Bez Francuske će Nemačka ostati sama | Evropa | DW | 22.09.2014\nBez Francuske će Nemačka ostati sama\nPoseta francuskog premijera Nemačkoj neće biti nimalo prijatna. „Nemačko-francuski privredni motor“ je zastao. Politikološkinja Ulrike Gero smatra da bi Berlin morao da pokaže više razumevanja za francuskog suseda.\nDW: Dosadašnje mere štednje i reforme u Francuskoj nisu urodile plodom. Pariz traži više vremena u borbi protiv krize, što opterećuje nemačko-francuske odnose i pospešuje kontraste između Berlina i Pariza. U čemu je zapravo problem?\nUlrike Gero: Ako bi ste aktuelne okolnosti posmatrali iz istorijske perspektive, onda biste došli do zaključka da u odnosima ove dve zemlje nije uvek išlo sve glatko. Isuviše je romantičarski reći: eto, devedesetih godina prošlog veka, zajednički smo iznedrili zajedničku valutu – evro. Jer ako se malo ozbiljnije osvrnete na odnose i dešavanja tokom istorije, shvatićete da je uvek bilo nekih rezova i sporova. S druge strane, u Nemačkoj i Francuskoj trenutno imamo različite razvoje događaja, pre svega u privrednom pogledu. I zbog toga postoje različiti pristupi problemu. Nemačka je poslednjih godina bila u poziciji sebi da obezbedi jako mesto na svetskom tržištu, da se vrati tamo gde joj je mesto, da sprovede reforme, da se obnovi politički. Francuzi nisu imali tu mogućnost. Vi zbog toga svakako možete nekoga da krivite. Ali to je nešto što opterećuje nemačko-francuske odnose.\nDa li to znači da će se prilikom susreta francuskog premijera i nemačke kancelarke, u ponedeljak, 22. septembra, sučeliti dva potpuno različita finansijska i ekonomska koncepta?\nI da i ne. Od dolaska Olanda na funkciju predsednika (aprila 2012), Francuska konstantno manevriše. Oland se oslonio na levičarsko krilo svojih socijalista i na zelene. Imenovanjem Valsa za premijera (trećeg kojeg francuski predsednik dovodi na tu funkciju), šalje se jasan signal da se ipak teži ozbiljnom sprovođenju reformi. Vals to može. On nema političke ambicije u kontekstu narednih predsedničkih izbora, koji će biti održani 2017. godine, što znači on sebi može da dozvoli povlačenje rezova, sprovođenje teških odluka, bilo da je reč o penzijama, zdravstvenom sistemu, uštedama u budžetu. Dosadašnje reforme sprovođene su prilično bezvoljno. Jer mere koje su sprovele Grčka, Portugalija i Italija, u Francuskoj još nisu zaživele. Pariz je jednostavno izbegavao njihovo sprovođenje. Da ne pominjem Nemačku, koja je reforme predviđene Agendom 2010, izdejstvovala još pre deset godina.\nZašto Francuzima reforme tako teško padaju?\nIma više različitih razloga koji bi to mogli objasniti, uključujući i one mentalne prirode. Postoji jedna izreka koja to lepo objašnjava. Francuzi sprovode revolucije, a ne reforme. Znači kada dođe do potpune blokade i kada pritisak postane prevelik, ljudi izlaze na ulice. To je zaista tako i ja za to imam razumevanja. U tom smislu, Francusku ne možete porediti sa Nemačkom.\nTakođe jedan od razloga jeste geografija. Mi se uvek ponašamo, kao da je i u Francuskoj moguće primeniti nemački model, bilo da govorimo o jačanju srednje klase ili tzv. dualnom obrazovnom sistemu. Ja uvek iznova navodim primer. Krenite autom od Dižona do Bordoa, dakle od istoka ka zapadu Francuske. Na tom putu od 500 kilometara, uočićete beskonačna polja suncokreta. U Nemačkoj nije tako. Na gotovo svakih 20 kilometara vožnje auto-putem, nailazite na neko industrijsko područje, u kojem živi srednja klasa. Tamo nema homogene političke i geografske strukture, već veoma jasna urbano-ruralna podela. I zbog toga Nemci ponekad imaju to držanje, za koje bi se moglo reći da su dignutog nosa. Ipak, Francuzi moraju sprovesti neophodne reforme. Ali imam razumevanja za poziciju da se nemački sistem ne može tek tako nametnuti francuskom. Uz sve to, pritisak dolazi i „s desna“ od političkog tabora Mari le Pen.\nU suštini, Francuska se oseća povređenom. Jer ova zemlja se nalazi na krajnjem Zapadu Evropske unije (EU), ali se usled širenja Unije na istok, najednom ponovo našla na periferiji. Francuska se osećala kao pobednica u Drugom svetskom ratu, a sada se ekonomski provlači uz pomoć Nemačke, kojoj ako se osvrnemo na učinak izvoza ide prilično dobro. Pa je onda tu i pobeda protiv Brazila na Svetskom fudbalskom prvenstvu rezultatom 7:1. Imajte u vidu, da Francuzi imaju ogroman problem sa marginalizacijom sa kojom se suočavaju. Zbog toga bi trebalo imati više razumevanja.\nUlrike Gero je politikološkinja i saradnica Fondacije Otvoreno društvo – inicijativa za Evropu (OSIFE). Bavi se naučnim istraživanjem budućnosti evropske demokratije. Od 2000. do 2003. bila je na čelu nemačkog Društva za spoljnu politiku (DGAP) u Berlinu, a od 2004. do 2007. naučna saradnica nemačkog Maršalovog fonda.\nAutor Žanet Zajfert / Jakov Leon\nKljučne reči Francuska, Nemačka, Oland, merkel\nTrajni link https://p.dw.com/p/1DGnu\nNemačka i Hrvatska jačaju odnose 20.03.2019\nNemački savezni predsednik Frank-Valter Štajnmajer dolazi u dvodnevnu posetu Hrvatskoj što se u Zagrebu tumači kao dokaz dobrih odnosa dve zemlje. Između ostalog, donosi i poruku o važnosti suočavanja s prošlošću.\nMakron beži napred 06.03.2019\nU tromoj kampanji za evropske izbore, francuski predsednik preuzeo je inicijativu i zahteva reforme. Takvi dinamični pokušaji reanimacije, za EU su i više nego dobrodošli, smatra dopisnik DW iz Brisela Bernd Rigert.\n„Presuda neće uplašiti druge masovne ubice“\nOrban je izbačen – i neka je\nKao Monti Pajton, samo što nije smešno


"ПОГИНУЋЕ НАМ МНОГО ЦИВИЛА": Украјина се спрема за сулуди план, адмирал најавио црвену зору: Вратићемо Крим!\n06-07-2020 18:45 Izdvojeno Svet Planeta\nRatna mornarica Ukrajine priprema se za vojne operacije sa Rusijom i namerava da vrati Krim, izjavio je komandant mornarice, kontraadmiral Aleksej Neižpapa za list "Dumska".\nUkrajina (Foto: Ria)\n"Biće mnogo gubitaka – i kada je reč o našim vojnicima i civilima", rekao je Neižpapa.\nOn je istakao da Kijev očekuje napad ruske vojske na Hersonsku oblast s ciljem da puste vodu iz Dnjepra na Krim.\n"Naše jedinice se pripremaju za takve akcije. Ne mogu otkriti sve planove", rekao je Neižpapa i otkrio detalje da domet raketnog sistema „Neptun“ omogućava da se sa teritorije Ukrajine gađaju prilazi Sevastopolja.\nUkrajinski kontraadmiral je dodao da će signal sukoba biti pokušaj Rusije da obnovi Severni krimski kanal na poluostrvu.\nRanije je Ukrajina obezbeđivala do 85 odsto potreba Krima za svežom vodom preko Severnog krimskog kanala iz Dnjepra. Međutim, nakon ujedinjenja Krima i Rusije, Ukrajina je u potpunosti prekinula isporuku vode iz Dnjepra.\nUkrajinski političari odbijaju da uspostave isporuke vode na rusko poluostrvo, ali redovno objavljuju da Rusija ima „nameru da zauzme Severni krimski kanal“.\nKrstarica „ubica nosača aviona“ ostaje nezavršena\nOn je takođe objasnio zašto je Kijev odustao od završetka izgradnje krstarice „Ukrajina“.\n"Što se tiče krstarice 'Ukrajina', doneta je odluka da neće biti deo Ratne mornarice. To je okeanski brod starog sovjetskog projekta. Svi sistemi naoružanja kojima je bio opremljen su ruske proizvodnje. Sama krstarica je jedna velika meta i ništa više", objasnio je kontraadmiral.\nOn je dodao da je krstarica bila zamišljena kao „ubica nosača aviona“, kao što je uništavanje udarnih grupa nosača aviona SAD.\n"Mi nemamo takve zadatke tako da ga ne možemo koristiti u skladu sa namenom. Mi treba da uništavamo ruske brodove, a oni još nemaju takve nosače aviona. Zbog toga Ukrajini nisu potrebni 'ubice nosača aviona'", istakao je Neižpapa.\nIzgradnja četvrte krstarice projekta 1164 „Atlant“ pod nazivom „Admiral flote Sovjetskog Saveza Lobov“ započeta je 1984. godine. Nakon šest godina brod je spušten na vodu, a bio je izgrađen 75 odsto. U vlasništvo Ukrajine prešao je 1993. godine, te je dobio naziv „Ukrajina“.\nNakon tri godine izgradnja broda je obustavljena zbog nedostatka finansijskih sredstava. Krajem 2017. godine Ministarstvo odbrane Ukrajine saopštilo je da im nije potrebna takva krstarica.\nVažno je istaći da ukrajinska mornarica poslednjih godina ima ozbiljnih problema. Stari brodovi postepeno se povlače iz upotrebe, dok za nove nemaju sredstva. Međutim, Kijev aktivno kupuje strane brodove koji se više ne koriste. U septembru prošle godine Obalska straža SAD predala je Kijevu dva patrolna broda Dramond i Cušing, koji su napravljeni 1988. godine.\nPročitajte OVDE kakva je to Merkelina osveta Trampu.\nZaraženo još 289 osoba, preminulo 6 – vanredno u 12 gradova


Lalatović pred početak sezone: Izgovori ne postoje, a alibi nikad nisam tražio | Novosadski informativni portal 021\nLalatović pred početak sezone: Izgovori ne postoje, a alibi nikad nisam tražio\nFudbaleri Vojvodine počeće sezonu u Superligi Srbije utakmicom u subotu, 20. jula, kada će odmeriti snage sa Mačvom iz Šapcom na stadionu "Slavko Maletin Vava" u Bačkoj Palanci.\nNovi Sad 19.07.2019. | 15:37 > 16:48\nZbog obnove terena na "Karađorđu" fudbaleri Voše prvu utakmicu igraju u Bačkoj Palanci, ali će već od trećeg kola ponovo igrati na svom matičnom stadionu u Novom Sadu.\nU novu sezonu crveno-beli ulaze sa novom upravom, novim trenerom, ali i novim igračima. Kao i svake sezone, za "staru damu" domaćeg fudbala ambicija je mesto koje će je narednog leta voditi u Evropu. Sa Nenadom Lalatovićem na klupi Vojvodine, tim je već jednom obezbedio takav plasman. Lalatović, koji neretko ističe da mu je Novi Sad jedna od omiljenih sredina u kojoj je bio trener, ima iste ambicije kao i ostatak kluba.\n"Prvo kolo je uvek neizvesno, pogotovo što još uvek pravimo ekipu i pojačanja dolaze u hodu. Da bi se uigrala i bila na nivou koji želim, ekipi će sigurno biti potrebno još vremena, ali za nas izgovori ne postoje, a ja alibi nikada nisam tražio, te ćemo dati sve od sebe da već od prvog kola počnemo da pobeđujemo i odvedemo Vojvodinu među prva četiri tima na tabeli. Vojvodina kao klub i Novi Sad kao grad to apsolutno zaslužuju", poručuje Lalatović.\nIpak, navodi da Vojvodina još uvek nije na nivou na kojem bi želeo da bude. Kako kaže, žao mu je što nije mogao da bude sa ekipom od prvog dana priprema, jer je fizička sprema izuzetno bitan faktor za ispunjenje zahteva koje traži od igrača. Zbog slabijih protivnika na protivnika nije siguran ni u kakvoj je tačno formi tim.\nZadovoljan je prelaznim rokom, ali napominje da, i pored toga što je dosta igrača došlo u tim, mnogo njih sutra neće zaigrati od prvog minuta.\n"Novajlije se polako uklapaju, baš kao i oni igrači koji su već bili tu na nove zahteve koje postavljam i sigurno je da niko do njih ne bi bio ovde da ne zaslužuje da nosi dres Vojvodine. Na štoperima smo doveli Đurića i Vasiljevića, koji su imali problema sa povredom i neigranjem, ali su sigurno dobra pojačanja za nas. Sutra će utakmicu početi samo dvojica igrača koji su ovog leta došli u klub, dok će svi preostali starteri biti oni koji su već bili tu", zaključuje šef stručnog štaba Vojvodine.\nUtakmica između Vojvodine i Mačve igra se sutra od 20 časova na stadionu "Slavko Maletin Vava" u Bačkoj Palanci, a ulaz na meč je besplatan.\n20.07.2019 • 09:09\nDoveli ste 8 novih igrača, a igraće 2 svi ostali stari.Ko je tu lud!\n19.07.2019 • 22:28\nСмешан клуб,као и све у овој земљи што је смешно\n@kad mislis da se ..\n19.07.2019 • 21:02\nObojica da krenete...\n@ Samo pitam ...\n19.07.2019 • 19:53\nКад мислиш да се описмениш?\n"ФИРМА" је свим плаћеним навијачима, својим јуришницима, ускратила право коментарисња актуелних збивања у Воши... Како то, да ти ниси обавештен?!\nNovi poraz Vojvodine u Ligi šampiona, Nemci slavili na Spensu\n10.12.2019. Novi Sad 4\nOdbojkaški Vojvodine izgubili su danas u 2. kolu E grupe Lige šampiona nakon što je Fridrihshafen slavio u Novom Sadu.\n09.12.2019. Novi Sad 2\nPosle tri sezone pauze, odbojkaška Liga šampiona ponovo će se igrati u Novom Sadu, pošto će prvotimci Vojvodine u utorak, 10. decembra, ugostiti ekipu VfB Fridrihshafena.\nNovosađanin Dušan Domović Bulut najspektakularniji basketaš\n09.12.2019. Novi Sad 13\nRukometaši Voše savladali Tatran, u utorak protiv Motora\nRukometaši Vojvodine savladali su Tatran sa 23:22 u devetom kolu SEHA lige.\nVojvodina porazom od TSC završila polusezonu domaćeg fudbala\n08.12.2019. Novi Sad 4\nFudbaleri Vojvodine poraženi su na gostovanju u Senti od TSC-a 2:0 u 20. kolu Superlige.\nKuglašima i kuglašicama Vojvodine titule jesenjeg prvaka\nKuglaši i kuglašice Vojvodine odličnim partijama u prvom delu sezone zasluženo su došli do titule jesenjeg prvaka Srbije.\nO transferu Vošinog Mirka Topića priča se i pre početka prelaznog roka, za sada ostaje u Novom Sadu\n05.12.2019. Novi Sad 3\nVezista Vojvodine Mirko Topić privukao je veliku pažnju na sebe igrama u jesenjem delu sezone, a već se govori o tome da je za njega zainteresovano nekoliko domaćih i evropskih klubova.\nVojvodina pobedila i Radnik\n04.12.2019. Novi Sad 7\nFudbaleri Vojvodine pobedili su ekipu Radnika rezultatom 1:0, u 19. kolu Superlige Srbije.\nOdbojkaši Vojvodine poraženi na startu Lige šampiona\n03.12.2019. Novi Sad 2\nOdbojkaši Vojvodine poraženi su večeras od poljskog Zaksa sa 3:0 u prvom kolu E grupe Lige šampiona.


Saslušan Brajan Stajnhauer – Nadlanu.com\nSaslušan Brajan Stajnhauer\nBEOGRAD, 2. decembra 2009. (Beta) - Američki student Brajan Stajnhauer, koga je pretukao državljanin Srbije Miladin Kovačević, svedočio je u sredu pred Drugim opštinskim sudom u Beogradu u istrazi koja se vodi protiv Kovačevića, Igora Miloševića i Slobodana Nenadovića.\nKako je saopštio taj sud, saslušanje svedoka, koje se odvijalo putem video konferencijske veze, trajalo je dva sata. Stajnhauer je pred istražnim sudijom Snežanom Stojanović naveo da mu je na ime odštete zbog propusta državnih službenika Konzulata Srbije u Njujorku isplaćen iznos od 900.000 dolara.\n"Stajnhauer se pridružio krivičnom gonjenju, ali u ovoj fazi postupka nije istakao imovinsko-pravni zahtev", navodi se u saopštenju. Dodaje se da je saslušanje svedoka Melise Kartagena zakazano za četvrtak.\nKovačević se u SAD tereti za nanošenje teških telesnih povreda studentu Brajanu Štajnhaueru, a u Srbiji je osumnjičen za podstrekivanje na zloupotrebu službenog položaja i falsifikovanje isprave, jer je tako pobegao iz SAD u Srbiju. Istraga se u Srbiji vodi i protiv bivšeg generalnog konzula Srbije u Njujorku Slobodana Nenadovića i bivšeg vizekonzula Srbije u Vašingtonu Igora Miloševića.


Preuzmite sertifikate za KME “Savremeni pristup u liječenju dislipidemija, realizacija nacionalnog programa” - Mednet Edukacije\nPreuzmite sertifikate za KME “Savremeni pristup u liječenju dislipidemija, realizacija nacionalnog programa”\nOnline program kontinuirane medicinske edukacije “Savremeni pristup u liječenju dislipidemija, realizacija nacionalnog programa”, koji se sastojao od šest sesija, održan je od 6. do 16. juna 2022. godine.\nNa šest predavanja prisustvovalo je više od 1.000 učesnika, od kojih je 497 različitih slušalaca, za koje smo, u saradnji sa organizatorom Udruženjem kardiologa RS i partnerima, pripremili sertifikate (u prilogu).\nSpisak učesnika dostavljen je nadležnoj komisiji Ministarstva zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske, a svi koji su učestvovali sertifikate mogu preuzeti na linkovima ispod, uz upisivanje ličnih podataka.\nCertifikat_Savremeni pristup u liječenju dislipidemija\nNjega kože u prevenciji pogoršanja atopijskog dermatitisa


Belgrade Waterfront ponovo dobitnik prestižne nagrade – The PRESTIGE\nSvijet 01.11.2019. Belgrade Waterfront, beograd, nagrada\nKompanija Belgrade Waterfront je drugu godinu za redom osvojila prestižnu međunarodnu nagradu European Property Award u kategoriji „Najbolji projekat mješovite namjene“.\nSvečana ceremonija održana je u Londonu, a dobijanjem ovog priznanja, projekat je direktno nominovan za nagradu International Property Award, za koju će se dalje takmičiti sa nagrađenim projektima iz drugih regiona širom svijeta.\nNezavisni žiri od 80 stručnjaka iz oblasti nekretnina, prijavljene projekte ocjenjivao je na osnovu dizajna, kvaliteta, usluga, inovacija, originalnosti i održivosti, a nominovani su bili najbolji evropski projekti u oblasti nekretnina.\n„Velika je čast dobiti ovo prestižno priznanje, a posebno smo ponosni na to što su stručnjaci prepoznali kvalitete projekta već drugu godinu za redom. To nas ujedno i obavezuje da nastavimo da ostvarujemo našu misiju – da kreiramo jedinstven stil života na obali rijeke, kako za stanare, tako i za sve Beograđane i posjetioce“, rekao je Nikola Nedeljković, generalni direktor kompanije Belgrade Waterfront. „Pred nama su brojni novi i uzbudljivi projekti, koji će učvrstiti Belgrade Waterfront na poziciji jedne od najpoželjnijih gradskih destinacija. Uskoro nas očekuje otvaranje velikog parka, zajedno sa prvim dijelom bulevara Vudroa Vilsona. Sljedeće godine otvorićemo i Galeriju Belgrade, najveću šoping i zabavnu destinaciju u regionu, koji će postaviti nove standarde maloprodaje“, najavio je Nedeljković.\nOsim najviše nagrade u kategoriji „Najbolji projekat mješovite namene“, kompanija Belgrade Waterfront prepoznata je po kvalitetu svog vebsajta, kao i stambene višespratnice BW Vista, za šta je takođe dobila priznanja. Ova stambena zgrada, kao i zgrada BW Parkview, nedavno je dočekala stanare, te je u okviru projekta do sada useljeno više od 750 stanova.\nEuropean Property Awards dio je International Property Awards i predstavlja prestižnu nagradu koja se dodjeljuje za vrhunska dostignuća kompanija u industriji nekretnina. Nagrade su podijeljene na regione koji pokrivaju Afriku, Aziju, Pacifik, Arapsko poluostrvo, Kanadu, Karibe, Centralnu i Južnu Ameriku, Evropu, Veliku Britaniju i Sjedinjene Američke Države, a kompanije učesnice se prijavljuju na regionalnom nivou.\nEstonija otvara prvu virtuelnu ambasadu podataka\nPoravnanje u dizel-skandalu Folksvagen u SAD poraslo na 1,3 milijarde dolara


VIDEO NADZOR: Postavljene kamere na Južnom kraku Koridora 10, uskoro i na istočnom! | Najnovije vesti - Srbija danas\n20.02.2019. • 16:08 Tanjug\nU Ministarstvu kažu da trenutno razmatraju tehnicke i druge opcije za omogućavanje javnog video streem-a, a "o mogucnostima i eventualnom pristupu video linku, javnost će biti blagovremeno obaveštena".\nKako je ranije najavljeno iz ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture, "u svakom trenutku tokom 24 sata svi će moći da vide kako se i da li se radi na gradilištima", kako bi se pratili ali i ubrzali građevinski radovi na koridorima.\n"TO JE GOTOVA STVAR" Uskoro zona slobodne trgovine između Evroazijske unije i Srbije\nTagovi: koridor 10, postavljene kamere na koridodu, video nadzor, tunel Manajle


Registracija žiga - sve što želite da znate, a niste smeli da pitate | Zunic Law Firm\nOdlučili ste se da je registracija žiga prava stvar za vas. Želite da znate koji su dalji koraci ili imate nejasnoće šta može da se zaštiti, ko može biti nosilac žiga, šta postupak podrazumeva i na koliku investiciju treba da računate. U ovom tekstu, kroz jednostavne termine i mnoštvo primera, odgovaramo na najčešća pitanja klijenata koji se obraćaju našoj kancelariji povodom ovog pitanja.\nUkoliko još uvek niste doneli odluku, samo želite da razumete koje su prednosti registracije žiga, posetite naš blog 6 razloga zbog kojih je registracija žiga ključna za Vaš biznis.\nŽigom se takođe smatra i žig koji je međunarodno registrovan za teritoriju Republike Srbije. O razlikama između domaće i međunarodne prijave, nacionalnog i međunarodnog žiga, njihovim međusobnim odnosima, o postupku registracije i srodnim pitanjima, bavili smo se u okviru teksta Registracija međunarodnog ili registracija domaćeg žiga – šta je pravi izbor za vašu firm.\nŽig može biti:\nKolektivni: Žig pravnog lica koje predstavlja određeni oblik udrživanja proizvođača, odnosno davalaca usluga,koji imaju pravo da koriste subjekti koji su članovi tog udruženja; i\nŽig garancije: Žig koji koristi više privrednih društava pod nadzorom nosioca žiga. Služi kao garancija kvaliteta, geografskog porekla, načina proizvodnje ili drugih zajedničkih obeležja robe ili usluga tih privrednih društava.\nNAČELO SPECIJALNOSTI: ŽIG JE VEZAN ZA ROBU ILI USLUGU\nVeć iz samog pojma žiga uočavate dva neodvojiva elementa: znak i robu/uslugu koju taj znak obeležava. Vezu između ta dva elementa zovemo načelo specijalnosti.\nTo, pre svega, znači da se oznaka može zaštititi žigom pod uslovom da su opredeljene robe/usluge koje će biti označene žigom.\nNačelo specijalnosti dalje podrazumeva da dva žiga za predmet zaštite mogu imati isti znak, pod uslovom da oni označavaju različitu robu/usluge. U svakom slučaju, što su dva znaka sličnija, to se robe/usluge moraju više razlikovati. Izuzetak od ovog principa je tzv. čuveni žig (well-known mark). To znači da se ne može registrovati znak isti kao čuveni žig, bez obzira što se zaštita traži za robu/usluge potpuno drugačije od onih koje čuveni žig označava. Primer čuvenog žiga je Coca Cola.\nŠta načelo specijalnosti znači u praksi?\nZbog načela specijalnosti, kada pretražujete znak koji želite da zaštitite žigom, morate gledati i spisak roba/usluga koje isti ili sličan znak zaštićen žigom označava. Uglavnom ljudi propuste ovaj korak i odustanu od željenog znaka kada npr. vide sličan znak u nacionalnoj bazi žigova. Ova pretraga ume da bude komplikovana uprkos objašnjenjima kako na sajtu domaćeg Zavoda za intelektualnu svojinu (dalje: „Zavod”), tako i na inostranim sajtovima.\nTreba reći da Zavod pruža mogućnost podnošenja zahteva za pretragu, tzv. rešerš žiga. Međutim, i kada dobijete rezultat te pretrage, neophodno je da je neko stručno analizira. To je zato što izveštaj o pretraživanju baza podataka žigova ne glasi: „Možete / ne možete registrovati taj znak”. Analiza se vrši uz dobro poznavanje prakse Zavoda i sudske prakse po pitanjima ispunjenosti kriterijuma za registraciju. Zapravo, u slučaju da niste dobro upoznati sa načinom analize baze podataka žigova, kao i rezultata rešerša, možete doći do zaključaka koji su pogrešni, a što može imati negativan uticaj na izgradnju vašeg brenda.\nNa kraju, treba spomenuti i da Zavod u samom izveštaju navodi da su podaci u izveštaju informativnog karaktera, te da ne predstavljaju nikakvo mišljenje niti upustvo.\nŠta znače standardi „sličan” i „različit” u pravu žiga?\nU pravu žiga se ovi standardi stalno pominju, što je i očekivano jer su oni sadržani u samom pojmu žiga. Zato je neophodno razumeti ih na pravi način, odnosno shvatiti njihovo značenje u pravu žiga.\nDa bismo prikazali koliko je ovo zapravo komplikovano pitanje i koliko finese determinišu pravi odgovor, navešćemo primere roba koje Zavod smatra sličnim, odnosno različitim.\nNa početku treba reći da sama činjenica da neke robe pripadaju istoj klasi ili široj kategoriji, ne dovodi po automatizmu do zaključka da se radi o sličnoj robi. Na primer: kolači i meso spadaju u prehrambene proizvode, ali se ne smatraju sličnim. Čokolada i sokovi su takođe različiti proizvodi, iako su u pitanju prehrambeni proizvodi namenjeni ljudskoj ishrani.\nS druge strane, sva bezalkoholna pića se smatraju međusobno sličnim. Isto važi i za proizvode od retkih ili dragocenih metala, kao što su npr. zlato ili srebro.\nNajznačajniji kriterijum za određivanje sličnosti robe jeste namena te robe. Na primer, iako su obuća i odeća po svojoj prirodi različita roba, ipak će se smatrati međusobno sličnim, jer im je slična namena. Isto važi i za farmaceutske supstance i flastere – smatraju se sličnim, jer im je slična namena (služe lečenju ljudi). Zbog činjenice da hardver i softver služe izvršavanju jedinstvene funkcije (rad računara) oni se smatraju sličnim, iako to nisu po svojoj prirodi.\nS druge strane, nakit od zlata i bižuterije su konkurenta roba što ih čini međusobno sličnim u ovom kontekstu.\nImajući u vidu da je Srbija kandidat za članstvo EU, te kako ima obavezu da svoje pravo intelektualne svojine uskladi sa pravom EU, Zavod prati sudsku praksu u EU. To znači da je potrebno poznavanje i prava intelektualne svojine u EU.\nOvo je važno istaći, jer odgovor na pitanje šta se (ne) smatra sličnom robom, odnosno uslugama može da bude začuđujući.\nNa primer: sud EU je u jednom predmetu utvrdio da slani biskviti nisu slični kategoriji slatkih biskvita, kao i da verbalni znak „FERRO” nije sličan verbalnom žigu „FERRERO”.\nU svakom slučaju, ispituju se sličnosti roba/usluga uzimajući u obzir više kriterijuma, između ostalog, priroda roba/usluga, njihova namena, način korišćenja, ko su aktuelni ili potencijalni kupci, gde se nalazi uobičajno mesto prodaje te robe i drugi kriterijumi.\nŠta se može registrovati žigom?\nPrema Zakonu o žigovima znak se može sastojati od reči, slogana, slova, brojeva, slika, crteža, rasporeda boja, trodimenzionalnih oblika, kombinacija tih znakova, kao i od muzičkih fraza prikazanih notnim pismom i sl. Radi ilustracije, navešćemo samo neke primere registrovanih znakova.\nREČI (običan tip slova)\nREČI (poseban tip slova)\nKOMBINACIJA NAVEDENIH ZNAKOVA\nŠta se NE može registrovati žigom?\nČlan 5 Zakona o žigovima navodi šta se ne može zaštititi žigom. Žigom se ne može zaštititi znak:\nx koji je protivan javnom poretku ili prihvaćenim moralnim principima, npr. slogani koji sadrže psovke, odnosno pogrdne reči;\nx koji po svom ukupnom izgledu nije podoban za razlikovanje robe, odnosno usluga u prometu, npr. običan zeleni krug, obično slovo A i sl;\nx koji se sastoji isključivo od trodimenzionalnog oblika određenog prirodom robe ili oblika robe koji je neophodan za dobijanje određenog tehničkog rezultata ili od oblika koji bitno utiče na vrednost robe, npr. običan ključ, ni po čemu drugačiji od svih drugih;\nx koji se sastoji isključivo od oznaka ili podataka koji u prometu mogu služiti za označavanje vrste, kvaliteta, količine, namene, vrednosti, geografskog porekla, vremena proizvodnje robe ili pružanja usluga, ili drugih karakteristika robe, odnosno usluga, npr. ULTRACLEAN za klase: 3, 5 MK2;\nx koji je u svakodnevnom govoru ili u dobrim trgovinskim običajima postao uobičajen za označavanje određene vrste robe, odnosno usluga, npr. FIRST MINUTE za klasu 39, 43 MK i LAST MINUTE za klasu 39, 43 MK3;\nx koji svojim izgledom ili sadržajem može da dovede u zabludu učesnike u prometu u pogledu npr. vrste, kvaliteta ili geografskog porekla robe ili drugih svojstava robe, odnosno usluga, npr. slika paprike na tegli sa krastavcima i ispisana reč „paprika”;\nx koji sadrži zvanične znakove ili punceve za kontrolu ili garanciju kvaliteta ili ih podražava, osim po pisanom odobrenju nadležnog organa, npr. oznaka ISO standarda;\nx koji je istovetan ranije zaštićenom znaku za istu vrstu robe, odnosno usluga;\nx koji je istovetan ranije zaštićenom znaku drugog lica za sličnu vrstu robe, odnosno usluga ili sličan ranije zaštićenom znaku drugog lica za istovetnu ili sličnu vrstu robe, odnosno usluga, ako postoji verovatnoća da zbog te istovetnosti, odnosno sličnosti nastane zabuna u relevantnom delu javnosti, koja obuhvata i verovatnoću dovođenja u vezu tog znaka sa ranije zaštićenim znakom;\nx koji je istovetan ili sličan, za istu ili sličnu vrstu robe, odnosno usluga znaku drugog lica koji je poznat u Republici Srbiji u smislu člana 6bis Pariske konvencije o zaštiti industrijske svojine (tzv. opštepoznati znak);\nx koji, bez obzira na robu, odnosno usluge na koje se odnosi, predstavlja reprodukciju, imitaciju, prevod ili transliteraciju zaštićenog znaka drugog lica ili njegovog bitnog dela, koji je kod učesnika u prometu u Republici Srbiji nesumnjivo poznat kao znak visoke reputacije (tzv. čuveni žig), ako bi se korišćenjem takvog znaka nelojalno izvlačila korist iz stečene reputacije čuvenog žiga ili bi se štetilo njegovom distinktivnom karakteru, odnosno reputaciji;\nx koji svojim izgledom ili sadržajem povređuje autorska prava ili druga prava industrijske svojine;\nx koji sadrži državni ili drugi javni grb, zastavu ili simbol, naziv ili skraćenicu naziva neke zemlje ili međunarodne organizacije, kao i njihovo podražavanje, osim po odobrenju nadležnog organa odnosne zemlje ili organizacije, npr. zastava ili grb Republike Srbije;\nx koji predstavlja ili podražava nacionalni ili religijski simbol, npr. pravoslavni krst, Isus Hrist itd.\nIlustracije radi, navodimo i primere odbačenih prijava za registraciju žiga:\nDakle, različiti su razlozi usled kojih prijava za registraciju može biti odbačena. Upravo zbog toga je u postupku registracije najvažnija prethodna stručna pretraga, odnosno detaljno ispitivanje da li je željeni znak podoban da bude zaštićen žigom.\nŠta je brend u odnosu na žig?\nBrend je, složićemo se, dosta teško definisati, imajući u vidu da se javlja u rasponu od znaka, preko žiga, do ukupnosti reputacije određenog proizvođača (good will). Svrha žiga je da se zaštiti sveukupan import uložen u kreiranje brenda. Zbog toga, iako se žigom formalno štiti samo znak, posredno žig pruža zaštitu ne samo znaku, već i reputaciji i brendu.\nKo može da bude nosilac žiga?\nVlasnici firmi koji se odluče na registraciju žiga uglavnom su pred dilemom ko će biti nosilac žiga. Da li da to budu oni kao fizička lica ili da nosilac bude firma.\nFormalno gledano, nosilac može biti i firma, i fizičko lice. Odgovor na ovo pitanje zavisi od slučaja do slučaja i najviše od planova vlasnika. Ukoliko vlasnik odluči da bude nosilac žiga, onda on kao fizičko lice zaključuje sa svojom firmom ugovor o licenci. Drugim rečima, vlasnik daje licencu svom društvu da koristi žig.\nUkoliko je žig registrovan na društvo, tada žig pripada svim licima koja su članovi društva u skladu sa njihovim udelima. U slučaju da društvo prestane da postoji, vlasnik mora da prebacuje žig na sebe kao fizičko lice, naravno uz saglasnost ostalih članova. Taj proces se može odvijati u postupku likvidacije, stečaja ili neposredno pre gašenja društva, ugovorom i registracijom u Zavodu.\nNačelno, ukoliko želite da ulažete u vrednost firme, preporuka je da nosilac bude društvo kako bi intelektualna svojina ostala firmi.\nIzmene i dopune Zakona o autorskom i srodnim pravima 50.000.000 EUR za kršenje GDPR – Francuska sankcionisala Google


Niški Portal | BEST prima nove članove\nsubota 24-10-2020 10:47\nIzvor: Niški portal | 09-Nov-2016 | 10:47\nUdruženje studenata tehničkih fakulteta BEST vrši upis novih članova 10. novembra, u 18 sati, na Elektronskom fakultetu u amfiteatru A2.\nMladi koji žele da putuju Evropom, ostvare nove kontakte i unaprede svoje sposobnosti imaće priliku da se informišu o mogućnostima koje pruža ovo udruženje. BEST je poznat po organizovanju međunarodnih studentskih kurseva i projekata.\nIntervjui sa potencijalnim članovima održaće se tokom vikenda, 12. i 13. novembra. Više informacija zainteresovani mogu dobiti na sajtu www.bestnis.rs.\nU toku prijava za BEST prolećne kurseve


Ubljanke čekaju lepša vremena - GEM info\nSport Ub Vesti\nUbljanke čekaju lepša vremena\n8. decembra 2020. Redakcija 0 Comments CEV Kup, OK Ub\nOno što se naslućivalo proteklih dana, konačno je dobilo potvrdu. Naime, Evropska odbojkaška konfederacija, zauzela je stav da se zbog pogoršane epidemiološke situacije sa Kovid 19, odlože utakmice osmine finala i četvrtfinala CEV kupa. Odluka se odnosi na turnir ove runde koje je trebalo da se odigra danas i sutra u italijanskom gradu Monci.\nU toj grupi pored domaćeg sastava Monce, nalaze se još mađarska Bekeščaba, Šelmija Brno iz Češke i predstavnik Srbije ekipa Uba. Kako trenutno stoje stvari, krajni rok da se realizuje ovo takmičenje, jeste 11. februar.\nPodsetimo, Ub će u osmini finala za rivala da ima češku ekipu Šelmija Brno, dok je drugi par Monca – Bekeščaba. Pobednici ovih mečeva sastaće se u četvrt finalu.\nInače, danas i sutra igraju su dueli u grupi čiji je domaćin obrenovački TENT. “Energetičarke” od 17 časova igraju protiv ekipe Šempeter iz Slovenije. U slučaju pobede Obrenovčanke će u četvrtfinalu igrati protiv boljeg iz meča Vašaš – Minčanka.\nShare the post "Ubljanke čekaju lepša vremena"\n← Novi naslovi u lazarevačkoj biblioteci\nU Turbini traže novog trenera →


PRUGA LAPOVO–KRALJEVO, NA MAPI ŽELEZNIČKOG KORIDORA ZAPADNOG BALKANA · Kraljevo.online\nNASLOVNA VESTI PRUGA LAPOVO–KRALJEVO, NA MAPI ŽELEZNIČKOG KORIDORA ZAPADNOG BALKANA\nPRUGA LAPOVO–KRALJEVO, NA MAPI ŽELEZNIČKOG KORIDORA ZAPADNOG BALKANA\nKraljeo – Jedan od zakljućaka Balkanskog foruma u Beču je da će pruga, od Lapova do Kosovske Mitrovice preko Kragujevca i Kraljeva biti uvrštena na mapu železničkih koridora Zapadnog Balkana. Kragujevac već lobira da regionali centar bude u njihovom gradu, Kraljevo po običaju ćuti.\nU sklopu rekonstrukcije Ibarskog pravca, trasa od Lapova do Kraljeva biće elektrifikovana. Nekada veoma važan, a zatim decenijama zanemaren železnički pravac, koji od čvora u Lapovu vodi, preko Kragujevca, prema Kraljevu, Kosovskoj Mitrovici i dalje na jug, ponovo postaje deo mreže balkanskih koridora, a time vidljiv i na evropskoj mapi.\nU skladu sa zaključcima Balkanskog foruma u Beču, iz Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Vlade Srbije najavljuju da se pavi studija za rekonstrukciju i elektrifikaciju pruge od Lapova do Kraljeva, u okviru rekonstrukcije pravca prema Kosovskoj Mitrovici, vredne 200 miliona evra.\nUz rekonstrukciju magistralnog železničkog pravca od Lapova do Kraljeva i njegovog pozicioniranja na mapi koridora Zapadnog Balkana, kao dela evropske mreže, u planovima nadležnog Ministarstva Kragujevac ili Kraljevo trebalo bi da postanu regionalni centar, kakav trenutno imaju Novi Sad i Niš.\nIako je Kragujevac samo prolazna stanica korodora od Lapova do Kosovske Mitrovice a Kraljevo oduvek bio čvor u kojem se ukrštaju ovaj i pravac Niš – Kruševac – Kraljevo – Požega – Barska pruga, vlast u Kragujevcu uz pomoć gradskih urbanista i svojih veza u Beogradu već lobira da se u Kragujevcu pravi regionalni centar. Odluku gde će se praviti regionalni centar Vlada Srbije doneće do kraja godine.\nKraljevački železnički čvor, šezdesetih i sedamdesetih godina prošlog veka, bio je treći po veličini u bivšoj Jugoslaviji a Kragujevac samo Železnička stanica. I dok Kragujevac već lobira da regionali centar bude u njihovom gradu, Kraljevo po običaju ćuti.\nНекада гужва а сада ни Блажа краставца\nKoliko planova za grad,kako idu izbori,tako i obecanja pun k!vrati se mala nevesto!


Ko je najlakše dolazio do posla u 2016.? - IT magazin\nKo je najlakše dolazio do posla u 2016.?\nNajviše oglasa u trgovini\nŠto se tiče kategorija u kojima je najviše objavljenih oglasa, situacija je slična kao i prethodne godine. Najviše postavljenih konkursa tokom 2016. godine bilo je u oblasti: trgovina/ prodaja, IT, administracija, pa potom mašinstvo i elektrotehnika.\nIT-jevci i dalje na ceni\nKorisnici sajta najčešće su svojim prijateljima preporučivali oglase sledećih kompanija: NIS a.d., Coca Cola Hellenic Srbija d.o.o., Lidl Srbija KD, Keprom d.o.o. i Telenor d.o.o.\nKandidati sa srednjom stručnom spremom najtraženij


Entoni-Dejvis-presao-u-Lejkerse | MTELCG\nSjajnom centru ostvaren je san koji je dugo sanjao. Lejkersi su povećali rizik i uspjeli, poslavši značajan dio svog tima i talenta u suprotnom smjeru.\nCentar Nju Orleansa Entoni Dejvis (26 godina, 208 centimetara), jedan od najboljih igrača lige, konačno je prešao u Los Anđeles Lejkerse, u "transferu" za koji se borio još od kraja januara, kada je saopštio svojoj franšizi da ovog ljeta neće potpisati novi ugovor.\nPosle nekoliko napetih mjeseci, tokom kojih su ga Pelikansi sklanjali iz ekipe, pa vraćali pod prijetnjom NBA kazne, Dejvis je definitivno postao saigrač Lebronu Džejmsu, a Lejkersi su tu privilegiju "platili" tako što su poslali trojicu igrača u Luizianu.\nOd noći između subote i nedjelje, igrači Nju Orleansa postali su plejmejker Lonzo Bol (21), krilo Brendon Ingram (21) i bek šuter Džoš Hart (24). Takođe, Lejkersi su Pelikansima poslali i tri "pika" prve runde, među kojima je uključen i četvrti sa ovogodišnjeg drafta.\nAko dvije franšize postignu dogovor da trejd bude realizovan 30. jula (30 dana nakon što "pikovi" prve runde drafta potpišu ugovore), onda će Lejkersi imati 32,5 miliona dolara za trošenje na slobodne agente, što će biti jako važno u zaokretu koji u Los Anđelesu prave posle veoma loše sezone.\nA, sezona je bila takva djelimično i zbog ovog trejda, jer je tokom zime svakodnevno "curilo" u medije novo ime koje su Lejkersi bili spremni da daju u zamjenu za Dejvisa. To je stvorilo tenziju i neprijatno iščekivanje za veći dio tima i u takvoj situaciji više nije bilo iznenađenje što je plej-of ostao daleko, uprkos velikim planovima na početku sezone.\nSa Dejvisom u reketu, Lejkersi su sada na novom početku i moraće da budu uspješni, iz bar dva razlika. Kao prvo, Dejvis će sledećeg ljeta postati slobodan igrač i moći će da bira novu sredinu ako mu se ne svidi ono što vidi u Stejpls centru. Kao drugo, Lebron će u decembru napuniti 35 godina.


Opel Grandland X Ultimate 2.0D AT8 - PetrolHeads\nSvaki put kada treba da testiramo neki SUV/Crossover mi danima međusobno gunđamo, kukamo autokućama da nam daju neki pravi auto jer, pobogu, prodaja tog segmenta i sa i bez naših testova im svakako ide više nego dobro. Koristimo svaku priliku da, tobože, kritikujemo autoindustriju koja štancuje modele iz ovog segmenta dok limuzine i hečbeci polako izumiru. I to naše hejtovanje traje sve dok ne odemo da preuzmemo auto… A onda sva trojica, svaki put, (HR-V, T-Roc, Arona, Kuga, X1, X2 itd), nepogrešivo, uskočimo sami sebi u usta.\nEvo, priznajem. I ovaj put sam tako lupetao i davao mu glupe epitete poput Insignije na štiklama, Opel 3008 i slične neduhovite komentare. A onda…\nIsprva, kada sam video auto na fotografijama, bukvalno ga nisam konstatovao. Nije mi privukao pažnju uopšte, gledao sam ga kao samo još jedan SUV u nizu. Međutim, neke stvari zahtevaju vreme da se slegnu, a biću pretenciozan pa ću reći i da je potrebno i da se unajme pravi fotografi koji će na kreativniji način da privuku pažnju promotivnim materijalom. 🙂\nPrvi utisak koji ostavlja je agresivan, što bi naš Lala rekao – namrčen dizajn. Auto je dosta inspirisan Insignijom, kako to obično i ide, ali mnogi komentarišu i da liči na Alfa Romeo Stelvio, što je ništa drugo do kompliment. Zadnji kraj mi se posebno dopada, ne samo farovi već i vrata gepeka koja su ispod stakla izvučena sa oštrim završetkom poput kakvog mini-spojlera. Prednji kraj ništa posebno, biću iskren – ne sviđaju mi se brkovi na grilu kod novih Opelovih modela, a rekao bih i da mu fali još agresivnosti, ali zato felne vade stvar definitivno. Totalno su u blink-blink fazonu sa ovim super-sjajnim finišom poput ogledala i sa svojim dimenzijama od 19 inča. Dok sam ga vozio zbog njih sam se osećao kao 50 cent (za siromašne).\nNe mogu da ne pohvalim vešanje, jer sam očekivao znatno više ljuljanja po krivinama zbog klirensa od 20 cm, međutim, auto ostavlja prilično ubedljiv utisak i pritom je dovoljno udoban. Čak bih se usudio da kažem da je odnos između udobnosti i voznih karakteristika idealan.\nAli zato motor, ne da ću da hvalim, nego bih hvalospeve o njemu ovde pisao. ‘Ajde probaću da ne preterujem:\nDobro, ‘ajde ovako…\nMa ne vredi… Ne mogu da sakrijem oduševljenje. Stvarno mi se mnogo dopao. Sada sam definitivno siguran da je Opel od spajanja sa PSA grupacijom postao atraktivniji brend za naše kupce, makar dok su dizel motori još uvek aktuelni.\nO čemu se radi? Dobro poznati HDI motor zapremine 2 litra, 177 konja, 400Nm već pri 2000rpm, sve to sa težinom od 1500kg daje ubrzanje 0-100km/h – 8.7 sekundi. Potrošnja – 7.5l/100km kombinovane vožnje, dok u gradskim uslovima naraste za litru više. Ako mene pitate, idealno.\nMeđutim, nije baš sve potpuno idealno, a za to je kriv automatski osmostepeni menjač. U situacijama kao što je preticanje, kada naglo dodate gas menjač će ekspresno spustiti stepen ili dva niže, kao što se i očekuje, međutim, kada završite s preticanjem i popustite pedalu gasa, on umesto da smiri tempo i prebaci u viši stepen, predugo ostaje u nižem stepenu. Dovoljno dugo da iritira bukom koju motor proizvodi tokom rada u visokim obrtajima. Ne znam, kažu da se živ čovek na sve navikne…\nIma tu još jedna stvar, a to je pogon. Trenutno je u ponudi samo prednji dok se 4×4 očekuje u budućnosti. Očigledno da mnoge kupce ovog segmenta to i ne potresa previše, pa tako u Opelu nema žurbe. Ako ipak spadate u ovu drugu grupu kupaca, šta da vam kažem osim da sačekate još malo jer mislim da vredi.\nKod ovakvih automobila sve se vrti oko praktičnosti i može se reći da je taj ispit položen. Gepek sa 514l, ravnom utovarnom ivicom, automatskim otvaranjem, pa čak i opcijom da ga pokretom noge ispod branika otvorite, jasno govori na šta su se ljudi iz Opela fokusirali i vidi se da znaju šta kupci ovog segmenta traže. Ulazak kako na prednja, tako i na zadnja sedišta je ultra jednostavan, a kad smo kod zadnjih sedišta… Poseduju grejače, klupa je izuzetno dugačka, mada mesta za kolena ima “samo” dovoljno. Nekako se očekuje od ovolikog automobila da ga ima u izobilju. Stvar koja mi se najviše dopada – utičnica za 220v. Nama fotografima se stalno dešava da ostanemo s praznim baterijama, često nosimo rezervne ali nikad ne znamo da li smo ih sve dopunili – ova opcija je spas za takve situacije. Da ne pominjem koliko može biti korisno za neke izlete/kampovanja kada možete poneti male kućne aparate sa sobom. Apelujem na sve proizvođače da pod hitno uvedu ovo makar kao dodatnu opremu!\nPrednja sedišta su električna sa memorijom i gomilom podešavanja – još jedan veliki plus za kupce koji očekuju udobnost. Sedišta su postavljena tako da možete naći savršenu poziciju za volanom bilo da volite visoko sedenje ili da volite da se zavalite, potpuno je svejedno, svako može da nađe svoj idealni položaj. Naravno, tu su grejači sedišta, ventilacija i grejači volana kao deo dodatne opreme.\nNajzanimljivija stvar je definitivno automatsko parkiranje. Čak smo i snimili zaseban video na tu temu gde smo utvrdili da parkira brže od mene. Iskreno, bio sam ubeđen da ću biti brži.\nKad smo kod parkiranja, tu je i kamera 360°, senzori koji su suludo glasni i dosadni i isto toliko korisni u paketu sa kamerama.\nJoš neka pozitivna zapažanja su recimo prednja LED svetla koja jednostavno rade i bolje od onoga što očekujete, a tu je i ozvučenje čuvenog japanskog proizvođača Denon – bitna stavka za nas audiofile.\nJedine zamerke koje sam ovde uspeo da nađem su pomalo dosadan dizajn enterijera kao i infotejment. Infotejment bi morao biti jednostavniji i intuitivniji. Neću širiti priču u detalje, ali najkraće rečeno – nije mi ostavio “user-friendly” utisak.\nKao što znate, cena opreme često bude veoma visoka pa tako ovakvi primerci nakrcani opremom znaju da budu i duplo skuplji od početne vrednosti. Međutim, ovde to nije slučaj. Cena ovog primerka iznosi oko 33.800 eura što u odnosu na količinu opreme zvuči vrlo pristojno.\nAli ne vredi i ovaj put ćemo već nakon par nedelja zaboraviti sve ovo i opet početi da pljujemo po krosoverima da bi ispali face u društvu pa ‘ajde onda da požurim dok ponovo nisam ogrizao u svoj konzervativizam.\nSUV/Crossover segment je realnost. To je sinonim za praktičnost, to je all-in-one automobil, to je sve što vam treba u životu. Petrolhedi, hoćemo li da se pomirimo sa tim?


Prijavljivanje za kupovinu poljoprivredne mehanizacije do kraja februara - -\nU toku je prvi poziv za sredstva iz IPARD-a, uskoro još jedan – za kupovinu novih traktora.\n11:30 | 05.01.2018. Autor: petrovacnamlavi.rs\nJavni poziv za IPARD podsticaje za investicije u fizičku imovinu poljoprivrednih gazdinstava –kupovinu nove mehanizacije i opreme, raspisan je 25. decembra i rok za podnošenje zahteva za odobravanje prava na podsticaje je od 25. decembra 2017. godine do 26. februara 2018. godine.\nJavni poziv za kupovinu novih traktora biće raspisan narednih dana, a rok za podnošenje zahteva biće od tog dana do 26. februara 2018. godine.\nDetaljan tekst Javnog poziva, pravilnik i prateći prilozi, dostupni su na internet stranici Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede www.minpolj.gov.rs, kao i internet stranici Uprave za agrarna plaćanja OVDE\nDetaljnije informacije mogu se dobiti i putem telefona, pozivanjem Info-centra Ministarstva poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede 011/2607960; 2607961, kao i kontakt centra Uprave za agrarna plaćanja 011/3020100; 3020101, svakog radnog dana od 7 i 30 do 15 i 30.\nDva zlatnika za Božić


sveti ilija – Kragujevčani – Najposećeniji portal u Šumadiji\nOznaka: sveti ilija\nŠta znače munje i gromovi na Svetog Iliju? Danas je grmelo, a žestoka oluja se tek očekuje\nKad grmi na ovaj dan, kaže se: „Prisetio se Ilija“ U Srbiji se večeras očekuje izuzetno jako nevreme. Kako meteorolozi kažu, biće snažne grmljavine kakva se ne pamti i to baš danas kada se u našoj zemlji proslavlja Sveti Ilija, poznat i kao Ilija Gromovnik. Ako je suditi po narodnom verovanju, postoji razlog kada sa neba puca […]\nPosted in: AktuelnoTagged: grom, Ilija Gromovnik, kisa, munja, NEVREME, sveti ilija, verovanjeLeave a commentKragujevčani\t 02/08/2019\nDanas slavimo Svetog Iliju: Zbog OVE stvari obavezno treba da se poslužite medom\nSrpska pravoslavna crkva i vernici danas slave Svetog Iliju, u narodu poznatog kao Ilija Gromovnik. Sveti Ilija, starozavetni prorok i novozavetni hrišćanski svetitelj, veoma poštovan u pravoslavlju, slavi se 2. avgusta. Da je jedan od najpoštovanijih svetitelja među Srbima, potvrđuju i brojne manifetsacije, sabori i vašari koji se održavaju širom Srbije na ovaj dan. Svetog […]\nPosted in: CrkveTagged: danas je sveti ilija, danas slavimo, PRAZNIK, sveti ilija, svetog ilijuLeave a commentKragujevčani\t 02/08/2017\nNarodno verovanje kaže da Ognjena Marija pali i kažnjava ognjem i da je grmljavina na ovaj sveti dan loš znak Srpska pravoslavna crkva i vernici sutra proslavljaju praznik Svete velikomučenice Marine, u narodu poznate kao Ognjena Marija, koja se poštuje kao borac za hrišćansku veru i zaštitnica žena. Ognjenu Mariju, osim pravoslavaca poštuju i katolici […]\nPosted in: CrkveTagged: Hrišćanstvo, narodna verovanja, ognjena marija, Srpska pravoslavna crkva, sveti ilija, VerniciLeave a commentKragujevčani\t 29/07/2017


U Centar – Veselinović i Nešović: Vučićev tata botovima u Gradskoj čistoći donosio pečenje i roštilj | УДРУЖЕНИ СИНДИКАТИ СРБИЈЕ "СЛОГА"\nHome » VIDEO » U Centar – Veselinović i Nešović: Vučićev tata botovima u Gradskoj čistoći donosio pečenje i roštilj\nObjavio: sloga VIDEO, OBAVEŠTENJA, PRENOSIMO, SINDIKAT, SLOGA VESTI\nKo je i koliko proneverio miliona u JKP Gradska čistoća Beograd? Ko tera radnike i primorava da sakupljaju kapilarne glasove i da idu na mitinge SNS pod pretnjom otkaza? Kako se ucenjuju i šikaniraju zaposleni?\nKako je moguće da u JKP Gradska čistoća ima čak 300 ljudi koji navodno rade a ne dolaze na posao? Kako je i kada Vučićev tata botovima u Gradskoj čistoći donosio pečenje i roštilj.\nU svakom slučaju otvorena je pandorina kuhinja o zloupotrebama i kriminalu u tom velikom beogradskom komunalnom preduzeću.\n„Odgovaraće svi debelo u skladu sa zakonom i ja im to kao jedan od osnivača Saveza za Srbiju obećavam“, poručio je Željko Veselinović, predsednik sindikata „Sloga” i član Saveza za Srbiju.\nGosti medijskih kuća „Centar” i „Srbininfo”, u emisiji „Debata”, bili su predsednik sindikata „Sloga” i član Saveza za Srbiju, Željko Veselinović i Bogosav Nešović, hrabri sindikalni aktivista i uzbunjivač u JP „Gradska čistoća”, u Beogradu.\nViše pogledajte u emisiji “Debata“ koju vodi i uređuje, Dejan Petar Zlatanović.\nKvalitetna i objektivna informacija zahteva novac. Poštujte rad novinara i pomozite opstanak slobodnog novinarstva.\nUKOLIKO IMATE ŽELjU DA PODRŽITE RAD PRODUKCIJE „CENTAR” I RAD PORTALA „SRBIN.INFO , DONACIJE MOŽETE UPLATITI PUTEM SLEDEĆEG LINKA: Iznos određujete sami…\nNAZAD: Ljudi beže iz vojske\nNAPRED: Vojno zdravstvo se ponovo diskriminiše


Бранко Милановић: Прва размишљања о француским „децембарским гибањима“ - Нови Стандард\nBranko Milanović: Prva razmišljanja o francuskim „decembarskim gibanjima“\n09.12.2018. 14:22 16.07.2020.\nMnogi pripadnici srednje klase na Zapadu, šibani vetrovima globalizacije, po svoj prilici nevoljni su da plate porez na klimatske promene\nZato što me muči nesanica (zbog „džetlega“) odlučio sam da zabeležim, usred noći, dva prva utiska u vezi sa nedavnim događajima u Francuskoj – događaja koji gledani izvan Francuske izgledaju manje dramatično nego iznutra.\nMislim da ova dešavanja nameću dve važne teme: jednu novu, drugu „staru“.\nZaista je slučajnost što je kap koja je prelila čašu porez na gorivo koji posebno teško pogađa ruralna i prigradska područja, i ljude sa relativno skromnim primanjima. To se desilo, tako razumem, ne toliko zbog visine povećanja već što su porezi osnažili uverenje među mnoštvom kako nakon što su već platili cenu globalizacije, neoliberalnih politika, ofšorizacije, takmičenja sa jeftinim radom stranaca i pogoršanja socijalnih službi, sada, povrh svega, oni treba da plate ono što je, po njihovom gledištu koje po svoj prilici nije potpuno pogrešno, elitistički porez na klimatske promene.\nOvo postavlja opštija pitanja o kojima sam raspravljao u svojoj polemici sa Džejsonom Hikelom i Kejt Rejvort. Oni koji se protive [ekonomskom] rastu i oni koji zagovaraju gledište da moramo da uradimo nešto dramatično u vezi sa klimatskim promenama su osobeno stidljivi i zazorni kada treba da ukažu ko treba da plati cenu ovih promena. Kao što sam spomenuo u raspravi sa Džejsonom i Rejvortovom, ako su ozbiljni oni treba da istupe i kažu zapadnoj javnosti da njen stvarni dohodak treba da se prepolovi i isto tako da im objasne kako će se to izvesti. Anti-rastovci (Degrowers) očigledno znaju da je ovakav plan političko samoubistvo, i stoga su skloni da budu neodređeni i da prikriju pitanja „lažnim komunitarnim“ diskursom kako smo svi pogođeni i kako će ekonomija bujati ukoliko svi samo postanemo u potpunosti svesni problema – bez da nam ikada kažu koje će tačno poreze podići i kako planiraju da smanje prihode ljudi.\nSada francuska pobuna isteruje stvari na čistac. Mnogi pripadnici srednje klase na Zapadu, šibani već vetrovima globalizacije, po svoj prilici nevoljni su da plate porez na klimatske promene. Protivnici rasta će sada, nadam se, istupiti sa konkretnim planom.\nDruga tema je „stara“. To je pitanje rascepa između političkih elita i značajnog dela stanovništva. Makron se uspeo na jednoj platformi koja je bila suštinski protiv establišmenta, njegova heterogena stranka je oformljena tik pred izbore. Ali njegove politike su od samog početka favorizovale bogate i bile neka vrsta poznog tačerizma. Pored toga, one su bile veoma elitističke, često ohole prema javnom mnjenju. Stoga je pomalo bizarno da ovo „jupiterovsko“ – po sopstvenom priznanju – predsednikovanje, bude toliko obožavano u anglofonoj štampi kada Makronove unutrašnje politike veoma favorizuju bogate i stoga nisu mnogo različite od Trampovih. Ali pošto je Makronova međunarodna retorika (pre svega retorika) bila antitrampistička, progledano mu je kroz proste u vezi sa unutrašnjim političkim merama.\nPomalo budalasto, Makron je produbljivao jaz između sebe i običnih ljudi i svojim patricijskim afinitetima i sklonosti da drugima popuje, što je povremeno dobijalo apsurdne razmere (kao kada je odvojio nekoliko minuta da poduči dvanaestogodišnjeg klinca kako pravilno treba da se obrati predsedniku). U vreme kada više no ikad zapadni „široki slojevi“ (couches populaires) žele političare koji pokazuju makar malo saosećanja, Makron je izabrao potpuno suprotan pristup muštranja ljudi zbog nepostizanja uspeha ili nesposobnosti da nađu posao (za šta po svoj prilici samo treba da pređu ulicu). On je stoga počinio istu grešku koju je Hilari Klinton počinila svojom opaskom o „bednicima“. Stoga nije čudno da se njegov rejting strmoglavio, pa čak, kako razumem, ni te niske brojke ne izražavaju u potpunosti stepen prezira mnogih koji osećaju prema Makronu.\nU takvim okolnostima desila su se „gibanja“ (les evenements). Opasnost je, međutim, da njihova dalja radikalizacija, i posebno nasilje, potkopaju njihove prvobitne ciljeve. Neki se sećaju da je Pobuna od maja 1968, pošto je prisilila De Gola da ode u zaklon do Baden–Badena, njemu kasnije pružila jednu od najubedljivijih izbornih pobeda – zbog nasilja demonstranata i rđavog vođenja u ovom velikom političkom zbivanju.\n U izvorniku the straw that broke the camel’s back – slamka koja je slomila kamilja leđa.\n Hilari Klinton je upotrebila frazu „basket of deplorables“ – „kanta bednika“ kako bi označila „polovinu“ pristalica republikanskog kandidata na predsedničkim izborima 2016. godine, Donalda Trampa. Ona je tu frazu upotrebila u govoru održanom 9. septembra 2016. godine. Klintonova je ranije u svojim nastupila delila Trampove pristalice u dve „korpe“ – u jednoj su bili uobičajeni glasači Republikanske stranke a u drugoj ono što je nazvala pežorativnim izrazom „deplorables“. Ona je kasnije izjavljivala da žali što se tako izrazila a u knjizi What Happened navela je ovu izjavu i njenu kasniju medijsku eksploataciju od strane Trampovih pristalica kao jedan od razloga svog poraza na predsedničkim izborima. Međutim, sam izraz se od tada koristi da označi prezriv odnos zapadnog političkog establišmenta prema širim slojevima tzv. „gubitnika globalizacije“.\n Šarl de Gol, francuski predsednik, 29. maja 1968. odložio je sastanak Ministarskog saveta i uklonio je svoju ličnu dokumentaciju iz Jelisejske palate. Tom prilikom je svom zetu rekao: „Ne želim da im pružim priliku da napadnu Jelisejsku palatu. Bilo bi za žaljenje ako se krv prolije u mojoj ličnoj odbrani. Odlučio sam da odem – niko ne napada praznu palatu“. Vlada je objavila da De Gol odlazi u svoju seosku vilu u mestu Kolombe le Dez Egliz. Međutim, niko nije znao gde se on zapravo nalazi. Pompidu, predsednik vlade, neuspešno je zahtevao da vojni radari lociraju gde se nalaze dva predsednička helikoptera. Uskoro je, ipak, saznao da je De Gol otišao u štab francuskih snaga u Nemačkoj, u Baden–Baden kako bi se sastao sa generalom Žakom Masuom. General je ohrabrio De Gola da se vrati u Francusku. Uveren da ima podršku vojske, De Gol je zakazao sastanak Ministarskog saveta 30. maja i otišao je u Kolombe do šest poslepodne tog dana. Na izborima za zakonodavna tela održanim u junu 1968. Unija za odbranu republike dobija je 43,65% u prvom, odnosno 46,39% glasova u drugom izbornim krugu odnosno ukupno 354 mesta u zakonodavnim telima (od ukupno 486). Bila je to najubedljivija pobeda u dotadašnjoj francuskoj parlamentarnoj istoriji. Komunisti su dobili 34 a socijalisti 57 mesta. U Parizu su se, u to doba, održavali neuspešni pregovori između američkih i vijetnamskih uglednika a u vezi sa okončanjem rata u Vijetnamu. Jedan istoričar je zapazio da je tih dana u Parizu bilo toliko crvenih zastava da mora da su se Vijetnamci osećali kao kod kuće. Da li i tokom ovih „gibanja“ negde u Evropi traju neki tajni pregovori možemo samo da se dosećamo.\nPreveo i napomene napisao Miloš Milojević\nIzvor Blog Branka Milanovića/Stanje stvari, 05. decembar 2018.\nPreporučujemobranko milanovićdemonstracijeekologijažuti prsluciklimatske promeneMakronporeziprotestiFrancuska


Javna kuća - To sam ja\nPiše: Novinarka i književnicaMirjana Bobić Mojsilović 6 aprila, 2022 19 maja, 2022\nZašto je mnogim mladim i lepim devojkama važnije da imaju skupi sat, nego dečka koji ne gleda na sat?\nAfera „elitna prostitucija” trese Srbiju. Tabloidi objavljuju eksplozivne tekstove o makroima i prostitutkama koji su pohapšeni ovih dana u najnovijoj akciji ovdašnje policije. Makroi su povezani sa estradom, a navodne prostitutke su manje-više poznate javnosti, jer su bile učesnice raznih rijalitija, ili su pevačice u pokušaju.\nPitam se šta razlikuje elitnu od obične prostitucije? Više cene? Bolji izgled prostitutki? Mesta na kojima se odvija seksualno-finansijska razmena? Društveni i finansijski status klijenata? Eventualna bombastičnost imena koja se kotrljaju po naslovnim stranama tabloida? I s tim u vezi – mogućnost ucene? Organizovani sistem prostitucije?\nLogično, za medije nije zanimljivo hapšenje anonimne devojke koja maše vozačima ispod Plavog mosta. Mediji se hrane imenima, i to imenima koja su prethodno sami promovisali. U projektu povezivanja „elitnosti” i „prostitucije” svoju ulogu imaju i mediji.\nPitam se šta razlikuje elitnu od obične prostitucije?\nFasciniranost telom i novcem, ono je što vlada savremenom javnom scenom – a relativizovanje svih moralnih vrednosti dovelo je, između ostalog, i do toga da je sve postalo prihvatljivo. Ako je govor o telu i o privatnim seksualnim vragolijama postao nešto kao dobar dan, ako se gledaoci neprestano bombarduju scenama seksa aktuelnih „zvezda” rijalitija, ako je dominantni usklik današnjice „novac rešava sve”, ako je savremeni uspeh oslikan šampanjcem, džakuzijem i firmiranom tašnom na Instagramu, ako su javno objavljene privatne telefonske poruke ključni dokaz „lične neodoljivosti”, ako je separe u noćnom klubu usputna stanica do života iz bajke, isto koliko i dvominutna slava do koje se stiže preko sopstvene javne bruke – onda je sasvim logično što je javna scena postala neka vrsta akvarijuma za ribarenje ljudskih duša, i tela.\nNije dakle pitanje ko i kako, nego zašto?\nZašto je mnogim mladim i lepim devojkama važnije da imaju skupi sat, nego dečka koji ne gleda na sat? Kako smo kao društvo stigli dotle da nedostatak stida postane vrlina koja se plaća, i da odsustvo osećaja za bilo kakave moralne vrednosti postane model prihvatljivog ponašanja?\nUpravo u toj izopačenosti leži sav jad današnjice – plaćanje „elitnoj prostitutki” i njenog klijenta čini „elitnom“ ličnošću u njegovim sopstvenim očima i u očima medija koji o tome pišu.\nTamo gde je novac jedino merilo sveta, i božanstvo kome se treba klanjati, tamo javna scena postaje simbolička javna kuća.


Najlepšu ljubavnu pesmu "Čekaj me i ja ću sigurno doći" okolnosti su učinile besmrtnom - PRess Serbia | PR PRess team\nEntertainment • Knjige • Kultura • Zanimljivosti\nVerovatno ste čuli za pesmu “Čekaj me i ja ću sigurno doći”, a niste imali pojma da je pesma opevala tragičnu ljubav.\nNapisao ju je ruski pisac Konstantin Simonov, a zbog uslova u kojim je nastala ušla je u antologiju.\nPesma govori o ljubavi, ali i o velikoj žrtvi. Konstantin Simonov je bio veliki ruski pisac i pesnik beznadežno zaljubljen u Valentinu Serovu, tada najlepšu i najpopularniju glumicu. Ali, Valentina je bila udata, te su njegove ljubavne patnje utoliko bile veće. Nakon što joj je suprug general, koga je jako volela, preminuo, Valentina je dugo patila. Potom se upuštala u mnogobrojne ljubavne afere, ali nikog nije uspela da zavoli kao svog pokojnog supruga.\nPesmu, koja je trebalo da stigne Valentini nakon njegove pogibije je stavio u džep, mirno iščekujući svoj sudnji dan. Međutim, desilo se čudo – jedinica u kojoj se Simonov nalazila nekako je izbegla finalni udar neprijatelja, i pisac se, živ i zdrav vratio kući svojoj dragoj. Sa pesmom u džepu.\nNo, par narednih godina nije imao sreće. S obzirom da su bili jako popularni, plasirane su glasine da je Valentina varala Simonova dok je bio na ratištu i pisao joj “najlepšu pesmu na svetu”. Iako se dokazalo da to nije istina – general Rokosovski sa kim su joj pripisivali aferu je već bio u srećnoj i dugoj vezi, a glumicu je sreo na kratko tek nekoliko puta, brak glumice i pisca je bio uzdrman.\nNo, pesma je postala besmrtna, sinonim za ljubav koja prevazilazi sve prepreke i vreme. Mnogi umetnici širom sveta su je interpretirali kroz muziku ili recital, kod nas Rade Šerbedžija i Toma Zdravković.\nOvako je pesmu doživeo Rade Šerbedžija:\nTagovi"Čekaj me i ja ću sigurno doći" istorija Konstantin Simonov ljubavna pesma


ZVER HARADINAJ: Njegova OVK bebi u kolevci odsekla glavu pa njenom ocu rekla: Sad imaš meso za ručak - Smedia\n13.01.2017 | 13:42\nBEOGRAD - Šef Kancelarije za Kosovo i Metohiju Marko Đurić danas je na konferenciji u Vladi Srbije, održanoj posle hitne sednice koju je sazvao premijer Vučić na temu Ramuša Haradinaja, otkrio detalje nekoliko njegovih zverstava.\nNaime, Đurić je ukazao na zverske zločine koje je činio lično Ramuš Haradinaj koji je zlostavljao i mučio logoraše Albance pokušavajući da od njih iznudi priznanje da su sarađivali sa Srbima, silovao maloletnu devojku, a odgovoran je i za smrt dvonedeljne bebe u kolevci kojoj je lično pucao u glavu, a potom ju je i odsekao.\nBONUS VIDEO: Haradinaj - od hapšenja do...


Tubin: Nešić je smijenjen da bi Dodik došao do miliona za izbore | Raport.ba\nNaslovnica Politika Tubin: Nešić je smijenjen da bi Dodik došao do miliona za izbore\nTubin: Nešić je smijenjen da bi Dodik došao do miliona za izbore\n“Prema mojim informacijama Nešić je smijenjen da bi SNSD došao do preko 100 miliona KM predizbornih para”, tvrdi poslanik u Narodnoj skupštini Republike Srpske Milan Tubin.\n“Prvo je odmah podignuta vrijednost radova na adaptaciji magistralnog puta Prijedor-Banja Luka sa 18 na 23 miliona, a za razliku od 5 miliona će jedna naša Prijedorska firma (po mojim saznanjima Prijedor putevi) malo uljepšati i naš grad za 1 milion, a ona 4 će izgleda pojesti noć.”\nU svakom slučaju nadam se da ni jedna prijedoska partija ne stoji iza ovakvih radnji i da će se ograditi. Od svega je dobro što će grad i građani dobiti 10 km asfalta”, dodaje Tubin.\n“Dalje ovih dana na račun Puteva Republike Srpske lijeze kredit od 95 miliona. Zato Milorad Dodik kaze da se Nešić može opet vratiti kad ozdravi za 3 mjeseca. Samo da ovo potroše na izbore”, istakao je Tubin, prenosi BN.\nFacebook status Milana Tubina\nŠarović: Opozicija jača, promjene 2022. su izvijesne\nNešić danas smijenio četvoricu potpredsjednika DNS-a\nSalkić: Nakon 25 godina nešto se treba i mora mijenjati u RS


Vip roditelji 13.09.2018. - 14:43h Autor: Stil\nNema sumnje da svaki roditeljski par ima probleme i nedoumice kada je u pitanju vaspitanje dece, što u slučaju poznatih i dobrostojećih roditelja može da bude još zahtevniji proces, kako ne bi podigli razmaženu decu.\n"Za Lordes nema momaka dok ne napuni osamnaest godina. Ona je dobra devojka", izjavila je Madona 2007. godine. "Nije joj lako samnom. Gledanje televizije do kasno u noć, nezdrava hrana i nered se ne tolerišu u mojoj kući. Lordes ima problem sa sakupljanjem stvari u njenoj sobi. Tako da ako ostavi odeću po podu kada izađe iz kuće, neće je više imati kad se vrati", izjavila je pop zvezda.\nGlumica je skoro izjavila za časopis People kako je "prilično stroga" kada je u pitanju zabrana da njena deca, Vajolet (12), Serafina (9) i Samjuel (6) jedu brzu hranu.\nVil SmitDžada Pinket SmitMadonaLordes LeonRoditeljiRoditeljstvo


Sretenjskom akademijom u Kragujevcu obeležen Dan državnosti – Srbija NAŠA Zemlja\nSretenjskom akademijom u Kragujevcu obeležen Dan državnosti\nby srbijanasazemlja February 15, 2021, 10:25 am 1k Views\n“Neizmerno sam ponosna, što kao ministarka u Vladi Srbije imam čast da Sretenjsku besedu izlažem baš na ovom istorijskom mestu, posebnom i zbog toga što su ovde 1878. godine pročitane odluke Berlinskog kongresa, na kojem je Srbija konačno i definitivno dobila svoju nezavisnost i obnovila svoju državnost”, navela je Obradović.\nOna je podsetila da nas ovaj dan obavezuje da svi u Srbiji znamo kakav je put naša zemlja prošla i koliku je cenu je platila za odbranu i osvajanje slobode i istakla da Sretenje, Dan državnosti treba da bude svečan dan koji nas seća na velikane od Karađorđa i Dimitrija Davidovića, do svih bezimenih heroja koji su svoje živote položili na oltar otadžbine.\nOna je dodala da je mala Srbija davne 1804. godine, naoružana hrabrošću svojih seljaka krenula put slobode da bi nakon konačnog oslobođenja, baš u Kragujevcu, među prvima u Evropi, uvojila najliberalniji ustav, a tri godine kasnije, dobila tzv. Turski ustav u vidu hatišerifa Osmanskog carstva, što je postavilo temelj i težnju srpskog naroda za slobodom, navela je Obradović.\n“Vreme je pokazalo rezultat i posledice ustanka u Marićevića jaruzi, kao i hrabre odluke narodnih poslanika da izglasaju liberalni Ustav. Vreme je donelo neoborivi sud da ništa ne može da stane na put utemeljavanju zakonodavstva, reformama, parlamentarizmu i demokratiji”, zaključila je ministarka državne uprave i lokalne samouprave.\nNa Sretenjskoj akademiji u Kragujevcu, obratio se i gradonačelnik Nikola Dašić i izveden je igrokaz “Zaveštanje”, po tekstu Vladimira Đorđevića, u režiji Dragana Jakovljevića.\nNakon Sretenjske akademije u Kragujevcu ministarka Obradović prisustvuje centralnoj ceremoniji obeležavanja Dana državnosti u Orašcu.


nedelja, 30. dec 2018, 15:30\nNedavna izložba "Stvaranje Jugoslavije" u zgradi SIV-a odvela me je u depoe Muzeja Jugoslavije - u muzej 25. maj gde srećem Radovana Cukića kustosa ove izložbe koji mi govori o odbiru svega što je trebalo izdvojiti da se dočara stvaranje zemlje koje više nema.\nMuzej Jugoslavije nama poznatiji kao muzej 25. maj je u rekonstrukciji i svi predmeti koji obeležavaju jedan dug period vladanja Josipa Broza Tita je sada smešten u nekoliko sala koji sam obisla sa Momom Cvijovićem dugogodišnjim kustosom, arheolog po struci koji je čitavu Dokumentaciju preuzeo 1978. godine kada se u muzeju zaposlio i počeo svoj istrazivački rad. Sve što se odnosilo na Tita do 1953. godine bilo je u posedu civilnog Titovog kabineta a pod konrolom vojske. Od 1953. do danas sve je zavedeno obrađeno i sređeno u muzeju Jugoslavije.\nObilazeći depoe sada izmeštene zbog rekonstrukcije opredelila sam se za razgledanje poklona koje je Tito dobijao. Imala sam vodiča Momu Cvijovića iza koga stoji 30 realizovanih izlozbi a izdvajam autorske "Na početku beše slonovaca". Pokretna slika večnosti, Misliti Jugoslaviju. Zlatni album i još mnogo drugih gde je odvajao iz velikog broja Titovih dokumenata i predmete izložbe vredne pažnje kod nas i u svetu.\n(nedelja, 30. dec 2018, 16:56) - anonymous [neregistrovani]\nSvaka cast za izbor i prikaz ovom narodu Puno pohvala mada sam te ponekad kritikovao Treba ovom narodu prikazati ponesto o Titu pa neka narod gleda i prosudjuje a mi stariji da tugujemo za tim vremenom


KK Lavovi Brčko KK Lavovi Brčko | Pobjeda kadeta i poraz pionira protiv Boksita\nDanas su u sali Druge osnovne škole Brčko, naša pionirska i kadetska selekcija igrale prvenstvene utakmice IV kola lige PKO, dok su pionirke odigrale prijateljsku utakmicu protiv svojih vršnjaka iz ekipe KK Boksit iz Milića.\nPrve na teren su izašle naše pionirke protiv jako kvalitetne ekipe Boksita generacija 2002. koja važi za jednu od najkvalitetnijih ekipa na ovim prostorima u tom godištu i koja gaji najviše rezultatske ambicije u narednoj takmičarskoj sezoni. Rezultat utakmice nije bio u prvom planu, ali je ova utakmica poslužila kao idealna prilika za dodatno uigravanje naših pionirke pred gostovanje u Loparama narednog vikenda u okviru V kola lige PKO.\nPioniri su i u trećoj utakmici ove sezone doživjeli i treći poraz ovaj put rezultatom 38:17. Nakon ravnopravne igre u prve dvije četvrtine i solidnog otpora tokom većeg dijela treće četvrtine dok smo još uvijek bili u rezultatskom priključku, trojka Stojšića iz Boksita uz zvuk sirene po prvi put na utakmici odvela je gostujuću ekipu na dvocifrenu raziliku, koju su u četvrtoj četvrtini konstantno uvećavali. Sasvim zaslužena pobjeda gostiju, uz napomenu da smo ovu utakmicu igrali bez kapitena Vuka Jovanovića.\nU okviru petog kola pionirska selekcija narednog vikenda igra u Loparama protiv istoimene ekipe, koja je do sada odigrala samo jednu utakmicu i to u okviru III kola protiv ekipe Boksita u Milićima i poražena je rezultatom 77:15. Sutra ih u okviru IV kola očekuje utakica protiv Drine u Zvorniku. Rezultat te utakmice objavićemo po njenom završetku.\nU trećoj utakmici dana kadetska selekcija ostvarila je pobjedu, a s obzirom da je ovo prva sezona u kojoj se takmiči naša kadetska selekcija, ovo je ujedno u prva pobjeda u zvaničnim utakmicama za naš klub.\nLAVOVI – Boksit 51:41 (06:11, 18:10, 14:08, 13:12)\nNakon startne prednosti 06:02 naša ekipa do kraja prve četvrtine nije uspjela da nađe pravo rješenje za čvrstu odbranu gostiju koji su pametnog igrom u napadu i sigurnom realizacijom slobodnih bacanja prvu četvrtinu rješili u svoju korist. Na startu druge četvrtine viđena je slična igra kao u prvoj četvrtini kada su gosti imali i maksimalno rezultatsku prednost od plus osam (19:11). Drugi dio druge četvrtine je nešto o čemu će se još pričati. Kontrola skoka u odbrani i napadu, visoka realizacija šuta iz igre uz jednu pogođenu trojku za seriju Lavova od 13:0 koju su gosti prekinuli realizacijom dva slobodna bacanja za rezultat na poluvremenu 24:21 za Lavove.\nTreća četvrtina donijela je nastavak sigurne igre u odbrani i sigurnu realizaciju u napadu za uvećanje prednosti do maksimalnih plus 11 pred kraj treće četvrtine (36:25). Do kraja utakmice viđena je ravnopravna borba u kojoj su gosti uspjeli uz pogođena dva šuta van linije 6,75 da priđu na minus 5 ali više od toga nisu mogli. Konačan rezultat 51:41. BRAVO LAVOVI!!!\nU srijedu 08. juna, naši kadeti igraju zaostalu utakmicu III kola protiv ekipe Olimp u Šekovićima. Ekipa Olimpa do sada je odigrala dvije utakmice, i to u okviru I kola protiv ekipe Boksita u Šekovićima koja je završena rezultatom 85:61 u korist Olimpa i u okviru IV kola protiv ekipe “10. avgust” u Vlasenici i poražena je rezultatom 78:53.


Štrajk radnika u zdravstvu KS se nastavlja, Selimić: Rigoroznijih mjera nema | N1 BA\n16.01.2020. |17:37 >17:40 |\n"Pokazali smo i dokazali da smo mnogo veći ljudi od aktualne vlasti. Da smo štrajkali na način kako to piše u Pravilniku o štrajku, bilo bi velikiih problema. Nismo mogli kažnjavati stanovnike Kantona Sarajevo i pacijente provođenjem štrajka u obimu da se primaju samo vitalno ugroženi pacijenti. To su zloupotrijebili ljudi iz zakonodavne i izvršne vlasti KS", kazao je.\n"Nismo to samo sebi izborili. Ta satnica od 2,60 još je na snazi. Dakle, mislili smo ne samo na sebe, nego uopće na uposlenike u zdravstvu. I sada se borimo za sve, od radnice do subspecijaliste", naglasio je.\nedo selimić Štrajk zdravstvo ks\nPuna podrska zdravstvenim radnicima.Zasto tako ne komentarisete politicare koji imaju enormno visoke plate a Bevanda porucije da ce im plate pidici za4,5%.\nsatnica od 2,60 km a plata 4000 km....kako to?\nZdravstvo nam je katastrofalno, a vi samo štrajkate. Čovjek kad se razboli, nema kome otići.


Pandemija: Kritično u Ukrajini | Mozaik | DW | 05.11.2009\nVirus novog gripa ubrzano se širi celim svetom. U Evropi najteža situacija je u Ukrajini, u koju stižu eksperti Svetske zdravstvene organizaciji, ali i prva pomoć iz Evropske unije.\nLjudi sa maskama na ulicama Kijeva\nPrema poslednjim podacima, kojima raspolaže Evropska komisija, broj obolelih od respiratornih infekcija u Ukrajini prešao je 250 hiljada, pri čemu je, do sada, zabeleženo i 70 smrtnih ishoda. Iako je nedavno predsednica ukrajinske vlade, Julija Timošenko, izjavila da u Ukrajini ljudi umiru od običnog gripa i respiratornih infekcija, u Briselu se strahuje da je ipak u pitanju posledice izazvene svinjskim gripom. Portparolka evropskog komesarijata za zdravlje, Nina Papadoulaki je izjavila:\n„Dobili smo tzv. procenu rizika od strane Evropskog centra za prevenciju i kontrolu bolesti. Njihov zaključak je da je uzročnik bolesti kod ovih slučajeva virus H1N1 iz 2009. godine. Očekuju se dalje informacije od istražnog tima Svetske zdravstvene organizacije. Istovremeno Evropska komisija blisko sarađuje i sa vlastima u Ukrajini i sa zemljama članicama kako bi odgovorili na ovu situaciju i pomogli Ukrajini na koordinisan način.”\nI ukrajinski policajci sa maskama RIA Novosti November 2009\nPredsednik Ukrajine Viktor Juščenko zatražio je od EU, SAD i međunarodnih organizacija da njegovoj zemlji pomognu u borbi protiv epidemije gripa, ukazavši pritom da se radi o „pretnji nacionalnoj bezbednosti Ukrajine“. I dok se je u delovima Ukrajine već objavljen karantin, a u zemlju je stiglo i 16 tona leka „Tamiflu“, prva pomoć stiže i od članica EU, prvenstveno onih koje se graniče sa Ukrajinom. Do sada su Austrija, Slovačka, Polska i Mađarska ponudile logističku i medicinsku podršku, izjavo je Majkl Man, ispred Evropske komisije:\n„Austrija je obezbedila oko pola miliona zaštitnih maski, kao i dezinfekciona sredstva. Slovačka je već poslala 200.000 respiratora. Mađarska planira da pošalje 10.000 doza vakcina, a Poljska još razmatra mogućnosti svoje pomoći Ukrajini.“\nPoljski premijer, Donald Tusk, pozvao je Evropsku uniju da pomogne Ukrajini ukazavši pritom na opasnost od brzog širenja ove epidemije u Istočnoj Evropi. Tusk je pozvao Brisel da organizuje i vanredni sastanak evropskih ministra zdravlja kako bi se razmotrila situacija u Ukrajini.\nNajteže posledice po pluća\nVirus novog gripa ubrzano se širi celim svetom, a očekuje se da će na severnoj hemisferi virus brže širiti u nastupajućem periodu prelaska iz jeseni u zimu. Za sada se već globalno radi o milonima ljudi zaraženih virusom H1N1, dok je se očekuje da će broj smrtnih ishoda, koji sad prelazi 5.000, nastaviti da raste.\nDosadašnji slučajevi pokazuju da su najčešći uzročnici smrti virusna upala pluća i oslabljene funkcije pluća. I dok polemika među građanima oko bezbednosti nove vakcine i dalje traje, iz Svetske zdravstvene organizacije poručuju da među stotina hiljada ljudi koji su već primili novu vakcinu nisu zabeležene „neočekivane propratne reakcije.“\nTrajni link http://p.dw.com/p/KOvK


govorni-programi | 05.10.2019\nJavno predavanje Aresa Športe\nŠta bi institucije mogle/trebalo da rade?\nKustoski kurs Šta kustosiranje može/treba da bude?\nSubota, 5. oktobar 2019. godine u 18 časova\nBioskop „Lumbardi“ otvoren je 1952. godine. Bio je jedan od dve ključne kulturne institucije u Prizrenu tokom čitavog XX veka. Javni prostor koji je imao više od 400.000 posetilaca za četiri decenije postojanja, takođe je poznat kao rodno mesto brojnih festivala, pre svega DokuFesta. Od dva pokušaja rušenja i privatizacije od početka 2000. godine, spasile su ga građanske inicijative, i registrovan je 2015. godine kao zaštićeno kulturno dobro.\nFondacija „Lumbardi“ osnovana je posle toga kako bi se nastavila građanska inicijativa, sa ciljem upravljanja i oživljavanja nekadašnjeg bioskopa kroz otvoreni proces koji uključuje istraživanje, raznovrsne programe, debate, i uspostavljanje saradnja i partnerstva. Stvaranje institucije oblikavano je na postepen način koji je određen ograničenim sredstivima ove odozdo-nagore inicijative.\nU predavanju, Ares Športa će predstaviti i prodiskutovati proces koji je dozvolilo vreme i mogućnosti za preispitivanje tema kao što su funkcije institucija javnog servisa u XXI veku, ostvaranje određenog cilja u uslovima svakodnevne nestabilnosti, kao i način artikulisanja institucije u odnosu na stanje njenog okruženja.\nAres Športa je kulturni radnik koji živi na Kosovu. Završio je studije na istanbulskom univerzitetu „Bilgi“. Diplomirao je menadžment u kulturi sa fokusom na kulturne institucije i na lokalnu kulturnu politiku. Od 2015. godine Športa je direktor-suosnivač Fondacije „Lumbardi“, gde njegov rad obuhvata istraživanje, sastavljanje programa, promocija, infrastrukture i institucionalni razvoj u okviru oživljavanja nekadašnjeg „Lumbardi bioskopa“. Športa je predsedavajući Mreže za kulturne organizacije u Prizrenu i predsednik je organizacije „Kooperativa – regionalna platforma za kulturu“.\nPredavanje Aresa Shporte je podrzala Fondacija Hajnrih Bel


Krajinović se namučio, ali prošao\nNacionalni sport - Sreda 14.02.2018 - 08:06\nKrajinović u osmini finala turnira u Roterdamu FOTO: AP\nKrajinović je veoma dobro ušao u meč, pa je prvi set osvojio lako. Napravio je dva brejka, brzo došao do prednosti od 4:1, koju je do kraja i zadržao. Doduše, suočavao se sa brejk šansama ali je uspeo sve da ih odbrani i rutinski reši set u svoju korist.\nMeđutim, u drugom delu igre došlo je do preokreta. Kanađanin je zaigrao mnogo bolje, jednom je oduzeo servis našem teniseru, što je bilo presudno za ishod u ovom setu. Poveo je sa 4:2, odlično servirao i izborio se za odlučujući set.\nU trećem setu viđena je velika borba, nijedan teniser nije dozvoljavao grešku, svestan da bi mogla da ga košta poraza, pa su i Krajinović i Ože-Alijasim čuvali servis. Tako je bilo sve do 12. gema, kada je srpski igrač napravio brejk, došao do 7:5 i konačne pobede.\nNa taj način je izborio plasman u osminu finala, gde će mu rival biti pobednik meča Juiči Sugita (Japan) - Grigor Dimitrov (Bugarska).


ClubTogether: Interaktivna rejv mapa koja čuva uspomene\nPočetna Vesti ClubTogether: Interaktivna rejv mapa koja čuva uspomene\nPokrenut je novi projekat, “ClubTogether“, koji prikuplja uspomene iz klubova, sa rejvova i raznih žurki u proteklih nekoliko decenija.\n“ClubTogether” prikuplja uspomene ljudi kako bi kreirao interaktivnu mapu koja će prikazati istorijski razvoj različitih oblika dance muzike. Mapa se bazira na prošlogodišnjem projektu “Acid House Love Blueprint: A History Of Dance Music And Rave Culture” koji je delo dizajn studija “Dorothy”.\nFavourite memory added to #clubtogether so far. Thanks @tim_sinclair_artist for always being ahead of the curve 😆💕 * Share your clubbing memories with us at clubtogether.me #dancemusic #acidhouse #housemusic #bluemonday #neworder #thehacienda #electronicmusic\nA post shared by Dorothy (@dorothy_uk) on May 18, 2019 at 8:34am PDT\n“Kada smo pokrenuli ‘Acid House Love Blueprint‘, bili smo preplavljeni povratnim informacijama pojedinaca o njihovim uspomenama iz klubova i klubskih večeri iz celog sveta. Zato smo odlučili da pokrenemo ‘ClubTogether’, koji je u suštini mesto gde ljudi mogu da okače svoje rejv uspomene (prošle i sadašnje) na interaktivnu mapu koja se u realnom vremenu ažurira.“\nMapu možete pogledati na ovom linku i dati svoj doprinos.\nPrethodni tekstPioneer DJ predstavio transparentnu CDJ 2000 i DJM 900 liniju\nSledeći tekstGrotto te vodi na Topljenje Open Air sa Sam Paganinijem


Rekord u bečkim muzejima zbog Klimta - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG špijun » Svetske prestonice » Rekord u bečkim muzejima zbog Klimta\nÂ© Dvorac Belvedere\nAh Neša 8. oktobar 2012. Svetske prestonice Postavite komentar\nBečki muzeji beleže rekordnu navalu posetilaca zahvaljujući 150. rođendanu Gustava Klimta. Tako, primera radi, Belvedere ima više od milion posetilaca, a i ostalih devet muzeja koji obeležavaju godinu Gustava Klimta profitiraju od „Klimtovog efekta“.\nBetovenov friz u Secesiji zabeležio je plus od više od 40 odsto, u Bečki muzej došlo je ovog leta čak za 84 odsto više posetilaca. Čak se i manji muzeji poput Pozorišnog i Etnografskog muzeja raduju zbog većeg broja posetilaca.\nBelvedere je prvi put posetilo više od milion ljubitelja umetnosti, što je za 13 odsto više nego prethodne godine. Inače, Belvedere poseduje najveću Klimtovu zbirku na svetu od 24 slike. (danubeogradu.rs)\nPročitajte i… KLIMT U BEOGRADU\nPrethodni „Spomenici revolucije i narodnooslobodilačke borbe“ u KC „Grad“\nSledeći Top 20 domaće muzike – septembar 2012.


Botoks - kako izgleda tretman, da li stvarno "briše" bore i koliko to košta? - Lifting\nBotoks – kako izgleda tretman, da li stvarno „briše“ bore i koliko to košta?\nBotoks iliti najpopularniji „lunch-time tretman“ je i dan-danas u vrhu top liste tretmana za podmlađivanje.\nPrimena botoksa u medicini je prisutna već 40 godina pri lečenju spastičnih poremećaja u neurologiji.\nMeđutim, svoj vrhunac botoks je dostigao u plastičnoj hirurgiji, za uklanjanje bora i koristi se već 30 godina.\nI tu nije kraj njegovoj moći. Verovala ili ne, botoks uspešno rešava i problem preteranog znojenja. No, danas smo ovde zbog drugih problema koje on rešava.\nVreme ne štedi nikoga i ostavlja trag na nama, našem telu, ali i na koži. U ogledalu vidiš te tragove i pitaš se kako da vratiš vreme unazad?\nDuboke bore, brazde na čelu, opušteni obrazi i umoran izgled lica – da li ti je ovo poznato?\nRešenje je brzo, lako i jednostavno – tretman botoksom!\nU nastavku teksta sledi sve što treba da znaš o najpopularnijoj proceduri uklanjanja bora – kako se primenjuje, kakve rezultate možeš očekivati, da li će da boli i još mnogo toga.\nBotoks je otrov?! 😱\nZvuči suludo, ali hajde da objasnimo i razbijemo predrasude.\nOtrov koji proizvode ove bakterije spada među najtoksičnije, ali nakon farmakološke obrade koristi se prečišćena, slabo koncentrovana forma toksina (kao deo zvanične terapije).\nDakle, možeš da odahneš, botoks je potpuno bezbedan. 🙂\nNije ni čudo što je ovaj antiejdž tretman toliko popularan u svetu, s obzirom na to da je botoks poput čarobnog štapića, ukoliko ga koriste iskusni lekari – bore skoro u potpunosti nestaju. 🪄\nKada edukovani lekar ubrizga malu dozu botoksa u specifične mišiće blokira se rad mišića koji učestvuju u mimici lica i glavni su „krivci“ pojave bora.\nZnači, sprečava se njihova preterana kontrakcija i time se onemogućava nastajanje bora (tamo gde su najizraženije). Pored toga se ublažavaju već postojeće bore.\nBotoks lica nije baš mlada procedura za tretiranje bora, ali da li si znala otkada se Botulinum toxin upotrebljava?\nJoš od 1980. godine botoks se primenjivao prilikom tretiranja različitih poremećaja mišića u oftalmologiji i neurologiji, a sedam godina kasnije botoks je odobren za tretmane uklanjanja bora.\nKada je vreme za botoks?\nOtkad je odobren od strane Američke agencije za kontrolu hrane i lekova, botoks se može bezbedno koristiti od 18. godine, a najčešće se primenjuje kod pacijenata između 30 i 70 godina.\nZa ovaj tretman nikad nije rano. Ako se ubrizga ranije, tj. sa pojavom prvih bora, verovatnoća da će se one zadržati na licu je veoma mala.\nZašto ti treba botoks i koje bore uklanja?\nAko primećuješ kako ti je koža tokom godina izgubila elastičnost i čvrstinu, pojavile se duboke bore, a nazolabijalne postale sve izraženije – smatraj da si kandidat za tretman botoksom.\nBotoks je idealan za uklanjanje onih upornih bora, a pošto on deluje tako što sprečava preterane kontrakcije mišića, upravo duboke bore nestaju posle ove procedure.\nAko imaš bore u korenu nosa, onda možeš primetiti kako ti daju zabrinut izgled, dok bore oko očiju i na čelu dodaju godine. Ukoliko se odlučiš da ih tretiraš botoksom dobićeš svež i mladolik izgled lica. 🙂\nNajbolji efekat botoks daje kada je potrebno ukloniti:\nbore i brazde između obrva\nzatim ukoliko želiš:\nsprečiti nastanak dubokih bora\nToliko problema možeš rešiti bez operacije, brzim i jednostavnim tretmanom, tako da ukoliko ne želiš klasičan fejslifting, onda je botoks prava stvar za tebe.\nKod kojih bora botoks nije dobra opcija?\nNe želimo da te razočaramo, ali botoks ne može ispraviti baš sve bore na licu, a to su:\n• bore nastale usled oštećenja kože od Sunca\n• bore na donjoj polovini lica\nZato, ako si se pitala „botoks ili hijaluron?“ sada znaš kada ti botoks može priskočiti u pomoć.\nKako izgleda botoks lica i koliko traje?\nPre samog tretmana, potrebno je da se konsultuješ sa lekarom specijalistom. Tada će doktor proceniti stanje tvoje kože i doneti odluku na kojim mestima će se botoks aplikovati. Naravno, uzeće u obzir i tvoje želje i očekivanja.\nKada dođeš na tretman (bez šminke, naravno) prvo se nanosi anestezija u obliku kreme. Ona kreće da deluje nakon 30-ak minuta i omogućava potpuno bezbolan treman.\nNakon toga se botoks u vrlo malim količinama ubrizgava tankim mikroiglama u sam mišić te tako blokira rad mišića čiji pokreti stvaraju bore.\nNije potreban oporavak, tako da se odmah nakon procedure možeš se vratiti svakodnevnim obavezama.\nNa početku teksta smo naveli da je u svetu ova procedura poznata kao „lunch-time“ tretman, tako da je potrebno svega 15 do 20 minuta.\nKako da se ponašaš nakon tretmana?\nOsim što ne smeš par sati nakon botoksa dirati lice rukama, nije preporučljivo takođe ni:\nmasaža lica i kozmetičko čišćenje lica\nspavanje nakon tretmana (minimum 4 sata od intervencije)\nodlazak u solarijum ili saunu (3 do 4 dana nakon procedure)\nBilo bi dobro da nastaviš da koristiš tretirane mišiće neposredno posle zahvata, dakle, smejanje, mrštenje i sl. je poželjno.\nOvo zavisi od starosti pacijenta, kao i od stanja kože. Nakon prvog tretmana efekte botoksa ćeš videti 3-7 dana kasnije, dok pun efekat možeš da očekuješ posle 10-14 dana.\nA ono što ćeš dobiti je zategnuta koža bez dubokih bora i mladalačko lice. Uz to, lice će ti se odvikavati od pravljenja preteranih grimasa, čime se dodatno sprečava stvaranje novih bora.\nKoliko „traje“ lice bez bora?\nRezultati botoksa traju od 4 do 6 meseci, a tretman možeš ponavljati na svakih 6 meseci neograničeno puta i svaki naredni put efekat je duži.\nŠta se dešava kad prestaneš sa botoksom?\nKada prestaneš da odlaziš na tretmane botoksom i prestanka njegovog efekta tvoja koža će jednostavno nastaviti da stari normalno i bez posledica.\nDa li ćeš botoksom postići plastičan izraz lica?\nMnogi pacijenti se plaše botoksa lica i pitaju da li će im lice biti „zaleđeno“ nakon tretmana. Ako gajiš iste sumnje, moramo te razuveriti, jer je zatezanje lica botoksom poslednjih godina znatno usavršeno.\nNakon što izađeš iz ordinacije primetićeš da ti je mimika lica ista.\nO tome svedoče brojne svetske zvezde i koje su se podvrgle ovom tretmanu i sačuvale svoju mladost i lepotu.\nOvo pitanje nas dovodi do sledećeg – Da li je botoks bezbedan?\nVeć smo napomenuli da uz pravilno korišćenje botoksa od strane stručnog lica, možeš dobiti samo fenomenalne rezultate – mlado i zategnuto lice i nekoliko godina manje.\nZato je najvažniji izbor ordinacije i lekara kome ćeš poveriti svoje lice. Savetujemo ti takođe da tražiš od lekara da ti pokaže bočicu sa botoksom, jer se često radi sa neregistrovanim preparatima kineskog i korejskog porekla.\nAko nema etikete – ne prihvataj tretman!\nTreba da znaš da ne reaguju svi pacijenti na tretman isto. Tako da, ako se prijateljica žalila na neke posledice posle botoksa, to ne znači da ćeš ih imati i ti.\nNeželjene posledicu su zapravo minimalne i javljaju se kod manje od 1% pacijenata.\n• blaga mučnina ili glavobolja (nakon prve aplikacije botoksa) – nestaju posle 48 sati\n• modrica na mestu ubrizgavanja botoksa – povlači se posle 3 do 5 dana\nKada ne smeš da koristiš botoks?\n• ukoliko je regiji koja treba da se tretira prisutna infekcija\n• ako imaš neurološke poremećaje\n• ako si alergična na preparat\n• ako si trudna ili dojiš\n• ako koristiš antibiotike i druge lekove koji opuštaju mišiće\nBotoks lica cena\nCene botoksa lica zavise od toga koju regiju želiš da tretiraš:\nBotoks za regiju oko očiju – 250 €\nBotoks za regiju čela – 200-280 €\nBotoks za regiju oko očiju i čelo – 350 €\nBotoks za celo lice – 450 €\nRegija između obrva – 130 €\nSpoljašnja strana očiju – 100-130 €\nBrada – 150 €\nVrat – 200 €\nIzvori: drbabovic.rs, divaclinica.com


Zaev: Kako NATO kaže - 12.02.2018, Sputnik Srbija\nZaev: Kako NATO kaže\nPremijer Makedonije Zoran Zaev, govoreći o sporu oko imena s Grčkom koji traje već duži vremenski period, izjavio je kako će rešenje koje bude pogodno za... 12.02.2018, Sputnik Srbija\nvesti, svet, turska, grčka, zoran zaev, severna makedonija, region\n17:50 12.02.2018 (Osveženo: 03:46 26.08.2021)\nPremijer Makedonije Zoran Zaev, govoreći o sporu oko imena s Grčkom koji traje već duži vremenski period, izjavio je kako će rešenje koje bude pogodno za Evropsku uniju (EU) i NATO, biti pogodno i za Makedoniju.\nZaev je s turskim kolegom Binalijem Jildirimom, nakon sastanka u četiri oka i sastanka delegacija, u palati Čankaja u Ankari, održao konferenciju za medije, javlja Anadolija.\nPremijer Makedonije se osvrnuo i na spor oko imena koji imaju sa Grčkom.\n„O tome smo razgovarali i sa premijerom. Republika Turska podržava i zalaže se za rešenje koje će biti prikladno za obe strane. Rešenje pogodno za NATO i EU, biće pogodno i za nas“, rekao je Zaev koji je kazao kako se nadaju podršci prijatelja u pronalasku rešenja, s obzirom na to da spor oko imena s Grčkom traje 25 godina.


Bač: Od ponedeljka vrtići počinju sa radom, vrši se dezinfekcija objekata predškolskih ustanova\nNaslovna Bač Bač: Od ponedeljka vrtići počinju sa radom, vrši se dezinfekcija objekata predškolskih...\nNaredba Štaba za vanredne situacije od ponedeljka, 04. maja\nNa osnovu člana 17. i 18. Poslovnika o radu Štaba za vanredne situacije, komandant Štaba na sednici održanoj 04.05.2020. godine donosi sledeće naredbe:\nNAREĐUJE SE direktoru Predškolske ustanove „Kolibri“ Bač da organizuje rad od 11. maja 2020. godine u skladu sa odlukom Vlade Republike Srbije.\nPredstavnici ustanove su dužni da pre otvaranja objekta, uz poštovanje svih epidemiološko – sanitarnih mera i mera socijalne distance, izvrše pripremu objekta za otvaranje uz poštovanje svih mera Vlade Republike Srbije i Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja.\nNAREĐUJE SE JKP „Tvrđava“ Bač da izvrši hitnu dezinfekciju objekata predškolskih ustanova koje će početi sa radom 11. maja 2020. godine. Rok za dezinfekciju je 07. maj 2020. godine.\nOBAVEŠTAVAJU SE građani opštine Bač da mogu preuzeti sredstva za dezinfekciju na crpnim stanicama u naseljima opštine Bač.\nPrethodni tekstNataša Antić Perin iz Italije: Kako je izgledala borba protiv korona virusa\nSledeći tekstLekari upozoravaju: Čuvajte se krpelja


Pirot posle 15 godina dobio sudiju za superligaške i prvoligaške utakmice | Pirot vesti\nSkoro sva dečja igrališta u gradu sanirana, očekuje se ugradnja još nekih rekvizita\nUprkos povećanoj potrošnji vodosnabdevanje grada i sela uredno\nSvilarov: Sezona u punom jeku, radi se na više mesta u gradu i selima\nKolegijum direktora javnih preduzeća održan u Regionalnoj deponiji Pirot\nPutem javnih radova počelo uređenje romskog naselja\nPOSAO: Sajam zapošljavanja za rad u šoping centru koji se otvara uskoro u Pirotu\nZbog havarije na glavnom vodu deo Sukova trenutno bez vode\nSelo Vlasi postaje umetnički centar zahvaljujućim svetskim imenima iz oblasti umetnosti koja su poreklom iz ovog idiličnog sela\nUbrzati vakcinaciju da bi novi talas korone bio sa manje obolelih\nPočetna/Sport/Pirot posle 15 godina dobio sudiju za superligaške i prvoligaške utakmice\nPirot posle 15 godina dobio sudiju za superligaške i prvoligaške utakmice\nPosle više od 15 godina, Pirot je dobio fudbalskog sudiju na zajedničkoj listi Super i Prve lige u fudbalu. Mladi i talentovani fudbalski sudija Bojan Mitrović, nakon kaljenja u nižim rangovima takmičenja, zaslužio je ovo izuzetno priznanje pa se u narednom periodu, osim Prve lige, može očekivati i njegov debi u Super ligi, s obzirom da se nalazi na listi sudija i u najvišem rangu takmičenja u fudbalu u Srbiji.\nKako je za Pirotske vesti kazao Mitrović, kuriozitet je da je poslednji pirotski sudija u pomenutom rangu takmičenja bio njegov otac – Bratislav Mitrović, i to pre petnaestak godina. Od tada pa sve do nedavno, Pirot nije imao fudbalskog sudiju u najvišim rangovima takmičenja.\n-Nije bilo lako, dosta je kvalitetnih sudija bilo u konkurenciji. Najpre su od svih nas sa liste Srpske lige izabrali po 4 sa A liste (sudije) i 4 sa B (pomoćne sudije) za takozvani Talent-mentor program, koji je radjen po instrukcijama UEFA-e, i koji je prvi osnov za prelazak na veći rang. Sa svih regiona, Zapad, Beograd , Vojvodina i mi Istok, izabrana su po četvorica sudija i mahača-kaže Mitrović za Pirotske vesti i dodaje:\n-Program se sastojao iz raznih predavanja, dolazio je i član sudijske komisije UEFA-e, Kiros Vasaras iz Grčke, poznati fudbalski treneri , sudije naše koji sude u Evropi. Imali smo konstantne testove, fizičke provere po standardima UEFA-e, test engleskog jezika , pismeni i usmeni sa profesorima engleskog, test opšte kulture.\nFizički deo se sastojao iz takozvanog “jo-jo” testa koji, da bi se uspešno položio, traži odličnu fizičku pripremljenost. Ja sam skoro 10 meseci pod treninzima svakodnevnim, smršao 8 kg, ali i na proverama imao sa još jednim kolegom najbolji rezultat na jo-jo testu, daleko više od evropske norme koju traže za sudije koji sude Ligu sampiona. Dobili smo i mentore, posmatrače iz Super i Prve lige, koji su bili na našim utakmicama , radili sa nama da popravimo nedostatke, dovedemo naše sudjenje na što veći nivo, popravimo finese, estetiku. Naravno, gledao se i kvalitet sudjenja u toku sezone gde nisi imao pravo na grešku. Ja sam imao odlične rezultate, odličnu sezonu iza sebe, i na kraju se sav taj trud i rad isplatio i prešao sam na viši rang, tj. našao na zajedničkoj listi sudija Super i Prve lige Srbije. Već imam iza sebe 3 utakmice u Prvoj ligi , debi je bio u Pirotu kao četvrti sudija na utakmici Radnički – Dinamo, a debi kao glavni sudija je bio u Beogradu na utakmici OFK Beograd – Čsk Čelarevo-kaže Mitrović.\nOsim Mitrovića, napredlovale su i druge pirotske fudbalske sudije. Stefan Ćirić je novi sudija u Srpskoj ligi, dok je Dušan Đorđević prešao na listu sudija Zone Jug.\nSaopštenje KK Pirot: SPORNE UTAKMICE I POBEDE U…\nRukometašice slavile protiv Remizijane. Ana Tolić…\nFudbalske utakmice biće odigrane bez prisustva publike\nZbog epidemiološke situacije odlažu se rukometne…\nFilip Socek: Svesni smo značaja utakmice, nadam se…\nbojan mitrović fudbal istaknuto sudija super liga\nRadnički polako sklapa svoj “fudbalski mozaik”, uspela provera u Jagodini\nŽivković: U Pirotu se mi pitamo\nKošarkaši Pirota poraženi na gostovanju u Valjevu 92:85


Naslovnica Bosna i Hercegovina Oriću sude zbog smrti dvojice četničkih vojvoda\nArsenije - Ja sam jedan od mladica 19. listopada 2015. At 17:38\nSude mu sto je ubijao Srpsku decu i starce oko Srebrenice .\nMozda za vas to nije zlocin ?\nAli koga vise vi zanimate , mali saudijci\nAida 19. listopada 2015. At 17:44\nPa kad te ne zanimamo sto se javljas onda? Bjezi na svoje cetnicke sajtove,ima ih dovoljno!


Skupština grada Šapca: Žučna svađa zbog presude gradonačelniku | Novosti.RS\nSkupština grada Šapca: Žučna svađa zbog presude gradonačelniku\n07. 06. 2018. u 08:15\nAleksandar Pajić (levo) Foto A. Delić\nOslobađajuća presuda gradonačelniku obeležila i sednicu šabačke skupštine. Kome su svi drugi krivi, a ko "ciljano proizvodi štetu"?\nŽUČNA rasprava povodom oslobađajuće presude gradonačelniku Nebojši Zelenoviću (ZZS), koja je poslednjih sedmica dodatno usijala ionako uzavrelu lokalnu političku scenu i u sredu je obeležila sednicu Skupštine grada u Šapcu.\nPročitajte još:Šabac: Prozivke sa obe strane\nVerbalnu "kavgu" zapodenuo je šef odborničke grupe SNS dr Aleksandar Pajić, upozorivši prisutne da paze kakva ovlašćenja daju prvom čoveku grada, jer bi Zelenović - kako je procenio - ponovo mogao da odgovornost prebaci "na kurira Jovicu, Micu kafe-kuvaricu i Đoku vozača"!\n- Obratite pažnju na to kada budete dizali ruke i izglasavali završni račun za 2017. Jer, ukoliko bi zbog neusaglašenosti u budžetu opet bio optužen trenutni gradonačelnik, moglo bi da se desi ono što se već dogodilo, a to je da budu krivi svi drugi osim Zelenovića - istakao je dr Pajić jasno aludirajući na gradonačelnikovu odbranu koja je pred licem pravde insistirala na tome da su, zapravo, pogrešili gradski činovnici.\nPročitajte još: Zelenović odgovorio Birmančeviću: Bolnica i trafo preči od hapšenja\nNebojša Zelenović je odgovorio tvrdnjom da naprednjaci ne poštuju elementarne evropske vrednosti, te da "svesnom, smišljenom i organizovanom kampanjom" šire strah među ljudima kojima je povereno da vode važne institucije. Kako je istakao, ovo se ne dešava samo u Šapcu, već širom Srbije, što nanosi nesagledive posledice čitavom društvu.\n- Namerno i ciljano proizvodite štetu, tako što svojim izjavama utičete na Državnu revizorsku instituciju, te na sudije i sudove. Vi ste beskrupulozni i svaku instituciju u korenu uništavate. Ali, to na prvom mestu čini predsednik vaše stranke koji je i predsednik ove države - procenio je prvi čovek Šapca.\nNavodeći i to da je on jedini od 170 gradonačelnika i predsednika opština u Srbiji protiv kojeg je podneta krivična prijava, Nebojša Zelenović je precizirao da je njegova stranka "Zajedno za Srbiju" sa jasnom namerom podržala predlog Paraćina da Savet Evrope ispita stanje lokalne demokratije u našoj zemlji.\nNa ovo mu je, ekspresno, stiglo pitanje naprednjaka dr Slobodana Popovića: "A, hoće li i za Kaću i Milisava utvrđivati činjenice?"\nU Šapcu, naime, svi dobro znaju da je ovo jasna aluzija na "preletače" iz Srpske napredne stranke kojih su - utisak je - prepune odborničke klupe koalicije okupljene oko ZZS.\nŽUČNO I OKO APOTEKE\nRUŽNE reči su se čule i tokom rasprave o prostoru koji je decenijama, sve do gašenja, koristila gradska apotekarska ustanova, a proletos su se tu uselile lokalna TO i uprava predškolske ustanove. Milica Ranković (SNS) je podsetila na svog dedu Iliju Rankovića - čuvenog apotekara streljanog 1944, po dolasku partizana - i upitala da li je zdanje Prve narodne apoteke iz 1928, ipak, trebalo sačuvati?\n- Ako imate zrnce kulture dozvolićete da objasnim... Idite na ulicu odakle ste i došli. Ovo nije pijaca - grubo se obratio Rankovićevoj većnik Božidar Katić, na šta su oštro reagovali ostali naprednjaci, pa je neko sa "tanjim" živcima Katića nazvao džukelom!\nSabac je mali grad i svi se dobro znaju. I od kako se podelise u stranke pocese deljenja a od kako je nova vlast u Srbiji, pocese da se svadjaju i daj Boze i da razgovaraju izmedju sebe iako su komsije i kolege.LJUDI, NE SIRITE MRZNJU, BUDITE LJUDI IAKO STE SRBI....Sabac je predgradje Beograda, budite svesni da predstavljate jedan od najnaprednijih regiona Srbije!