ovih lekova može da dovede do nedovoljnog nivoa kortizola. Sporo smanjenje doze kortikosteroida omogućava organizmu da nastavi normalnu proizvodnju kortizola.\nOperacije – Ako je uzrok Kušingovog sindroma tumor, lekar može da predloži njegovo potpuno odstranjivanje hirurškim putem. Tumore hipofize obično operiše neurohirurg, a procedura može da se obavi kroz nos. Ako se tumor nalazi na nadbubrežnim žlezdama, plućima ili pankreasu, hirurg će ih otkloniti standardnom operacijom ili, u nekim slučajevima, najmanje invazivnom hirurškom tehnikom sa manjim rezom.\nNakon operacije ćete morati da uzimate lekove za zamenu kortizola koji će organizmu obezbediti pravu količinu ovog hormona. U većini slučajeva, na kraju dolazi do normalne proizvodnje adrenalnog hormona pa lekar može postepeno da smanjuje lekove za zamenu kortizola.\nMeđutim, ovaj proces može da traje i do godinu dana pa i duže. U nekim slučajevima, kod pojedinih osoba koje imaju Cushingov sindrom, nadbubrežne žlezde se nikada ne vrate u normalno stanje; u takvom slučaju se terapija za zamenu hormona uzima doživotno.\nRadioterapija – Ako hirurg ne može u potpunosti da ukloni tumor hipofize, verovatno će vas uputiti na radioterapiju koja se koristi zajedno sa operacijom. Osim toga, zračenje se koristi i kod osoba koje nisu pogodni kandidati za operaciju.\nZračenje može da se primenjuje u malim dozama u periodu od 6 nedelja ili tehnikom koja se zove stereotaksijska radiohirurgija (operacija gama nožem). U kasnijoj proceduri, administrirana kao jedini oblik lečenja, velika doza zračenja se upućuje u tumor, a izlaganje okolnog tkiva radijaciji je svedeno na minimum.\nLekovi – Medikamenti mogu da se koriste za kontrolu proizvodnje kortizola, u slučaju da operacija i zračenje ne daju rezultate. Lekovi mogu da se koriste i pre operacije kod osoba koje su ozbiljno obolele od Kušingovog sindroma. Lekari mogu da preporuče lekove pre operacije da bi ublažili znakove i simptome i smanjili na najmanju moguću meru rizik od operacije.\nLekovi za kontrolu prevelike proizvodnje kortizola u nadbubrežnim žlezdama su ketokonazol, mitotan i metirapon.\nMifepriston se daje osobama koje imaju Kušingov sindrom i dijabetes tipa 2 ili intoleranciju na glukozu. Mifepriston ne smanjuje proizvodnju kortizola, već sprečava delovanje kortizola na tkiva.\nU moguća neželjena dejstva ovih lekova spadaju umor, mučnina, povraćanje, glavobolja, bolovi u mišićima, visok krvni pritisak, nizak nivo kalijuma i oticanje. Neke osobe imaju daleko ozbiljnija neželjena dejstva, kao što su neurološke nuspojave i toksičnost jetre.\nNajnoviji lek za Kušingov sindrom je pasireotid koji utiče na smanjenje lučenja ATCH iz tumora hipofize. Ovaj lek se dva puta dnevno daje u obliku injekcije. Preporučuje se u slučaju kada je operacija hipofize neuspešna ili ne može da se obavi.\nNeželjena dejstva su prilično uobičajena, a u njih spadaju dijareja, mučnina, visok krvni pritisak, glavobolja, bol u trbuhu i umor,\nU nekim slučajevima, tumor ili njegovo lečenje izazivaju nedovoljnu proizvodnju drugih hormona hipofize ili nadbubrežnih žlezda pa će lekar, u takvom slučaju, preporučiti lekove za zamenu hormona.\nAko nijedan od ovih metoda za lečenje Kušingovog sindroma nije odgovarajuća ili je neuspešna, lekar može da predloški uklanjanje nadbubrežnih žlezda hirurškim putem (bilateralna adreanalektomija). Ova procedura će izlečiti prekomernu proizvodnju kortizola ali ćete doživotno morati da uzimate terapiju za zamenu hormona.


Luka Beograd :: The Aristotle University of Thessaloniki\nARISTOTLE UNIVERSITY OF THESSALONIKI I LUKA BEOGRAD\nKao predstavnici katedre za arhitekturu Aristotelovog univerziteta u Solunu, početkom maja smo predložili Luci Beograd da organizuje studentsku radionicu u Solunu čija bi tema bila aktivacija beogradskog dunavskog priobalja.\nLuka Beograd je sa oduševljenjem prihvatila naš predlog i uz njihovu pomoć kao i uz podršku Aristotelovog univerziteta, radionica će biti održana od 26. septembra do 10. oktobra 2008.\nNaše akademsko interesovanje je uglavnom fokusirano na potencijale grada kao lokacije u stalnom razvoju kao i na preoblikovanje njegovog budućeg razvoja, imajući u vidu da je to grad koji je geografski, ali i kulturološki veoma blizak Grčkoj, a posepbno Solunu. Značaj projekta je ogroman za regiju Balkana s obzirom na činjenicu da je Beograd glavni punkt na evropskim koridorima koji povezuje balkanske i evropske gradove, predvodeći ne samo komercijalnu već i kulturnu razmenu budući da je broj putnika koji krstare rekom u stalnom porastu.\nWaterfornt projekat treba da odredi identitet grada, njegov izgled i simbol, kao i obeležje lokacije trudeći se da ga predstavi kao privlačnu međunarodnu destinaciju. U potrazi za identitetom veoma je važno utvrditi potrebe tržišta, profil potrošača, uspešno brendiranje, ali i ponovo uspostaviti vezu sa istorijskim i kulturnim nasleđem. Takođe treba voditi računa o građanima koji će saživeti sa novom lokacijom i omogućiti razvoj koji neće potisnuti duh starog grada i dozvoliti da postane isključivo tržišno orijentisan. Naravno, važno je negovati ekološki pristup koji poštuje geomoršološke osobenosti lokacije.


Mišljenje na Predlog pravilnika o načinima prepoznavanja oblika zlostavlјanja, zloupotrebe, diskriminacije i nasilјa nad decom u sportu • Poverenik za zaštitu ravnopravnosti\nMišljenje na Predlog pravilnika o načinima prepoznavanja oblika zlostavlјanja, zloupotrebe, diskriminacije i nasilјa nad decom u sportu\nMišljenja i preporuke Zakonodavne inicijative i mišljenja o propisima Mišljenje na Predlog pravilnika o načinima prepoznavanja oblika zlostavlјanja, zloupotrebe, diskriminacije i nasilјa nad decom u sportu\n011-00-00001/2019-02 datum: 30.1.2019.\nna Predlog pravilnika o načinima prepoznavanja oblika zlostavlјanja, zloupotrebe, diskriminacije i nasilјa nad decom u sportu\nMinistarstvo omladine i sporta je dopisom broj 011-00-12/2018-03 od 21.1.2019. godine, dostavilo Povereniku za zaštitu ravnopravnosti Predlog pravilnika o načinima prepoznavanja oblika zlostavlјanja, zloupotrebe, diskriminacije i nasilјa nad decom u sportu (u dalјem tekstu: Predlog pravilnika), radi davanja mišlјenja.\nUstavom Republike Srbije u članu 21. propisana je zabrana svake diskriminacije, neposredne ili posredne, po bilo kom osnovu, a naročito po osnovu rase, pola, nacionalne pripadnosti, društvenog porekla, rođenja, veroispovesti, političkog ili drugog uverenja, imovnog stanja, kulture, jezika, starosti i psihičkog ili fizičkog invaliditeta, dok je u stavu 4. ovog člana utvrđeno da se ne smatraju diskriminacijom posebne mere koje Republika Srbija može uvesti radi postizanja pune ravnopravnosti lica ili grupe lica koja su suštinski u nejednakom položaju sa ostalim građanima. Takođe, u članu 64. Ustava između ostalog utvrđeno je da deca uživaju lјudska prava primereno svom uzrastu i duševnoj zrelosti, kao i da su zaštićena od psihičkog, fizičkog, ekonomskog i svakog drugog iskorišćavanja ili zloupotreblјavanja.\nOdredbama člana 19. Konvencije o pravima deteta utvrđeno je da će države članice preduzeti sve odgovarajuće zakonodavne, administrativne, socijalne i obrazovne mere radi zaštite deteta od svih oblika fizičkog ili mentalnog nasilјa, povreda ili zloupotrebe, zanemarivanja ili nemarnog odnosa, maltretiranja ili eksploatacije, uklјučujući i seksualnu zloupotrebu, dok je na brizi kod roditelјa, zakonitih staratelјa ili nekog drugog lica kome je poverena briga o detetu. U stavu 2. ovog člana između ostalog utvrđeno je da takve zaštitne mere treba da obuhvate, utvrđivanja, prijavlјivanja, prosleđivanja, istrage, postupanja i praćenja slučajeva zlostavlјanja deteta i, po potrebi, obraćanja sudu. Članom 34. Konvencije države članice se obavezuju da zaštite dete od svih oblika seksualnog izrablјivanja i seksualne zloupotrebe, dok je članom 36. utvrđena obaveza država članica da štite dete od svih drugih oblika eksploatacije štetne za dete.\nUstavna zabrana diskriminacije bliže je razrađena Zakonom o zabrani diskriminacije, koji u članu 2. stav 1. tačka 1. propisuje da diskriminacija i diskriminatorno postupanje označavaju svako neopravdano pravlјenje razlike ili nejednako postupanje, odnosno propuštanje (isklјučivanje, ograničavanje ili davanje prvenstva), u odnosu na lica ili grupe kao i na članove njihovih porodica, ili njima bliska lica, na otvoren ili prikriven način, a koji se zasniva na rasi, boji kože, precima, državlјanstvu, nacionalnoj pripadnosti ili etničkom poreklu, jeziku, verskim ili političkim ubeđenjima, polu, rodnom identitetu, seksualnoj orijentaciji, imovnom stanju, rođenju, genetskim osobenostima, zdravstvenom stanju, invaliditetu, bračnom i porodičnom statusu, osuđivanosti, starosnom dobu, izgledu, članstvu u političkim, sindikalnim i drugim organizacijama i drugim stvarnim, odnosno pretpostavlјenim ličnim svojstvima. Takođe, članom 22. Zakona o zabrani diskriminacije propisano je da svako dete, odnosno maloletnik ima jednaka prava i zaštitu u porodici, društvu i državi, bez obzira na njegova ili lična svojstva roditelјa, staratelјa i članova porodice, dok stavom 2. ovog člana zabranjeno je diskriminisati dete, odnosno maloletnika prema zdravstvenom stanju, bračnom, odnosno vanbračnom rođenju, javno pozivanje na davanje prednosti deci jednog pola u odnosu na decu drugog pola, kao i pravlјenje razlike prema zdravstvenom stanju, imovnom stanju, profesiji i drugim obeležjima društvenog položaja, aktivnostima, izraženom mišlјenju ili uverenju detetovih roditelјa, odnosno staratelјa i članova porodice.\nPorodičnim zakonom u članu 6. tački 2. utvrđeno je da država ima obavezu da preduzima sve potrebne mere za zaštitu deteta od zanemarivanja, od fizičkog, seksualnog i emocionalnog zlostavlјanja te od svake vrste eksploatacije.\nOpšti protokol za zaštitu dece od zlostavlјanja i zanemarivanja koji je usvojen u cilјu implementacije odredaba propisanih Konvencijom Ujedinjenih nacija o pravima deteta, zloupotrebu ili zlostavlјanje deteta definiše kao sve oblike fizičkog i/ili emocionalnog zlostavlјanja, seksualnu zloupotrebu, zanemarivanje ili nemaran postupak, kao i komercijalnu ili drugu eksploataciju, što dovodi do stvarnog ili potencijalnog narušavanja detetovog zdravlјa, njegovog preživlјavanja, razvoja ili dostojanstva u okviru odnosa koji uklјučuje odgovornost, poverenje ili moć. Definicije zlostavlјanja i zanemarivanja deteta sadržane u ovom protokolu u skladu su sa definicijama usvojenim na Konsultaciji o sprečavanju zloupotrebe dece u Svetskoj zdravstvenoj organizaciji u Ženevi, 1999. godine, koje je prihvatilo i Međunarodno udruženje za prevenciju zloupotrebe i zanemarivanja dece (ISPCAN) u dokumentu Intersektorski pristup zlostavlјanju dece (2003). Protokolom su definisani i fizičko zlostavlјanje, seksualna zloupotreba, emocionalna zloupotreba, zanemarivanje i nemarno postupanje i eksploatacija dece. Takođe, navedeni dokument propisuje i način zaštite deteta od zlostavlјanja i zanemarivanja, kao i način prepoznavanja i prijavlјivanja slučajeva zlostavlјanja nadležnom organu, odnosno službi.\nNakon izvršene detalјne analize Predloga pravilnika, Poverenik najpre daje načelnu primedbu na tekst Predloga pravilnika, koji u čl. 6, 7, 8, 9, 10, 11. i 12. definiše pojmove koji su već utvrđeni Konvencijom Ujedinjenih nacija o pravima deteta, Zakonom o zabrani diskriminacije i Opštim protokolom za zaštitu dece od zlostavlјanja i zanemarivanja i koji predstavlјaju zakonsku materiju. Odredbama člana 15. stav 2. Zakona o državnoj upravi propisano je da se pravilnikom mogu razrađivati samo pojedine odredbe zakona ili propisa Vlade. Takođe, odredbom člana 4. stav 8. Zakona o sportu dat je zakonski osnov za donošenje ovog pravilnika koji je uži od materije koja je Predlogom pravilnika uređena. Naime ovim članom propisano je da bliže uslove o načinima prepoznavanja oblika zlostavlјanja, zloupotrebe, diskriminacije i nasilјa nad decom sporazumno propisuju ministar, ministar nadležan za unutrašnje poslove, ministar nadležan za pravosuđe i ministar nadležan za zdravlјe. Takođe ukazujemo da date definicije nisu u skladu sa pojmovima koji su već definisani Konvencijom, Zakonom o zabrani diskriminacije i Opštim protokolom.\nDalјe, članom 4. Predloga pravilnika kao mogući načini prepoznavanja oblika zlostavlјanja, zloupotrebe, diskriminacije i nasilјa nad decom u sportu propisani su neposredno opažanje, prijava i drugi način na koji se može prepoznati postojanje nekog od oblika navedenih u Predlogu pravilnika. Poverenik ukazuje da je Opštim protokolom za zaštitu dece od zlostavlјanja i zanemarivanja u glavi IV tačka 1. već propisan postupak prepoznavanja zlostavlјanja i zanemarivanja deteta. Naime, u glavi IV tačka 1.1. Opšteg protokola propisano da je prvi korak u zaštiti otkrivanje zlostavlјanja i zanemarivanja deteta, kao i da je ono ujedno i najosetlјiviji deo tog procesa, od koga, u velikoj meri, zavisi dalјi tok zaštite deteta. Saglasno navedenom, a imajući u vidu da je Opštim protokolom već utvrđeno da se zlostavlјanje i zanemarivanje najčešće otkriva prepoznavanjem znakova povrede na detetu ili ponašanja deteta i porodice koji ukazuju na mogućnost zlostavlјanja/ zanemarivanja deteta; poveravanjem koje može biti direktno – od strana samog deteta ili indirektno – od strane drugih osoba koje imaju saznanje ili sumnju da je dete zlostavlјano (roditelј ili drugi član porodice, komšije, vršnjaci, nastavnici), Poverenik je mišlјenja da je potrebno usaglasiti odredbu propisanu u članu 4. Predloga pravilnika sa Opštim protokolom.\nČlanom 5. Predloga pravilnika propisano je da prijavu zlostavlјanja, zloupotrebe, diskriminacije i nasilјa nad decom u sportu može podneti lice koje je učlanjeno, zaposleno ili na drugi način, neposredno ili posredno angažovano u organizaciji u oblasti sporta. Poverenik ukazuje da je Porodičnim zakonom u članu 263. stav 3. utvrđeno da je pravo i dužnost svih dečjih, zdravstvenih i obrazovnih ustanova, ustanova socijalne zaštite, pravosudnih i drugih državnih organa, udruženja i građana da obaveste javnog tužioca ili organ staratelјstva o razlozima za zaštitu prava deteta, te je saglasno tome neophodno razmotriti mogućnost za izmenu člana 5. Predloga pravilnika i njegovo usaglašavanje sa propisanom odredbom Porodičnog zakona.\nNa kraju još jednom ukazujemo da je članom 10. stav 1. Predloga pravilnika izvršeno definisanje pojma diskriminacije dece u sportu na način koji nije u skladu sa pojmom diskriminacije i diskriminatorskog postupanja koji je utvrđen Zakonom o zabrani diskriminacije. Takođe stavom 2. ovog člana utvrđeno da je diskriminacija i podsticanje i navođenje drugih na diskriminaciju, čime se Predlogom pravilnika, kao aktom niže pravne snage uvode pojmovi navođenje i podsticanje na diskriminaciju koji nisu utvrđeni trenutno važećim Zakonom o zabrani diskriminacije, koji je akt više pravne snage.\n Zakon o ratifikaciji Konvencije Ujedinjenih nacija o pravima deteta (“Službeni list SFRJ – Međunarodni ugovori”, br. 15/90 i „Službeni list SRJ – Međunarodni ugovori“, br. 4/96 i 2/97\n Porodični zakon („Službeni glasnik RS“, broj 18/05, 72/11 – dr. zakon i 6/15)\n Zakon o državnoj upravi („Službeni glasnik RS“, broj 79/05, 101/07, 95/10, 99/14, 47/18 i 30/18 – dr. zakon)\n Zakon o sportu („Službeni glasnik RS“, broj 10/16)


Studenti godinu dana partijaju na autoputu, a policija ćuti\nDruštvo Autor:N101. jun. 202120:18\nProbajte da organizujete žurku u parku ispred vaše zgrade - pa ćete videti za koliko minuta ćete shvatiti da je to bila loša ideja. Ali ako biste probali da organizujete žurku pored autoputa - e to onda može, iako vam verovatno nikad ne bi palo na pamet. Ali ima kome jeste i ima ko to ne sprečava.\nUkoliko izbegne prečicu i krene regularno, do pešačkog prelaza koji se nalazi stotinak metara niže, opet do saobraćajnog ostrva, taj neko mora tik uz put i opet je sve to daleko od bezbednog.\nAli zašto bi iko želeo da dođe na saobraćajno ostrvo koje se nalazi tik uz autoput? E, to je zato što se na tom mestu, svakog vikenda, poslednjih godinu dana, održavaju žurke na otvorenom.\nPočinju pola sata pre ponoći i traju do ranih jutarnjih sati. Stanari okolnih zgrada, sada već očajni zbog buke od koje ne mogu da spavaju, napravili su snimke žurki i prosledili ih TV N1.\nMarija, stanarka susednog bloka 37, za N1 kaže da žurke nisu nešto što traje od juče.\n„To traje godinu dana, ozvučenje koje ta grupa ljudi donosi ovde je koncertno ozvučenje, i zaista remete normalan san ljudi, na kraju krajeva dece koja žive tu u orkuženju. Znači mi njih vidimo s prozora naših stanova kako kroz ove stepenice prolaze, prelaze put i dolaze ovde“, navodi ona.\nI u tome ih ne sprečava ni saobraćajna policija koja je tu i koja ih, kako se bar čini stanarima, čuva.\n„Policija stoji parkirana i ne reaguje na to što oni prelaze ulicu i dolaze ovde. Treba pitati policiju koja je njihova uloga tu, da obezbede taj skup ili da ga spreče? Ja sam razgovarala s nekim šefom policije i on mi je rekao: ‘Znate, gospođo, radimo po naređenju, i to je sve što znam“, kaže Marija.\nMi, nažalost, znamo još i manje jer na naš upit policiji da nam odgovore kako su uopšte moguće žurke pored autoputa i to na njihove oči – odgovora nema.\nNe znamo zasigurno ni ko su ti mladi ljudi? Jesu li to studenti iz doma Studentski grad? Na to pitanje ispostavlja se nije moguće dobiti zvaničan odgovor. Od direktora koji je ceo dan na sastancima, preko njegovog zamenika koji ne odgovara na poruke, pomoćnika direktora za organizaciju i razvoj koji je na odmoru, pa sve do upravnice doma koja nas je u telefonskom razgovoru uputila na službeni mejl na koji niko nikad nije odgovorio.\n„Ko će biti odgovoran ako bi, ne daj bože došlo do nekog tragičnog ishoda, jer ovo je izuzetno prometan put“, pita Marija.\nA možda je baš tako trebalo formulisati pitanje i policiji i Studentskom gradu, jer je od takvog jednog tragičnog ishoda prošlog vikenda dvojicu momaka koji trče pored autoputa delila verovatno samo puka sreća.


Zvornik | Agroportal.ba\nPašalić: Ministarstvo će podržati firmu "Smrčak" sa 100.000 KM\nMinistar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Republike Srpske Boris Pašalić rekao je danas u Zvorniku da će iz sredstava za kapitalne investicije resorno ministarstvo podržati zvorničku firmu “Smrčak” sa 100.000 KM da investira u novi pogon za sušenje voća, povrća i šumskog bilja, kao i za nabavku opreme sufinansiranjem poljoprivredne mehanizacije. Pašalić je, nakon…\nLoša godina za zvorničke pčelare\nZbog nepovoljnih vremenskih prilika i bolesti pčelinjih društava ova godina je bila jako loša za zvorničke pčelare. U Udruženju pčelara „Bagrem“ su istakli veliku važnost prehrane pčela i borbe protiv bolesti kako bi sačuvali pčelinja društva, te su…\nPrinosi meda ispod svih očekivanja\nLoši vremenski uslovi, kišni dani i relativno niske temperature u aprilu i maju, uticale su da prinosi zvorničkih proizvođača meda budu ispod svih očekivanja. Proljećne kiše ugrozile su bagremovu pašu, pa će prinosi meda biti i za 90 odsto manji. Neizvjesna je i…\nZvornik: Invalidu pčelaru uručena pomoć od 10 košnica\nNepovoljne vremenske prilike značajno su umanjile prinose pčelarima u Zvorniku. To je zadesilo i invalida rada Dragana Birčakovića iz Grbavaca, koji živi od pčelarstva. Fond za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje invalida Srpske odlučilo je da mu donira deset košnica. https://agroportal.ba/wp-content/uploads/2019/06/pcelar_zvornik.mp4 Dragan Birčaković radio je više od sedam…\nUsvojeni podsticaji za poljoprivredu\nNa sjednici Skupštine grada Zvornika, odbornici su usvojili Prijedlog programa korišćenja budžetskih sredstava za podsticaj poljoprivredne proizvodnje i Prijedlog programa zajedničke komunalne potrošnje u iznosu od 939.000…\nPravo na podršku grada imati će sve poljoprivrednici\nPravilnikom o podsticajima, svim poljoprivrednicima iz Zvornika biti će omogućeno da konkurišu za podsticaje iz budžeta Grada. Prema podacima iz Odjeljenja za privredu i društvene djelatnosti u ovom gradu. Ovu godinu je predviđeno 362.000 KM kao podsticaji za…\nProjekat "Fabrike sira" na prostoru drvne industrije iz Zvornika\nNa prostoru nekadašnje Drvne industrije “Jadar” Zvornik uskoro bi trebalo da bude otvoren pogon za proizvodnju sireva. Plan je zaposliti dvadesetak radnika, glassrpske. Nova proizvodnja Zvorničko preduzeće “Gud Fud”, je prije pet godina zakupilo objekat i dio zemljišta “Jadra”. Tu proizvodi ambalažu od papira i kartona, a namjerava da kupi taj prostor…\nBorovnica voće budućnosti\nDomaćinstvo Ostojić iz Drinjače kod Zvornika, već desetu godinu žive od poljoprivrede i to veoma uspješno. Uzgajaju borovnice i jedni su od najvećih proizvođača ovog voća u Podrinju. Poručuju da je borovnica korisna za ljudsko zdravlje, a istovremeno i jedna od…\nHladnoća pustoši košnice, niske temperature prave problem pčelarima\nNiske temperature zasad nisu nanijele veću štetu pčelarima čije pčele imaju dovoljno hrane, ali ukoliko bi se niske temperature nastavile to bi se moglo odraziti na brojnost pčela u košnicama, upozoravaju pčelari, pišu…\nNa području Zvornika najviše mljekara i ratara\nZbog libaralizacije tržišta na području Zvornika smanjen je broj poljoprivrednika koji se bave tovom svinja i junadi, dok je u porastu broj onih koji se bave proizvodnjom mlijeka, piše Blic.rs [tie_full_img][/tie_full_img] Foto:Rade Jokić Najveći broj zvorničkih poljoprivrednika koji će konkurisati na raspisani konkurs za podsticaje Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i…


Foto: Gorica Jevtović\nSa prvim zimskim danima radujemo se i očekujemo čaroliju snežnih pahulja, ali ako snega još nema, onda tu magiju možemo sami da unesemo u svoj dom! Pogledajte čarobnu dekoraciju i predivne ukrase u domu naše čitateljke Gorice Jevtović!\nMnogima su dosadile tradicionalne boje novogodišnjih praznika, pa je tako zelenu i crvenu zamenila odlična kombinacija bele i plave. Tako je i Gorica ovom magičnom kombinacijom u svom domu napravila pravu zimsku atmosferu, piše Lisa.\nNjena novogodišnja jelka je baš u ovim hladnim nijansama, a na njoj blistaju ukrasi poput zvezdica, snežnih pahulja, figura anđela i neizostavnih kugli u plavoj boji. Jelka ne bi izgledala tako čarobno da ne svetluca zbog obaveznih lampica.\n"Nova godina je jedan od najlepših praznika u mojoj kući i svi se raduju i uživaju u dekorisanju i ukrašavanju," ističe Gorica.\nOva porodica marljivo radi na dekoraciji svog doma pa su smislili fantastičan način kako da njihovi ukrasi zasene sve što je do sada viđeno. Ono što posebno oduševljava jeste imitacija snega na kojem se nalaze igračke u obliku različitih životinjica. Najlepše je to što lažni sneg može da svetli u mraku, pa dom zbog ove dekoracije prosto izgleda čarobno.\nAko vam se dopao ovaj lažni sneg i želite i vi ovakav ukras u svom domu, onda predlažemo da ga napravite od sintetičke vate, a ispod njega stavite klasične lampice za jelku.\nJOŠ PREDIVNIH UKRASA ZA NOVU GODINU U DOMU NAŠE ČITATELJKE POGLEDAJTE NA SLEDEĆOJ STRANI!


Најџел Фараж: Борис Џонсон каже људима оно што он мисли да они желе да чују\nNajdžel Faraž: Boris DŽonson kaže ljudima ono što on misli da oni žele da čuju\n23-01-2022 18:03 Svet Planeta Video\nNajdžel Faraž, notorni engleski desničarski političar i zvezda na tv GB NJuz u svojoj emisiji pod nazivom "Ajde bre, Faraž!" ( slobodan prevod ovog pomalo šaljivog naziva sa aluzijom na popularnu psovku na engleskom jeziku poznatiju po svojoj skraćenici wtf = što se obično prevodi na srpski kao jbt prim. prev) govori sa Dan Vootonom , kolegom iz iste i nedavno osnovane tv stanice\nJedna od najava državnih operacija pod nazivom *red meat ( prim prev crveno tj krvavo meso # aluzija da se ono baca krvoločnim psima ) od strane Borisa DŽonsona smišljena da umiri svoje opozicione ( tzv backbenchers) pobunjenike u Parlamentu je ta da će britanske oružane snage preuzeti kontrolu nad sve većom migrantskom krizom u Lamanšu. Dan Vooton se pita da li je to tek onako Borisovo 'trlababalan' jer je Priti Patel (aktuelna Ministarka Unutrašnjih Poslova prim. prev) već upozorena da će oko 65000 migranata preći preko Lamanša u našu zemlju ove godine, što je dvostruko više nego prošle godine a situacija može da se pogorša jer je 168 presretnuto i spašeno u pokušaju da pređu samo u toku utorka , jer je bezmalo 1000 migranata prešlo u Ujedinjeno Kraljevstvo preko Lamanša za samo devetnaest dana januara ove godine.\nSituacija je zabrinjavajuća i pored ove političke drame u Vestminsteru, tako da preostali meinstrim mediji o ovome ovo ne izveštavaju a kriza se nastavlja "\nNajdžel Faraž nastavlja: " Dozvoli mi da te vratim u daleku i tamnu prošlost još pre Borisove ' party gate' , koja je bila samo pre nekoliko dana (prim. prev. Najdžel se smeje jer procurelo je u javnost da je Boris DŽonson nedavno imao veliku privatnu žurku ne poštujući nikakva KOVID pravila i restrikcije , te je to u javnosti popularno nazvano party gate # aluzija na Watergate, Obamagate, Sofagate itd) da već postoji ozbiljan problem u tzv red wall izbornim jedinicama ( prim. prev. nedavno skovana politička metafora za izborne jedinice koje mogu biti prognozirajuće za buduće nacionalne sveopšte izbore) a to je nelegalna imigracija. Imali smo nelegalne migrante koji u zemlju ulaze bukvalno na zadnjem delu kamiona, u velikim frižiderima hladnjača, i Boga pitaj kako još , ali iz nekog razloga krajnje je upadljivo da ulaze i u tzv. dinghy čamcima na naduvavanje i da su stoga članovi Parlamenta na delegatskim mestima iz tzv. red wall izbornix jedinica užasno besni jer su glasali za Bregzit i kao i mnogi iz Laburističke partije želeli da preuzmu kontrolu nad britanskim državnim granicama i verovali su da su za to glasali i da su povratili kontrolu u svoje ruke , te su zato i glasali za Borisa a ono što vidimo sada je* zloupotreba na veliko * Najdžel podseća da je prošle godine njih stiglo tri puta više nego u 2020.g a ja sam otišao na lice mesta da pratim situaciju , želeći da od toga napravim medijsku priču od državnog značaja. To je bilo i pre lansiranja GB News, kada niko od drugih medija nije hteo ni da pomisli da piše o tome a onda je Priti Patel , 'za mač' spremna ministarka unutrašnjih poslova, smislila 'Poslaćemo Mornaricu! Najdžel dodaje 'Javnost je to odobravala oduševljeno. 71% javnosti je odobravalo ovu tzv Red meat vojnu operaciju ili ti 'Spasi najveću džukelu' kako god poželite da ovo nazovete (prim. prev. aluzija na Borisa DŽonsona ) pa je onda Premijer rekao "Idemo sa Mornaricom na Lamanš!" Ali, osim ako se formalna EU pravila angažovanja oko migranata ( rules of engagement) ne promene tj ukoliko ne budemo imali prava da fizički vratimo nelegalne migrante u Francusku , a to se još ne radi , jedino što će se ovde promeniti ovom akcijom je da promenimo da im umesto naša pogranična policija ( prim prev border force ) izigrava taksi službu, od sada taksi usluge pruža Kraljevska mornarica (prim. prev. ovo je Najdželov sarkazam). I oni jedino što će da urade je da ih "kao kašikom" pokupe preko Lamanša, dovedu ih u Dover (prim.prev. priobalni gradić dokle ide trajekt iz Kaleja ( Calais) u Francuskoj do Engleske najkraćim putanjom preko mora ) zbog proceduralne obrade podataka , i to sada kada svaki čas Vladimir Putin može da izvrši invaziju na Ukrajinu , a jedna naša mornarička komponenta nam je tamo u Crnom moru i to baš u trenutku kada Kina postaje sve ratobornija oko Tajvana i u trenutku kada su nakon jedanaest godina vladavine Konzervativne partije Kraljevskoj Mornarici 'skresani fondovi do koske '. Ovo je potpuno traćenje resursa Kraljevske mornarice , neefektivno je na razne načine osim ako se tzv. 'pravila angažmana ' ne promene , a to je još jedan primer kako Boris DŽonson govori ljudima samo ono što on misli da oni žele da čuju a baš ga briga što nikada neće ispuniti isčekivanja; sve je to smejurija!\nDV : "Problem je u tome , Najdžel, čak iako Boris opstane na vlasti u narednih nekoliko meseci , ove brojke možda mogu na kraju da ga dokrajče ! Sudeći prema Daily Telegraph-u, u stvari ova brojka od 65 000 je planirana pretpostavka unutar zidina White Hall-a ( prim.prev. zgrada vlade) . Oni prosto veruju da će 65 000 migranata preći Lamanš ove godine\nNG : Ali Dan, nisi shvatio fazon. Oni su već smislili rešenje ...nema prenosa na BBC uopšte ili na Sky News ili ITV pa 'ajde onda da izveštavamo sada i kako valja . Prošlog petka pod okriljem mraka, ministar za imigracije je najavio da oni koji su nelegalno ušli pa čekali godinu dana da im se obrade dokumenta kao potražioci azila, sada mogu da rade legalno u britanskoj privredi u sektoru zdravstva i socijalne nege a to je sektor koji je izgubio 30 000 do 40 000 zaposlenih jer odbijaju da prime vakcinu pa su stoga dobili otkaze tako da po prvi put britanska vlada efektivno daje amnestije onima koji pređu Lamanš a broj koji su pomenuti je 32000! 32000 ljudi koji dođu ovom rutom moći će da ...budu ubačeni "na državna jasla" a ne treba im viza ili bilo šta slično ali da rade legalno preko Nacionalne službe za zapošljavanje. Tako se nešto nikada nije desilo do sada u istoriji ove zemlje , a to nas vraća u poreklo problematike zašto sam odavno otišao na Lamanš.\nI da ti kažem nešto ...bez obzira da li Boris opstane na vlasti ili ne, i koji god bude "bum-tras" efekat Borisovih *party-gate" kerefeka, ovaj ozbiljan problem će koštati Torijevce ( prim prev the Tories - popularni naziv za Konzervativnu Partiju ) naredne sveopšte nacionalne izbore osim ako ne dobiju lidera partije koji zaista ima hrabrosti da se suprotstavi onome zašto im je narod dao većinu od 80 mesta u Parlamentu.\nIzvor: Pravda prevod i adaptacija angloworld translations/ anglo.world.translations@gmail.com\nSveštenik iz kovid bolnice: Otac Željko uz božiju pomoć leči dušu ali i telo (VIDEO)


Rat u sudijskom (fudbalskom) podzemlju\nDno života na zelenoj travi\nŽalosno je biti primoran da ćutiš o onome što bi želeo reći, govorili su mudri Heleni. Naš sagovornik, novinar Ljubiša Panić (reporter "Sportskog žurnala", "Tempa", "Pravde", "Kurir Sporta") nije se držao ćutanja kao "proverenog" zanata u sportskom novinarstvu. Čak je, slobodno se može reći, napravio istinski reporterski podvig - dirnuo je u sudijsku fudbalsku mafiju, kažu organizovaniju od bilo koje druge mafije, i "zaradio" mnogo toga - poštovanje čitalaca, zavist kolega i 44 tužbe rasute po celoj Srbiji, pa...\nOvo je ta priča o kolegi - Don Kihotu, koja će dugo, dugo služiti na "pokor i sramotu", za njegove kolege... uvek spremne na podaništvo i najprofitabilniji stil među sportskim izveštačima - udvorički.\nŠta te motivisalo da uđeš u osinje gnezdo zvano sudijska fudbalska mafija i tim povodom objaviš serijal u 26 nastavaka?\n- Luda glava, šta bi drugo... šalim se, naravno. Prevagnula je esnafska znatiželja, analitičko-istraživački nerv, svakodnevna trka s konkurencijom za ekskluzivnošću, u konkretnom slučaju, za lociranjem najmalignijeg tkiva u FSS, i želja da se razobliči decenijama uhodavani sistem rukovođenja i funkcionisanja najučaurenije i najorganizovanije grupe u okviru srpske fudbalske mafije. Dakle, sa jedne strane je u pitanju odgovornost prema poslu i javnosti. S druge, u inat sve brojnijim novinarskim prostitutkama, slugama koji iz sezone u sezonu udvorički ljube papuču ovdašnjim klupskim i sudijskim mecenama.\nPosledice su ubrzo stigle?\n- Orkestrirano, kao po komandi, svakog dana je u moju redakciju stizale su tužba za tužbom. Što je egzaktan pokazatelj da nisu u stanju da podnesu bol, ali su zato i te kako sposobni da ga nanesu mladim sudijama, ispisnicima u liku delegata, posmatrača. Nek i to bude O.K. Groteskne su, međutim, opaske u njihovim tužbenim zahtevima, pozivanje na urušavanje ugleda i časti kao da, između ostalog, nije reč o ljudima naviknutim na najpežorativnije kritike, najteže verbalne, literalne i (ne)čovečne kvalifikacije u stilu ovde već odomaćene maksime: kad sudije pljuju, oni misle da pada kiša!\nŠta ti se dešavalo na ličnom planu, konkretno: da li ti je prećeno?\n- Opskurni su to tipovi - čast izuzecima, kako sam saznao, većina sudija je tuđom rukom potpisala tužbeni zahtev - vešti i brutalni u obračunima sa neistomišljenicima. Mračni likovi, da ne poverujete, koji još uvek bez bukagije hodaju Srbijom!\nNajjednostavnije rečeno: opili se ljudi samoljubljem, samodovoljnošću. Umislili da oponentima mogu da uzmu biografiju, identitet. Ispostavilo se da mogu, ali bez srama i stida. Da su vlast, da mogu nikom ništa da ne daju samo da uzimaju i hrane se tuđim životnim sokovima. Što neko reče, ubi ih provincijska megalomanija. Ludilo veličine, bolesno precenjivanje samih sebe. Pohlepa. Kako vreme prolazi, pogotovo nakon poslednjih izbora u FSS, sve više tonu u glib korumpiranosti, iznude.\nDa ne biraju sredstva, potvrdila su u feljtonu sablažnjiva, potresna kazivanja najpoznatijih ovdašnjih bivših i sadašnjih arbitara, kontrolora, posmatrača, komesara, čelnika sudijske organizacije i klubova?\n- Njihov rukopis je prepoznatljiv, sve u zavisnosti od stepena zameranja. Najčešće prete i ucenjuju, ne retko angažuju plaćene batinaše i ubice! Što se moje malenkosti tiče, nisam se prvi put sudario sa ljudima iz fudbalskog podzemlja. Sukobljavao sam se i ranije, dvaput s „parabelumom" odlazio na ugovoreni dvoboj. Bogu hvala, imao sam više sreće od Puškina i Ljermontova! Kažem, bilo je svega. Međutim, nisu uspeli da me ućutkaju. Naprotiv. Neće ni ovi, mada sam saznao od sudija koji su nas nevoljno i po direktivi tužili, da dvoje ljudi iskustveno i strpljivo vrebaju povoljan trenutak da mi se, citiram, "najebu majke!", valjda, rukovodeći se drevnom izrekom: osveta je najukusnija kad se servira hladna!\nZašto se za tvoje nalaze nije zainteresovao javni tužilac?\n- Zanimljivo je da serijal o zakulisnim poslovima sudijske organizacije, izuzev burnih reakcija prozvanih i neprozvanih sudija, nije probudio znatiželju tužilaštva. Tužiočevo ignorisanje, nepokretanje postupka povodom feljtona "Rat u sudijskom podzemlju" učinilo je povredu Zakona o javnom tužilaštvu i, razumljivo, zloupotrebu njihovih ovlašćenja. Jer, isključiva je obaveza tužioca da ukoliko do njega "dopre glas" preduzme radnje u pravcu otkrivanja počinioca krivičnog dela ili prikupljanja validnih dokaza za eventualno učinjeno krivično delo. Rečju: ne sme da se ogluši o pomenuto, pogotovo kad dobije informaciju iz medija.\nŠta ako tužilac ne čita svu štampu?\n- Tužilac ne može da bude neobavešten. Ima saradnike, zamenike. Slučaj sudijske mafije nije banalan, da je neko nekom psovao majku. Bezmalo mesec dana su najrelevantniji sudijski faktori, u prvom i zbog straha najčešće u drugom licu, pedantno otkrivali mehanizme disciplinovanja članstva, načine dolaska i skidanja sa sudijske liste, tarife za napredovanje i nameštanje utakmica, kako se čelnici Sudijskog odbora dodvoravaju i "kurvaju" s klubovima, kako su uništavali sudijske karijere i beskrupulozno zagorčavali živote mladih ljudi, kako su… Možemo ovako danima da nabrajamo grehe pojedinih ljudi u sudijskoj organizaciji.\nBiće prilike da tužilaštvo reaguje kad bude krenuo nastavak serijala o sudijskoj mafiji?\n- Rat u sudijskom podzemlju se rasplamsao i, kako stvari stoje, leteće pepeo na sve strane. Skrajnuti se ne mire sa sudbinom, statusom gubitnika. Krenuli su u lobiranje, bogme biće haos…\nMaterijal je otkucan, autorski overen i deponovan u uglednoj advokatskoj kancelariji. Čeka se dogovor insajdera u vezi sa otkrivanjem njihovog identiteta. Oni, pak, mig prijatelja iz sveta politike kao logistiku, most sa Specijalnim tužilaštvom. Reč je, ipak, o organizovanoj grupi. Ukoliko se recimo izjalovi priča sa Specijalnim tužilaštvom, proziva će se opštinsko i okružno tužilaštvo u svakom delu feljtona. Danima, mesecima… sve dok ne bude reagovalo, sve dok se ne obrati policiji da prikupi potrebna obaveštenja, dokaze za naše pisanje. Potom, odluči da li će da pokrene ili neće postupak.\nZaključak se sam nameće, na osnovu tvojih saznanja, da su sudije najveće zlo srpskog fudbala, zar ne?\n- Istraživanje je pokazalo očitu spregu rukovodećih ljudi Udruženja sudija i klubova. Stoga, iz samo njima znanih razloga, nikad ozbiljnije nisu pokrenuli inicijativu kako bi obezbedili regularno prvenstvo. Otud zaključak da klupskim čelnicima trebaju "ljudi u crnom" da kad uđu u problem, uz logistiku sudijske organizacije prebrode krizu. Preciznije rečeno: klubovi dobiju sudiju po želji, ovi (in)direktno - novac.\n- Sudije se delegiraju, čelni ljudi klubova saznaju ko im sudi. Moćni klubovi čak i poruče sudije ili suze krug arbitara koji mogu da im sude. Zatim, obrate se čelnicima sudijske organizacije, sve u zavisnosti od toga ko ima uticaj na te arbitre. Ukoliko nisu prisni s njima, poslovi se odrađuju putem posrednika.\nZašto rukovodstvo kluba "ne ide" direktno na arbitra koji sudi?\n- Šta bi vredela priča sa sudijom, ako ne bi dobio tu utakmicu. Morate, znači da se dogovorite s onima koji odlučuju o delegiranju. S druge strane, arbitar ne sme da uđe u dogovor ako nije pokriven od strane posmatrača. "Vrzino kolo", ništa drugo.\nDokaze je, pretpostavljam, najteže prikupiti?\n- Nije, razumljivo, ukoliko država odista želi da se obračuna sa fudbalskim mešetarima. Stotinak bivših sudija, znam, svedočile bi protiv najuticajnijih ljudi u sudijskoj organizaciji ukoliko bi policija iste lišila slobode. Rastavili bi u najsitnije detalje načine disciplinovanja sudija, modele nameštanja rezultata, zastrašivanja i ucenjivanja neistomišljenika, mehanizme naplate... No, ovdašnje vlade izgleda imaju preča posla i selektivan pristup u raskrinkavanju najveće pošasti na ovom fudbalskom podneblju - sudijske mafije.\nDa li kod fudbalskih sudija, po uzoru na mafiju, postoji zakon "omerte"?\n- Ćutanje je i kod njih zlato, čak i posle prestanka bavljenja suđenjem. Iz razloga što se na istom principu određuju i kao posmatrači. Poslušni napreduju i kontrolišu suđenje u najvišem rangu, neposlušni retko i po srpskim selima. Uzmimo da služba traje dvadeset godina, da posmatrači Super lige dobijaju po 8.000 dinara po utakmici, nižeg ranga tri hiljade manje, i da mogu nedeljno teoretski da "gledaju" deset-petnaest utakmica, e, onda nije teško zaključiti koliko bi koštalo zameriti se sudijskim moćnicima.\nDa li se, na osnovu tvog iskustva, istraživačko novinarstvo uopšte isplati?\n- Neprofitabilno je baviti se novinarstvom, izuzev udvoričkim.\nOtud i odgovor na pitanje: ko je devastirao sportski žurnalizam. Razumljivo - novinari profiteri, klubaši. Sitne duše, neobrazovani poslušnici. Duhovni i moralni bogalji pretvoreni u pepeo koje kad god to požele raznose đonovi svih klupskih i saveznih struktura. Devojčice koje požudno čekaju da ih odvedu u noć, u krevet. Iz tog razloga danas na prstima ruke možete da pobrojite sve ovdašnje novinare sa stavom, ostali pišu samo što drugi kažu. Rečju: moć novca i nemoć ljudska učinili su da najsmrdljivije mesto u nama nije debelo crevo nego naše misli, naša dela. Stoga ne bi trebalo da čudi što nas svet naziva - vitezovima fekalijskog reda! Što svakim danom u svakom pogledu sve više gubimo ugled i poverenje čitalaca. Niko nam, utisak je, ništa ne veruje. Bruka!


Pronalaženje prvog posla u Americi - Strana 50 - ZELENA KARTA - LUTRIJA\nI studentski zajmovi. Ako umres, naslede ti ga roditelji...\nA ako ti ni roditelji nisu zivi?\nTo je katastrofa. Nas su zakopali sa stambenim, a njih sa studentskim kreditima.\nako je za utehu USA ima manje stope poreza od EU i Srbije.\nI to značajno manje. Posebno ako živite u Teksasu 🤠\nDatum prijave: 07.09.2015\nZanima me da li neko radi ili poznaje nekoga ko se bavi rukovanjem gradjevinskim masinama (bager,buldozer,utovarivaci).\nKakva je situacija sa tim poslom.\nInace ideja supruge i mene je da idemo u Cikago,kada bi nas izvukli.\nSvima puno srece zelim u majskom izvlacenju.\nPošalji privatnu poruku korisniku Veljo\nPronađi sve poruke korisnika Veljo


Projekat građanin – Srednja škola metalskih zanimanja\nSrednja škola metalskih zanimanja je 16.04.2016.g. bila domaćin takmičenja pod nazivom „Projekat građanin“ osnovnih i srednjih škola Općine Centar. Organizator takmičenja je CIVITAS.\nNa takmičenju je učestvovalo devet osnovnih i sedam srednjih škola. Takmičenje je proteklo u najboljem redu. Potrudili smo se kolegama iz osnovnih i srednjih škola i učenicima-takmičarima prirediti ugodan i koristan boravak u našoj školi.\n„Projekat građanin“ ogleda se u tome da učenici prepoznaju problem u svojoj užoj ili široj okolini i izlože ga u četiri koraka pred stručnim žirijem, odnosno sudijskim timom. U prvom koraku predoče argumente koji dokazuju da je problem kojeg izlažu zaista značajan. U drugom koraku izlože ono što nadležne institucije poduzimaju u cilju rješavanja tog problema i dokazuju da te mjere nisu dovoljno efikasne. U trećem koraku izlože svoje ideje za efikasnije rješavanje konkretnog problema, a u četvrtom koraku objasne svoju ulogu u realizaciji ponuđenih rješenja.\nNa takmičenju se čulo dosta interesantnih izlaganja učenika i dosta interesantnih ideja za rješavanje pojedinih problema u društvu.\nU saradnji sa Općinom Centar – odjel za obrazovanje i Srednjom školom poljoprivrede, prehrane, veterine i uslužnih djelatnosti obezbijedili smo sendviče i sokove za sve učesnike takmičenja.\nU oviru takmičenja za učenike osnovnih škola priredili smo radionicu na temu „Kako odabrati srednju školu za nastavak školovanja ?“. Moderatori ove radionice bili su predstavnici KJU Porodično savjetovalište, Asocijacije srednjoškolaca BiH i naše škole.\nIskoristili smo priliku i osnovce proveli kroz našu školu, prezentirali im naše kabinete, obrazovne smjerove i uslove u kojima naši učenici stiču potrebna znanja i vještine iz pojedinih oblasti.\nObezbijedili smo da takmičenje bude i medijski popračeno. Ekipa TVSA snimila je pojedine dijelove takmičenja, te intervjue sa nekolko učesnika što su naši građani mogli vidjeti u većernjem dnevniku TVSA.\nPo okončanju takmičenja svi učesnici, kao i predstavnica CIVITAS-a g-đa Derviša Pleho, su nam se zahvalili na jako dobroj organizaciji i gostoprimstvu, što nam je velika satisfakcija za uloženi trud.


Tag: Sin Danice Maksimovic || story.rs\nTag: "Sin Danice Maksimovic"\nOvaj zgodni doktor je suprug Danice Maksimović kog nikad ne pokazuje! Pogledajte dragocenu porodičnu fotografiju\nFotografija Danice Maksimović iz porodičnog albuma, glumičina je jedna od omiljenih uspomena.\nNeverovatno! Danica Maksimović ima sina od 42 godine, a izgledom oduzima dah (FOTO)\nSin Danice Maksimović, Miloš Lolić proslavio je četrdeset drugi rođendan, a tim povodom, ponosna majka objavila je zajedničku fotografiju na ""Instagramu".


Kukuriku koalicija ubedljivo porazila HDZ – Nadlanu.com\nObjavljeno 4. dec 2011. / 21:44:13\nReč je o veoma malom uzorku, a DIP je večeras od 21 čas počeo da osvežava rezultate na svakih 15 minuta. Prve prave nezvanične rezultate DIP će objaviti posle ponoći.\nI prema ovim rezultatima, koalicija levog centra, Kukuriku koalicija, osvaja apsolutno većinu u parlamentu, ali je na granici budući da je za formiranje vlade potrebno najmanje 76 poslanika.\nPrvi rezultati, koji će se sasvim sigurno menjati posebno kada je reč o manjim stranaka, pokazuju da u Sabor sa šest poslanika ulaze Hrvatski laburisti, dok Hrvatska seljačka stranka (HSS) osvaja tri mandata.\nLista penzionisanog katoličkog sveštenika don Ivana Grubišića osvaja tri poslanička mandata, stranka Branimira Glavaša Hrvatski demokratski savez Slavonije i Baranje jedan, koliko, prema prvim rezultatima DIP-a, osvaja i Hrvatska socijalno-liberalna stranka.\nS druge strane, prema najnovijim rezultatima izlaznih anketa agencije Ipsos Puls, Kukuriku koalicija osvoja 82 mandata, a HDZ 40 mandata što bi bio najlošiji rezultat u istoriji te stranke.\nU Sabor će, prema rezultatima ankete koju su objavile tri hrvatske nacionalne televizije, ući sa po šest mandata Hrvatski laburisti i HDŠB, a sa po dva mandata HSS i lista don Ivana Grubišića.\nPo mandat će osvojiti i koalicija Hrvatska stranka prava dr. Ante Starčević-Hrvatska čista stranka prava, kao i Ladonja iz Istre.\nBira se po 14 poslanika u svakoj od deset izbornih jedinica, dok tri poslanika bira dijaspora u posebnoj 11. izbornoj jedinici, a osam poslanika biraju nacionalne manjine u posebnoj 12. izbornoj jedinici.\nDijaspora je tradicionalno naklonjena HDZ, pa se očekuje da će ta stranka tamo osvojiti još tri mandata.\nZnačaj ovih parlamentranih izbora za sedmi saziv Sabora leži i u činjenici da će nova vlada biti ta koja će 2013. uvesti zemlju u Evropsku uniju. Samo pet dana posle izbora Hrvatska će u Briselu potpisati pristupni ugovor s EU.\nUz to, od nove vlade očekuje se da povuče odlučne korake kako bi zemlju izvela iz sve osetnije ekonomske krize.\nKukuriku koalicija je dobila ime po Kukuriku restoranu u Kastavu kod Rijeke, gde je postignut dogovor o o stvaranju te koalicije levog centra.\nKoaliciji čine Socijaldemokratska partija (SDP) Zorana Milanovića, Hrvatska narodna stranka (HNS) Radimira Čačića, Istarski demokratski sabor (IDS) Ivana Jakovčića i Hrvatska stranka umirovljenika (HSU) Silvana Hrelje.\nhdzhrvatski saborizbori u hrvatskojkukuriku koalicija