Korišćenje čitača ekrana za čitanje poziva na sastanak i odgovaranje na poziv za sastanak u programu Outlook 2016 - Office podrška\nKoristite Outlook sa tastaturom i čitačem ekrana za čitanje i odgovaranje na pozive za sastanak. Testirali smo ga sa naratorom i ИELJUSTIMA, ali može da funkcioniše sa drugim čitačima ekrana sve dok slede uobičajene standarde pristupačnosti i tehnike. Naučićete kako da šaljete brze odgovore direktno sa liste poruka u Outlook prijemnom poštanskom sandučetu ili otvorite zahtev za više opcija, na primer, Predlaganje novog vremena sastanka.\nOdgovaranje na poziv za sastanak sa liste poruka sa prijemnog poštanskog sandučeta\nOtvaranje, čitanje i odgovaranje na poziv za sastanak\nPotvrdite ko je pozvan na sastanak\nOdržavanje sastanaka u prijemnom poštanskom sandučetu\nDok pozivi za sastanak stižu u fasciklu " Outlook prijemno poštansko sanduče", možete brzo da je prihvatite, prihvatite ili odbijete sastanak bez potrebe da otvarate sam zahtev.\nU Outlook prijemnom poštanskom sandučetu koristite tastere sa strelicama nagore i nadole da biste postavili fokus na poziv za sastanak.\nDa biste saznali kako da otvorite i pročitate sadržaj poziva za sastanak, otvorite poziv za sastanak i odgovorite nanjega.\nPritisnite kombinaciju tastera Shift+F10. Otvara se Kontekstualni meni i narator saopštava: "Kontekstualni meni, meni". U ИELJUSTIMA čujete: "meni". Da biste odgovorili na zahtev, uradite nešto od sledećeg:\nDa biste ga prihvatili, pritisnite taster C, taster C, a zatim taster Enter.\nDa biste prihvatali uslovno, pritisnite taster N, a zatim unesite.\nDa biste ga odbili, pritisnite taster E.\nOtvoriće se dijalog Microsoft Outlook sa fokusom na dugme " u redu ". Uradite nešto od sledećeg:\nDa biste uredili odgovor pre slanja, pritisnite taster E, a zatim unesite. Otvoriće se poruka o odgovoru na sastanak i fokus se nalazi u polju tekst poruke gde možete otkucati odgovor. Kada završite, pritisnite kombinaciju tastera ALT + S da biste poslali.\nDa biste poslali odgovor bez uređivanja, pritisnite taster S, a zatim unesite.\nDa biste odabrali da ne šaljete odgovor, pritisnite taster D, a zatim unesite.\nIzabrana radnja se vrši, briše se pozivnica za sastanak i ako je prihvaжeno, sastanak se dodaje u Kalendar.\nDa biste pristupili svim opcijama odgovora, na primer Predlaganje novog vremena sastanka, otvorite poziv za sastanak.\nU Outlook prijemnom poštanskom sandučetu koristite tastere sa strelicama nagore i nadole da biste se kretali po stavkama prijemnog poštanskog sandučeta. Kada ste na pozivu za sastanak, pritisnite taster ENTER da biste ga otvorili.\nČitač ekrana objavljuje naslov poziva za sastanak. Da biste pročitali sadržaj pozivnice za sastanak, pritisnite taster SR + R. Da biste zaustavili čitanje, pritisnite kombinaciju tastera CTRL.\nDa biste odgovorili na poziv za sastanak, uradite nešto od sledećeg:\nDa biste prihvatili, pritisnite kombinaciju tastera ALT + H, C.\nDa biste prihvatali uslovno, pritisnite kombinaciju tastera ALT + H, J.\nDa biste odbili, pritisnite kombinaciju tastera ALT + H, N.\nKada čujete "meni, uredite odgovor pre slanja" uradite nešto od sledećeg:\nDa biste uredili odgovor pre slanja, pritisnite taster E.\nDa biste poslali odgovor bez uređivanja, pritisnite taster S.\nDa biste odabrali da ne šaljete odgovor, pritisnite taster D.\nSa otvorenim zahtevom za sastanak u Outlook, uradite nešto od sledećeg:\nDa biste uslovno prihvatili i predložili novo vreme, pritisnite kombinaciju tastera ALT + H, P, T, T.\nDa biste odbili i predložili novo vreme, pritisnite kombinaciju tastera ALT + H, P, T, D.\nOtvoriće se novi dijalog za Predlaganje vremena . Da biste podesili datum i vreme koje želite da predložite, pritiskajte taster TAB dok čitač ekrana ne najavi relevantno polje, kao što je "Datum početka sastanka" ili "vreme početka sastanka" i otkucajte novi datum ili vreme (na primer, "25Oct17" ili "1230pm"). Kada završite, pritisnite kombinaciju tastera ALT + O.\nDijalog se zatvara i novi datum predložene e-poruke se otvara. Trenutno vreme sastanka i novo vreme koje predlažete prikazuju se ispod polja tema poruke. Fokus je u polju telo poruke u kojoj možete otkucati bilo koji dodatni odgovor. Kada ste spremni za slanje, pritisnite kombinaciju tastera ALT + S. Poslata je e-pošta i vratite se u Prijemno poštansko sanduče.\nKada prihvatite poziv za sastanak, možete da potvrdite ko je još pozvan.\nU Outlook, pritisnite kombinaciju tastera CTRL + 2 da biste išli na kalendar.\nFokus je na današnjem datumu. Da biste se kretali između događaja, pritisnite taster TAB ili kombinaciju tastera SHIFT + TAB. Kada ste na sastanku, pritisnite kombinaciju tastera CTRL + O da biste ga otvorili.\nDa biste otiљli na Pomoćnik za planiranje, pritisnite kombinaciju tastera ALT + H, U.\nNarator najavljuje: "svi učesnici", a zatim ime organizatora sastanka. U ИELJUSTIMA čujete: "okvir za listu", a zatim ime organizatora sastanka. Da biste čuli druge pozvane osobe, pritisnite taster sa strelicom nadole.\nKada se prihvate ili odbijaju, zahtevi za sastanak automatski se premeštaju u fasciklu "Izbrisane stavke". Ako želite da zadržite e-poruke sa zahtevom za sastanak u prijemnom poštanskom sandučetu, možete da promenite postavke Outlook.\nU Outlook, pritisnite kombinaciju tastera ALT + F, T, M da biste otvorili prozor opcije pošte .\nDvaput pritisnite kombinaciju tastera Alt + D. U naratoru čujete: "pošaljite poruke, potvrdite izbor, izbrišite pozive za sastanak i obaveštenja iz prijemnog poštanskog sandučeta nakon odgovaranja, polje za potvrdu". U ИELJUSTIMA koje čujete: "izbrišite pozive za sastanak i obaveštenja iz prijemnog poštanskog sandučeta nakon odgovora, potvrđen je izbor u polju za potvrdu."\nDa biste uklonili selekciju, pritisnite razmaknicu. U naratoru čujete: "Nepotvrđen". U ИELJUSTIMA čujete: "nije provereno." Pritisnite taster ENTER da biste sačuvali postavku i zatvorili dijalog. Vratite se na Outlook.\nKoristite Office za Android sa dodacima, ugrađeni Android čitač ekrana, da čitate pozive za sastanak i odgovarate direktno iz kalendara.\nDa biste u programu Kalendarpregledali događaje u budućnosti, na primer, pozivi za sastanak, brzo prevlačite nadesno. Pričaleđa saopštava datum i vreme, naslov događaja i lokaciju, dok se krećete kroz događaje.\nDa biste otvorili detalje o pozivu za sastanak, dvaput dodirnite ekran kada je na zahtevu. Detalji poziva za sastanak otvaraju se u novom prozoru.\nDa biste pregledali prozor Detalji sastanka, brzo prevlačite nadesno ili nalevo. Pričanjem saopštava detalje tokom premeštanja, uključujući predloženi datum i vreme sastanka, lokaciju i imena kontakata učesnika.\nDa biste odgovorili na poziv, u prozoru Detalji događaja brzo prevlačite nadesno ili nalevo dok ne čujete "RSVP dugme", a zatim dvaput dodirnite ekran. Otvara se lista opcija odgovora.\nBrzo prevlačite nadesno ili nalevo dok ne čujete željenuopciju, azatim dvaput dodirnite ekran.\nDa biste promenili odgovor, u prozoru Detalji sastanka brzo prevlačite nadesno ili nalevo dok ne čujete "dugme" Uredi RSVP ", a zatim dvaput dodirnite ekran. Brzo prevucite na novu opciju, a zatim dodirnite dvaput ekran.\nDa biste se vratili na Kalendar, brzo prevlačite nalevo dok ne čujete "dugme" nazad ", a zatim dvaput dodirnite ekran.\nKoristite Outlook na vebu sa pomoću tastature sa čitačem ekrana za čitanje i odgovaranje na pozive za sastanke u pošti. Testirali smo ga pomoću naratora, ali može da funkcioniše sa drugim čitačima ekrana sve dok slede uobičajene standarde pristupačnosti i tehnike.\nU glavnom prikazu pošte , pritisnite kombinaciju tastera Ctrl + F6 dok ne čujete: "lista poruka".\nPritiskajte taster TAB dok ne čujete prvu poruku na listi.\nPritiskajte taster sa strelicom nadole dok ne čujete poziv za sastanak koji želite, a zatim pritisnite taster ENTER. Otvara se poziv za sastanak. Čujete: "okno sadržaja".\nDa biste pročitali detalje i opcije sa početka poruke, pritisnite taster SR + R. Vaš čitač ekrana objavljuje detalje i opcije tokom premeštanja, uključujući predloženi datum i vreme, lokaciju i imena učesnika sastanka.\nAko želite da dodate poruku na odgovor, pritiskajte taster TAB dok ne čujete "dugme ' Dodaj poruku", a zatim ime pošiljaoca zahteva. Otkucajte poruku.\nDa biste prihvatili, pritiskajte taster TAB dok ne čujete "dugme" da ", a zatim pritisnite razmaknicu.\nDa biste odbili, pritiskajte taster TAB dok ne čujete "dugme" da ", a zatim pritisnite taster sa strelicom nadesno dok ne čujete:" bez dugmeta ". Pritisnite razmaknicu da biste izabrali tu opciju.\nAko niste sigurni da li možete da prisustvujete, pritiskajte taster TAB dok ne čujete "dugme" da ", a zatim pritisnite taster sa strelicom nadesno dok ne čujete:" dugme "možda". Pritisnite razmaknicu da biste izabrali tu opciju.


Čišćenje dimnjaka, dimničar, Deronje :: Daibau.rs\nČIŠĆENJE DIMNJAKA, DIMNIČAR, DERONJE\nTražim dobrog dimničara: Skupili smo i proverili dimničare, koji rade u mestu Deronje i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani dimničari će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tDobar dimničar Deronje više


Izveštaj sa ruskog tržišta: Lada i Korejci u ulozi predvodnika - Auto Republika\nStigli su podaci iz Rusije za tek okončana ovogodišnja tri kvartala.\nOd početka godine, pa zaključno sa septembrom, u Rusiji je prodato 1.260.000 automobila i lakih komercijalnih vozila, što je rast od 15% naspram katastrofalne prethodne godine.\nNa čelu liste, kada je reč o brendovima, je naravno domaća Lada sa gotovo 269.000 upisanih registracija. Iza nje je korejski dvojac Kia-Hyundai koji se mogu pohvaliti sa 160.000 i 132.000 isporučenih četvorotočkaša.\nČetvrti na listi je Renault, koji značajno kaska za liderima. Francuska marka je u Rusiji prodala 98.500 automobila, što je bilo dovoljno da ostvari bolji plasman od Volkswagena (76.500). Nemci polako osećaju pritisak i bratske Škode koja je dostavila na ruskom tržištu 72.600 vozila.\nProdajni podaci svih automobilskih brendova u Rusiji:\nLada 268.849 227.661 +18%\nKia 159.729 139.477 +15%\nHyundai 132.185 114.160 +16%\nRenault 98.501 88.054 +12%\nVolkswagen 76.522 74.525 +3%\nŠkoda 72.647 65.163 +11%\nToyota 71.450 66.169 +8%\nGAZ 38.802 31.747 +22%\nNissan 35.796 40.535 –12%\nBMW 35.500 29.671 +20%\nMercedes-Benz 35.126 28.651 +23%\nHaval 25.053 11.647 +115%\nChery 24.688 6.365 +288%\nUAZ 22.147 21.618 +2%\nMazda 21.109 18.160 +16%\nMitsubishi 18.554 19.618 –5%\nGeely 16.651 9.741 +71%\nLexus 15.940 14.148 +13%\nFord 14.012 8.909 +57%\nAudi 13.903 10.131 +37%\nSuzuki 7.449 5.396 +38%\nVolvo 6.908 4.944 +40%\nPeugeot 6.184 2.999 +106%\nSubaru 4.870 4.124 +18%\nLand Rover 4.786 4.164 +15%\nPorsche 4.611 4.301 +7%\nChangan 3.639 4.809 –24%\nCitroen 3.455 2.218 +56%\nFAW 2.544 1.868 +36%\nGenesis 2.454 1.007 +144%\nCheryexeed 2.322 — —\nMini 2.109 1.820 +16%\nCadillac 2.045 1.023 +100%\nInfiniti 1.528 1.290 +18%\nOpel 1.462 305 +379%\nJeep 1.302 1.231 +6%\nHonda 999 1.178 –15%\nLifan 569 1.004 –43%\nChevrolet 464 9.203 –95%\nDatsun 0 12.091 —\nNaravno, najpopularniji model u najvećoj zemlji na planeti jeste domaći adut – Lada Granta sa skoro 91.000 upisanih registracija. Odmah iza nje je još jedan Ladin automobil – Vesta (82.800), dok je daleko iza njih trećeplasirana Kia Rio (63.200).\nNa četvrtoj i petoj poziciji su Hyundaijevi modeli – Creta i Solaris. Creta je došla do 53.400 kupaca, a Solaris je upisao 48.800 isporuka, uz fenomenalan rast prodaje od čak 49%.\nLada Granta 90.986 84.410 +8%\nLada Vesta 82.860 72.464 +14%\nKia Rio 63.220 58.689 +8%\nHyundai Creta 53.399 52.098 +2%\nHyundai Solaris 48.840 32.871 +49%\nVolkswagen Polo 39.689 41.634 –5%\nLada Niva Legend/Lada Niva Travel 39.631 31.563 +26%\nŠkoda Rapid 33.948 24.207 +40%\nRenault Duster 29.778 21.212 +40%\nLada Largus Universal 28.366 25.470 +11%\nToyota RAV4 27.204 26.048 +4%\nVolkswagen Tiguan 25.908 23.744 +9%\nKia K5/Optima 24.151 13.172 +83%\nToyota Camry 23.127 19.951 +16%\nRenault Logan 22.526 21.660 +4%\nKia Sportage 20.149 20.405 –1%\nLada XRAY 17.901 13.746 +30%\nRenault Sandero 17.540 18.424 –5%\nŠkoda Karoq 15.263 9.810 +56%\nRenault Captur 14.247 14.277 0%\nNissan Qashqai 13.886 16.288 –15%\nRenault Arkana 13.721 11.703 +17%\nMazda CX-5 13.682 13.808 –1%\nŠkoda Kodiaq 13.463 12.583 +7%\nKia Seltos 13.218 7.812 +69%\ntags: hyundai Kia lada rusija rusko tržište\nprevious Evropski parlamentarci traže ograničenje maksimalne brzine od 30 km/h u naseljima\nnext Oko polovine vlasnika električnog heča ID.3 nikada ranije nije posedovalo Volkswagen


Nabavka slušnih aparata - faktori - veličina, vrsta, cene\nAko smatrate da patite od gubitka sluha, u tome niste sami. Prema Američkoj Alijansi za sluh, više od 28 miliona ljudi u Sjedinjenin Američkim Državama ima značajan gubitak sluha, a jedna trećina njih su osobe starije od 65 godina. Međutim, uprkos ovako velikom broju slušno oštećenih osoba, godišnje se proda samo oko jedan milion slušnih aparata. Po nekim istraživanjima, samo oko 20% onih kojima je slušni aparat potreban zaista ga i nose i imaju korist od njega.\nŠto se tiče izbora slušnog aparata, ne postoji nijedan poseban slušni aparat koji je najbolji na tržištu i koji bi bio pogodan za sve tipove i stepene oštećenja sluha. Izbor slušnog aparata nije samo stvar ukusa. Svaki gubitak sluha je različit kao što su i auditorne potrebe individualno različite. Međutim, skoro sve kompanije koje se bave izradom slušnih aparata idu u pravcu izrade programibilne ili digitalne linije slušnih aparata sa beznačajnom razlikom u strategiji obrade zvuka, ali sa sličnim rezultatom u obezbeđivanju jasne amplifikacije.\nDva su glavna faktora koja odlučuju u kupovini, odnosno nabavci slušnog aparata: veličina (stil) i vrsta aparata. Veličina može da se kreće od izuzetno malog slušnog aparata, što je karakteristika kanalnih slušnih aparata, do aparata koji se postavljaju iza ušne školjke i koji su većih dimenzija. Veličina aparata utiče na snagu slušnog aparata, a u izboru pacijentu pomaže stručnjak koji dobro poznaje aparate, odnosno njihove mogućnosti. Najmanji slušni aparati nisu za ozbiljna oštećenja sluha zbog njihove ograničenosti u snazi odnosno volumenu pojačanja. Boje slušnog aparata su različite i mogu se birati prema boji kože ili boji kose i na taj način se čine manje primetnim.\nSlušni aparat ne može da obezbedi nikakvu korist ukoliko se ne upotrebljava odnosno ukoliko završava u fijoci. On mora pravilno da se koristi i da se upotrebljava svaki dan. Sa današnjom modernom tehnologijom i dobrim profesionalnim pristupom u podešavanju slušnog aparata, ne postoji nijedan razlog da bi slušni aparat završio u fijoci. Stalnim korišćenjem slušnog aparata slušanje postaje ugodan osećaj odnosno lepo iskustvo.


U nedelju se igra 165. fudbalski večiti derbi - Sport - Dnevni list Danas\nPočetna » Sport » U nedelju se igra 165. fudbalski večiti derbi\nJoš veći prostor: Njegoš Petrović i Filip Stevanović Foto: Starsport\nU nedelju je na programu 165. fudbalski večiti derbi izmedju Partizana i Crvene zvezde, a tom utakmicom biće zaključeno deveto kolo Super lige Srbije.\nOba tima ulaze u derbi sa pobedama u evropskim takmičenjima, Zvezda je na svom terenu pobedila Bragu (2:1), u meču grupne faze Lige Evropa, dok je Partizan na gostovanju savladao kiparski Anortozis (2:0), u meču grupne faze Lige konferencija.\nPoslednji derbi meč odigran je u finalu prošlosezonskog Kupa Srbije (25. maj), kada je Zvezda došla do pobede nakon boljeg izvodjenja penala.\nZvezda je do pobede došla i u poslednjem prvenstvenom derbiju, nakon što je u aprilu bila bolja sa 1:0.\nNa tabeli Super lige Srbije vodi Partizan sa maksimalnim učinkom od sedam pobeda iz sedam mečeva, dok je Zvezda iz istog broja utakmica upisala 19 bodova.\nMeč će suditi Novak Simović, koji je prošle sezone bio glavni sudija na oba prvenstvena duela gradskih rivala.\nDeveto kolo Super lige Srbije počelo je u četvrtak utakmicom TSC-a i Napretka (1:2), a danas su na programu tri utakmice, Novi Pazar – Radnički Niš (16.00), Metalac – Kolubara (19.00) i Radnik – Vojvodina (19.00).\nU subotu će igrati Čukarički – Spartak Subotica od 16.00, u isto vreme na programu je meč Proleter – Mladost Lučani, dok od 18.30 nastupaju fudbaleri Voždovca i Radničkog iz Kragujevca.\n165. koloFK Crvena zvezdaFK PartizanFudbalFudbalska utakmicasportsuper liga srbijeVečiti derbiBeograd\n4 reagovanja na “U nedelju se igra 165. fudbalski večiti derbi”\n17. septembra 2021. u 17.00\nZasto nema na rst1\nDa li je moguće da objavite ceo tekst o večitom derbiji i ne napišete najbitniju informaciju. U koliko sati počinje utakmica?\n19. septembra 2021. u 09.26\nPrvo se navede datum, pa vreme odigravanja, pa ostalo..


Tromboza i tromboembolija pluća (PTE) – Kolegium Medic\nTromboza i tromboembolija pluća (PTE)\nPlućna tromboembolija (PTE) je treći po redu uzrok smrti u savremenom svetu, posle akutnog koronarnog sindroma i moždanog udara.\nZbog nespecifičnih simptoma koji mogu da važe za niz drugih bolesti, brzog razvoja i ozbiljnosti kliničke slike, smatra se da je tromboembolija pluća odgovorna za veliki deo smrtnih ishoda bez dijagnostikovanog uzroka (tzv. iznenadne smrti).\nKako nastaje tromboembolija pluća?\nPrvi u nizu patoloških procesa za nastanak PTE je stvaranje krvnog ugruška- tromba, unutar krvnog suda, koji delimično ili potpuno blokira protok krvi.\nStvaranje tromba može se dogoditi u venama ali i u arterijama (venska tromboza, arterijska tromboza).\nZgrušavanje krvi je jedan od najvažnijih prirodnih mehanizama kojim naš organizam zaustavlja krvarenje iz spoljašnjih povreda krvnog suda i omogućava zarastanje rana.\nMehanizam nastanka tromba:\nIako brojni i različiti faktori utiču na stvaranje tromba, mehanizam njegovog nastanka uvek je kombinacija tzv Wirhovljeve trijade: povreda, hiperkoagulabilno stanje i zastoj krvi (staza):\n1. povreda unutar zida krvnog suda (endotelijalna povreda -SARS CoV-2, ruptura aterosklerotskog plaka)\n2. poremećaj u regulaciji sistema koagulacije (nasledni poremećaji sinteze faktora koagulacije, nasledne trombofilije krvi, COVID-19 infekcijom indukovana hiperkoagulabilnost, DIK – diseminovana intravaskularna koagulacija, sepsa)\n3. predisponirajuća stanja za nastanak tromboze u kojima dolazi do zastoja krvi u venama\nCOVID-19 i tromboza:\nCOVID-19 infekcija ispunjava sva 3 uslova za nastanak tromboze:\nSARS-CoV-2 “spike” protein indukuje endotelijalnu povredu i inflamaciju, odnosno oštećenje sloja krvnog suda koji dolazi u dodir sa krvlju, usled porasta upalnih citokina (IL6) i aktiviranja alternativnog sistema komplementa C5b-9 koji pokreće proces koagulacije.\nHiperkoagulabilno stanje nastaje zbog povišenih faktora koagulacije VIII, fibrinogena, NETs porekla neutrofila. Hiperviskoznost krvi nastaje zbog poliklonalne hipergamaglibulinemije i povišenog fibrinogena.\nZastojne promene u hemodinamici krvi, javljaju se naročito kod pacijenata u jedinicama intenzivnog lečenja.\nNezavisno od toga šta je od navedenog okidač za nastanak tromboze, mehanizam toka bolesti odvija se na sličan način.\nTromboza se može javiti, osim u venama i u arterijama i mikrocirkulaciji: ekstremiteta, stomaka, srca, pluća, mozga, bubrega i ostalih organa i tkiva i to je čini multisistemskom bolešću.\nNovonastali tromb može da ostane na mestu formiranja i blokirati protok krvi na mestu nastanka ili se fragment tromba može odvojiti od primarnog položaja i pokrenuti strujom krvi do udaljenih organa i tkiva gde se zaustavlja i blokira krvotok.\nTakav ugrušak se naziva embolus a proces blokade krvnog suda sa posledičnim prekidom snabdevanja krvlju iza embolusa naziva se embolizacija.\nU slučaju kada tromb potiče iz vena, najčešće donjih ekstremiteta (nogu), on se strujom krvi prenosi i zbog anatomije krvotoka, završava u krvnim sudovima pluća, gde izaziva njihovu delimičnu ili potpunu opstrukciju.\nOva forma tromboembolizma jeste plućna tromboembolija (PTE)\nKoji su predisponirajući faktori za nastanak tromboze ?\nDugotrajno sedenje (vožnja automobilom, prekookeanski let)\nStanja imobilizacije, invaliditet, manjak kretanja\nNakon većih hirurških zahvata (kuk, abdominalne operacije)\nTrudnoća i postporodjani period (90 dana nakon porodjaja)\nPredhodna tromboza dubokih vena (DVT)\nVenski varikoziteti, hronična venska insuficijencija\nDiabetes, povišene masnoće u krvi\nOralni kontraceptivi, hormonska terapija\nKanceri (pankreasa, pluća, krvi)\nZapaljenske bolesti creva IBD (Kronova bolest, Ulcerozni kolitis)\nAkutne upalne bolesti (COVID-19 infekcija)\nPoremećaji koagulacije krvi (nasledne trombofilije)\nUkoliko tromb iz dubokih vena (najčešće nogu), nošen strujom venske krvi završi u krvnim sudovima pluća, javlja se iznenadan i oštar bol u grudima, ubrzan rad srca, nedostatak daha, znojenje, nekad uz iskašljavanje krvi. Ovo stanje poznato je pod nazivom plućna tromboembolija (PTE), ugrožavajućeg je karaktera i zahteva pravovremeno medicinsko zbrinjavanje.\nTromboembolija pluća može prouzrokovati trajno oštećenje pluća, nizak nivo kiseonika u krvi i posledično imati uticaj na druge organe i sisteme organa.\nUsled tromboze dubokih vena nogu ili stomaka, može doći do masivne tromboembolije plućne arterije i tromboze više njenih grana, što predstavlja najteži oblik plućne tromboembolije i zahteva hitno medicinsko zbrinjavanje.\nKoji su simptomi tromboembolije pluća?\nIznenadan i oštar bol u grudima\nIskašljavanje krvi (ponekad)\nOtok ili bol u nozi (ne mora biti prisutan)\nObzirom da neki od navedenih simptoma mogu izostati ili se pojaviti u više različitih bolesti, moraju se uvek analizirati uz uzimanje u obzir svih bolesti i stanja koja do njih mogu dovesti.\nBolovi u grudima mogu biti porekla upalnih procesa u plućima, neuroloških stanja, tumora, izazvane srčanom slabošću, infarktom srca, anginom pectoris, disekcijom grudne aorte\nNedostatak daha može biti usled slabosti srca, upalnih procesa u plućnom tkivu ili kod opstrukcije disajnih puteva\nEKG nalaz u tromboemboliji pluća:\nManja PTE ne mora dati nikakve promene u EKG-u. Veća tromboembolija uz prisutnu tahikardiju u EKG- prikazuje znake opterećenja desnog srca.\nEHO kolor dopler srca u tromboemboliji pluća:\nOvaj pregled je važan dijagnostički i prognostički alat kod plućne tromboembolije. Uzrok bola u grudima izazvan tamponadom srca, infarktom miokarda ili disekcijom grudne aorte, morali bi se isključiti ovim pregledom. Disfunkcija desne komore, njeno uvećanje i trikuspidna regurgitacija, ukazuju na povišen pritisak u desnoj komori i posredni su znaci PTE, dok se prisustvo trombnih masa u desnim srčanim šupljinama nalazi retko i direktan su znak PTE.\nKolor dopler krvnih sudova donjih ekstremiteta:\nOvim pregledom najjednostavnije vršimo prvu kliničku procenu udruženog prisustva duboke venske tromboze sa simptomima koji upućuju na tromboembolizam, u stanjima sa ili bez povišenog D-dimera.\nIzveden od strane vaskularnog specijaliste, kolor-doplerom visoke rezolucije, testira se svaki segment venskog sistema nogu (duboki i površni) na prisustvo tromboze, sa posebnim fokusom na mišićne vene potkolenice gde u vrlo kratkom segmentu može biti prisutan trombotski proces koji uzrokuje PTE. U izostanku pozitivnog nalaza, kod pacijenta sa izraženim simptomima tromboembolizma, trebalo bi pregled proširiti na krvne sudova abdomena i male karlice.\nD-dimer u tromboemboliji pluća:\nD-dimer je marker razgradnje tromba, meri se iz venske krvi i povišen je kod bolesnika sa trombozom dubokih vena i plućnom tromboembolijom.\nMeđutim, on je takodje povišen i u mnogim drugim bolestima i stanjima (trauma, šlog, starost, maligne bolesti, inflamatorne bolesti…) te se njegove vrednosti moraju razmatrati u širem medicinskom kontekstu.\nNalaz trakastih senki u gornjim partijama pluća može ukazati na PTE\nScintigrafija pluća i CT angiografije pluća\nKod hospitalizovanih pacijenata utvrdjujemo obim zahvaćenosti plućnog krvotoka trombnim masama i procenjujemo eventualno hirurško zbrinjavanje (embolektomija)\nU ovom tekstu pomenuti su osnovni dijagnostički modeli za postavljanje dijagnoze i rani početak lečenja, što je, kad je u pitanju tromboembolija pluća, od najveće važnosti.\nSaradnja izmedju različitih specijalnosti neophodna je za postavljanje dijagnoze ove bolesti, koja može varirati od blagih simptoma i ostati neprepoznata, do fatalnih i ugrožavajućih ishoda.\nRana dijagnostika, pravovremeno lečenje, kontrole nadležnih specijalista vaskularne medicine i interne medicine, kardiologije, pulmologije, hematologije, imaju zadatak da stave pod kontrolu akutno stanje i hronične posledice, utvrde razlog za pojavu tromboze i plućne tromboembolije i sprovode profilaksu u odnosu na procenjeni rizik od ponovnog pojavljivanja PTE.\nŠta je tromboflebitis?\nTromboflebitis je stanje u kome je došlo do stvaranje krvnog ugruška (tromba) u površnim venama. Faktori rizika za stvaranje tromba opisani su ranije u ovom tekstu.\nNa koži iznad vene koja sadrži krvni ugrušak javlja se crvenilo, otok i bol. Vena postaje tvrda i bolna na dodir. Dijagnostika se sprovodi color-dopler pregledom donjih ekstremiteta, gde se procenjuje da li postoji propagacija trombnih masa u sistem dubokih vena. Lečenje se indikuje u odnosu na procenjenu opasnost od tromboembolijskih komplikacija.\nZa one koji žele da saznaju više: Arterijska tromboza\nTromboza i tromboembolija moguća je i u arterijama. U ovom procesu važnu ulogu igra ateroskleroza, što nije slučaj sa venskim sistemom. Na površini aterosklerotskog plaka, moguće je stvaranje tromba i njegovo fragmentiranje u emboluse. Anatomski drugačiji, arterijski sistem emboluse šalje distalno, zaustavljajući dopremanje krvi ispod mesta prepreke.\nSimptomi zavise od toga koji je organ ili tkivo pogodjeno usled smanjenog/prekinutog protoka krvi i dopremanja kiseonika i hranljivih materija.\nArterije ekstremiteta (nogu):\nSimptomi su grčevi, otok, bol i kao krajnji ishod- gangrena ekstremiteta.\nSimptomi se razvijaju naglo i brzo. Ukolikose radi o suženju krvnog suda zbog napredovanja ateroskleroze, bolest se razvija postepeno, pacijenti imaju sve kraću distancu hoda koju mogu preći dok se ne javi grč (klaudikacija) u listovima nogu.\nTada govorimo o perifernoj bolesti arterija (PAD) kada, zbog poremećaja snabdevanja ekstremiteta krvlju, dolazi do pojave rane na nozi koja ne zarasta uprkos lečenju i previjanju sve do krajnjeg ishoda- gangrene ekstremiteta.\nSimptomi: jaki bolovi u stomaku, povraćanje, prolivi, teško opšte stanje.\nMezenterična angina je naziv kliničog sindroma na koji treba misliti kada se isključe gastroenterološki uzroci navedenih simptoma.\nArterije srca ( Koronarne arterije):\nSimptomi: bol u grudima sa ili bez širenja u vrat ili lopatice, pritisak u grudima, nedostatak vazduha, mučnina\nInfarkt srca je bolesti izazvana blokadom snabdevanja krvlju samog srčanog mišića putem koronarnih arterija.\nSimptomi: slabost jedne polovine lica i/ili tela, poremećaj vida i govora, glavobolja, vrtoglavica, gubitak svesti.\nOvo stanje poznato je pod nazivom moždani udar ili šlog (CVI).\nPostoje i diskretnije i prolazne forme ove bolesti kada dolazi do prolaznog poremećaja moždane cirkulacije (ishemije)-RIND (reverzibilni ishemijski neurološki deficit) i TIA ( tranzitorni ishemijski atak).\nBilo da se radi o pravom CVI ili njegovim blažim formama bolesti, neophodna je evaluacija od strane neurologa, kardiologa i vaskularnog specijaliste i zbrinjavanje svih stanja koji do ovog poremećaja dovode - u prvvom redu hipertenzije i povišenih masnoća u krvi, uz kolor dopler evaluaciju krvnih sudova vrata (kao glavnog ishodišta embolusa porekla aterosklerotskog plaka)\nKompromitovana cirkulacija koja nastaje u slučaju tromboze i embolizacije daje različite kliničke slike u zavisnosti od pogodjenih organa i vrste krvog suda u kome se proces tromboze dogodio. Dijagnoza ovih bolesti predmet je evaluacije vaskularne medicine i potrebno je pažljivo ispitivanje i lečenje u okviru različitih specijalnosti (internista, radiolog, neurolog, gastroenterolog, pulmolog, hematolog i vaskularni hirurg), kako bi svaka od njih bila pravovremeno prepoznata i adekvatno lečena.\nDa li postoji prevencija nastanka tromboze i koji su njeni dometi?\nIako se radi o grupi vrlo ozbiljnih i nekada životno ugrožavajućih bolesti, rano prepoznavanje simptoma i faktora rizika, savremena kolor-dopler dijagnostika kao i najnovija saznanja iz oblasti vaskularne medicine, otvorili su prostor za razvoj savremenih lekova i protokola za profilaksu tromboze i njenih tromboembolijskih komplikacija.\nProfilaksa vodjena po najvišim stručnim standardima, značajno redukuje rizik od tromboze, tromboembolije pluća i drugih neželjenih vaskularnih dogadjaja.\nAutor: dr Marija Krišto,\nPOGLEDAJTE KOMPLETAN KM CENOVNIK


Luksemburg/Bosna: Knjigofil Instituta IREDI za mjesec avgust – Dženan Mušanović - Identitet.LU\nLuksemburg/Bosna: Knjigofil Instituta IREDI za mjesec avgust – Dženan Mušanović\nAutor članka: Ceman 17 rujna, 2020 16:29\nISTRAGA KNJIGOFILA, projekat “Instituta za istraživanje, edukaciju i interkulturalni dijalog (IREDI) odabrao je knjigofila za mjesec avgust. Među pristiglim prijavama, komisija Instituta IREDI za knjigofila mjeseca avgusta odabrala je Dženana Mušanovića iz Sarajeva.\nOvo je 11. po redu nagrađeni knjigofil u sklopu ovog, hvale vrijednog projekta Instituta IREDI.\nOpis Mušanovićevog odnosa prema knjizi, njegovih čitalačkih navika i biblioteke koju posjeduje, predstavljen je u prijavi koja je putem e-maila dostavljena komisiji Instituta IREDI, a koju ovom prilikom objavljujemo u cjelosti:\n[blockquote style=”1″]Pozdrav vama i svako dobro! Ne znam da li je moguća varijanta u kojoj prijavljujemo sami sebe ali u mome okruženju, mojoj bližoj i daljoj okolini, jedino za sebe znam da sam strastveni bibliofil ili knjigofil, kako god to oslovljavali. Ono čime se najviše ponosim i hvastam u društvu ljudi koji dijele moje afinitete je svakako moja privatna biblioteka koja trenutno broji oko 380 naslova – koje sam brižljivo počeo stavljati na svoje police negdje od 2014. godine. Kako mjeseci i godine prolaze, sve više kupujem i nabavljam, a čini mi se da što više knjiga (odnosno, što više mudrosti i znanja) imam, da sam sve gladniji toga. Zbog tolikog broja knjiga, uključujući razne izdavače, nemam potrebe odlaziti u biblioteke (izuzev u rijetkim prilikama kad zaista moram), a svakako da godi kada se nama neko obrati da im damo prijedlog za knjigu ili posudimo knjigu (što je već teže). U prosjeku uspijevam čitati oko 3-4, a ovisno o mogućnostima i obavezama, nekada i 5 knjiga mjesečno, nekad više, nekad manje, no mišljenja sam da je bitan kvalitet a ne kvantitet. Što je veći broj knjiga na policama, više smisla u mome životu i svijesti da ću uvijek imati šta čitati, sebe nadgrađivati i o čemu razmišljati i kontemplirati. To čitanje najčešće podrazumijeva da sam uvijek u toku čitanja dvije knjige – jedne iz polja književnosti, kako bi neki rekli beletristike (belles letres – lijepo pisanje), a druge non-fiction, tj. publicistike, stručne ili već ovisno o polju koje me u tom trenutku interesira, a zainteresiran sam za mnogo sfera znanja, nauke i ljudskog djelovanja. Ovime mailom samog sebe prijavljujem uz nadu da je to validno! Moje poštovanje i srdačni pozdravi.[/blockquote]\nNavedene čitalačke osobine Dženana Mušanovića su za svaku pohvalu, i itekako odgovaraju profilu knjigofila za kojim traga Institut IREDI, te će u danima koji su pred nama, sretnom dobitniku od strane Instituta biti uručena skromna biblioteka koju sačinjavaju čak 39 naslova, sa ukupno 10’224 stranica.\nIz uprave Instituta i ovog mjeseca nas obavještavaju da zbog velikog broja pristiglih kandidatura od kojih većina zavređuju ne samo pažnju već i divljenje, razmatraju mogućnost povećanja broja kompleta koje će uručivati na mjesečnom nivou. Zbog navedenog, potencijalni sponzori koji žele finansijski pomoći realizaciju ovog vrijednog projekta mogu kontaktirati Institut IREDI putem njihove e-mail adrese – info@iredi.lu.\nUvaženom dobitniku, knjigofilu mjeseca avgusta – Dženanu Mušanoviću, upućujemo iskrene čestitke i izražavamo podršku na putu daljeg čitanja, sticanja znanja i korisnih vještina.\nSa objavom ovog priloga, počinje dvanaesta istraga knjigofila – ovoga puta za mjesec septembar.\nPrijavite knjigofila iz vašeg okruženja!\n14 svibnja, 2020 Luksemburg/Makedonija: Okončana aprilska akcija – Krava i tele predati porodici Herović\n6 studenoga, 2016 Luksemburg: Novembarska humanitarna akcija – Pomozimo porodici Isović\n31 svibnja, 2015 Švedska: Osnovana Bošnjačka kulturna zajednica u Landskroni\n30 svibnja, 2015 Mekka: Proučena dova da nam Allah omogući da ostvarimo Autonomiju Sandžaka


Razjedinjena opozicija pred Mekalisterom - European Western Balkans\nBEOGRAD – Izvestilac Evropskog parlamenta za Srbiju Dejvid Mekalister sastaće se u četvrtak u Beogradu sa predstavnicima opozicije u okviru zvanične posete Srbiji.\nOn će se tokom svoje dvodnevne posete sastati i sa premijerkom Anom Brnabić, ministrom spoljnih poslova Ivicom Dačićem i ministarkom za evropske integracije Jadrankom Joksimović.\nNa sastanak opozicije su pozvani lideri predstavnika proevropskih stranaka i to Dragan Šutanovac, Saša Janković, Boris Tadić, Čedomir Jovanović, Saša Radulović i Vuk Jeremić.\nJoš uvek nema potvrde dolaze li na sastanak Boris Tadić i Saša Radulović, ali zna se da Vuk Jeremić i Saša Janković ne dolaze.\nMediji prenose da je razlog što Janković neće kod Mekalistera njegova dobra saradnje s Vučićem, ali i zato što na sastanak ide Čedomir Jovanović.\nJovanović pak smatra da je sastanak način da se Evropskoj uniji predstavi alternativa.\n“Sigurno idem na sastanak jer je to jedini način stvaranja sposobne alternative koja će izgraditi modernu evropsku Srbiju konkretnije od Vučića, zato što mi ne kalkulišemo”, poručio je Jovanović u saopštenju.\nTo što Jeremić i Janković neće prisustvovati sastanku, Bojan Klačar iz CESID-a smatra da je pokazatelj da opozicija između sebe ima možda i veće razlike nego što ima sa vladajućim strankama.\nOn za N1 kaže da se ponavlja situacija kada su održani predsednički izbori i dodaje da smatra da nije moguće ujediniti opoziciju pred beogradske izbore.\n“Nema nijedne ozbiljne naznake da je to moguće da se desi i bilo bi mnogo korisnije da se već sad podvuče crta, ne bi bio smak sveta da opozicija na izbore izađe u različitim kolonama ili neke stranke samostalno”, veruje Klačar.\nŠto se tiče sastanka sa Mekalisterom, Klačar smatra da je sastanak prava prilika da se Evropskoj uniji predstave stavovi opozicije.\n“Ipak govorimo o izvestiocu Evropskog parlamenta, država ima nameru da postane članica EU, stranke su proevropski orijentisane, tako da ko je partner ako to nije Dejvid Mekalister”, pita se Klačar.\nAna BrnabićBojan KlačarBoris TadićČedomir JovanovićCESIDDejvid MekalisterDragan ŠutanovacEvropski parlamentIvica DačićJadranka JoksimovićSaša JankovićSaša RadulovićVuk Jeremić


Gde Bog pije kafu - Milan Vukomanović - Peščanik\nMladi profesor Joan Kulianu je ubijen u kupatilu fakulteta Divinity, Univerziteta u Čikagu. Ubica još uvek nije poznat kao ni motiv. Postoje spekulacije da je ubistvo naručio Nikolae Čaušesku zbog njegovih političkih članaka. Problem je što se ubistvo desilo godinu i po dana nakon čaušeskuove smrti. Pre nego što je ubijen Kulianu je pisao članke i davao intervjue u kojima je osuđivao režim Jon Ilieskua. Neki povezuju ovo ubistvo sa tajnom policijom koja ga je dala ubiti kako ne bi postao jaka politička figura u slučaju povratka u zemlju. Najsmeliji teoretičari motive za ubistvo traže u knjigama i objavljenim radovima profesora Kulianua.\nNikad nisam upoznao Joana Kulianua, iako sam dvaput posetio fakultet na kojem je ubijen. Štaviše, iz njegove kancelarije na Divinity School-u Univerziteta u Čikagu stizala su mi, leta 1988. godine, ohrabrujuća pisma koja su nagoveštavala da će mi baš on biti mentor tokom mojih planiranih doktorskih studija na tom fakultetu. Te godine on je predavao redovne postdiplomske kurseve iz gnosticizma, istorije ranog hrišćanstva, kao i predmet po svom izboru, koji je nosio deo naslova njegove buduće knjige: Putovanja u onostrano u religiji i književnosti.\nZavršavajući u Beogradu moju magistarsku tezu, s velikim uživanjem sam, tog istog leta, čitao njegov tekst o demonizaciji kosmosa i gnostičkom dualizmu, objavljen u francuskoj Reviji za istoriju religija. (Ioan P. Culianu, “‘Demonisation du cosmos’ et dualisme gnostique”, Revue de l’histoire des religions, no. 3 (1979), Paris.) Iduće godine sam, ipak, promenio plan, i umesto da odem na čikaški Fakultet za religiju, odlučio sam da doktorske studije započnem na Univerzitetu u Pitsburgu. Samo dve godine docnije, prijatelj iz Čikaga mi je javio da je Kulianu ubijen. To je tada bila vest koja je duboko potresla akademsku javnost širom SAD. Jer u svojoj 41. godini, kada je i sam “otputovao u onostrano”, koje je s takvim žarom proučavao celog svog kratkog naučnog veka, Kulianu je već bio religiolog svetskog značaja, i to ne samo u Čikagu, gde je nasledio katedru svog čuvenog zemljaka Mirče Elijadea, nego i u krugovima najuglednijih američkih i evropskih istoričara religije.\nKulianu je rođen 1950. u rumunskom gradu Jaši, u veoma uglednoj univerzitetskoj porodici. Studirao je na Univerzitetu u Bukureštu, gde je, prema rečima svojih profesora, bio student kakav se sreće tek svakih pedeset godina. Iz Čaušeskuove Rumunije on je, međutim, godine 1972. iznenada prebegao u Italiju, zahvaljujući jednom kraćem studijskom boravku i stipendiji italijanske vlade. O toj njegovoj nameri nisu bili obavešteni ni najuži članovi porodice. Kulianu je i pre svog prvog, izbegličkog susreta s Italijom, pomno proučavao renesansne filozofe i mislioce poput Marsilija Fičina, Đordana Bruna i Pika dela Mirandole. Još tada je on, zapravo, počeo da radi na svojoj najpoznatijoj knjizi i najboljem delu Eros i magija u renesansi, koje će biti prvi put objavljeno na francuskom tek 1984.g. Pre odlaska u Italiju, ta istraživanja bila su, međutim, sačuvana u Kulianuovoj magistarskoj tezi Marsilio Fičino i renesansni platonizam.\nMladog i nadarenog rumunskog enciklopedika je, u to doba, izgleda, najviše zaokupljala širina i erudicija italijanskih mislilaca koji su uspevali da u svojim originalnim projektima na jednom mestu obuhvate diskurzivna znanja nauke i mističku imaginaciju religije, magije i alhemije. Još tada je, u stvari, Kulianu prepoznao i iznova formulisao jednu od osnovnih teorijskih postavki koje će ga rukovoditi i u docnijim religiološkim istraživanjima: um i ljudska kreativna imaginacija stvaraju realne svetove. Nimalo slučajno, na samom početku Kulianuovog Vodiča kroz svetske religije, nalazi se, kao moto, sledeća misao: “Ono što bi moglo biti mnogo je čudesnije od onoga što jeste”. Imaginarni svetovi nisu, dakle, ništa manje realni od stvarnih, materijalnih svetova, a vaseljena deluje po principu jedinstva suprotnosti (coincidentia oppositorum). Štaviše, ljudska istorija, pa i povest religija, jesu samo mape ljudskog uma; one prekrivaju konačan, ograničen broj kombinacija i rešenja pojedinih religijskih problema. Religijske doktrine, verovanja, ideje koje se javljaju na raznim stranama zemljine kugle – pisaće još Kulianu u predgovoru svog posthumno objavljenog Vodiča – “prisutne su u svim ljudskim umovima koji razmišljaju o njima tako što razmišljaju o problemu”. (Mirča Elijade i Joan Kuliano, Vodič kroz svetske religije, Narodna knjiga, Beograd, 1996, str. 18).\nReligije, u stvari, nisu ništa drugo do “sistemi koji imaju tendenciju da prekriju sve logičke alternative ponuđene naznakama nekih problema”. (Ibid., str. 19.) Otuda, u jednom opštijem smislu, ni “fundamentalno jedinstvo ljudske vrste ne počiva na jedinstvu pogleda ili rešenja, već na jedinstvu operacija ljudskog uma”. (Ibid., str. 20.) Dugo su, na primer, istoričari religija pokušavali da pokažu kako je verovanje u seobu duša došlo u Grčku iz Indije, pa su ga tu prihvatili orfičari, pitagorejci i docnije Platon. Međutim, isto verovanje susreće se i među afričkim, severnoameričkim i južnoameričkim narodima, kao i u Sibiru, Okeaniji i Melaneziji. Kulianu je, zapravo, smatrao da su svi ti narodi, nezavisno jedni od drugih, ali na osnovu sličnih operacija uma, došli do ideje o podvojenosti duše i tela i slobodnom kretanju duša iz tela u telo. Poput Levi Strosa, Kulianu tu prepoznaje jednostavne binarne strukture (napr. duša-telo) koje je ljudski um vekovima “obrađivao” na sličan način u različitim religijama.\nUzmimo samo ranu povest hrišćanstva kao primer. Na vaseljenskim saborima se dugo raspravljalo o odnosu između božanske i ljudske prirode Isusa Hrista. To je jedan od centralnih problema u hrišćanskoj teologiji, dogmatici. Ali gledano logički, tvrdio bi Kulianu, tu je reč o svega četiri alternative koje teolozi mogu uzeti u obzir. Hristos je, naime, ili samo božansko biće, ili samo ljudsko biće, ili i božansko i ljudsko biće, ili ni božansko, ni ljudsko biće. Prvo gledište su zastupali hrišćanski gnostici, drugo je bilo bliže shvatanju ebionita, ranih jevrejskih hrišćana, dok je četvrto bilo tipično za tzv. “angelološku hristologiju”. Na saborima je, međutim, kao pravoverno učenje, prevagu odnelo treće gledište, po kome je Hristos u punom smislu i Bog i čovek, odnosno Bogočovek. Kada je to već jednom bilo utvrđeno i prihvaćeno na prva dva sabora (u Nikeji i Carigradu), te kada su, najzad, i crkveno-politički autoriteti stali iza te hristološke koncepcije, logično se nametnulo pitanje o odnosu božanske i ljudske prirode Isusa Hrista. Je li tu, naime, reč o samo jednoj, bogočovečanskoj prirodi, ili pak o dve različite prirode integrisane u jednoj ličnosti? To je, opet, bila centralna tema četvrtog vaseljenskog sabora održanog u Halkidonu 451. godine.\nIstorijski gledano, mnogi raskoli u povesti hrišćanstva nastali su kao rezultat neslaganja oko jednog vrlo ograničenog broja logičkih alternativa, a to je, opet, presudno oblikovalo same istorijske događaje, odnosno pravac i tok hrišćanske povesti. Kulianu je, dakle, smatrao da je takav ‘binarni proces grananja’, u stvari, jedna od osnovnih sila u istoriji, i da ovakvih primera ima puno u različitim religijskim tradicijama.\nSvoj kognitivistički pogled na religiju i druge humanističke discipline Kulianu je, sasvim sigurno, razvio tokom višegodišnjeg proučavanja renesansne filozofije i mistike. Trogodišnji boravak u Italiji (1972-1975) omogućio je rumunskom emigrantu, i pored vrlo teških životnih uslova, neposredan dodir s najvećim umetničkim i intelektualnim dostignućima renesanse koji su ga nadahnjivali do kraja života.\nBoraveći, nakon toga, u Francuskoj i Holandiji (Groningen, 1976-1983), mladi apatrid je uspostavio puno međunarodnih kontakata s drugim evropskim intelektualcima i emigrantima. Među Kulianuovim poznanicima, kolegama i prijateljima iz tog perioda izdvajaju se Ugo Bjanki, Marten Vermaseren, Elemir Zola i Umberto Eko. Posredstvom tih kontakata, za njega je doznao i njegov puno stariji i slavniji zemljak Mirča Elijade, o kome je, još 1978. godine, Kulianu objavio i svoju prvu knjigu. (Mircea Eliade, Orizzonte Filosofico, Assisi: Cittadella Editrice, 1978.) Elijade je, potom, sredinom osamdesetih, neposredno uticao na Kulianuov dolazak u Čikago, na univerzitet. Stari profesor je umro 1986., a tridesetšestogodišnji Kulianu ga je nezvanično nasledio na najprestižnijoj svetskoj katedri za izučavanje religija. On je, poput svog mentora, i sam bio izuzetno nadaren, plodan stvaralac.\nSa svoja tri doktorata (Katolički univerzitet u Milanu i dva doktorata na Sorboni, uključujući i najviši stepen – doctorat d’état), pišući na šest jezika i govoreći osam, Kulianu je, do svoje prerane smrti u četrdeset prvoj godini, publikovao i pripremio čak sedamnaest knjiga. Život mu je postao ugrožen tek kada je za evropsku štampu počeo da piše i političke članke koji su sadržali bespoštednu kritiku Ilijeskuovog režima. Iako su okolnosti njegovog misterioznog ubistva u toaletu čikaškog Fakulteta za religiju do danas ostale nerazjašnjene u javnosti, pretpostavlja se da je Kulianu stradao kao žrtva planiranog političkog atentata u kome je verovatno učestvovala i rumunska tajna policija.\nKulianu se u svom opusu često i rado prepuštao velikim i ambicioznim temama. O tome, možda, najbolje svedoče naslovi njegovih najpoznatijih knjiga: Drvo gnoze: Gnostička mitologija od ranog hrišćanstva do modernog nihilizma (1992); Izvan ovoga sveta: Putovanja na drugi svet od Gilgameša do Alberta Ajnštajna (1990); Eros i magija u renesansi, 1484 (1984). Neposredno uoči svoje smrti, on je paralelno radio na dva nova dela – trotomnoj “povesti uma”, koja bi sadržala delove o religiji, filozofiji i nauci, kao i jednoj celovitoj istoriji magije. Ti spisi, na žalost, nisu završeni, ali je zato posthumno objavljen Vodič kroz svetske religije, u kome je Kulianu, uz pomoć verenice Hilari Visner, sakupio deo građe iz Elijadeove zaostavštine i svojih vlastitih predavanja i spisa.\nMeđu ovim delima posebno se, svakako, izdvaja Kulianuova dugo pripremana monografija Eros et magie à la Renaissance, 1484, objavljena tačno 500 godina nakon naredbe pape Inokentija VIII inkviziciji da otpočne s progonom jeretika i veštica u Nemačkoj. Elijade je smatrao da su tek s ovim delom počele da se pojavljuju najznačajnije Kulianuove teorije, dok Joanova koleginica s Divinity School Vendi Doniger (Wendy Doniger) veli da je Eros i magija naprosto jedna ‘briljantna knjiga’. Ta knjiga se, u stvari, bavi periodom u evropskoj istoriji u kome se redefiniše ljudska civilizacija i razotkriva moć kreativne imaginacije i erosa. Kulianu tu zastupa stanovište da se istorijske promene dešavaju kao rezultat mutacije, a ne evolucije, i to često zahvaljujući silama koje su isprva skrivene od učesnika u tim događajima. Za razliku od renesanse, koja afirmiše imaginaciju, nesvesno i erotsko, protestantska reformacija, putem gušenja i potiskivanja imaginarnog, otvara put ka modernoj tehnologiji, političkim institucijama i savremenoj neurozi čovečanstva.\nZa mislioce poput Fičina, Mirandole i Bruna, kao i arapskog filozofa al-Kindija, idealni svet imaginacije jednako je stvaran kao i aktuelni svet, koji predstavlja senku ili odraz dubljih duhovnih sila. Posredstvom univerzalnog duha (pneume), um i mašta svakog pojedinca su u tešnjoj vezi sa samim događajima nego što se to obično misli. Kulianu je verovao u to da mi živimo u univerzumu koji ima puno više dimenzija nego što savremena nauka uspeva da pretpostavi. U zanimljivoj paraleli s Platonovom metaforom pećine, rumunski religiolog poredi naš svet s barom punom riba koje ne znaju gotovo ništa o tome šta se dešava na njenoj površini.\nNa njujorškoj promociji Fukoovog klatna, Umberto Eko je, prepoznavši Kulianua u publici, pozvao svog kolegu da mu se pridruži na bini. Tom prilikom je Kulianu izjavio da kriva tumačenja često postaju realnost, i bivaju puno stvarnija od istine kad dovoljan broj ljudi poveruje u njih. “Ništa bolje ne ilustruje taj princip od holokausta. Kad se usklade ludi, fanatični umovi, oni kreiraju alternativnu stvarnost; oni ubijaju iz izmišljenih razloga”. (Ioan Culianu, “Umberto Eco and the Library of Alexandria, I”, Lumea Libera, 20. oktobar 1990, str. 6.)\nNa žalost, baš takve sile su se maja 1991. udružile i protiv samog profesora Kulianua, koji je, zahvaljujući svojoj renesansnoj intuiciji, i sam često slutio da će umreti mlad, predvidevši, štaviše, u alegorijskoj noveli Slobodna Jormanija, zloupotrebu i krah jedne revolucije slične onoj koja se zbila u njegovoj domovini. U kafeteriji Kulianuovog fakulteta u čikaškom Hajd parku, nedaleko od mesta gde je njihov profesor ubijen, studenti religije i danas raspravljaju o natprirodnim svetovima, gnosticizmu, kabali i renesansi. Na majici koja se jedino tu može kupiti, neki maštoviti šaljivdžija je ispisao slogan: “Ovo je mesto gde sam Bog pije kafu”.


Hitno! Posao Gradjevinski-radnici Beograd - 24 aktuelna posla | Oglasi za posao Jooble\nDobićete imejl na %EMAIL% kada se novi "Gradjevinski-radnici, Beograd, Rad na nepuno radno vreme" poslovi pojave na sajtu Jooble\nPotrebni radnici na kasi u maloprodajnim objektima robe široke potrošnje na nekoliko lokacija u Beogradu. Rad u smenama 6 dana nedeljno. Cena sata 220 dinara.\nSalon za profesionalnu masažu\n...Dodatnu obuku i usavršavanje vršimo u salonu. Nudimo: Nudimo fer i korektan odnos, dobru zaradu i opušteno atmosferu bez stresa. Profil kandidata: Vredna, odgovorna, ljubazna, spremna za timski rad Napomena: Molim ozbiljne radnice da se jave putem cv_a...


Spektakl na vodi: U Tivtu 52. Balkansko prvenstvo u jedrenju | Share Montenegro\nHome Dešavanja Spektakl na vodi: U Tivtu 52. Balkansko prvenstvo u jedrenju\nNow reading: Spektakl na vodi: U Tivtu 52. Balkansko prvenstvo u jedrenju\nSpektakl na vodi: U Tivtu 52. Balkansko prvenstvo u jedrenju\nPrvo veliko međunarodno takmičenje u istoriji Crne Gore u oblasti jedrenja, 52. Balkansko prvenstvo u jedrenju, biće održano u Tivtu od 6. do 11. septembra u organizaciji Opštine Tivat i Jedriličarskog kluba Delfin.\nTakmičenje se organizuje za olimpijsku klasu Laser i za klasu Optimist, a učestvuju nacionalne reprezentacije zemalja članica Balkanskog saveza – Bugarska, Grčka, Rumunija, Sjeverna Makedonija, Srbija, Turska i Crna Gora, a u openu dijelu će učestvovati jedriličari iz Hrvatske, Slovenije i Italije, ukupno oko 300 učesnika.\nSvečana ceremonija otvaranja na gradskoj rivi Pine, kojoj će prethoditi defile svih učesnika predvođen gradskom muzikom, biće upriličena u petak, 6. septembra u 19 časova.\nJK Delfin privodi kraju pripreme za takmičenje uz veliku pomoć predstavnika lokalnih javnih preduzeća koji su u organizacionom odboru koji je formirala Opština Tivat, na čijem čelu je predsjednik Opštine dr Siniša Kusovac. Predsjednik takmičenja je Ilko Klakor, trener JK Delfin i selektor reprezentacije Crne Gore.\nPrvenstvo je stvoreno kako bi se osigurala budućnost održivosti jedrenja kao tradicionalnog sporta, jačala saradnja među jedriličarskim klubovima i federacijama zemalja Balkana, stimulisalo osnaživanje mladih sportista da se bave sportom. Tradicija organizovanog rada jedriličarskih klubova u Crnoj Gori traje od 1947.\nPoslednjih godina Crna Gora je zauzela vidno mjesto na jedriličarskoj svjetskoj mapi. Treba naglasiti da je Balkansko prvenstvo prvo veliko međunarodno takmičenje u istoriji Crne Gore kada je jedrenje u pitanju.\nGlavni pokrovitelj prvenstva je Opštine Tivat, uz podršku Ministarstva sporta, Minstarstva turizma, Turističke organizacije Tivat, CGJS i mnogih partnera i prijatelja jedrenja.\n52. Balkansko prvenstvo u jedrenju


eKapija | Festival "European Fashion Passport 2019." 27. i 28. septembra u Sarajevu\nIzvor: eKapija | Utorak, 17.09.2019.| 09:32\nFestival "European Fashion Passport 2019." 27. i 28. septembra u Sarajevu\nUčesnici ovog modnog događaja, prema riječima Adnana Hajrulahovića Haada, kreatora i art direktor "European Fashion Passport-a 2019", biće dizajneri iz dvadesetak evropskih zemalja.\nSvoje učešće prijavili su dizajneri iz: Albanije, Crne Gore, Holandije, Sjeverne Makedonije, Hrvatske, Srbije, Italije, Španije, Slovačke, Litve, Latvije, Kosova, Kipra, Belgije, Mađarske, Slovenije, Švedske, BiH..., prenosi Faktor.ba.\nInteresovanje za program je veliko, a projekat je podržan od ambasada Španije, Belgije, Slovačke, Mađarske i Holandije u BiH, te ureda Evropske unije u našoj zemlji.\nAmbasada Kraljevine Belgije u BiH Sarajevo\nfestival mode Sarajevo\nmodne revije Sarajevo


Evo šta su zaključili naši malinari posle posete konkurenciji u Poljskoj – Agropress\nPoljska, kao najveći konkurent Srbiji po proizvodnji maline, ne bi trebalo da utiče na razvoj malinarstva kod nas,niti na formiranje cene, jer im je malina slabijeg kvaliteta nego naša. Sve to im međutim ne smeta, da kada oni utvrđuju cenu, u obzir prate šta se dešava u Srbiji.\nRadni tim koja je formirana u Vladi Srbije obišla je zasade i prisustvavala je berbi maline i razgovarala sa proizvođačima, a sem toga naša delegacija posetila je i tri hladnjače i jednu kooperativu u Poljskoj. Božo Joković, predstavnik proizvođačke grupacije malinara iz Radnog tima, kao i direktor zemljoradničke zadruge „Agro Eko Voće“ u Arilju, kaže da nakon posete i sagledavanja stanja u Poljskoj zaključak je „da ispada da smo sami sebi najveći konkurenti“.\n– Poljska nema sortiment maline da nama konkuriše, nema tržišta kao mi – Francusku, Nemačku, Skandinavske zemlje, Japan, Kanadu, Ameriku. Njihova malina je najbliža našem boljem originalu. Sadržaj šećera po briksu im je 8,3 odsto za razliku od ariljske koja ima 13,5 odsto. Nemaju ni kulturu branja, a malinu beru u gajbice koje su bez otvora i u njih staje tri do četiri kilograma ploda. Gajbice smeštaju u komore hladnjača u kojima smo videli i bare od isceđene maline lošeg kvaliteta – priča Joković.\n– Poljska nikako ne može biti konkurent po kvalitetu malini proizvedenoj u zapadnoj Srbiji gde je stacionirano Ariljsko malinogorje sa specifičnim geo-poreklom. A osnova svega su vrhunska organoleptička svojstva malina vilameta i mikera. Kada je reč o kvalitetu maline, dobru malinu imaju: Mačva, Podrinje, centralna Srbije, kao i južni deo Srbije gde se, takođe, proizvode sorte vilamet i miker. Iako je malinartvo u Vojvodini u povoju, mogu reći da je kvalitet tamošnje polke i polane za dva koplja iznad kvaliteta tih sorti u Poljskoj – kaže Božo Joković.\n– Slobodno možemo reći da minimalna cena naše maline može biti uvećana za 20-30 evro centi i to samo na osnovu kvaliteta – zaključuje Joković.\nIzvor: Blic, Danijela Nišavić\nmalina srbija Poljska pregovori\nPodsticajna sredstava za 79 poljoprivrednika\nDobar rod žutog zlata, proizvođači zadovoljni cenom


VOICE: NP Fruška gora ne sprovodi planiranu protivpožarnu zaštitu | (Vesti - 15.05.2020) Novi Sad\n15.05.2020 u 19:34h\nVOICE: NP Fruška gora ne sprovodi planiranu protivpožarnu zaštitu\nPočetkom aprila na Fruškoj gori kod mesta Čerević i Rakovac izbilo je nekoliko požara na livadama oko šuma. Iz ovog nacionalnog parka saopštili su da su uzrok jednog od njih građani koji su na određenim predelima pekli roštilj. Međutim, naši sagovornici iz ekoloških pokreta kažu da uzrok učestalih požara početkom aprila ove godine na Fruškoj gori nisu roštiljdžije i da je reč o "spinovanju kako bi se svalila krivica na nedisciplinovane građane" dok je trajalo vanredno stanje. Oni "na osnovu dugogodišnjeg praćenja ovog problema" kažu da je reč zapravo o lokalnom stanovništvu koje godinama pali livadsko-stepske delove misleći da će nakon toga izrasti bujnija trava.\n– Spinovale su se informacije da se krivica prebaci na navodno nedisciplinovane građane u vanrednom stanju. Koliko ja znam, nikada roštiljanje nije bio uzrok požara toliko velikih razmera. Naša saznanja kažu da su u pitanju ljudi koji napasaju stada i da je zapravo u pitanju jedna zabluda tih ljudi da će trava biti bujnija ukoliko je opožare – kaže za VOICE Dragana Arsić iz pokreta "Odbranimo šume Fruške gore".\nNaime, ovo javno preduzeće svake godine raspisuje tender za javnu nabavku "Usluge na gajenju šuma" u kojem, između ostalog, zahteva izgradnju ili održavanje protivpožarnih puteva i pruga. Protivpožarne pruge predstavljaju delove površine, često na sastavu livade i šume, a njihovo održavanje podrazumeva periodično uklanjanje zapaljive vegetacije na toj površini. One ne sprečavaju izbijanje požara, ali usporavaju njegovo širenje. Protivpožarni putevi su delovi koji se uspostavljaju kako bi vatrogasna vozila mogla brže i lakše da priđu požaru.\nKoje su sve nepravilnosti uočili novinari VOICE-a, detaljnije pročitajte OVDE.\n30.06.2020. - "VOICE": Vlada Vojvodine završava mandat u v. d. statusu\n01.05.2020. - "NP Fruška gora" spremno dočekuje izletnike za prvomajske praznike\n10.04.2020. - Učestali požari na Fruškoj gori, sinoć gorelo rastinje u blizini manastira Rakovac (VIDEO)\nPovezane teme Dragana Arsić Fruška gora np fruška gora Pokreta "Odbranimo šume Fruške gore" požar Rakovac šumski požar voice


Cikotić u Krajini: Institucije države treba da upravljaju migrantskom krizom – TVSA.BA\nNaslovna/Vijesti/Bosna i Hercegovina/Cikotić u Krajini: Institucije države treba da upravljaju migrantskom krizom\nMinistar sigurnosti BiH Selmo Ciktorić, doputovao je u prvu radnu posjetu Unsko-sanskom kantonu, gdje se sastao sa Mustafom Ružnićem premijerom Vlade USK-a i Šuhretom Fazlićem, gradonačelnikom Grada Bihaća.\nTema razgovora bila je aktuelno stanje oko migrantske krize s posebnim naglaskom na probleme nekontroliranog priliva migranata u taj dio BiH. Na sastanku je istaknuto da su dogovoreni određeni mehanizmi neposrednije i konkretnije koordinacije između gradskih i kantonalnih institucija sa institucijama na državnom nivou s ciljem da plan za efikasno upravljanje migrantskom krizom bude konkretnije primljenjivan i efikasnije implementiran na terenu.\nGradonačelnik Bihaća Šuhret Fazlić je istako kako Ministarstvo sirgurnosti BiH mora biti lider i inicijator određenih procesa, jer lokalne zajednice i kanton ne mogu da se nose sa cijelom situacijom.


Parlamentarizam i ustavni poredak BiH – DAMIRNIKSIC.INFO\nParlamentarizam i ustavni poredak BiH\nU danima u kojima svjedočimo krizi “najvažnije demokratije svijeta” moramo još glasnije i upornije istrajavati u borbi za parlamentarizam u BiH, kao i borbi za ideju i ideal prve i prvobitne republike bratskih naroda Bosne i Hercegovine.\nJer kriza u SAD je kriza predsjedničke demokratije, tj. kriza predsjedničke republike.\nSvjedoci smo tome kako stvari mogu završiti kada jedan čovjek ima preveliku političku moć, naročito ako hrani svoje glasačko tijelo onim što oni žele čuti, nacionalističkim populizmom i teorijama zavjere ostatka javnosti protiv njih, vodeći medijski rat.\nSrećom, trenutno ustavno uređenje Bosne i Hercegovine je parlamentarna republika tako da se uvijek i kao parlamentarci, a i kao obični građani možemo pozvati na Ustav, pa makar nas zbog toga smatrali državnim ili narodnim neprijateljem br.1, pa čak i neprijateljem tzv. “građanskog principa”.\n“Političko Sarajevo” i parlamentarna ustavna Republika\nProblem sa “političkim Sarajevom” u poimanju političkog sistema Bosne i Hercegovine kao predsjedničke, polupredsjedničke ili parlamentarne republike proizilazi iz ratnog perioda kada je ratno predsjedništvo u uslovima ratnog stanja preuzelo potpunu vlast. Za razliku od današnjeg Ustava (uzeću za primjer Ustav Federacije BiH) po kojem je (Glava IV.B, Član 9.) “Vlada Federacije ovlašćena donositi uredbe sa zakonskom snagom u slučaju opasnosti po zemlju kada Parlament Federacije nije u mogućnosti to učiniti.”, po Ustavu Republike Bosne i Hercegovine iz 1993. Glava X, Član 222. u slučaju ratnog ili vanrednog stanja svu zakonodavnu i izvršnu vlast daje predsjedništvu koje postaje Vrhovna komanda oružanih snaga RBiH, ali koje može “obustaviti pojedine odredbe Ustava”, što znači da se time predsjednik i predsjedništvo stavljaju iznad samog Ustava.\nPoznato je da čak i u parlamentarnim monarhijama u slučaju rata i vanrednog stanja svu vlast preuzimaju premijer i vlada, jedan od takvih primjera je Velika Britanija i uloga Čerčila u Drugom svjetskom ratu.\nStaljin, Ruzvelt i Čerčil na konferenciji na Jalti u februaru 1945. Čerčil učestvuje u pregovorima u svojstvu ratnog premijera Velike Britanije.\nParlamentarne monarhije su iste kao i parlamentarne republike po pitanju parlamentarizma i simbolične uloge monarha (u slučaju parlamentarne monarhije) i predsjednika (uslučaju parlamentarne republike). Razlika između njih praktično i ne postoji.\nNo ogromna je razlika između parlamentarne republike i predsjedničke republike u kojoj predsjednik ima izvršnu i zakonodavnu vlast, a istovremeno je i glavnokomandujući oružanim snagama republike.\nNije onda ni čudo da je i dan danas Bosna i Hercegovina “do podne parlamentarna, a od podne predsjednička”, iliti: na papiru parlamentarna i demokratska, a u praksi predsjednička i partokratska, pa se nađemo na pola puta polupredsjedničkog sistema vlasti republikanskog oblika vladavine koji nije formalno utvrđen Ustavom u jednoj federaciji, konfederaciji, konfederalno- federalnom savezu, asimetričnoj federaciji – konfederaciji ili uniji.\nKonstantna je dilema između prezidencijalizma i parlamentarizma. U BiH parlamentarizam je u prilično lošem položaju iz više, a naročito kulturoloških razloga. Bez obzira koliko se insistira na parlamentima i skupštinama kao najvišoj zakonodavnoj vlasti, na vrh uvijek isplivaju predsjednici, kako stranaka – tako i država.\nTo je bio slučaj u Ustavu Republike BiH iz 1993. po kojem, zahvaljujući derogativnom Članu X.222., Republika BiH u slučaju rata i vanrednog stanja praktično napušta ustavni poredak parlamentarne republike i automatski postaje predsjednička republika bez ikakvog referenduma. (Sjetimo se da bi se takva ustavna promjena trebala donositi referendumom, kao npr. onim u Republici Turskoj u aprilu 2017.)\nTakav, zbog derogativnog Člana X.222. u najmanju ruku kontradiktoran Ustav, posijao je sjeme dileme iz koje se razvila čitava generacija političara “političkog Sarajeva”, predsjednika stranaka koji imaju ambicije postati članovima Predsjedništva BiH i voditi ga kao da se radi o ratnim i vanrednim uslovima (na kojima možda zato i insistiraju četvrt stoljeća u potpunosti zanemarujući i derogirajući parlamentarizam).\nSvako za sebe i ponaosob se bavi interpretacijama “Dejtonskog Ustava” koji većina nije niti pročitala u cijelosti, pogotovo ne u originalu, na engleskom jeziku jer je poznato da niko u BiH ne raspolaže originalom teksta Dejtonskog mirovnog sporazuma (čiji Aneks 4 je Ustav BiH) zato što je ukraden, nestao, zagubljen, zaturen, šta li?\nČine to na jednako bahat i diletantski način na koji su svi selektori BH reprezentacije, a radi se o ljudima koji se sami sa sobom ne mogu dogovoriti ni oko saobraćajnih pravila kružnog toka. Na isti način to činim i ja i tjeram vodu na kolo parlamentarizma.\nDokaz da ni dan-danas, dvadeset pet godina nakon Dejtonskog mirovnog sporazuma i njegovog Aneksa 4 (koji još nazivamo i “Dejtonski Ustav”), mnogima i dalje ništa nije jasno u vezi dejtonskog političkog sistema i državnog uređenja BiH, jeste i nedavni skandal u vezi dolaska Sergeja Lavrova u Sarajevo, i to na dvadeset i petu godišnjicu Dejtona. Lavrov je, kako se dalo razumjeti, između ostalog došao i da obrati pažnju na poštivanje Dejtona i Dejtonskog ustava. (Valjda je njemu nešto jasnije o čemu se radi u Ustavu.)\nFotografija prazne ulice u momentu kada je Sergej Lavrov “poljubio vrata” Predsjedništva BiH.\nSergej Lavrov je Ministar vanjskih poslova Ruske Federacije. Po protokolu ga je dužna primiti Ministrica vanjskih poslova Bosne i Hercegovine.\nKoristeći, valjda, logiku predsjedničkog sistema vlasti, članovi Predsjedništva BiH su se utrkivali ko će ga dočekati i primiti, a ko neće, ne uzimajući u obzir činjenicu da ga niko od njih nije uopšte dužan primiti. Predsjednici dočekuju predsjednike, a Premijer, koji se u BiH zove Predsjedavajućim Vijeća/Savjeta ministara, kao i članovi Vlade, tj. ministri iz Vijeća/Savjeta ministara BiH, dočekuju članove vlada, tj. ministre iz drugih zemalja.\nNevjerovatno je da ljudi koji obnašaju najviše funkcije u BiH nisu uopšte svjesni Ustava, protokola, a niti “opisa svog radnog mjesta”. Niti jedan od tri člana Predsjedništva. Doduše niko toga još nije svjestan i upravo se utvrđuje kako bi to sve trebalo ići.\nMislim da se radi o neznanju, o običnom “ofsajdu” koji članovi predsjedništva, kao i svi oni koji naginju predsjedničkom sistemu vlasti i slijede logiku prezidencijalizma, populistički nastoje interpretirati kao nekakav državnički i patriotski čin. Po mom mišljenju, nema ništa državničkog i patriotskog u nepoznavanju protokola i uređenja države čiji si predsjednik (ili član Predsjedništva).\nPrezidencijalizam i ovlasti na kojima oni insistiraju nisu baš po “Dejtonskom Ustavu BiH” po kojem je Bosna i Hercegovina u mnogome parlamentarna republika. Ako postoji potreba za promjenama to bi sigurno trebala i morala biti promjena u pravcu parlamentarizma jer je prezidencijalizam do sada služio uglavnom promociji partokratije.\nNa stranu to da prezidencijalizam može da vodi i ka diktaturi, kao što smo, uostalom, mogli vidjeti šestog januara u SAD gdje je Trump pozvao rulju u namjeri da uspostavi svoju “šestojanuarsku diktaturu” i da postane nekom vrstom imperatora, tj. Cezara, što je u pravilu, historijski, bila najveća opasnost po Republiku još od Julija Cezara (po kojem je titula i dobila ime), preko Napoleona, pa sve do današnjih dana.\nUpravo zbog toga borba za parlamentarizam, insistiranje na parlamentarnom sistemu vlasti, je borba za parlamentarnu republiku. Nepostojanje parlamentarizma je najveća boljka BH demokratije i BH države na svim nivoima vlasti.\nKonstantno se ponavlja činjenica da su parlamentarci samo “ruke” šefova partije. To znači da parlamentarizam kod nas praktično ne postoji čak ni u svijesti samih parlamentaraca, zastupnika i poslanika parlamenata/skupština. Oni su vojnici predsjednika partije koji je istovremeno i predsjednik države koji insistira na izmjenama Ustava u tom pravcu, na “vertikali vlasti”, na predsjedničkom sistemu po kojem predsjednik i njegova partija vladaju republikom u toku mandata.\nTo sve čine “na mala vrata”, ne mareći previše za Ustav, a u monologu sa svojim glasačkim tijelom. Veoma slično onome što je Trump radio proteklih pet godina, s tim da su to ovi radili proteklih par decenija.\nPrioritet svakog od njih je do sada bila PROMJENA Ustava, a nikad PRIMJENA Ustava. Govoreći u ime svog naroda ili glasačkog tijela, svoje partije, svojih uvjerenja sa te visoke predsjedničke pozicije, sve do jednog su podjednako napadali na Ustav (po kojem su uopšte mogli postati članovima predsjedništva) servirali populističku etnonacionalističku priču svojim sljedbenicima, a zapravo nastojeći promjeniti politički sistem u predsjednički i tako se dokopati još više moći, u potpunosti derogirajući parlamentarizam.\nAko uistinu žele promijeniti Ustav, zašto se ne pokušaju približiti parlamentarizmu i parlamentarnoj republici, ili tom “građanskom principu” kako ga neki nazivaju, tako što će krenuti od sebe i predložiti ustavnu promjenu po kojoj oni, da bi uopšte mogli biti “predsjednici svih građana” (kako se neki od njih vole predstaviti) ne mogu istovremeno biti ni članovi, a kamoli predsjednici svojih partija kako je to slučaj u predsjedničkim republikama? Naime, u parlamentarnoj republici, direktno izabrani predsjednik/ca (ili član/ica predsjedništva u slučaju BiH) bi prije inauguracije morao/la istupiti iz članstva partije i postati predsjednikom/com SVIH GRAĐANA. Zašto ne predlože takve promjene, ako su za “građanski princip”?\nKad sam već kod “građanskog principa” dozvoliću sebi da iznesem svoje viđenje tog “građanskog principa”.\nPrije svega moram naglasiti to da termin “građanin” shvatam kao sinonim za “individuu”, tj. “pojedinca” iz prostog razloga što Ustav BiH prepoznaje individualna ljudska i građanska prava, ali i kolektivna prava konstitutivnih naroda tako da sintagma “konstitutivni narodi i građani” za mene u svojoj suštini znači: “konstitutivni narodi i pojedinci”, tj. “kolektiviteti i individue”.\nU kontekstu trenutno važećeg Ustava BiH (Aneks 4 Dejtonskog mirovnog sporazuma) ja se referišem na “građanski princip” kao na “individualni princip” u političkom, a ne pukom semantičkom smislu, da se tako izrazim.\nTo je moja politička pozicija koju je važno objasniti kako bi ispravno shvatili moje tumačenje “građanskog principa” kao individualnog i institucionalnog principa, a ne nekakvog kolektivnog principa ili identiteta bosanskohercegovačke nacije.\n“Građanski princip” Bosne i Hercegovine je, dakle, individualni i institucionalni princip koji se u svojoj osnovi, u bazi, u temelju, zasniva i temelji na individualnoj građanskoj odgovornosti svih državljana BiH, bez obzira na ideološka uvjerenja, bez obzira na politička neslaganja sa drugima, pa čak i samu mržnju i ostrašćenost (koju individualno ili kolektivno mogu osjećati, privatno ili javno iskazivati prema drugim pojedincima, pojedinkama, grupama i narodima) da poštuju konstituciju, a samim tim i konstitutivnost bosankohercegovačkih naroda i individualnih građana na svakom pedlju ove zemlje.\nDakle prije svega sami građani su dužni prepoznati, prihvatiti, priznati Ustav i ustavni poredak države u kojoj žive, a potom ga braniti i čuvati. Istovremeno to moraju učiniti i institucije vlasti, svaka od njih individualno, na svakom nivou vlasti, ali i svaki parlamentarac, skupštinski zastupnik ili zastupnica individualno, kako stoji u tekstu zakletve koju su svaki ponaosob svečano dali.\n“Građanski princip” se ogleda u tome da svako ponaosob, individualno, kao privatni građanin ili građanka, poštuje “javnu stvar”, javne organe vlasti, Ustav i ustavni poredak ove republike, tj. da kao privatni građanin, porezni obveznik ili korisnik javnih usluga, gradi, ima i gaji svoj sopstveni, individualni, lični, vlastiti odnos prema Ustavu i “javnoj stvari” (Res Publica), javnom prostoru, javnim dobrima, javnim instititucijama i uslugama (otprilike kako je to još Ciceron definisao za vrijeme Rimske republike).\nTo podrazumijeva i individualnu odgovornost prema sopstvenoj slobodi, ali i zaštiti i odbrani Ustava koji garantuje te slobode; zaštiti i odbrani parlamentarizma; zaštiti i odbrani ustavnog poretka republike, sistema vlasti od samovlasti, od uzurpacije, monopola, hegemonije i diktature većine, jednog čovjeka i/ili jedne partije; od autokrata, oligarhije, šefova partija i njihovih vanparlamentarnih dogovora; od izmjene ustavnog poretka i pretvaranja republike u predsjedničku republiku bez referenduma i pristanka svih građana. To je “građanski princip”, ako mene pitate.\n“Građanski princip”, pored toga što je individualni, mora biti i institucionalni princip. On se u Bosni i Hercegovini naročito mora ogledati u poštivanju Ustava/konstitucije i konstitutivnosti (tj. proporcionalne zastupljenosti svih naroda i Ostalih u javnim organima vlasti) od strane samih javnih organa vlasti, od strane političkih stranaka, njihovih centrala, njihovih predsjednika, izabranih i imenovanih dužnosnika tih stranaka. Stranke ne smiju biti iznad Ustava, iznad republike. Njihovi programi i statuti moraju biti u skladu s Ustavom, što znači da se ne bi mogle ni osnovati da nisu. Samim tim ne smiju omalovažavati Ustav tj. ustavni poredak i djelovati protiv njega, čak ni u “najboljoj namjeri”.\nSve javne institucije individualno, kao i svi izabrani i imenovani dužnosnici u njima, moraju poštivati Ustav/konstituciju, konstitutivnost svih naroda i građana, ljudska i građanska prava, u skladu sa zakletvom koju su svečano dali kada su stupili na dužnost.\nReci: “(građanska) država – to sam ja!”\n“Građansku državu” od Bosne i Hercegovine čini ta individualna spremnost svih njenih građana, izabranih i imenovanih dužnosnika da prepoznaju osnovni građanski princip, temeljni konstituirajući princip svake ustavne republike, a to je poštivanje konstitucije (Ustava).\nU slučaju Ustava BiH to podrazumijeva tvoje lično poštivanje prava, sloboda, privatnosti i konstitutivnosti drugih naroda i građana Bosne i Hercegovine na čitavoj njenoj teritoriji uključujući i tvoj bliži komšiluk.\nDakle, prvenstveno lični odnos prema Ustavu, republici, a ne lojalnost lideru stranke, lojalnosti stranci, narodu, religiji, itd.\nTaj lični odnos prema republici kao “javnoj stvari” (Res Publica) čini taj “građanski princip” i “građansku državu”, za razliku od države ovog, onog ili najbrojnijeg naroda.\nNa tom ličnom, individualnom građanskom odnosu (a ne plemenskom) se bazira jedna republika koja je po tome uvijek građanska.\nAko takva individualna, lična spremnost ne postoji kod stanovnika, kod građana glavnog grada BiH, ako oni sami negiraju i omalovažavaju Ustav/konstituciju i konstitutivnost svih naroda i građana BiH (u formi proporcionalne zastupljenosti u javnim organima vlasti), ako to čine i sami javni organi vlasti u glavnom gradu države, onda se to ne može ne smatrati udarom na Ustav, na ustavni poredak, na samu državu Bosnu i Hercegovinu koji je suštinski jednak ovom koji se desio šestog januara u Vašingtonu.\nNepisani zakon rulje, naime, nije isto što i Ustav države. Bez obzira kolika većina se okupila ispred parlamenta, o kakvom barbarskom narodu i Vandalima se radilo, izvolite ući u parlament, čak i silom, ali sa olovkama i papirom i napišite, a potom i izglasajte sebi novi Ustav, kakav god želite, pa ćemo ga mi ostali pročitati i na osnovu njega zaključiti i odlučiti da li se želimo vraćati u Sarajevo, ostati u njemu ili otići iz njega.\nDo tada je, na njihovu žalost, na snazi važeći Ustav.\n“Građanski princip” je prije svega individualni i institucionalni princip i, osim toga što apsolutno mora krenuti od glavnog i najvećeg grada Bosne i Hercegovine, on mora krenuti i od svakog ponaosob, a to znači da u Sarajevu lično činimo za druge ono što bi htjeli ili što očekujemo da drugi čine za nas lično ili naš narod u drugim gradovima i dijelovima BiH.\nOvo se odnosi i na institucije vlasti, a naročito na moje kolege i kolegice u zastupničkim klupama Skupštine Kantona Sarajevo.\n08/01/2021 09/01/2021 Damir Nikšić\n← PRIMJENA = PROMJENA (i obratno)\nDIKTATURA ili USTAVNA KRIZA U TK? →


glasnarodabih, Author at Glas Naroda BiH - Page 1055 of 3330\nFahrudin Radončić doveo u pitanje budućnost koalicije sa SDA?\nPredsjednik Saveza za bolju budućnost (SBB) večeras je objavom na Instagramu podigao prašinu na političkoj sceni i doveo u pitanje partnerstvo svoje stranke sa SDA kazavši […]\nVirusom korona zaraženi radnici pošte\nRadnica glavne pošte u Nišu ima virus korona, nezvanično saznaju Novosti. Ulaz u njenu zgradu u centru grada juče popodne bio je blokiran. – Ljekar koji […]\nBosanac u Minhenu komšinicu Kineskinju poprskao dezinfekcionim sredstvom\nFOTO: ANADOLIJA Četrdesetpetogodišnju Kineskinju, koja je u večernjim satima došla do svog stana u naselju Fasanerie u Minhenu, napao je komšija, porijeklom iz Bosne, i poprskao […]\nSrna11.03.2020 20:49 SARAJEVO – Šef Srpskog kluba u Predstavničkom domu Parlamentarne skupštine BiH Nenad Stevandić ocijenio je da SDA koristi SDS-ovog poslanika Dragana Mektića kao trojanskog […]


Znate li šta da upotrebite na podu? Košuljicu ili izravnavajuću masu? - PODOVI\nPriprema podne obloge Znate li šta da upotrebite na podu? Košuljicu ili izravnavajuću masu?\nPrethodni tekstZA NAŠ TIM! – Kompanija Zorka Keramika NAVIJA i NAGRAĐUJE!\nSledeći tekstReciklirana guma – Od funkcionalnosti do estetike


26.11.2016. / 7:15\nBANJALUKA, Predsjednik Zadružnog saveza Republike Srpske Rajko Kulaga ocijenio je za Srnu da je slaba zaštita domaće proizvodnje glavni kamen spoticanja u razvoju zadrugarstva u Republici Srpskoj, ali i cjelokupnog ruralnog i privrednog razvoja Srpske.\nKulaga je istakao da se taj problem ne može riješiti na nivou entiteta, već bi ga trebalo rješavati na nivou zajedničkih organa BiH.\n“Naša proizvodnja je u veoma nepovoljnom položaju, jer nismo konkurentni na tržištu. Zemlje u okruženju imaju znatno veće podsticaje za razvoj poljoprivrede, te mogu ponuditi nižu cijenu svojih proizvoda”, rekao je Kulaga.\nOn smatra da je, s obzirom na trenutnu ekonomsku situaciju u Srpskoj, nerealno očekivati veće podsticaje.\n“Očekujemo da se ispoštuje bar ono što je već predviđeno podsticajnim sredstvima za razvoj zadruga i poljoprivrednih udruženja, kako bi se stvorio proizvod koji može biti konkurentan na tržištu”, rekao je Kulaga.\nOn smatra da bi s ciljem zaštite domaće proizvodnje trebalo u periodu kada stižu domaći proizvodi zaustaviti uvoz proizvoda iste vrste, dok se ne otkupe domaći.\n“Radi uspostavljanja pozitivnog privrednog ambijenta za poslovanje u Republici Srpskoj, cilj nam je i da sa Vladom dogovorimo razvoj zadruga koje su poslovno aktivne i koje mogu biti nosioci poljoprivrednog, ali i državnog razvoja”, rekao je Kulaga. Srna\nTagovi: domaca proizvodnjaprivredarajko kulagarazvoj zadrugarstva


Evo ko je Milan Grujić, Srbin koji je doveo nemački ZF u Srbiju - Infobrif\nObjavljeno 13.06.2019. u 11:48\nMILAN GRUJIC, TANJUG/ RADE PRELIC\nNajpre je bio direktor predstavništva ZF u Srbiji, a prošle godine je, zvaničnim dolaskom kompanije, postao direktor privrednog društva „ZF E-mobiliti Srbija d.o.o“.\n„Sve ove godine radim za ZF u Beogradu. Kompanija je tražila adekvatnu lokaciju za otvaranje novog pogona i odabrala je Srbiju, jer je dala dobre uslove i pokazala da je u stanju da isprati našu kompaniju i investitora kao što je ZF“, rekao je Grujić za Tanjug.\n„Dolazak ZF u našu zemlju su prepoznale i druge kompanije koje su zainteresovane da čuju nešto o našem iskustvu u Srbiji i načinu na koji smo ovde brzo završili posao“, naveo je Grujcih.\nPredsednik Vučić je Milana Grujića inače nazvao „nemačkim Srbinom“.\n„Kao što ja imam u kabinetu srpskog Nemca, Jorga Heskensa, tako imamo nemackog Srbina, Milana Grujića. Želim njemu posebno da se zahvalim jer je mnogo pomogao da ZF bude ovde“, rekao je rpredsednik Vučić juče u Pančevu.\nPredsednik: Na rasvetljavanju ubistva Olivera Ivanovića…\nŽivković Vučiću uputio pitanje o Stefanovićevoj trgovini…\nMediji su još 2014. godine pisali o Milanu Grujiću, jer se angažovao na prikupljanju pomoći za poplavljene gradove u Srbiji i u regionu.\nTada su zaposleni u Nemačkoj firmi ZF samo za jedan dan prikupili 102.650 evra.\nAleksandar VučićMilan GrujićPančevoZF\nŽivković Vučiću uputio pitanje o Stefanovićevoj trgovini oružjem


07:08h JUTKA OPTUŽEN DA JE TRAŽIO DA MU DOVEDU MALOLETNICU U HOTEL U BRUSU! Milutin Jeličić: Napadaju me jer me se plaše\n07:01h ĐOKOVIĆA DIRNULA PRIČA U KURIRU: A od Noleta poklon za Draženovu majku! (FOTO)\nVUČIĆ O KORONI I FILMU VLADALAC: Nakašljao se pa se našalio! Hvala majci 37\t215\nSUD ZAŠTITIO PENZIONERKU: Bahata izvršiteljka Dobrili za dve godine uzela 6\t268\nKURTI POPUSTIO: Od 15. marta ukidamo carine na uvoz sirovina iz BiH i SRB, 9\t85\n09.02.2020. 07:12h 08.02.2020. 23:18h\nPozajmice daleko od bankarskih šaltera, dostupne čak i onima koji nisu kreditno sposobni, nisu u radnom odnosu niti imaju redovna primanja od kojih bi dug vraćali, ili su čak već u velikim dugovima - to je ono što zelenaši nude.\nJavna je tajna da je ovakav vid poslovanja, iako nezakonit, gotovo oduvek pod plaštom ugovora postojao u našoj zemlji. Međutim, ono na šta se građani ne upozoravaju kada, kako i stručnjaci kažu, „potpisuju ugovor sa đavolom“, jeste da su ove pozajmice ravne pravom ropstvu i da neretko podrazumevaju ozbiljne probleme.\nSume se uvećavaju\n- Kamata otprilike iznosi od tri do 10 odsto, nekada i više, ali po tom principu što pozajmljena suma prvi mesec bude uvećana za procenat kamate. Drugi mesec ta ista kamata ide na tu uvećanu sumu, i tako redom. Vrlo često onaj koji je pozajmio novac od zelenaša izgubi iz vida računicu. U svakom slučaju, suma koju je neko pozajmio od zelenaša višestruko biva uvećana na kraju jedne godine - kaže kriminolog Dobrivoje Radovanović i objašnjava da zelenaši najčešće vode nezakonit posao pod plaštom registrovanih agencija za neku drugu delatnost, a funkcionišu po principu da na pozajmice koje daju obračunavaju kamatu na kamatu.\n- Neretko u zalog uzimaju imovinu. Nije mali broj onih koji su zbog pozajmice od nekoliko hiljada evra ostali bez krova nad glavom - objašnjava Radovanović i podseća da je bilo još drastičnijih primera - prebijanja, samoubistava i ubistava.\n- Međutim, smrt nesrećnog čoveka koji nije mogao da vrati novac i koji je mislio da se tako rešava muka, najčešće samoubistvom, ne rešava problem sa zelenašima, jer se dug prenosi na njegovu porodicu. Najbolje je da svako ko se odluči na ovakav korak dobro razmisli da li će novac pozajmiti na ovakav način - upozorava poznati kriminolog.\nI poznati beogradski advokat Nebojša Milosavljević slaže se da zelenašenje najčešće ide uz druga krivična dela, ali ističe da je ono, samo za sebe, teško dokazivo.\n- Obično pored zelenašenja ide i iznuda ili ucena. Teško se dokazuje baš zbog toga što iza zelenaša stoji ozbiljan tim, advokati koji im prave ugovore i trude se da ih maksimalno obezbede ukoliko dođu u situaciju da se brane pred zakonom. Međutim, oni koji se nađu na udaru zakona najčešće odgovaraju za više krivičnih dela, a kazne se kreću u rasponu od tri do 10 godina zatvora, u zavisnosti od visine iznosa novca i načina izvršenja krivičnog dela - objašnjava Milosavljević i dodaje:\n- Jednostavno, čovek koji jednom uđe u njihov krug teško iz njega može da izađe. Među onima koje su zelenaši upropastili su i mnogi vlasnici nekada uspešnih privatnih firmi. Na žalost, neki od njih mislili su da jedini izlaz pronalaze tako što podižu ruku na sebe - zaključuje Nebojša Milosavljević.\nKako su dobili ime NAKUPCI ZELENOG ŽITA\nZelenaši su navodno ime dobili po osobama koje su od seljaka kupovale žito u „zelenom stanju“, odnosno u fazi kada ono još nije zrelo. Prvi zelenaši su bili svesni teškog položaja seljaka i toga da su im potrebne pare za porez, pa su obarali cene. Ugovor koji su tada sklapali nazivao se zelenaški i mogao je pod nekim okolnostima da se smatra ništavnim. Jedini rizik koji je zelenaš imao prilikom kupovine žita u ovoj fazi je da li će godina biti dovoljno rodna i kakva će biti cena zrelog žita na tržištu.\nVođa kavačkog klana SUDI MU SE ZA ZELENAŠENJE\nSlobodan Kašćelan, koji inače slovi za vođu kriminalnog kavačkog klana, optužen je za zelenaštvo, a prema optužnici, ovaj Kotoranin je dao 50.000 evra na kamatu Milanu Dragoviću, a iznos kamate bio je 10 odsto.\n- Ovo je jedan od retkih iz kriminalnog miljea, naročito tako visokopozicioniran pripadnik jednog od najjačih kriminalnih klanova danas, koji je osumnjičen za zelenašenje. Upravo to, dokaz je da novac koji se daje na kamatu najčešće potiče iz krivičnih dela - kaže sagovornik Kurira.\nKašćelan se, podsetimo, brani sa slobode, pošto mu je prošle godine Viši sud u Podgorici prihvatio jemstvo od pola miliona eura koje je ponudio. Uhapšen u Češkoj u decembru 2018. godine po poternici Crne Gore, koja ga, osim za zelenašenje, sumnjiči za krivična dela ubistvo u pokušaju i stvaranje kriminalne organizacije. U februaru prošle godine je izručen Crnoj Gori.\nReč zakona ZATVOR ZA KAMATAŠE\nČlanom 217 Krivičnog zakona Srbije propisano je posebno krivično delo - zelenaštvo.\n- Zatvorom do tri godine i novčanom kaznom, a u pojedinim slučajevima i strožom kaznom, kazniće se osoba koja za davanje novca ili drugih potrošnih stvari na zajam nekom licu primi ili ugovori za sebe ili drugog nesrazmernu imovinsku korist, iskorišćavajući teško imovinsko stanje, teške prilike, nuždu, lakomislenost ili nedovoljnu sposobnost za rasuđivanje oštećenog - navodi se u zakonu. Zakon predviđa, u zavisnosti od toga kolika je novčana korist ostvarena zelenašenjem, kazne do osam godina zatvora. Međutim, pravnici upozoravaju da se, statistički gledano, ova krivična dela retko prijavljuju.\nOrganizovani kriminal OTIMAJU I BATINAJU ZA NOVAC\nKriminolog Dobrivoje Radovanović objašnjava da se zelenašenjem bave i pojedinci koji su došli do novca, ali da ono najčešće spada u granu organizovanog kriminala.\n- Zelenaši često u svojim redovima imaju i uterivače dugova koji su, poput svojih gazda, uglavnom kriminalci. Po pravilu su nemilosrdni kada treba da naplate dug, pa tako imamo primere da kidnapuju dužnike ili članove njihove porodice, prebijaju, prete, napadaju porodicu, ucenjuju. Zelenašenje je grana organizovanog kriminala koji je jedan delić finansijskog organizovanog kriminala - objašnjava Radovanović.\nIlegalan posao KRIVOTVORENI UGOVORI\nAdvokat Nebojša Milosavljević objašnjava da se zelenaški ugovori koje stranke potpisuju najčešće odnose na to da se kao zalog daju kuće, stanovi, zemljište ili automobili, i na njih se stavljaju „hipoteke“.\n- Zelenaši se ovakvim ugovorima obezbeđuju da mogu da povrate svoj novac. Obično se dešava da se taj ugovor aktivira na dan kada istekne rok plaćanja. Reč je uglavnom o krivotvorenim ugovorima koji su maksimalno obezbeđeni - objašnjava Milosavljević.\nOn dodaje da postoje čitave agencije koje se bave tim poslom, iako je ilegalan.\n- To su firme koje imaju neverovatno razrađen sistem. Teško im se suprotstaviti, naročito jer često imaju dobre veze u policiji i pravosuđu - objašnjava advokat i dodaje da se ovakve pozajmice najčešće daju na kratak vremenski period, od po nekoliko meseci.\n- Ono što je mnoge biznismene koštalo mnogo, nekada i života, jeste to što je uglavnom reč o pozajmicama velikih svota - kaže naš sagovornik i dodaje da se veliki broj samoubistava u Srbiji dogodi upravo zbog zelenaša.\nOSOBA UGOVARA SA ZELENAŠIMA IZNOS POZAJMICE I KAMATU\nPOTPISUJE UGOVOR U KOM NAJČEŠĆE KAO ZALOG NUDI STAN, KUĆU ILI AUTOMOBIL\nKAMATA SE OBRAČUNAVA SVAKOG\nMESECA NA IZNOS KOJI SE UVEĆAVA ZA KAMATU IZ PRETHODNOG MESECA\nUKOLIKO DUŽNIK KASNI SA ISPLATAMA, POSTAJE ŽRTVA PRETNJI, UCENA, PREBIJANJA\nZačarani krug KAMATA NA KAMATU\nNa zajam od 1.000 evra kamata je 100 evra\nUkoliko se na vreme ne plati 1.100 evra, glavnica\nraste na tu cifru, plus standardna kamata, koja je sada 110 evra\nDug postaje 1.210 evra i tako progresivno raste svakog meseca\nU trećem mesecu glavnica je 1.331 evro + kamata od 133 evra\nBOLJE TI JE DA IMAŠ DOBAR RAZLOG ILI TI LOMIMO KOSTI! Mili bežao od kamataša pa NALETEO na opasne momke kojima duguje! POPIO ŠAMARČINU\nVOĐA KAVAČKOG KLANA 6 GODINA NE PLAĆA POREZ BUDVI: Duguje preko 30.000 evra sa kamatom!\nNovacStanovizelenašibankedugovikamateugovor sa đavolomropstvoproblemDobrivoje Radovanović\nOdgovor: negira optužbe ugostitelja Dragana Vidojevića\nJUTKA OPTUŽEN DA JE TRAŽIO DA MU DOVEDU MALOLETNICU U HOTEL U BRUSU! Milutin Jeličić: Napadaju me jer me se plaše\nĐOKOVIĆA DIRNULA PRIČA U KURIRU: A od Noleta poklon za Draženovu majku! (FOTO)\nĐOKOVIĆ JE ZVER! Evo šta je Novak rekao o svojoj ČUDESNOJ igri u Dubaiju (VIDEO) 918\nALEKSANDRA (25) JE HTELA DA JOJ BEONJAČA BUDE CRNA! Otišla je kod TATU-MAJSTORA, trpela BOLOVE, a onda OSLEPELA! HOROR! 31\t673\nMALOM LUKI JE POTREBNA POMOĆ DA PONOVO ZAIGRA FUDBAL I DOBIJE BITKU ŽIVOTA! Čeka ga operacija u Italiji! 1\t525


Namestaj za decije igraonice,klubove,kladionice,restorane\nProizvodnja namestaja za ugostiteljstvo. .. sve na jednom mestu, kompletno ...\nEneteijer za restorane, kafice , rodjendaonice, sve na jednom mestu, ...\nTara,Omega ,Moskva-fotelje i stolice za restorane kafice\nProizvodnja. .. .sve na jednom mestu, kompletno opremanje lokala : ...\nKompletno opremanje lokala!Separei Akcija!\nNamestaj za restorane kafice klubove. .. sve na jednom ...\nCester lux fotelje separei kompletno opremanje Proizvodnja\nOmega,Milano,Moskva,Omega čester, tara fot separei\nPostolja za stolove,komplet stolovi,hrast,bukva,furnir itd\nŠankovi,separei,foteljice sve na jednom mestu\nIzradjujemo namestaj po meri. .. .. sve na jednom mestu, ...


RTS :: Građevinarstvo glavni motor rasta BDP-a\nEkonomija Građevinarstvo glavni motor rasta BDP-a\nnedelja, 29. dec 2019, 19:30 -> 20:13\nAutor: Olivera Petrović Stojančić\n"Ta veličina je bila projektovana na 3,5 odsto. Godina se završava sa znatno većim brojem i tome doprinele sve glavne aktivnosti, sve delatnosti", dodaje Kovačević.\nTakav rezultat pogurale su investicije koje su za 14,2 odsto veće nego prošle godine. Rast građevinarstva dostigao je čak 28,5 odsto. Promet na malo u trgovinama veći je od devet odsto, kao i u sektoru usluga.\nSaobraćaj i skladištenje beleže rast od 6,4, a telekomunikacije 5,7 odsto. U takvim uslovima statistika beleži povećanje zaposlenosti, koja dostiže 49,6 odsto i pad nezposlenosti na devet i po procenata.\nVesna Pantelić iz sektor statistike tržišta rada RZS objašnjava da se stopa zaposlenosti računa se kao udeo zaposlenih u ukupnoj populaciji radno sposobnog stanovništva starijeg od 15 godina, dok se stopa nezaposlenosti računa kao udeo nezaposlenih u radnoj snazi koju čine zaposleni i nezaposleni, dok se ostali računsju kao neaktivni.\nI industrijska proizvodnja u plusu\nIako na početku godine nije tako izgledalo, ukupna industrijska proizvodnja je u plusu. Uz remonte postrojenja, stanje je otežala i manja tražnja, zbog stagnacije evropskih ekonomija. Primetno je i da se prerađivačka industrija orijentisala na viši nivo dorade, što je doprinelo menjanju odnosa uvoza i izvoza.\n"Rast izvoza ubrzavo je od sredine godine, pa od avgusta, i konačno u novembru kada se gleda međugodišnji rast izvoza, međugodišnji indeks. Dinamika izvoza je ponovo prevazišla dinamiku uvoza", naglašava Miladin Kovačević.\nDemografski podaci i dalje ukazuju na to da samo po osnovu negativnog prirodnog priraštaja, godišnje gubimo više od 35 hiljada stanovnika. Dobra vest je da je od početka ove godine rođeno 585 beba više nego prošle godine.\n(ponedeljak, 30. dec 2019, 07:17) - anonymous [neregistrovani]\nNe, biće da su neaktivni fiktivno zaposleni za statistiku. Jer ako si nezaposlen i ne javis se u biro na 3 meseca, automatski te skidaju sa liste nezaposlenih. To mi nikad nije bilo najjasnije zašto se tako radi.\n(nedelja, 29. dec 2019, 23:46) - anonymous [neregistrovani]\nIspade da se radno sposobni, dakle stariji od 15 godina, dele na zaposlene 59,6 odsto, nezaposlene 9,5 odsto a ostali spadaju u neaktivne, ma šta to bilo?! 42 odsto radno neaktivnih?! Nemoguće da su to sve djaci i studenti, mi bi bili mlada nacija. Nešto ne štima u toj matematici, da nisu ti neaktivnih isto što i nezaposleni?!\n(nedelja, 29. dec 2019, 22:44) - anonymous [neregistrovani]\nKako to objasni gospodja iz statistike?! Stopa zaposlenosti se računa u odnosu na broj radno sposobnih starijih od 15 godina, a stopa nezaposlenosti u odnosu na broj zaposlenih i nezaposlemih?! Neuhvatljiva statistika?!\n(nedelja, 29. dec 2019, 21:39) - slavoljub [neregistrovani]\nPoznato je da gradjevinarstvo najvise utice na rast BDP-a. To bi nasi ekonomisti trebalo da znaju.\n(nedelja, 29. dec 2019, 21:03) - anonymous [neregistrovani]\nZnam da će uvek neko drugačije meriti ove brojke i jako dobro znam da postoji grupa ljudi kojima je društveni napredak u drugim sferama važniji od privrednog, ali kao deo ovde spomenutog gradjevinskog sektora ja mogu samo da se poklonim legatu aktuelne Vlade Srbije i da im se zahvalim na dobrom radu. Vrlo dobro pamtim 2011 i posebno 2012 godinu kada lageri nisu znali šta da rade sa gradjevinskim materijalima jer nije bilo tražnje za njima koliko je minimalno morala industrija izbaciti. Bilo - neponovilo se.\nSkeniran startap ekosistem, izvučeni zaključci\nDa li će novi pravilnik "zatvoriti" male turističke agencije\nZašto je posustala prehrambena industrija Srbije\nNovi sistem za oporezivanje, paušalcima već dostavljena rešenja\n9° C 8° C 6° C 10° C 5° C -1° C\nistina Вучић: Живимо у више држава, али народ нам је јединствен\nSamopouzdanje Вучић у Дрвару: Ово није крај наше подршке, на Србију увек можете рачунати\nИстина на истину Вучић: Живимо у више држава, али народ нам је јединствен\nKomentar Вучић у Дрвару: Ово није крај наше подршке, на Србију увек можете рачунати\nRepublika Srpska Вучић у Дрвару: Ово није крај наше подршке, на Србију увек можете рачунати


SULUDO: Novi iPhone 12 biće drastično jeftiniji od Android telefona, ALI POSTOJI CAKA! (FOTO, VIDEO)\n4. decembar, 00:21\n28.08.2020. / 17:06 17:16\nUpravo gledate Sandro telling stories: Žene su prijemčivije kad su emocije u pitanju! 0 NetKulturno 02.12.2020. Sandro telling stories u novoj epizodi emisije "Netkulturno" pričao je o svojim počecima, muzici, pisanju,...\nUpravo gledate NASELJE VOJVODE VLAHOVIĆA: Komšije protiv fekalija, deponija i divlje gradnje 0 Viral 02.12.2020. U početku reklamirano kao elitno mesto za život, na obodu grada, sklonjeno od gradske buke i smoga, ali dovoljno...\nUpravo gledate DRUID iz Šumadije: Bonton u šumi, vatra, LUK i strela - 1. deo 0 Akcijanje 01.12.2020. Željko Iličić Druid, savremeni domorodac, rendžer, Robin Hud iz Šumadije, sačekao je Stefana u Lapovu, u Azilu za...\nUpravo gledate Didi J: Hejteri me motivišu da idem ka vrhu! 0 Realna priča 30.11.2020. Didi J iskrenija nego ikad o svemu što joj se dešava na trnovitom putu do uspeha! Otkrila je kako je izgledalo njeno...\nUpravo gledate ŠESTA LIČNA: "Arizona Dream" Dušana Ristića! 0 Šesta lična 27.11.2020. U najnovijoj epizodi MONDO podkasta poslušajte priču centra Crvene zvezde Dušana Ristića, koji trenutno igra u...


Dame i gospodo, U ime Fondacije Kulturno Nasleđe bez Granica (CHwB), kancelarija na Kosovu, i 7 partnerskih opština programa “Lokalni Planovi Kulturne Baštine 2012-2015“, čast nam je i zadovoljstvo...\nZbog velikog broja pristiglih prijava za grantove, objavljivanje dobitnika će biti dana 31. maja. Ako ste NVO i imate nove i kreativne ideje za podsticanje i promovisanje učešća zajednice...\nU protekla 3 meseca održale su se radionice sa svih sedam opština, partnerima Programa Lokalnih Planova Kulturne Baštine 2012-2015. Uz zajednicke snage učinjeni su prvi koraci koji vode ka...\nCHwB trenutno provodi projekte “Očuvanje i zaštita Tvrđave Vučitrna“ i “Konzervacija i restauracija Hamama u Vučitrnu“ od sredstava ’Fonda ambasadora SAD-a’ za Očuvanje Kulturne Baštine. Cilj sprovođenja ovih projekta...\nDrugi po redu sastanci Lokalnih Foruma Kulturnog Nasleđa (LFKN) za opštine Đakovica i Orahovac održani su od 3 decembra, u vidu četvorodnevnih radionica. Radionice su jedne od najznačajnijih aktivnosti...\nSa ponosom vas obaveštavamo da je naš dragi kolega, Arhitekta i Menadžer projekata, Senat Haliti, osvojio umetničku nagradu za Inovaciju i Kreativnost, na “Street art – Culture for all”,...\nCultural Heritage without Borders Kosovo Office, Rr. Idriz Gjilani, Hyrja 4, nr.9, 10000 Prishtina, Kosova, Phone/Fax +381 (0)38 754 866, email: gro.b1590493863whc@o1590493863vosok1590493863


60.Dani berbe grožđa u Vršcu 21.09.2017\nVršačka berba grožđa slavila se ove godine 60. ti jubilarni put i to počevši od 14. Septembra četiri dana tačnije do 17.septembra. Manifestacija je prerasla u veliku i veoma posećenu, a posetioci su dolazili iz čitavog regiona. Broj posetilaca je više od 100.000 , a od toga 20.000 turista čine naši susedi Rumuni, koji su nam česti gosti, što je rezultat dobro sprovedenih promocija u Temišvaru, Beogradu i Novom Sadu.\nNa otvaranju Grožđebala uvek učestvuju poznati estradni umetnici, a ove godine prvi među njima bio je Aca Lukas. Ali da krenemo redom kako nam tradicija nalaže slavlje je počelo u četvrtak 14. Septembra na Vidikovcu gde je za sve goste organizovano besplatno pečenje kobasica uz zdravicu Vinka Lozića u pratnji tamburaškog orkestra. Nakon toga na velikoj bini u centru grada predstavio se bend Garavi Sokak uz veliki odziv publike. Od estradnih umetnika na ovogodišnjoj vinskoj svečanosti publiku su zabavljali još Ivana Selakov, Van Gog i Legende. U petak 15. Septembra pre same ceremonije zvaničnog svečanog otvaranja manifestacije u muzeju Konkordija otvorena je izložba grožđa vina i voća koja je odlično osmišljena u modernom duhu, prikazani su svi elementi berbe grožđa kroz vreme. Tako su se u muzeju našli i plakati Grožđebala koji datiraju iz prošlog veka, vinogradarska oprema i predmeti koji su nekada bili osnovni alat u podizanju vinograda i spravljanju vrhunskih vina.\nSvečano otvaranje ove nam jubilarne berbe upriličeno je uz vatromet, a zaštitno lice „Berbe“ Vinko Lozić, lik iz dela poznatog srpskog pisca Jovana Sterije Popovića preuzeo je ključ grada od gradonačelnice g-đe Dragane Mitrović i tako postao komandant trodnevne parade. U ponudi brojnim gostima bili su kvalitetni programi i sadržaji. Vinarije i vinski podrumi otvoreni za posetioce , a grožđe se prodavalo u vinskoj ulici u centru grada. Izabrana je vinska lepotica koja je bila pomoćnik Vinku Loziću i krasila veliku karnevalsku povorku, a kako to i dolikuje džentlimenu oni su se u povorci vozili na fijakeru, što je sliku manifestacije i veličanstvenu karnevalsku povorku učinilo još atraktivnijom i lepšom. Dečji maskenbal oborio je rekord – za ovaj događaj bilo je prijavljeno 146 oro mališana, a svi su se lepo družili i radovali osvojenim nagradama.