2CV - auto bezdušne racionalnosti - Lako do kola\n2CV - auto bezdušne racionalnosti\nKada je daleke 1902. godine Andre Citroen sa prijateljima Žakom Hinstinom i Andre Boasom otvorio mali radionicu, a nedugo posle toga i prodavnicu ugaonih zupčanika, verovatno niko od njih nije očekivao šta će se izroditi iz cele priče niti da će dva ugaona zupčanika postati simbol jednog automobilskog brenda koji je svojim modelima značajno obeležio automobilske industriju i istoriju.\nMalo je poznato da je upravo Citroenov model TIP A 8HP koji se pojavio 1919. godine prvi evropski automobil koji je, po ugledu na Fordov model T, sišao sa pokretne trake.\nOvaj automobil smo mogli da vidimo kao jednog od glavnih junaka čuvenog francuskog filma „Žandari iz Sen Tropea“, ali je znao da se, tu i tamo, pojavi i u domaćoj kinematografiji.\nTako ga Milena Dravić vozi u filmu „Nije lako s muškarcima“, a igrao je i epizodu i u jednom od delova čuvene „Žikine dinastije”.\nA kako je, uopšte, sve počelo?\nProsto, morala se ponuditi relativno niska cena, jednostavno održavanje motora sa vazdušnim hlađenjem, niska potrošnja goriva i solidna suspenziju kako bi vožnja bila što udobnija i prilagođena i off-road uslovima kroz produženje ili skraćenje spone, što je ovom modelu, za to vreme, moralo da obezbedi prilično dobar klirens.\nFoto: Thomas Forsman\n1934. godine porodica Michelin, kao največi Citroenov poverilac, preuzela je fabriku sa idejom da u Francuskoj postignu ono što je Fordov Model T postigao u Sjedinjenim Državama.\nNaime, rukovodilac istraživanja, Žak Diklo je znao da Francuska ima izuzetno veliku seosku populaciju, pa je osnovna ideja bila da se napravi jeftin i ne bas tako lep automobil koji će moći da poveze četiri farmera i 50 kg tereta do pijace udaljene 50 km, ako je potrebno, i preko blatnjavih i loših puteva.\nAutomobil ne bi smeo da troši više od 3 litra benzina na 100 kilometara a zahtev je bio i da može da pređe preko oranica i neravnog terena, a da ogibljenje bude tako dobro da se ne razbiju jaja koja je farmer poneo na pijacu.\nDo kraja 1937. godine napravljeno je i testirano čak 20 eksperimentalnih prototipova. Međutim, iste godine Pjer Michellin gine u saobraćajnoj nesreći, Bulanže postaje predsednik Citroena a Lefevr preuzima mesto glavnog projektanta.\nTokom 1939. godine proizvedeno je 250 automobila, pa je u avgustu iste godine TPV dobio homologizaciju za francusko tržište.\nNaporan rad na razvoju ovog sjajnog automobila prekida Drugi svetski rat.\nTokom nemačke okupacije Bulanže odbija kolaboraciju sa nacistima i organizuje niz sabotaža kako fabrika ne bi pomagala „ nemačkim ratnim naporima”.\nMeđutim, Citroenu je ipak dozvoljeno da nastavi sa razvojem ovog modela, a ubrzo je u celu priču ušao i , zbog saradnje sa nacistima nacionalizovani, Renault sa svojim modelom 4 CV.\nTe godine su, meću Francuzima, bile poznate i kao "Les années grises" , to jest „sive godine”, i moralo se brzo raditi da bi se nešto po tom pitanju promenilo.\nSpaček je često nazivan i „kišobranom na točkovima” zbog interesantnog oblika karoserije i roll-back platnenog krova koji je podsećao na malo bolju ciradu, a takav model se mogao kupiti sve do 1955. godine.\nZnate li da se ovaj automobil proizvodio i u bivšoj Jugoslaviji?\nPored klasičnog Spačeka, Citroen je nudio i više varijanti koje su se zasnivale na istoj platformi, pa su se tako rodili i Ami ( 1.8 miliona primeraka), Dijana (1.4 milion primeraka), Acadiane ( preko 250.000) i Mehari ( oko 140.000 primeraka).\nZa Citroen 2CV se slobodno može reči da je jedan od onih retkih automobila koji su se, poput Jeep-a, VW Bube, Land Rovera, FIAT-a 500 i Minija, pojavili u prvoj polovini XX veka i ostali relevantni i konkurentni više decenija.\nFoto: Jordanhill School D&T Dept\nSve u svemu, Spaček je, u svim varijantama, napravljen u čak 8.8 miliona primeraka što ga čini, verovatno, jednim od najprodavanijih Citroenovih automobila ikada.


Izveštaj Amnesty International o kršenju prava radnika u industriji proizvodnje palminog ulja | Nestlé\nIzveštaj Amnesty International o kršenju prava radnika u industriji proizvodnje palminog ulja\nPraksi koja se navodi u izveštaju Amnesty International nema mesta u našem lancu snabdevanja. Nestlé intenzivno sarađuje sa Amnesty na izradi nacrta izveštaja pružajući detaljne informacije o snabdevanju i našim odnosom sa snabdevačem palminog ulja Wilmar, kao i našim akcijama koje se odnose na ljudska prava i prava radnika u tom sektoru. Mi ćemo ispitati tvrdnje koje se odnose na našu nabavku palminog ulja od naših snabdevača.\nWilmar nas snabdeva sa oko 10% palminog ulja od ukupne naše potrošnje. Tesno sarađujemo sa tom kompanijom u cilju praćenja toka tog procesa. Sada, 83% od ukupne količine koju otkupljujemo, možemo da pratimo u nazad do mlina, a 11% sve do plantaže. Navedena sledljivost još uvek ne obuhvata plantaže na koje ukazuje Amnesty International u svom izveštaju.\nŠest godina sarađujemo sa partnerima u industriji palminog ulja uključujući The Forest Trust i unapređujemo transparentnost, sledljivost proizvoda i ponašanje snabdevača. Uveli smo procedure kojima možemo da otkrijemo kada se pojavi rizik od kršenja ljudskih ili radničkih prava u našem lancu snabdevanja i preduzmemo potrebne mere. Kada naši dobavljači ne postupe prema odredbama iz našeg Standarda Responsible Sourcing Standard, na primer o pravima radnika, mi prekinemo saradnju sa njima.\nImajući u vidu složenost industrije palminog ulja i činjenicu da zapošljava oko četiri miliona ljudi u jugoistočnoj Aziji, napredovanje u oblasti ljudskih prava i prava radnika zavisi od angažovanja svih ostalih sektora. Mi ćemo nastaviti da imamo aktivnu ulogu u tome, rame uz rame sa ostalima.


Specijalna ponuda za e-commerce | Banca Intesa\nU želji da u ovim izazovnim vremenima pružimo podršku mikro i malim preduzećima, našim klijentima ili onima koji će to tek postati, zajedno sa Visa, pripremili smo za vas specijalan paket za otvaranje internet prodavnice. Zahvaljujući onlajn prodaji imate mogućnost da budete još bliži svojim kupcima, jer vaši proizvodi i usluge postaju dostupni svima koji imaju pristup internetu, gde god da se nalaze.\nU SPECIJALAN PAKET ZA PRVIH 100 MIKRO I MALIH PREDUZEĆA KOJA PODNESU ZAHTEV ZA E-COMMERCE USLUGU, UKLJUČENO JE:\nBESPLATNO KREIRANJE WEB SHOP-a\nBESPLATNO ODRŽAVANJE INTERNET PRODAJNOG MESTA\nOD STRANE SISTEM INTEGRATORA I OD STRANE BANKE\nU PRVIH 6 MESECI KORIŠEĆNJA\nNIŽA PROVIZIJA ZA TRANSAKCIJE OBAVLJENE\nVISA PLATNIM KARTICAMA U PRVIH 6 MESECI\nOnlajn prodaja je u velikoj meri automatizovana što vam daje mogućnost da znatno smanjite rashode, a sistem Banca Intesa omogućava vam da svojim kupcima ponudite i opciju plaćanja na rate bez kamate putem Banca Intesa kreditnih kartica, čime dodatno stimulišete prodaju.\nZa kreiranje vašeg web shop-a biće korišćeno već gotovo rešenje sistem integratora.\nMogućnost da se prijave imaju sva mikro i mala preduzeća iz sledećih delatnosti:\nKnjige, časopisi, izdavaštvo, poklon-program\nOstalo (sport i rekreacija, edukacija)\nŽelite da svoj biznis razvijate na internetu? Vaše podatke (naziv firme, delatnost i matični broj), pošaljite na: e-commerce@bancaintesa.rs i naše kolege će vam se javiti i uputiti vas u sve detalje oko podnošenja zahteva.\nRazvojem internet prodajnog mesta pratite trend internet prodaje koja konstantno raste.\nKampanja traje do podnošenja prvih 100 zahteva za internet prodajno mesto, a najduže do kraja 2020. godine.\nTroškovi održavanja internet prodavnice (web shop-a) nakon isteka promotivnog perioda biće naplaćivani, u skladu s Tarifom izabranog paketa, od strane partnera s kojim Banka ima uspostavljenu saradnju za izradu web shopa. Mesečna naknada iznosi 1.300 dinara ukoliko je promet po svim karticama na mesečnom nivou 100.000 dinara i manje, a ukoliko je mesečni promet po svim karticama 100.001 rsd i više, mesečna naknada se ne naplaćuje.


Rasterivac i trener pasa MT 650 - Mali Ali\nPočetna\t/ Elektronika i komponente\t/ Električni uređaji i alati\t/ Rasterivac i trener pasa MT 650\nRasterivac i trener pasa MT 650\nOvaj ultrasonicni uredjaj pritiskom na dugme, emituje zvuke koje ljudko uho ne moze da registruje, ali je zvuk nesnosan za pse i isti beze glavom bez obzira (zvuk se moze snimiti na telefon, i kada se pusti nakon snimanja cuje se neprijatan piskavi zvuk )\nUltrazvučni talas dostiže do 130db. Čuje se za pse, ali ne i za ljude.\nEfikasno ciljati životinje na udaljenosti do 20 m.\nTakodje se uredjaj koristi za treniranje, poseduje i lampu koa svetli u vidu stroba!\nNapaja se preko baterije od 9V koju dobijate u kompletu.


Restoran nedelje | Za Druga | Vinski magazin Vino&Fino | Magazin o vinskoj i gurmanskoj kulturi\nPočetna»Fino»Restoran nedelje»Za Druga\nMakenzijeva 43, Beograd\nPrirodno, sveže, sezonsko i lokalno – to je Za Druga, beogradsko mesto sa posebnim šmekom koje već nekoliko godina u sred prometne Makenzijeve ulice uspešno „fura“ svoju priču zdrave, prirodne i prave, domaće hrane. Za Druga je i restoran nedelje po izboru magazina Vino & Fino.\nDefinitivno, reč je o jednoj potpuno zaokruženoj ugostiteljskoj priči i veoma dobrom primeru uspešnog restoranskog biznisa. Naravno, hrana i njen kvalitet su na prvom mestu, namirnice se nabavljaju iz porodičnih gazdinstava širom Srbije. a meni je iz sezone u sezonu sve bolji i kompletniji.\nOvde se jedu meso iz slobodnog uzgoja i ručno rađene paste bez ikakvih aditiva, a svakog dana i neko drugo kuvano jelo je na meniju, od punjenih paprika i graška sa junetinom do jagnjetine ispod sača. Sa aktuelnog menija izdvajaju se dva jela: domaća piletina sa indijskim orahom i prosom, kao i biftek taljata sa parmezanom, rukolom i čeri paradajzom koja se topi u ustima koliko je mekana.\nUz sve navedene gastronomske kvalitete, ovaj restoran može da se pohvali i lepom, zelenilom ukrašenom baštom i veoma prozračnim i svedenim enterijerom koji u potpunosti odgovara konceptu ovog mesta.\nU Patricku se prave pice za svačiji ukus i one su definitivno zvezde i dalje aktuelnog letnjeg jelovnika, i to sa punim opravdanjem


MOJ MUŽ ZNA DA OBOŽAVAM SEKS: Bezobrazan je i to zloupotrebljava, a evo i kako! | Topvita | Ekologija | Ishrana | Zdravlje\nSeks je uživanje, ali ponekad može da bude i instrument za postizanje ciljeva… O tome svedoči i ispovest anonimne žene, koja kruži internetom. Pročitajte kako njen muž redovno koristi činjenicu da ona izuzetno voli da vodi ljubav:\n“Moj muž je đubre. Ne mogu normalno ni da se posvađam, ne mogu ni da vičem ni da se ljutim na njega.\nŠta god on napravi, a meni se ne sviđa, on odmah ispravlja. Zna da mnogo volim seks. Kada se naljutim on se skine i hoda go po kući i ja ga gledam i totalno se uzbudim. On može da izdrži ceo dan da ne priča, a ja se ljutim možda 5 sekundi.\nPre neki dan smo se posvađali dok smo se vozili sa posla i samo se parkirao i pokidao sve sa mene, tako da sam zaboravila kako se zovem. Jednostavno rečeno, đubre koje zna kako sa ženom.”\nMUŠKARCI, PRESTANITE DA NAVALJUJETE: Žene ne podnose ovu pozu!


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Uvode petogodišnju zabranu otvaranja novih restorana\n10. 11. 2019. 11:32 >> 11:32 0\nNakon ograničenja broja kruzera u luci na dva dnevno tokom sezone i smanjenja broja stolova na terasama restorana i kafića 20 odsto, novi pokušaj obračuna s masovnim turizmom u Dubrovniku dolazi u obliku odluke Grada kojom narednih pet godina niko neće moći da postavi nove stolove i stolice na javnu površinu.\nMeđutim, Franković upozorava da je prostor među zidinama Starog grada izrazito ograničen, kao i da 99 odsto svih restorana radi isključivo s vanjskim stolovima.\nIako će većina lokalnih ugostitelja pozdraviti tu Frankovićevu mjeru, može se očekivati jneslaganje s dodatkom, odnosno novim rezanjem terasa koje je najavljeno za iduću godinu.\nNakon prošlogodišnjeg smanjenja od 20 odsto, Franković sprema početkom naredne godine smanjenje broj stolova za još deset odsto čime bi se oslobodio dodatnin prostor u ionako prekrcanom gradu.\nOn je pozdravio petogodišnji plan kojim se osigurava da cijene iznajmljivanja neće pretjerano rasti, ali i apelovao je da se smanjenje od deset odsto u tersama ne primjeni na sve lokale.\n“Smanjićemo stolove deset odsto, ali zauzvrat ugostiteljima nudimo novi model obnove najma prostora svakih pet godina, u odnosu na dosadašnjih godinu. To će im dati više sigurnosti u poslovanju, a nama bolju strategiju upravljanja javnim prostorom. Uvijek će biti neko ko će se buniti, ali kada bih ja to slušao onda nikada ništa ne bih napravio. Interes građana mi je na prvom mjestu”, zaključio je Franković.


VODIČ KROZ KATASTAR: Njih je pohvalila i Svetska banka, a evo kako da lakše UPIŠETE NEPOKRETNOST (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n15.04.2019. • 09:33 Srbija Danas/Blic\nFoto: Youtube/Printscreen/Republički geodetski zavod\nŠta biste rekli kada bi vam neko ispričao da šalteri više nisu potrebni i da ne morate da čamite u dugim redovima?\nVećina Srba bi se nasmejala i pomislila da je reč o nekoj zemlji Zapadne Evrope. Ipak, jedna srpska institucija je ponudila "prečicu" - umesto od vrata do vrata i meseci čekanja, potrebno je samo nekoliko klikova i ulazite u svet neograničene baze podataka. Onda ne treba da nas čudi, da je i Svetska banka rekla - "Srbija je lider u digitalizaciji geodetskog sektora".\nŠta je to pohvalila Svetska banka i ko će nam u goste\nTagovi: Boško Drašković, Darko Vučetić, Republički geodetski zavod, katastar, RGZ, digitalizacija, eŠalter, kraudsorsing\n24.07.2019. • 10:16\n24.07.2019. • 09:43\n24.07.2019. • 09:37\n24.07.2019. • 07:35\n23.07.2019. • 16:14\n24.07.2019. • 07:56\n24.07.2019. • 00:12


Dejan Djosic\t 08.03.2021. 15:34h\nBeograd, 8. mart 2021 – Povodom 8. marta, Dana žena, kompanija dm donirala je robu u vrednosti od 500.000 dinara Sigurnoj kući u Beogradu. Istim povodom, dm daruje poklone majkama dece s posebnim potrebama i ženama koje doniraju krv.\ndmosmi martdan zenadonacija


Slava im. Nesebično su davali svoje živote za sve nas.\nHvala im sto su branili svoju zemlju. Neka im je vecna Slava!\nNek im je vecna slava. Nikada necemo zaboraviti zrtvu koju su podneli.\nSrbija je dala velike žrtve kroz istoriju junaci nikada ne smeju biti zaboravljeni.\nVena im slava i hvala!\nVečna slava i hvala junacima sa Košara.\nNikada se neće zaboraviti svaka žrtva bitke na Košarama. To su naši najveću junaci, koji će uvek živeti u našim srcima.\nNikada vise ratova ni stradanja srpskog naroda.Ne ponovilo se\nHrabri Srbi, uvek za svoju otadžbinu spremni život da daju.\nNikada ne smemo zaboraviti naše junake, koji su dali svoje živote za otadzbinu.\nVeliko hvala svakom pojedincu, koji je bio učesnik bitke na Košarama.\nPre 22 godine završena je jedna od najstrašnijih borbi u našoj istoriji. Stradalo je mnogo mladih vojnika, heroja koji su žrtvovali živote kako bi sačuvali svoju zemlju.\nSlava nasim herojima,junacima Kosara koji su svoje zviote dali za ovu zemlju\nDa se nikada ne zaboravi ovaj dan.Slava im\nSrbija nikada neće zaboraviti naše heroje sa Košara, koji su braneći svoju otadzbinu položili svoje živote.Zauvek ćemo im biti zahvalni što su čuvali i štitili našu zemlju\nNeka je večna slava svim junacima koji su dali zivot za Srbiju.\nDa nije bilo naših junaka sa Košara, koji su se do zadnjeg momenta borili za svoju zemlju, Srbija se danas ne bi uspešno razvijala.\nVečna im slava jer su se svojim delima zaslužili da ih se Srbija zauvek seća i slavi kao heroje i junake.\nSrpski narod nikada neće zaboraviti heroje sa Košara koji su se borili i dali živote za Srbiju.\nHvala vam za sve sto ste ucinili za otadzbinu.\nNaši heroji sa Košara nikada neće biti zaboravljeni\nHeroji sa Košara nikada neće biti zaboravljeni, i večno će živeti u našem sećanju.\nNaših junaka sa Košara treba uvek da se sećamo i da ih nikada ne zaboravimo. Oni su toliko doprineli našoj zemlji da bude danas tu gde jeste.\nVi ste nasi heroji i junaci. Nikada necemo zaboraviti zrtvu koju ste podneli i najmanje sto moze da se uradi jeste da se poloze venci.\nNaši heroji imaju večnu zahvalnost i gradjana i države.\nBorili su se protiv albanaca, ksovara, natoa.. Veliki heroji\nNjihovo požrtvovanje nikada ne sme biti zaboravljeno.\nBitka na Kosarima je najznacajnija bitka novijeg vremena, nasa istorija koju nikad necemo zaboraviti.\nSvaki od njih je zivot dao za nas.. Vraticemo mi ovo kosovo\nJunaci sa Košara nikada ne smeju da se zaborave. Slava im i hvala...\nSlava im. Borili su se u nemogucim uslovima\nMnogo ljudi je izginulo na Košarama mnogi su dali živote za svoju zemlju iza svoju otadzbinu oni su večiti heroji i ponos svih nas građana. Neka ih bog gospod čuva. Večna im slava!\nOve heroje NIKADA ne smemo da zaboravimo\nNeka im je večna slava, nikada ih nećemo zaboraviti.\nTuga, zivote su dali za ovu zemlju\nPravi dokaz brige o herojima, koji vodi naša država.\nO ovim podvizima isprevane su pesme i naši heroji sa Košara su uraili nešto što ni jedna strana vojska nije. Hvala im i drago mi je da su pomenuti i biće pominjani u našoj istoriji.\nJunaci sa Košara su srpski heroji i Srbija će ih se uvek sećati.\nSlava i ime svim našim junacima koji su život izgubili na Košarama braneći otadžbinu.\nSpomenik koji prikazuje je čin herojstva oficira i vojnika koji su pre 22 godine dali živote braneći svoju zemlju.\nOvaj veliki dan za Srbiju i svi treba uvek da ga se sećamo\nNasa zauvek bolna rana, i bolna rana mnogih srpskih majki.Junaci sa Kosara ce zauvek ostati nas ponos i nasa svetlost.Zauvek cemo se secati.\nSrbija se ponosi junacima koji su dali živote za Srbiju\nHeroji koji su nas branili na Košarama nikada neće biti zaboravljeni.\nНисам познавала ниједног војника који се борио на Кошарама, али знам сестру једног погинулог младића. То колико је она поносна на њега не може се описати речима. Слава им и хвала.\nNajmanje što možemo da uradimo je da se sećamo naših junaka.\nSvakom Srbiji treba da pamti ovaj dan zbog žrtava koje su bile na košarama\nNe smemo nikad zaboraviti naše heroje koji su se žrtvovali zarad svoje zemlje.


Bez ovoga ne krećite na odmor, ove stvari obavezno pripremite za putovanje\nM. K. 17. juna 2022. 07:22\nPakovanje za put može da predstavlja ogroman stres. Gomila stvari koje treba poneti, razmišljanje o tome kako sve upakovati. Sve ovo obično rezultira time da nešto zaboravimo.\nKako bi izbegli ove stresne situacije bilo bi poželjno da napravite spisak stvari koje treba poneti na put. Spisak možete početi da pravite par dana pre puta. Na taj način ćete iz dana u dan na spisak dodavati stvari koje Vam budu padale na pamet, te tako mogućnost da nešto zaboravite biće svedena na minimum.\nBez ovih stvari ne bi smeli da krenete na put:\nDokumenta i novac\nOvo su dve stvari koje svi neretko zaboravljamo poneti, a koje su nam najneophodnije. Kako bi ovo izbegli unapred spremite sve što Vam je potrebno od dokumenata i stavite na vidno mesto. Takođe, možete napisati podsetnik u mobilni telefon ili negde na papir.\nGde ćete na letovanje? Druga najbezbednija zemlja za odmor je u…\nU koje zemlje građani Srbije mogu da putuju bez pasoša?\nNeseser je jedna od osnovnih stvari koja nam treba bilo gde da krenemo. Bilo bi dobro da pored sredstava za ličnu higijenu(četkica za zube, pasta, češalj…) u Vaš neseser ubacite i sredstva kao što su: makazice, pinceta, turpija, vata, hanzaplast…\nMnogi od nas imaju problem sa mučninom prilikom putovanja. Oni koji imaju ovaj problem teško da će na put krenuti bez ovih tableta. Savetujemo Vam da u svakom slučaju ponesete tablete za mučninu.\nDosta ljudi koristi neku terapiju, pa bi bila kardinalna greška da zaboravite Vaše lekove. Jer ako se to ipak desi, postoji mogućnost da u nekim apotekama ne nađete lekove koje koristite! Takođe, poželjno je poneti i neke analgetike, jer nikad se ne zna šta može da nas zaboli, piše Stil.\nNešto bez čega ne možemo da zamislimo našu dnevnu rutinu jeste upravo kozmetika. Ovo se posebno odnosi na ženski deo populacije.\nHrana i piće za put\nTrudite se da Vam se negde pri ruci nađe nešto od hrane i pića. Jer, dug je put, nikad ne znate kada možete ogladneti.\nStvari zabavnog sadržaja\nNeka dobra knjiga dobro će Vam doći da ubijete vreme tokom puta. Takođe, možete poneti nešto od društvenih igara, dobro će Vam doći kao vid zabave i razonode na odmoru.\nTelefon je postao sastavni deo našeg života, stoga, ne čudi što su punjač i slušalice deo ovog spiska!\nPa, ako smo spremni


Poglavar SPC u Mađarskoj\n25.05.2019. 20:06h 25.05.2019. 20:44h\nBUDIMPEŠTA - Njegova svetost patrijarh srpski Irinej doputovao je večeras u višednevnu posetu Budimskoj eparhiji, a ispred crkve Svetog Georgija u Budimpešti dočekali su ga vladika Lukijan (Pantelić), zatim kao domaćin protojerej stavrofor Zoran (Ostojić) i drugi zvaničnici eparhije, a prisutan je bio i naš ambasador u Mađarskoj Ivan Todorov.\nBarokno versko zdanje, sazidano još krajem 18. veka, bilo je malo da primi sve pravoslavne vernike, a u čast uvaženog gosta održana je doksologija, sažeti oblik liturgije kojom se veliča Bog, odnosno iznose reči hvalospeva Svetom trojstvu.\nDobrodošlicu patrijarhu Irineju uputio je vladika Lukijan, ističući da je za srpske pravoslavne vernike u Mađarskoj velika čast da lično vide poglavara njihove crkve.\nU odgovoru patrijarh je istakao da je njegova obaveza da bude i sa vernicima u dijaspori, s tim da Mađarska i nije tako daleko od matične države.\nOn je ukazao na veoma dobre odnose dve zemlje i dva hrišćanska naroda, podsećajući na staru izreku da je dobar sused često važniji od dalekog rođaka.\nPatrijarh Irinej će sutra posetiti našu ambasadu, a potom u Sentandreji, u nekadašnjoj preparandiji, prvoj srpskoj učiteljskoj školi, otvoriti novi Srpski crkveni muzej.\nSvečanosti će prisustvovati i više ministara Vlade Republike Srbije, predstavnici mađarske vlade i drugi istaknuti gosti.\nPrema programu poglavar Srpske pravoslavne crkve će u nedelju služiti svetu liturgiju u Sabornom hramu u Sentandreji, a u pratnji potpredsednika mađarske vlade Žolta Šemjena poseti mađarski parlament. Za ponedeljak je ostavljen susret patrijarha sa učenicima Srpske osnovne škole i gimnazije u Budimpešti.\npatrijarh IrinejSPCBudimska eparhijaposetaSentandreja


Optuženi za nerede na Kapitolu traži azil u Minsku – Krstarica\nOptuženi za nerede na Kapitolu traži azil u Minsku\nTanjug 10. novembra 2021. 08:16\nMINSK – Amerikanac Evan Nojman, koji se suočava sa krivičnom prijavom zbog napada na policiju tokom januarskih nereda u Vašingtonu, ilegalno je prešao belorusku granicu i zatražio azil u toj državi, izvestila je beloruska televizija, a prenosi AP.\nNavodi da je, posle objavljivanja poternice, angažovao advokata i počeo da se krije,a advokat mu je savetovao da ode na poslovni put u Evropu, U Italiju je, tako, stigao u martu, zatim vozom u Švajcarsku, odakle je automobilom otišao u Nemačku. U Ukrajinu je sredinom marta stigao iz Poljske.


Sarajevski karate klub "Stari Grad" - Sarajevo, Bosnia and Herzegovina\nSarajevski karate klub "Stari Grad"\nDžinina 12, Sarajevo, Bosnia and Herzegovina\nSarajevski karate klub "Stari Grad" počeo je sa radom 1994. godine i vec dugi niz godina uspješno radi na području opštine Stari Grad, Sarajevo.\nSarajevski Karate klub Stari Grad okuplja djecu i omladinu i uči ih drevnoj japanskoj borilačkoj vještini. Uz poduku o tajnama i ljepotama karatea, u Klubu mladi dobijaju i lekcije o važnosti upornosti, borbenosti, iskrenosti, prijateljstva i zajedništva.\nSKK Stari Gard osnovan je u gradu pod opsadom u martu 1994. godine i nudio je djeci trenutke otklona od surove ratne stvarnosti, gladi i pogibelji. Tokom 25 godina svog uspješnog postojanja i djelovanja Klub se razvijao i rastao stekavši društveni ugled jer je odgojio generacije mladih karatista, a neke odveo i do najviših tronova bosanskohercegovačkog, balkanskog, evropskog i svejtskog karatea. Uz rad sa djecom i omladinom, SKK Stari Grad je veliku pažnju posvetio školovanju trenera i sudija.\nZa svoj rad Klub je dobio brojna priznanja, među kojima i Zlatnu plaketu Općine Stari Grad. Naše prostorije krase brojni trofeji i povelje, koje su osvojili karatisti SKK Stari Grad, a naša sala koju nam je ustupia Općina Stari Grad, opremljena je tatamijem, drugom karate opremom i spravama za body building i fitness.\nBokserski Klub Novi Grad\nUlica, Sarajevo, 71000, Bosnia and Herzegovina\nFans of Street racing\nStreljački klub "Sarajevo"\nAlipasina bb - Dvorana Juan Antonio Samaran - Zetra, Sarajevo, 71 000, Bosnia and Herzegovina\nKarate Klub Novi Grad Sarajevo\nHasana Sućeske 1, Sarajevo, 71 000, Bosnia and Herzegovina\nSarajevo, 387, Bosnia and Herzegovina\nŠkola Sporta Randori\nLatička A1 PP 6 (TIBRA 2, STUP), Sarajevo, 71 000, Bosnia and Herzegovina\nProfessional Sports Team, Playground\nTk Bosna, Sarajevo\nHotel Delminium,Stup, Sarajevo, 71000, Bosnia and Herzegovina\nUdruženje gluhih sportista u BiH\nSagrdžije 73, Sarajevo, 71000, Bosnia and Herzegovina\nŠkola fudbala Valter\nSedrenik 75, Sarajevo, 71000, Bosnia and Herzegovina\nRecreation Center, Professional Sports Team, Stadium, Arena & Sports Venue\nKarate klub Željezničar\nŠenoina br. 6/4, Sarajevo, 71000, Bosnia and Herzegovina\nZvornicka 27, 71000 Sarajevo, Bosnia and Herzegovina, Sarajevo, Bosnia and Herzegovina\nKarate klub '' CENTAR '' Sarajevo\nUl. Derebent br.8, Sarajevo, 71000, Bosnia and Herzegovina\nKrav Maga IKMF - Bosna i Hercegovina\nAsima Ferhatovica 2, Sarajevo, 71000, Bosnia and Herzegovina\nTrg Djece Sarajeva, Sarajevo, 71000, Bosnia and Herzegovina\nJudo Klub "Braća Lukač"\nMis Irbina- Fis, Sarajevo, 71000, Bosnia and Herzegovina\nMis Irbina 10, Sarajevo, 71000, Bosnia and Herzegovina\nMaršala Tita 38/b, Sarajevo, 71000, Bosnia and Herzegovina\nHamze Hume 2, Sarajevo, 71000, Bosnia and Herzegovina


Li Mančang: Neće doći do oružanog sukoba na KiM | Radio Kosovska Mitrovica\n5. December, 2018 17:16 |\nU razgovoru sa studentima beogradskog Univerziteta ambasador Kine u Srbiji Li Mančang izjavio je da ne očekuje da će doći do oružanog sukoba na Kosovu i Metohiji.\nLi je na tribini “Mesto i uloga Kine u globalnom poretku sa posebnim osvrtom na Balkan i Srbiju”, odgovarajući na pitanje studenta da li će Kina pružiti oružanu podršku Srbiji ukoliko dođe do sukoba u južnoj srpskoj pokrajni, odgovorio pitanjem: “Zašto da ratujemo, kada možemo da razgovaramo?”.\n“Neće biti rata, što da se suprostavljamo kada možemo da sednemo za sto i da razgovaramo? Kineska spoljna politika zalaže se za miroljubivo rešenje”, podvukao je Li.\n“Tajvan je sastavni deo Kine. Ona je naša provinicija i puno zahvaljujemo Vladi Srbije i srpskom narodu što daju podršku Kini u tom smislu. S druge strane, mi ne priznajemo Kosovo i smatramo da kosovski problem treba da bude rešen u okviru Rezolucije 1244 i dijalogom”, podvukao je Li.\n“Njihova zastava je olimpijska zastava, a ne politička zastava. To je naš stav”, rekao je Li.


Novi kiks “orlića” u Ohridu: Srbija remizirala sa Sjevernom Makedonijom! - Vijesti Srpske | Republika Srpska | Banjaluka | Najnovije\nNaslovna Sport Novi kiks “orlića” u Ohridu: Srbija remizirala sa Sjevernom Makedonijom!\nNovi kiks “orlića” u Ohridu: Srbija remizirala sa Sjevernom Makedonijom!\nU kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo 2023. godine, mlada reprezentacija Srbije remizirala je protiv selekcije Severne Makedonije u Ohridu gdje nije bilo pogodaka.\nNakon poraza u prvom kolu od Ukrajine, izabranici Zvonka Živkovića nisu uspjeli da postignu gol ni protiv Makedonaca.\nMogli su “orlići” lako da iskoriste bolju igru i povedu, najbolju priliku propustio je Slobodan Tedić koji je promašio penal u 35. minutu.\nSrbija je zaigrala još ofanzivnije, u nastavku susreta Gavrić je pogodio stativu, a Jović nije reagovao dobro u kaznenom prostoru. Makedonci su takođe krenuli ka golu rivala, pa smo vidjeli zanimljivo drugo poluvreme.\nIstakao se i golman Severne Makedonije Denkovski koji je svojim odbrana u nekoliko navrata spasio tim poraza, dok je na drugoj strani Gordić dobro reagovao i odbranio veliku šansu Fazlagića. Takođe, u finišu susreta uspio je da otkloni opasnost nakon kornera.\nSrbija ima samo bod posle dva meča u grupi H, direktan plasman na Evropsko prvenstvo 2023. godine ima samo prvoplasirani tim, dok će drugoplasirani tražiti šansu među najboljim drugoplasiranim ekipama iz čitavih kvalifikacija.


Letovanje Tunis Port El Kantaoui 2019\nLOKACIJA: Hotel je građen u špansko-mavarskom stilu, okružen je vrtovima koji vode do peščane plaže. Udaljen je oko 6 km od marine Port El Kantaoui. U neposrednoj blizini hotela nalazi se golf teren “El kantaoui“ sa 36 rupa.\nHOTELSKA PONUDA: Hotel sadrži i salon lepote, spa i thalasso centar, tursko kupatilo, saunu, teretanu, poslovni centar, suvenirnice, diskoteku, ambulantu, menjačnicu, sef na recepciji, bežičnu internet konekciju u predvorju. Od ostalih sadržaja gostima su na raspolaganju: 4 restorana, 3 bara, mavarski caffe, noćni klub.\nSOBE:Hotel ima 346 dvokrevetnih soba, 32 manja apartmana i 11 apartmana. Sobe su klimatizovane i imaju balkon ili terasu, kupatilo, telefon, SAT tv, fen.\nLOKACIJA: Hotel je smešten uz divnu peščanu plažu u srcu regije Port El Kantaoui-a, okružen prelepim vrtovima sa palmama, na samo 15 minuta hoda od marine Port El Kantaoui.Nasuprot hotelu su golf tereni. Međunarodni aerodrom u Monastiru udaljen je oko 35km, a Hammamet oko 70km.\nHOTELSKA PONUDA: Hotel sadrži salon lepote, thalasso centar, tursko kupatilo,saunu, teretanu, poslovni centar, suvenirnice, diskoteku, ambulantu, sef na recepciji. Od ostalih sadržaja gostima su na raspolaganju: 4 restorana, 3 bara, mavarski caffe, noćni klub.\nSOBE: Hotel ima 452 dvokrevetne, 40 trokrevetnih soba, 8 četvorokrevetnih, 4 manja apartmana, 10 apartmana i jedan predsednički apartman. Sobe su klimatizovane i imaju balkon ili terasu, kupatilo, telefon, SAT tv, fen.\nHotel Hanibal Palace 4*\nHotel se nalazi na izuzetnoj lokaciji u turističkom centru Port El Kantaui i smešten je uz samo šetalište i Marinu ovog poznatog letovališta sa brojnim restoranima i kafeterijama i turističkim sadržajima u blizini. Hotel je smešten na samoj obali uz privatnu peščanu plažu do koje se se stiže kroz lepo uredjenu hotelsku baštu u kojoj se nalazi veliki otvoren bazen.\nSve sobe su klimatizovane, opremljene telefonom, sopstvenim kupatilom, Sat-TV.\nNa hotelskoj plaži dostupni su razni vodeni sportovi i odbojka. Uz doplatu dnevne ulaznice gosti mogu uživati u velikom aqua-parku sa toboganima i bazenima koji se nalazi preko puta hotela, a uz Marinu Port El Kantaui smešten je veliki zabavni luna park za najmladje.\nObroci u restoranu u formi švedskog stola, usluga „Polupansion“ (doručak-večera)\nHotel Golf Residence 4*\nLokacija: Hotel je odlično lociran, udaljen je svega 200 metara od turističkog centra i Marine Port El Kantaoui u okviru koje su smešteni turistički sadržaji, brojni restorani, picerije, poslastičarnice, radnje sa suvenirima i manufakturnom robom. Udaljen je od aerodroma Monastir 30 km , od aerodroma Enfidha 40 km, od grada susa udaljen je 7 km, od golf terena Port El Kantaoui 1 km, poseduje sopstvenu organizovanu hotelsku plažu koja je udaljena od hotela 600 metara. U blizini hotela nalaze se brojni restorani, kafe barovi, mini marketi i prodavnice.\nHotel raspolaze sa 230 soba, 24h recepcija, menjačnica. Uz hotelski objekat se proteže se hotelski plac sa velikim otvorenim bazenom, bazenom za decu, koje okružuje lepo organizovana terasa za sunčanje sa ležaljkama i suncobranima. U okviru hotelskog placa smešten je i mini klub za decu a uz doplatu u okviru hotela gostima je dostupno je tursko kupatilo i masaža. Internet je dostupan u lobiju hotela.\nSve sobe su klimatizovane, opremljene telefonom, sopstvenim kupatilom, Sat-TV. Sef uz doplatu na recepciji.\nU okviru hotela postoji teniski teren, fitnes, stoni tenis i bilijar. Na hotelskoj plaži dostupni su razni vodeni sportovi i odbojka. Uz dnevne ulaznice gosti mogu uživati u velikom aqua-parku sa toboganima i bazenima koji se nalazi preko puta hotela, a u blizini Marine oko 200 metara od hotela smešten je veliki zabavni luna park za najmladje.\nse služe u glavnom pansionskom restoranu a gostima su tokom dana dostupni i hotelski a la carte restoran, mavarske kafe, snek bar, American Bar, lobbi-bar. Usluga je Polu – pansion (doručak- večera) ili pun pansion (doručak-ručak-večera), samoposluživanje („švedski sto“).\nAgencijska kategorija 3*+\nHotel Kanta Port 4*\nU okviru hotelskog placa nalaze se nekoliko barova i restorana, frizerski salon, fitnes, zatvoren bazen, salon za masažu kao i animacija za hotelske goste svih uzrasta. Poznat je po tradicionalno kvalitetnom hotelskom servisu i dobroj pansionskoj kuhinji. Hotelska usluga po izboru gostiju je na bazi Polu-pansiona (doručak-večera) ili All inclusive (sve uključeno). Obroci se služe u pansionskom restoranu na bazi samoposluživanja („švedski sto“). Prošle godine je po oceni gostiju koji su letovali u ovom hotelu dobio zavidnu nagradu „TripadvisorTravelers' Choice 2014 Winner“\nHotel El Kantaoui Centar 4*\nHotel se nalazi u turističkom letovalištu Port El Kantaoui, koje je 7 km udaljeno od grada Susa. Udaljen je 300 metara od Šetalista i Marine Port El Kantaoui u okviru koje su smešteni turistički sadržaji, brojni restorani, picerije, poslastičarnice, radnje sa suvenirima i manufakturnom robom, a u blizini hotela nalazi se i Aqua Park kao i zabavni luna park za decu. Hotel poseduje svoju uredjenu plažu koja je udaljena od hotela 200 m.\nU okviru ovog orijentalnog hotela se nalazi recepcija, menjačnica, suvenirnica, manji super market, igraonica, frizerski salon, glavni restoran, a la carte restoran, pizzerija, lobby bar, bar na plaži, mavarski caffe, English pub, American piano bar. Od sadržaja za zabavu poseduje: stoni tenis, bilijar, igralište za decu sa celodnevnom animacijom. Wi-Fi je dostupan na recepciji hotela. Sve sobe su klimatizovane. U glavnom restoranu služe se jela internacionalne kuhinje na bazi usluga polu pansion (doručak-večera) ili Ai Inclusive (sve uključeno)\nHotel Soviva Resort 4*\nGostima su na raspolaganju mnogi sadržaji – veliki bazen sa toboganima, bazen za decu i pokriveni bazen, dečje igraliste, više restorana i barova, tv sala, menjačnica i sefovi na recepciji, frizerski salon...\nSobe su jednostavne, dekorisane u svetlim i vedrim bojama, opremljene kupatilom sa tušem ili kadom, klimom, balkonom, tv-om i telefonom. Usluga je na principu 'all inclusive', glavni obroci u formi 'švedskog stola'.\nHotel Royal Kenz Port 4*\nHotel se nalazi u turističkoj zoni Port el Kantaoui u neposrednoj blizini golf terena. Udaljen je oko 300m od sopstvene lepo uredjene peščane plaže i oko 2km od marine Port El Kantaoui. Konforni i elegantni ambijent hotelskog objekta i bašte u kojoj je smešten otvoreni bazen uz organizovani hotelski personal i dobar servis ostavlja utisak hotela više kategorije koji može da zadovolji najzahtevnije klijente.\nU sklopu hotela nalazi se dva restorana, nekoliko barova, otvoreni bazen, zatvoreni bazen, sauna, masaža, teniski tereni, stoni tenis, i mogućnost bavljenja sportovima na vodi.\nSve sobe su klimatizovane sa kupatilom, opremljene, telefonom, Sat TV-om, poseduju balkon ili terasu. Usluga: polupansion (švedski sto, samoposluživanje doručak i večera) uz doplatu Al (sve uključeno). Spada u kategoriju hotela (Adults only) nema mogućnost smeštaja dece ispod 14 godina.\nLokacija: Hotel se nalazi u letovalištu Port El Kantaoui, udaljen je 2 kilometra od Marine i oko 9 kilometara od centra Susa. Hotel: Hotelski objekat je uradjen u Mavarskom stilu, okružuje ga lepo negovana bašta sa velikim otvorenim bazenom i bazenom za decu, organizovanim ležaljkama i suncobranima. Hotel poseduje lepo organizovanu lepo uredjenu plažu sa suncobranima i ležaljkama. Wi-fi je besplatan na recepciji hotela.\nHotel ima 290 konfornih i lepo uredjenih soba, sve su klimatizovane sa kupatilom, Sat-TV, fenom.\nHotel ima organizovanu dnevnu i noćnu animaciju za goste svih uzrasta. Brojne sportske i rekreativne sadržaje, teniske terene, mini golf, stoni tenis, odbojku, streličarstvo, sportove na vodi i posebno organizovanu animaciju za decu.\nUsluga je All inclusive (sve uključeno) ,a glavni obroci se služe u pansionskom restoranu, samoposluživanje („švedski sto“). Hotel takodje poseduje nekoliko snek barova, Maorski kafe, A la cart restoran.\nHotel Riu Imperial Marhaba 4*\nSadržaj: poseduje veliki i komforan centralni restoran, kao i nekoliko A la carte restorana internacionalne kuhinje. U izuzetno lepom parku, punom palmi, uz plažu, nalaze se veoma veliki bazen, restoran i bar, orijentalna čajdžinica, igralište i bazen za decu. Hotelska plaža je prostrana, sa suncobranima i ležaljkama, a kupači mogu uživati u mnogobrojnim rekreativnim i sportskim sadržajima na vodi: kajak, pedalino, jet-ski, letenje padobranom (uz doplatu). Hotel ima organizovanu zabavu i sportske aktivnosti tokom čitavog dana, posebno za decu, a uveče je specijalna RIU animacija. Gostima su na raspolaganju teniski tereni. U okviru hotela je luksuzni centar za fitnes i relaksaciju (uz doplatu).\nSobe: sve sobe imaju terasu, televizor, frizider, sef za dragocenosti i klimatizovane su. Kupatila su opremljena fenom za kosu.\nJoš jedan od luksuznijih hotela popularnog lanca RIU hotela koji udobnošću i standardima daleko prevazilazi lokalne hotele iste kategorije.\nPoložaj: smešten je u prestižnom delu turističke zone, na sopstvenoj peščanoj plaži. Udaljen je 4 km od marine Port El Kantaui, 13 km od centra grada Susa. Od aerodroma u Monastiru udaljen je 35 km.\nHotel Mouradi Club Kanataoui 4*\nPoložaj: hotel se nalazi na samoj obali prostire se uz plažu od finog peska. Udaljen je 3km od poznate Marine za jahte Port El Kantaui, u neposrednoj blizini golf terena. Udaljen je oko 9 km od grada Susa, oko 35 km od međunarodnog aerodroma u Monastiru i na oko 135 km od aerodroma u Tunisu.\nSadržaj: sadrži četiri restorana, pet barova, mavarski caffe, diskoteka. Tu je još i salon lepote, sauna, teretana, poslovni centar, suvenirnice, menjačnica. Otvoren bazen, dečiji bazen, pet teniskih terena, košarkaški teren, mini golf, stoni tenis, odbojka na pesku, vodeni sportovi, bilijar, stoni fudbal, pikado. Animacija za decu, mini klub za decu, mini disko. Sobe: u glavnoj zgradi se nalazi 237 soba, dok je 344 raspoređeno u bungalovima. Sve sobe su prostrane , idealne za porodice sa decom, sve sa balkonom, televizorom, telefonom, balkonom ili terasom.Na podu je itison.Sef je na recepciji hotela.Usluga: all inclusive (doručak, ručak i večera – švedski sto), popodnevni snek, bezalkoholna i alkoholna pića domaće proizvodnje.Napomene: Korišćenje suncobrana je besplatno, a ležaljke i dušeci se naplaćuju na plaži i na bazenu.Agencijska kategorizacija 3*+\nHotel Mouradi Port Kantaoui 4*\nSadržaj: sadrži tri restorana, tri bara, mavarski caffe, noćni klub. U sklopu hotela je i salon lepote, spa centar, tursko kupatilo, sauna, teretana, poslovni centar, suvenirnice, diskoteka, menjačnica. Otvoren bazen, dečiji bazen, pet teniskih terena, odbojkaški teren, mini golf, stoni tenis, odbojka na pesku, vodeni sportovi, bilijar, stoni fudbal, pikado.\nHotel ima 376 dvokrevetnih soba, 92 trokrevetne sobe, 19 četvorokrevetnih soba i 7 apartmana. Sobe su klimatizovane i imaju balkon ili terasu, kupatilo, telefon, televizor. Sef je na recepciji, uz doplatu.\nUsluga: all inclusive (doručak, ručak i večera – švedski sto), bezalkoholna i alkoholna pića domaće proizvodnje. Napomene: Ležaljke, suncobrani su besplatni dok se dušeci dodatno naplaćuju.\nHotel Mouradi Club Selima 3*\nPoložaj: hotel je smešten celom dužinom na samoj peščanoj plaži. U blizini je marina i golf tereni, a grad Sus je udaljen oko 10 km i lako je dostupan kratkom vožnjom taksijem. Aerodrom u Monastiru je udaljen oko 35 km i 135 km od aerodroma u Tunisu.\nSadržaj: sadrži dva restorana, četiri bara, mavarski caffe, noćni club. U okviru hotela je i ambulanta, menjačnica, suvenirnice i diskoteka. Otovren bazen, dečiji bazen, sedam teniskih terena, fudbalski, košarkaški i odbojkaški teren, mini golf, stoni tenis, odbojka na pesku, pedaline, bilijar, stoni fudbal, pikado.\nSobe: hotel ima 373 dvokrevetne, 127 trokrevetnih i 66 četvorokrevetnih soba. Rapolaže takođe sa 6 apartmana raspoređenih u 54 bungalova koji su povezani stazama u obliku cveta. Sobe imaju klimu, kupatilo, televizor.\nUsluga: all inclusive (doručak, ručak i večera – švedski sto), bezalkoholna i alkoholna pića domaće proizvodnje. Napomene: Ležaljke, suncobrani su besplatni dok se dušeci dodatno plaćaju.\nletovanje tunis port-el-kantaoui leto odmor all-inclusive 10-dana hoteli smestaj avio cene ponude aranzmani 2019\nUkupno: 10814 Danas: 313 Juče: 10205


• Ispao lanjski vicešampion!\nIako je zabeležila pobedu u poslednjem kolu, 5:1, protiv Somboleda, Fabrika akumulatora Sombor nije prošla u sutrašnje četvrtfinale.\nOlovnjaci su bez plasmana među osam ostali zbog lošije gol razlike u odnosu na Holcim, koji je u poslednjem meču dana savladao Parking servis sa 11:1, što je jedna od najubedljivjih pobeda u dosadašnjem toku 7. Biznis lige Sombor. Uz četvrtoplasirani Holcim, iz B grupe, u nokaut fazu prošli su još trećeplasirani Soko, Somboled i Pošta. Velika uzbuđenja viđena su i u večerašnjem derbiju grupe A, Mara - Vodokanal, koji je završen trijumfom debitanata od 2:1. „Vodari” su do prednosti došli golom Konjovića, da bi Miloš Lukić sa dva pogotka potpuno preokrenuo rezultat i obezbedio Mari plasman u četvrfinale. U toj grupi prvu poziciju osvojio je nepogrešivi NIS Petrol, dok je Policija u direktnom duelu za drugu poziciju savladala Čistoću 2:1. Odlučujući pogodak postigao je sve bolji Dača Mišković.\nČetvrfinale - nedelja: 16:00 Somboled - Čistoća, 16:50 Pošta - Mara, 17:40 Policija - SOKO, 18:30 NIS Petrol - Holcim. U prilogu vesti preuzimite konačne tabele i rezultate svih pet kola grupne faze.\n7. Biznis liga 2012 - 5. kolo.doc\nsavamajstor @ Sub, 18.02.2012. 23:02\n7. biznis liga aleksandro čistoća fabrika akumulatora sombor holcim mali fudbal mara nis petrol parking servis policija pošta soko somboled sombor sport\n• Nastavak Biznis lige u subotu\nU subotu se igra poslednje kolo grupne faze 7. Biznis lige. Šest ekipa obezbedilo je učešće u četvrtfinalu, dok za preostala dva mesta konkuriše čak pet timova. Aleksandro jedini bez šanse da se plasira u drugu fazu takmičenja.\nPeto kolo ovogodišnje Biznis lige na programu je u subotu od 16 časova, a prvi meč će odigrati prošlogodišnji šampion „NIS Petrol” i „Aleksandro”, koji nema ni teoretske šanse za plasman u nastavak takmičenja. „Pošta” sa najboljim strelcem Vukovićem dočekuje neugodni „Soko”, dok u trećem meču „Somboled” odlučuje sudbinu „Fabrike akumulatora”. „Olovnjacima” jedino pobeda donosi mesto među osam najboljih. Uzbudljiva utakmica očekuje se između timova „Policije” i „Čistoće”, a za prolazak u dalje takmičenje boriće se „Mara” i „Vodokanal”. Derbi začelja grupe B igraće „Holcim” i „Parking servis”. U slučaju pobede i jedan i drugi tim imaju matematičku šansu da nastave igru u ovogodišnjoj Biznis ligi. Četvrtfinalne utakmice na programu su u nedelju, takođe od 16 časova.\nmifi @ Pet, 17.02.2012. 03:19\n7. biznis liga aleksandro čistoća fabrika akumulatora holcim mali fudbal mara nis petrol parking servis policija pošta soko somboled sombor sport vodokanal\n• NIS i Čistoća maksimalni\nOdigrano treće kolo Biznis lige. Holcim i Fabrika akumulatora igrali nerešeno, dok su pobede upisali Pošta, Somboled, Policija, NIS i Čistoća.\nDanašnji okršaji su „podgrejali” zimsku atmosferu u veoma hladnoj Mostongi. Trećeg dana Biznis lige dobili smo zanimljiv rasplet po grupama. U prvoj utakmici Holcim i Fabrika akumulatora odigrali su 3:3. Orsić je „bombom” doneo prednost Holcimu, a onda je Timar sa tri brza pogotka preokrenuo rezultat u korist FAS-a. Do kraja „bitke” uspeli su „brodari” da izjednače i otkinu bod prošlogodišnjem finalisti. U drugom meču Pošta je ispratila Parking servis sa sedam komada, a utešni i prvi gol za Parking na ovogodišnjem turniru postigao je šezdesetogodišnji Topalovski. Somboled je održao fudbalski čas ekipi SC Soko, i nanela joj prvi poraz od 4:0. Policija je vodila pravu bitku sa Vodokanalom, i na iskustvo odnela pobedu sa 3:2. Derbi je odigrao šampion NIS Petrol protiv najmlađe ekipe na turniru, Mare. Taj meč završio se rezultatom 4:1 za šampiona. Poslednju utakmicu trećeg kola odlično je otvorila ekipa Aleksandra u duelu sa Čistoćom. Poveli su crveni sa 2:0, a onda je usledio pad u igri, dovoljno za preokret i treću pobedu Čistoće na ovogodišnjem turniru.\nU grupi A, NIS i Čistoća imaju maksimalan učinak. Slede Policija i Mara, dok su Aleksandro i Vodokanal bez bodova. U grupi B, Pošta preuzima lidersku poziciju od SC Soko, prati ih Somboled, dok isti broj bodova imaju Fabrika akumulatora i Holcim. Parking servis je poslednji, ali još uvek u igri za četvrtu poziciju na tabeli. Sutra je na programu četvrto kolo. Utakmice počinju od 16 časova.\nmifi @ Sub, 11.02.2012. 21:47\n7. biznis liga aleksandro čistoća fabrika akumulatora gradska hala mostonga holcim mara nis parking servis policija pošta sc soko somboled sombor sport vodokanal


Tramp tvrdi da postoje mnoge opcije za Severnu Koreju - News JS\nTramp tvrdi da postoje mnoge opcije za Severnu Koreju - Blic (саопштења)\nAmerički predsednik Donald Tramp izjavio je danas da postoje "brojne opcije" za Severnu Koreju navodeći da bi SAD radile na uveravanju te zemlje da odustane od svog nuklearnog i balističkog programa. Donald Tramp. "Razmatramo brojne opcije", rekao ...\n"Gotova era strateškog strpljenja" - Radio-televizija Crne Gore\nPredsjednik SAD Donald Tramp rekao je danas da nuklearni i raketni program Sjeverne Koreje zahtijeva odlučan odgovor, i poručio da je gotova "era strateškog strpljenja" sa Sjevernom Korejom.\nTramp: Era strpljenja prema Sjevernoj Koreji je završena, oni ne poštuju ljudski život - Vijesti\nAmerički predsjednik Donald Tramp izjavio je večeras da je era strpljenja prema Sjevernoj Koreji "završena" i osudio vlasti te zemlje jer smatra da "ne poštuju ljudski život". "Strateško strpljenje prema režimu Sjeverne Koreje je završeno. Iskreno, era ...\nPredsednik Donald Tramp saopštio je SAD više nemaju strpljenja za Severnu Koreju. Nakon sastanka sa predsednikom Južne Koreje Mun Dže Inom, Tramp je poručio da je potreban odlučan odgovor na severnokorejski raketni i nuklearni program.\nТрамп Пјонгјангу: Са стрпљењем је готово, следи одлучан одговор - Sputnik Србија\nДејства Северне Кореје захтевају одлучан одговор, а са стрпљењем САД према Пјонгјангу је готово, изјавио је амерички председник Доналд Трамп на састанку са председником Јужне Кореје Мун Џае Ином. Војна парада у Пјонгјангу. © Sputnik/ ...\nTramp proglasio kraj ere strateškog strpljenja sa Severnom Korejom - Вечерње Новости\nVAŠINGTON - Američki predsednik Donald Tramp izjavio je danas da nuklearni i raketni program Severne Koreje zahteva "odlučan odgovor" i poručio da je gotova "era strateškog strpljenja" sa Severnom Korejom. "Era strateškog partnerstva sa režimom ...\nТрамп: Крај ере стратешког стрпљења у односима са Северном Корејом - Радио Телевизија Србије\nАмерички председник Доналд Трамп изјавио је да нуклеарни и ракетни програм Северне Кореје захтева "одлучан одговор" и поручио да је готова "ера стратешког стрпљења" са Северном Корејом. "Ера стратешког партнерства са режимом ...\nTramp proglasio kraj ere strateškog strpljenja sa S.Korejom - Танјуг\nAmerički predsednik Donald Tramp izjavio je danas da nuklearni i raketni program Severne Koreje zahteva "odlučan odgovor" i poručio da je gotova "era strateškog strpljenja" sa Severnom Korejom. 30 Jun 2017 18:34. Share to Facebook Share to Twitter ...\nTрамп прогласио краj ере стратешког стрпљења са С.Kореjом - Танјуг\nAмерички председник Доналд Tрамп изjавио jе данас да нуклеарни и ракетни програм Северне Kореjе захтева "одлучан одговор" и поручио да jе готова "ера стратешког стрпљења" са Северном Kореjом. 30 јун 2017 18:34. Share to Facebook ...\nSeverna Koreja je objavila novu seriju fotografija svog vođe, mladog Kim Džong Una, dok svet nestrpljivo čeka novi potez njegove vlade. Narod voli svog vođu. Foto: Tanjug/AP Narod voli svog vođu. Otkako je na čelo SAD-a došao Donald Tramp, Severna ...\nMnučin: Zaustaviti finansiranje nuklearnog programa Pjongjanga - Blic (саопштења)\nSAD će sa Kinom i drugim učesnicima na samitu G20 u Hamburgu razgovarati o naporima da se uguši finansiranje nuklearnog i balističkog programa Severne Koreje, izjavio je sekretar državnog trezora SAD Stiven Mnučin. Foto: Promo. On je rekao da će ...


Докторска дисертација и извештај Комисије: кандидат Бојана Станковић, маст.инж.арх. | Univerzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet\nUniverzitet u Beogradu - Arhitektonski fakultet > Najnovije > Vesti > Doktorska disertacija i izveštaj Komisije: kandidat Bojana Stanković, mast.inž.arh.\nobaveštava da su doktorska disertacija i izveštaj Komisije o oceni doktorske disertacije pod naslovom ”Modeli unapređenja energetskih performansi porodičnih kuća izgrađenih u periodu 1946-1970 u Srbiji” Bojane Stanković, mast.inž.arh. dostupne javnosti u elektronskoj verziji na internet stranici, a u štampanom obliku u kancelariji 204, 30 dana pre usvajanja izveštaja na Nastavno-naučnom veću, kao i do odbrane disertacije.\nDoktorska disertacija: ”Modeli unapređenja energetskih performansi porodičnih kuća izgrađenih u periodu 1946-1970 u Srbiji” Izveštaj Komisije o oceni doktorske disertacije: “Modeli unapređenja energetskih performansi porodičnih kuća izgrađenih u periodu 1946-1970 u Srbiji”


Sve je poskupelo u Ukrajini | Politika | DW | 02.03.2015\nSve je poskupelo u Ukrajini\nRat na istoku Ukrajine stvara sve veće probleme privredi i stanovnicima te zemlje. Ukrajinska valuta grivnja osetno je izgubila na vrednosti i ljudi to svakodnevno osećaju na svojoj koži.\nBanane, paprike, mandarine – a iza tog brda voća i povrća stoji Natalija. Ona već godinama ima tezgu na pijaci Šitni, u kijevskoj četvrti Podil. Ali posao joj nikada nije išao tako loše. „Svi ovde na pijaci samo još pokušavamo da do svoje tezge dovedemo stalne mušterije. Mnogi kupuju manje nego inače“, kaže Natalija, majka dvoje dece.\nNa početku ukrajinske krize za jedan evro se dobijalo 10 grivnji, a sad već više od 30. Samo prošle nedelje ukrajinska valuta izgubila je gotovo 20 odsto na vrednosti. Natalija to oseća i kada nabavlja papriku ili banane iz Izraela. Za banane sada mora da traži 40 grivnji, a ranije su koštale 17. „Već nam je postalo neprijatno da kupcima kažemo cenu“, kaže Natalija. I ona sama sebi može sve manje da priušti.\nZbog krize zatvoren\nMalo dalje, Larisa prodaje meso i slaninu, nacionalni ukrajinski specijalitet. Na tezgi te seljanke od šezdesetak godina su roba, vaga i digitron. Kaže da cene nije povećala. Životinje za klanje uzgajaju sami u okolini Kijeva. „Ali, sve drugo je poskupelo“, kaže ona.\nPijaca Šitni je najveća glavnom gradu Ukrajine. Pod talasastim betonskim krovom izgrađenim još u sovjetsko vreme, na površini veličine fudbalskog stadiona, nalazi se bezbroj tezgi na kojima prodavci nude meso, ribu, sušeno voće ili turšiju. Na povišenom delu pijace pristup do većine malih paviljona onemogućen je metalnim preprekama. „Tu se obično prodaje odeća“, kaže prodavačica voća Natalija. „Ali, ljudi trenutno za to jednostavno nemaju novca.“ Zbog krize je taj deo pijace zatvoren.\nPovećanje cena više puta na dan\nKijev je potpuno u znaku krize. S obzirom na to da su firme smanjile količinu novca koji odvajaju za reklame, na brojnim bilbordima po gradu sada su još samo ukrajinske zastave. „Celovita zemlja“, piše preko zastave na ukrajinskom i ruskom. Istovremeno, pad vrednosti grivnje početkom prošle nedelje dodatno je uznemirio ljude. Za mnoge je uvozna roba postala nedostupna. Neke prodavnice su prošlog ponedeljka (23.2.) cene menjale više puta tokom dana.\nZa Ukrajince će troškovi života uskoro biti još veći\nU uredništvu internet-novina „Ukrajinska pravda“, glavna urednica Sevgil Musajeva-Borovik upravo se vratila iz Narodne banke Ukrajine gde je vodila razgovor sa guvernerkom Valerijom Hontarevom. Rat na istoku Ukrajine paralisao je 30 odsto ukrajinskog izvoza, kaže Musajeva-Borovik. „To se odražava i na kretanje kursa.“\nPredsednik Petro Porošenko i premijer Arsenij Jacenjuk u međuvremenu su probleme sa kursom nacionalne valute preuzeli u svoje ruke. „Slabosti kursa neko koristi za destabilizaciju zemlje uoči potpisivanja sporazuma s Međunarodnim monetarnim fondom“, izjavio je Porošenko subotu (28.2).\nOdgovarajući memorandum o saradnji sa MMF-om, Ukrajina je već potpisala. Ukrajinski parlament, Vrhovna Rada, već ovog ponedeljka (2.3.) trebalo bi da usvoji zakone koje je MMF zahteve kao preduslov za isplatu kredita od 17 milijarda dolara. Konačnu odluku bi zatim 11. marta trebalo da donese direktorijum MMF-a.\nMMF zahteva veće cene gasa\nZa Ukrajince bi to moglo da znači još veća poskupljenja. Međunarodni monetarni fond zahteva da se prestane sa subvencionisanjem cene gasa. Privatna domaćinstva trenutno plaćaju 87 dolara za 1.000 kubnih metara gasa – a da bi pokrio troškove državni snabdevač gasom Naftogas mora ubuduće da zahteva pet puta veću cenu. U Kijevu se očekuje da će tada o državnoj pomoći biti zavisne i brojne porodice iz srednjeg sloja.\nUkrajina pred ekonomskom propašću\nKako bi sprečila državni bankrot i dobila kredite iz inostranstva, Ukrajina drastično povećava cene energije za domaćinstva i smanjuje socijalne izdatke. (25.02.2015)\nNina Oleksijevna stigla je u Kijev noćnim vozom iz Zaporožja na jugu Ukrajine. Ona ima mnogo toga da obavi u glavnom gradu, ali je ipak izdvojila vreme da oda počast žrtvama na Trgu nezavisnosti. „Predsednik Porošenko preuzeo je težak teret“, kaže ta 60-godišnja penzionerka. I ona oseća krizu. Mesečno dobija 2.000 grivnji. „Ranije to nije bilo malo“, kaže Nina Oleksijevna. Danas ima manje od tri dolara na dan. „Teško je, Naročito izdvajanja za stan postaju sve skuplja.“\nAutor Erik Albreht\nKljučne reči Ukrajina, grivnja, gas, Kijev, ekonomija, politika\nTrajni link https://p.dw.com/p/1Ejlt\nKomičar među favoritima 07.01.2019\nPoslednjeg dana marta Ukrajinci biraju predsednika. Favoritima Petru Porošenku i Juliji Timošenko računicu kvari jedan komičar, piše u autorskomm tekstu za DW ukrajinski novinar i analitičar Sergej Rudenko.


Predstavljanje knjige POHVALA OPORTUNIZMU | Kulturni centar Beograda\nPredstavljanje knjige POHVALA OPORTUNIZMU\nprevela s češkog Tihana Hamović\nSa pozicije nadmenog aristokrate, koji prezire plebs, i nemilosrdnog oportuniste kome je imponovalo kada je dospeo u čvrste nacističke ruke, Tomanov junak – barokni dvorac – ironično, elegantno i duhovito beleži ključne događaje češke istorije od XVII do XX veka. Centralna tema je misteriozna smrt Jana Masarika, „ministra tužnih očiju“, koji je skončao padom sa prozora Černjinskog dvorca u burnim danima nakon komunističkog prevrata 1948. godine. Da i dvorci imaju osećanja, saznaćemo kroz naklonost glavnog junaka prema obližnjem zdanju pobožne, milosrdne i ljupke Lorete. Na njeno insistiranje usredsrediće se na istragu o Masarikovoj smrti, dovesti je do samog kraja, koji će ostati otvoren, kao i pitanje zla u ovome svetu.\nGovore: Marek Toman, Vida Ognjenović, Dragan Velikić i Zoran Hamović\nMAREK TOMAN (1967), češki pisac, pesnik i prevodilac, studirao je filozofiju na Karlovom univerzitetu u Pragu, a zatim radio kao umetnički direktor na češkom radiju. Od 1997. zaposlen je u Ministarstvu spoljnih poslova, a između 2000. i 2010. bio je diplomata u Estoniji i Mađarskoj.\nUobičajna tema njegovih zbirki pesama i romana je odnos između generacija. Strastveno je posvećen jevrejskoj kulturi – kulturi svog oca bez koga je rano ostao.\nObjavio je nekoliko knjiga pesama, prevoda i proze – između osalog, dečiju knjigu Můj Golem (Moj Golem, 2010), roman Frajer (Frajer, 2011) i pod pseudonimom Pavel Torč romane Zvláštní význam palačinek (Specijalno značenje palačinki, 2005), Já, ideální partner (Ja, idealan partner, 2008).


REBIĆ NASTAVLJA U MEGI - BasketballSphere\nREBIĆ NASTAVLJA U MEGI\nBy Greg Norton / 05/07/2017\nPlejmejker Nikola Rebić ostaje u Megi. On je u ovu ekipu stigao u decembru 2016. godine iz Crvene zvezde.\nDolazak u Megu prošle sezone je bio pravi potez koji mi je omogućio da se razvijem u pravom smeru pa sam, u dogovoru sa klubom i bez puno razmišljanja, odlučio da ostanem ovde i narednu sezonu. Mega Bemax će i sledeće godine imati mladu i talentovanu ekipu gde verujem da ću imati prostor i šansu da nastavim sa napretkom. Svakako ću biti među najiskusnijim igračima u ekipi, svestan sam te odgovornosti i daću sve od sebe da opravdam ukazano poverenje, rekao je Rebić za sajt kluba.\nDATOME OSTAJE UZ ŽELJKA


Svet Autor:Vijesti25. feb. 202123:30\nUkazi o opozivu više ambasadora Crne Gore, među kojima je i ambasador u Beogradu Tarzan Milošević, stupili su danas na snagu, objavljeno je u Službenom listu Crne Gore. Predsednik Milo Đukanović se pre dvadesetak dana sastao sa ministrom spoljnih poslova Đorđem Radulovićem i potpredsednikom vlade Dritanom Abazovićem nakon čega je saopšteno da je postignut dogovor oko opozvanih ambasadora.\nCrnogorski predsednik Milo Ðukanović u sredu je doneo ukaze o opozivu više ambasadora na rezidentnoj i nerezidentnoj osnovi.\nKako se navodi u Službenom listu Crne Gore, sa dužnosti izvanrednog i opunomoćenog ambasadora Crne Gore se, pored ambasadora u Srbiji, opozivaju ambasadori u Bosni i Hercegovini, Italiji, Kini, Nemačkoj, Poljskoj, Vatikanu, Suverenom Malteškom Redu i Ujedinjenim Arapskim Emiratima.\nTakođe, opozivaju se ambasadori na nerezidentnoj osnovi u Bahreinu, Estoniji, Indoneziji, Kuvajtu, Letoniji, Litvaniji, Malti, Republici Koreji, San Marinu i Saudijskoj Arabiji, prenose podgoričke “Vijesti“.\nVlada Crne Gore razređila je 18. decembra prošle godine veliki broj ambasadora kojima je naloženo da predaju dužnost i dat im je rok do 15. februara da završe sve obaveze u zemljama prijema.Vlada je odredila privremen otpravnike poslova, koji će rukovoditi radom ambasada do imenovanja novih ambasadora o čemu su obaveštene i zemlje prijema.\nPredsednik Milo Đukanović se pre dvadesetak dana sastao sa ministrom spoljnih poslova Đorđem Radulovićem i potpredsednikom vlade Dritanom Abazovićem nakon čega je saopšteno da je postignut dogovor oko opozvanih ambasadora.\nambasadoriCrna GoraMilo Đukanovićopoziv


Na ovoj strani prenosimo nekoliko komemorativnih govora i članaka u spomen Karolju Berešu, osnivaču i direktoru Ekumenske humanitarne organizacije (EHO) iz Novog Sada, preminulom 01.05.2008. posle kratke bolesti.\nKomemoracija je održana u Reformatskoj crkvi na Telepu 3. maja 2008., a sahrana na starom groblju u Futoškoj ulici.\nDragi prijatelji, tužni skupe (- Ana Bu, V.D. EHO, u ime osoblja i saradnika EHO )\nEkumenska humanitarna organizacija, njeni saradnici, volonteri i prijatelji opraštaju se od Karolja Bereša - svog direktora, vođe i osnivača , čoveka čija je vizija izgradila EHO i čoveka koji je poslednjih 15 godina posvetio njenom radu i razvoju.\nKarolj Bereš je rođen 16. februara 1953. godine u Novom Sadu, ovde na Telepu gde je proveo ceo svoj život. U svom rodnom gradu završava osnovnu i srednju elektrotehničku školu, a 1977. godine stiče zvanje diplomiranog elektroinženjera na Fakultetu Tehničkih Nauka Univerziteta u Novom Sadu.\nParalelno studira i na reformatskom Teološkom fakultetu u Budimpešti. Po završetku fakulteta radi u struci i koordinira tim elektroinženjera u projektnom birou Neimar. Istovremeno vodi i bogosluženja: najpre u Budisavi, zatim u Kaću, Novom Sadu i Rumenci, a 1993. mu je biskup poverio rad u parohiji u Maradiku.\nTokom svog svešteničkog rada u Maradiku uz pomoć ljudi dobre volje, meštana i vernika uspeo je da obnovi zgradu parohije i molitvenu salu postradalu u požaru, a delimično i samu crkvu.\nS obzirom na činjenicu da se u njegovoj parohiji mađarsko stanovništvo sve brže asimilira i da time polako odumire i njihov jezik i kultura, njegovi nedeljni časovi veronauke su se pretvorili i u časove jezika i kulture. Karolj i njegova supruga Irenka su u Maradiku pokrenuli i letnji jezički kamp za decu. Za zalaganje u svešteničkom radu u Maradiku, oktobra 2000. dobija godišnja nagrada fondacije Močari Lajoš.\nUz sve ove aktivnosti Karolj je od 1993. godine i direktor Ekumenske humanitarne organizacije u Novom Sada pa je za najveći broj sugrađana najpoznatiji upravo po ovoj funkciji. U toku poslednjih 15 godina EHO je realizovala brojne projekte i izrasla u najveću vojvodjansku nevladinu organizaciju koja danas ima 22 stalno zaposlena saradnika i saradnica, zatim, stotine volontera i sopstveni radni prostor.\nMi koji smo radili sa Karoljem dobro znamo, da bi svi ovi projekti bez njegove inicijative, entuzijazma i pokretačke snage ostali mrtvo slovo na papiru. Ovako su se oni, zahvuljujući njegovoj energiji pretvarali u milione izdatih obroka, u stotine hiljada korisnika, u hiljade tona podeljene hrane, lekova i semena povrća. Danas imamo obrazovane volontere, angažovane saradnike koji nose nove ideje i projekte. U tom pogledu je, verujem, Karolj bio zadovoljan s nama.\nKaroljeva potreba da menjamo stvari i njegova vera u ono što radimo, njegova vera u ljude sa kojima i za koje radimo – ta vera je omogućivala da se stvari pokrenu. Karoljeva vera je pokretala sve nas, vodila nas je i omogućavala da sa njim zajedno postignemo i nemoguće – u odnosu na sredstva koja smo imali i vreme u koje smo radili.\nKarolj je donosio najteže odluke u teškim vremenima – o tome kada i kako krenuti sa projektom ili sa izgradnjom, hrabro je prihvatao rizike i stajao je iza svojih odluka i ljudi sa kojima je radio, ostavljajući nam pri tome svima dovoljno prostora za sopstvene inicijative i lični razvoj.\nMi u Ekumenskoj humanitarnoj organizaciji pamtićemo ga pre svega po njegovoj dobroti, toleranciji i razumevanju i po njegovoj spremnosti da se posveti svakome od nas. Pamtićemo ga i po njegovom jedinstvenom daru da sasluša svakog od nas i svakog drugog ko mu se obratio. Slušao nas je, pomagao nam je i posvećivao nam svoje vreme, kao da smo u tom trenutku mi najvažniji i jedino važni za njega, kao da nije imao hiljadu drugih poslova i briga. Za Karolja je svaki čovek bio jednako važan i vredan njegove pažnje.\nNa kraju, želimo da odamo poštu i Karolju kao vizionaru i graditelju. On nije gradio samo nove objekte u Maradiku, u Lojenberškom domu u Feketiću ili nove zgrade Ekumenske humanitarne organzacije ovde u Novom Sadu već je gradio i mostove saradnje i mostove budućnosti – mostove ekumenske, interreligijske, regionalne saradnje i mostove ka Evropi.\nHvala mu na svemu tome i neka mu je večna slava!\nIzgovoreno na komemoraciji povodom srmti 3. maja 2008.\nDraga ožalošćena porodica, prijatelji, tužni skupe, (- Julija Ghandour Schal, Koordinatorka ekumenske saradnje EHO, u ime inostranih partnera i prijatelja)\nDobila sam veoma težak i tužan zadatak, da ovde pored kovčega u nekoliko rečenica obuhvatim nemoguće. Posle tako bogatog ali nažalost veoma kratkog životnog puta sigurno ni ja, kao jedna od najbližih, i najstarijih saradnika sigurno neću moći da spominjem čak ni najvažnije osobine.\nOpraštamo se od našeg veoma cenjenog prijatelja Bereš Karolja, osnivača i upravnika Ekumenske humanitarne organizacije. EHO je od 1993 g. uz pomoć Mađarske ekumenske humanitarne službe počela da radi na osnovu donacija protestantskih crkava sa zapada. Pod vođstvom Karolja, negujući hrišćanske vrednosti trudili smo se da u radu pomognemo nevoljnicima bez obzira na njihovu nacionalnu i versku pripadnost. Iako smo imali i poteškoća donekle smo doprineli miroljubivom suživotu stanovnika u Vojvodini.\nPrilikom obnavljanja dijakonijske službe prepoznali su nas o spremnosti za pomoć, kad god je bilo moguće. Naš upravnik je najviše doprineo tome, jer je u sve naše aktivnosti koristio bogate forme ekumenske saradnje. Najbolji primeri su ekumenske molitve za mir, konferencije, susreti u zemlji i u inostranstvu.\nNaši inostrani ekumenski partneri kao HEKS iz Švajcarske, GAW iz Nemačke, humanitarne organizacije iz Engleske, Norveške, Švedske, Finske, Dijakonija iz Austrije i drugih zemalja svi su bili impresionirani ličnošću našeg Karolja. Za početak ekumenske saradnje, pored zajedničkih akcija značajno je bilo i nastavak dijaloga izmedju naših crkava.\nMnogostrana verska, nacionalna i kulturna tradicija našeg regiona znači veliko bogatstvo. U najtežim godinama posle osnivanja Karolj je insistirao takođe na saradnji sa Jevrejskom i sa Islamskom zajednicom, i do današnjeg dana odnosi su dobri.\nUspon u ekumenskoj saradnji i približavanja jedino je njegova zasluga. Crkve naših gradova pobratima kao Dortmund, Norwich redovno saradjuju sa nama.\nSvim snagama je radio na uspostavljanju jednog humanog, socijalno osetljivog društva, gde vode osnovne ljudske vrednosti kao i mir, pravednost, solidarnost, pomirenje .\nSvojim mnogostranim obrazovanjem u svim teškoćama uvek je pronašao najbolje rešenje. Većina njegovih vizija su ostvarene u našim projektima. Jedan od njegovih snova je ostvaren, sagrađen je centralni ekumenski dom, sve ostalo možda u budućnosti ako Svevišnji bude i dalje sa nama...\nNaši ekumenski partneri nažalost nisu mogli ovde da budu sa nama ali šalju svoja saučešća. Sigurna sam da je bila velika čast svim njegovim saradnicima kao i meni zajedno provedeno vreme: HVALA MU. Prihvatajući misli naučnika Hieronimusa pored tuge treba da se radujemo da nam je data mogućnost sa njim da radimo. On je samo otišao ispred nas. POČIVAJ U MIRU.\nJulija Ghandour Schal\nIn memoria (- prof. dr Svenka Savić, predstavnica nevladinog sektora na komemoraciji 03.05.2008. )\nKarolj Bereš (1951-2008), sveštenik, inženjer, direktor Ekumenske humanitarne organizacije u Novom Sadu, najviše je od svega bio Isusov učenik. Osnovna su mu načela bila Isusove reči: “Ne bojte se!” i “Ono što i najmanjem učinite, meni ste učinili”!\nZa sve nas koji smo polovinom devedesetih počeli da gradimo građansko društvo iz alternativnog (tzv. ‘nevladinog’) sektora, on i EHO bili su nam uzor, potpora i oslonac.\nJako je dobro kad u tom poslu i u tim teškim godinama imate pouzdan oslonac. Trebalo je mnogo mudrosti, strpljenja i dobre volje da stvari počnu, da se zatim u celom gradu i Pokrajini prepoznaju kao dobra namera organizovanih građana i da traju. I mi, i on sam, bili smo dovoljno prostodušni i naivni u uverenju da će naša zalaganja brzo doneti plodove. Nakon 15 godina zajedničkog rada, međusobnog podupiranja i zagrevanja za ideju da Istina može biti vidljiva, evo, polako, gubimo se... Ostaje nada.\nKarolj Bereš je sveštenik aktivizma za građansko društvo u najboljem smislu te reči. Uspešno je spajao sve aktivnosti u jedinstvenu misiju da nam bude bolje zajedno: zajedno u veri, i poštovanju drugog i u mislima. U toj misiji smo svi zajedno, nema važnih i manje važnih dela: međureligijski dijalog mu je, čini mi se, ipak bio najvažniji, da ga grade građani iz perspektive njihovih potreba, mada značaj velikodostojnika u tome nije zanemariovao. Jer ako jedni druge u veri osećamo, onda smo i karitas podelili, i stare obišli i romsku decu poučili, i žene podržali kad je u pitanju borba protiv nasilja.\nKarolj Bereš je umeo da okuplja ljude oko sebe, da nas podstiče na istrajavanje u onome što smo namerili. Zahvaljujući Ekumenskoj humanitarnoj organizaciji mnogo toga je početo i ostvareno u gradu Novom Sadu i Pokrajini, o čemu se još uvek nedovoljno zna jer je osnovni moto svih aktivnosti u ovoj organizaciji ‘Onaj ko treba to da zna vidi sve’. To nasleđe, verujem, preuzimamo od njega sada mi, jer smo naučili od njega dosta i osnažili se da možemo drugima vraćati. Njegova poruka da se međureligijska bliskost može ostvariti malim koracima: druženjem, razgovorom, upoznavanjem, ostaje temelj Ekumenske humanitarske organizacije isto koliko i naših građanskih inicijativa.\nSvenka Savić 3.05.2008.\nDnevnik, ponedeljak, 5. maj 2008. Novosadska hronika, str.32 (Objavljeno s dozvolom Branislave Opranović, urednice Novosadske hronike):\nOproštaj od Karolja Bereša\n"Podigao mostove ekumenizma" (- Dnevnik, 03.05.2008, Novosadska hronika )\nKomemoracijom i ekumenskom molitvom u Reformatskoj crkvi na Telepu, građanski ekumenski Novi Sad, kolege, saradnici i volonteri Ekumenske humanitarne organizacije (EHO), njegovi parohijani i mnogobrojni sveštenici oprostili su se, u prisustvu porodice i prijatelja, u subotu 3. maja od Karolja Bereša.\nPokretačka vizija, požrtvovna humanitarni rad, čovekoljublje, entuzijazam, tolerancija i energija Karolja Bereša, inženjera elektrotehnike i reformatskog sveštenika, izgradili su novosadsku Ekumensku humanitarnu organizaciju na čijem je čelu bio 15 godina. Međureligijskim dijalogom podigao je i ostavio nam u amanet mostove regionalne i evropske ekumenske saradnje i bio uzor mnogim saradnicima i članovima nevladinih organizacija u izgradnji građanskog društva na ovim prostorima. Tokom teških devedesetih godina u Novom Sadu i širom Vojvodine realizovao je, sa saradnicima i suprugom Irenom, na stotine humanitarnih projekata i utešio veliki broj ljudi.\nKarolja su se sećali i odlai mu počast: u ime EHO Ana Bu i Tomislav Konečni, u ime ekumenskih partnera iz Evrope i sveta Julija Šal, u ime Ekumenske organizacije Mađarske Lasko Lehel, u ime Evropa fondacije Bela Miavec, u ime nevladinih organizacija prof. dr Svenka Savić, u ime Islamske verske zajednice imam Fadil Murati, u ime Jevrejske opštine Ana Frenkel kao i predstavnici Reformatske crkvene zajednice iz Maradika.\nEkumesku molitvu održali su sveštenici Slovačko evangeličke, Rimokatoličke, Evangeličko metodističke, Evangeličko hrišćanske, Grkokatoličke i Hrišćansko reformatske crkve.\nMagyar Szó, 5. maj 2008. (objavljeno s dozvolom uredništva lista Magyar Szó)\n- Magyar Szó, 05.05. 2008: IN MEMORIAM; A békehidak építője volt (na mađarskom)\nIN MEMORIAM, Béres Károly, (1953-2008)\nÚjvidéken született 1953. február 16-án Béres Károly református pék és Erős Olga gyermekeként. Anyanyelvének szépsége a József Attila Általános Iskolában csiszolódott 1959 és 1967 között, majd a Mihajlo Pupin Elektrotechnikai Technikumban 1967-től 1971-ig alapozta meg jövőjét. Ezen alapokra építve fejezi be a Műszaki Egyetemet 1977-ben. Többéves segédkezés után Buda József lelkipásztor mellett elhivatást érez a lelkészi szolgálatra. 1980-ban jelentkezik a Református Theológia Akadémia levelező szakára Budapestre. Az akkori politikai helyzet miatt tanulmányait megszakítva munkásságát mérnöki szakmájában folytatta.\nLelki téren tevékenységét továbbra is folytatta a Református Egyházban. Országos Egyházunkban akkor még a Jugoszláviai Református Keresztyén Egyház főgondnoka 1982-től 1996-ig, majd abban az évben nevet cserélt Egyház (Református Keresztyén Egyház) Diakóniai vezetőjévé választják, és e tisztséget tölti be haláláig. A Magyarországi Ökumenikus Szeretetszolgálat segítségével Országos Egyházunk által 1993-tól a haláláig az Ökumenikus Szeretetszolgálat vezetője (Ekumenska humanitarna organizacija).\nKiemelkedő munkát végzett a magyarság ügyéért is. A VMDK újvidéki alelnöke 1990-től 1993-ig.\n2000. október 21-én Kolozsváron, a Báthory István Líceumban a munkássága elismeréséért megkapta a Mocsáry Lajos-díjat.\nKözel 4000 lakás villamossági terve, gyárak, kórházak Újvidéken, Jordániában, Ukrajnában jelzik munkásságát, emellett parókiaépítés és templomfelújítás Maradékon, a szeretetmunka megszervezése Vajdaság 62 helységében 85 csoporttal több mint 800 önkéntessel.\nGyászolják: felesége Irénke, fia Károly, lánya Márta, menye Adela, rokonok, ismerősök, szerettei és a Református Keresztyén Egyház.\nBotos Elemér esperes\nA békehidak építője volt\nEltemették Béres Károly református lelkipásztort\nBúsan szólt ezekben a napokban Újvidéken, a Darányi telepen a református templom harangja. Ebben a szentélyben, amelyben csaknem 55 évvel ezelőtt keresztelték meg, ravatalozták is fel a tragikus hirtelenséggel, az Úr Mennybemenetelének napján, áldozócsütörtökön, a munka nemzetközi ünnepén elhunyt Béres Károlyt (1953 - 2008), a református lelkipásztort, a villamosmérnököt, az Ökumenikus Szeretetszolgálat (ÖSZSZ) alapító igazgatóját (1993-tól). Az egyházak közötti ökumenikus együttműködés, a békehidak, az anyanyelv ápolásának, a kompromisszumra való készség, az emberiesség, a polgári öntudat, a civil szféra, a humanitárius tevékenység építőjére emlékezett, a keresztyéni viszontlátás reményében Csete Szemesi István református püspök, Botos Elemér bácskai esperes, valamint Tomislav Konečni az ÖSZSZ közgyűlése, igazgatóbizottsága, Bú Anna, Ghandour Saál Júlia a szeretetszolgálat, mgr. Miavecz Béla az Európa Alapítvány, dr. Svenka Savić, Papp Ferenc a civil szervezetek, Fadil Murati imám az iszlám hitközség, dr. Ana Frenkl a zsidó hitközség és Berta Zoltán a maradéki gyülekezet nevében. A megemlékezést követő ökumenikus imaórát Samuel Vrbovsky szlovák evangélikus püspök, Sztrikovits János római-katolikus esperes és Suhajda Lajos szerzetespap, Martin Hovan nyugalmazott metodista szuperintendens, Roman Miz görög-katolikus plébános, Dolinszky Árpád evangélikus szuperintendens és Csete Szemesi püspök mutatta be. Béres Károlyt a Futaki úti temetőben a gyászoló családdal, a Vajdaság szinte minden községéből érkezettekkel, valamint a Hollandiai Diakóniai Segélyszervezetnek képviselőivel (akik Bácsfeketehegyre érkeztek korábban) együtt kísértük ki utolsó földi útjára.


Dačić: Budite uvereni da Tramp neće pustiti Balkan tako lako! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tDačić: Budite uvereni da Tramp neće pustiti Balkan tako lako!\n„Ono što je sigurno je da presednik Amerike ima veću volju da se dodje do nekog pravičnog rešenja nego što to ima Stejt department, odnosno ta stara diplomatija, rekao je Dačić u emisiji „Pravi ugao“ na RTV Vojvodina.\nRekao je da Amerikanci pokazuju poštovanje različitih pozicija. Upitan da komentariše to što se prenosi da specijalni izaslanik Bele kuće Ričard Grenel, koji sutra dolazi u Beograd, želi da se što pre nastavi dijalog Beograda i Prištine i dodje do rešenja nekom vrstom razgraničenja, on je rekao da nije protiv toga ukoliko postoji želja druge strane za kompromisom ali da je to samo jedna ideja.\nRekao je da se nikad nije razgovaralo o konkretnim predlozima, da treba da se ispune određeni preduslovi da bi se nastavio dijalog i da onda može da se razgovara o svemu.\nPo njegovim rečima, dijalog može da se odmrzne ukoliko se ukinu takse i da nikakvi drugi uslovi ili nove teme sa tim nemaju veze.\nZa Kurtija nastupio najteži mogući period\nOn je rekao da su mu u Vašingtonu rekli da je Priština problem i da zato medjunarodni predstavnici ne dolaze u Srbiju da vrše pritisak samo na srpsku stranu.\nOn je rekao da je Rusija izrazila spremnost da učestvuje u dijalogu ako se širi format ali je naglasio da se format dijaloga ne širi, da ostaje izmedju dve strane uz posredovanje EU.\nRekao je da Srbija neće odustati od lobiranja za povlačenje priznanja, osim ako bi Kosovo stavilo moratorijum na svoje lobiranje za dobijanje priznanja i učlanjenje u medjunarodne organizacije.\nRekao je da niko neče Srbiji da odredjuje šta su njeni nacionalni i državni interesi.\n„Ne zato što se mi inatimo sa Kosovom, oni ne žele da postanu član da bi saradjivali u borbi protiv kriminala, oni hoće da budu članica ravnopravna sa drugim da pokažu da su država“, rekao je Dačić i dodao da Srbija vodi dijalog i da je svako prejudiciranje statusa štetno za srpske državne interese.\nDonald TrampIvica Dačić


Sveèana akademija u Banjaluci; Brnabiæ: Živela RS; Patrijarh: Novak je hteo svoju slobodu VIDEO/FOTO - B92\nSveèana akademija u Banjaluci; Brnabiæ: Živela RS; Patrijarh: Novak je hteo svoju slobodu VIDEO/FOTO\nSveèana akademija povodom Dana Republike Srpske završena je veèeras u Sportskom centru Borik u Banjaluci.\nIzvor: Tanjug subota, 8.01.2022. | 22:15\nЈа сам Србин из Хрватске, сузу сам пустио док сам гледао свечаност, нисам могао да је задржим, али у грудима мојим губи се дах јер душа боли, молим све Срве за јединство, само тако нам нико не може ништа!\nМирно спавај Крајино моја на'те мисли неко!\n(Ljubomir, 9. januar 2022 02:25)\nSreæan rodjendan i živeli!\n(Luka, 8. januar 2022 23:51)\nSreæna 30ta godišnjica!\nŽivela Republika Srpska, živela Srbija.\n(Svetozar, 8. januar 2022 22:29)\nPozdrav i podrška iz Mostara, ako bude jaka RS ima nade i za Hrvate u Hercegovini. Ironija sudbine ali šta da radimo.\n(Mare, 8. januar 2022 22:28)\nSretan ti 30. rodjendan i narednih 300 Republiko Srpska !\n(Arch Enemy, 8. januar 2022 20:58)\n(Данијел, 8. januar 2022 20:48)\nZivjela mi moja REPUBLIKO SRPSKA! Vole te svi SRBI sirom srbadije!\n(Electron, 8. januar 2022 20:18)\n(C i n i k, 8. januar 2022 19:55)\nSreæan ti roðendan moja Republiko Srpska!!!\n(kusavi, 8. januar 2022 19:39)\nPusti snovi ostadoše samo, Republiku Srpsku mi ne damo!!!\n(Bo, 8. januar 2022 19:36)\nSreæna Obljetnica Srpska!!!\nBudite pametni i rješite se lopova i mafijaša u vašim rwdovima i živite VEÈNO!!\n(mirac, 8. januar 2022 19:34)\n30 godina bastion si srpstva sreæan roðendan Republika Srpska.\n(srdjan, 8. januar 2022 19:10)\n(andra, 8. januar 2022 19:05)\nSrecan julilarni Dan Republike Srpske. Vredan jubilej. 30 godina se brane od otimanja nadleznosti ili ukidanja. Srbija mora uvek da bude uz svoju bracu. Najvaznije je da su Srbi slozni oko Republike Srpske, nebitno je ko je na vlasti. Dok su Srbi slozni neprijatelji nam nista ne mogu.\n(Aluvial, 8. januar 2022 18:56)\nSrecan rodjendan braci! Ima se sta i slaviti, ogromna ratna pobeda i opstanak srpskog naroda sa one strane Drine.\n(Sanzelize, 8. januar 2022 18:44)


Lokalni sport - Sreda 08.03.2017 - 12:52\nFudbaleri "Radnika" na treningu FOTO: FK "Radnik"\nPred predstojeći "južnjački derbi", u kojem „Radniku“ u goste dolazi najbliži superligaš, niški „Radnički“, održana je konferencija za štampu sa koje je upućen poziv ljubiteljima fudbala i simpatizerima kluba da dođu na utakmicu i u što većem broju daju podršku Surduličanima.\n- Lepo je imati podršku kada krene trend dobrih rezultata, ali svi dobro znamo da treba i podrška onda kada je teško i kada treba premostiti prepreke - kaže trener Bratislav Živković i dodaje:\n- Idemo na pobedu, sigurno da nam je neophodna.\nNimalo nismo u lakoj poziciji nakon tri utakmice iz koje nismo izašli kao pobednici, dok nam sa druge strane u goste dolazi Radnički, koji nakon dve uzastopne pobede ima verovatno želju za nastavkom serije dobrih rezultata.\nSigurno je da ćemo dati sve od sebe kako bi ovaj „mali derbi“ na kraju rešili u svoju korist – najavljuje Živković.\nTrener „Radnika“ najavljuje i promene u sastavu, barem u startnoj postavi.\nOsim Adamovića, koji neće igrati zbog žutih kartona svi su u konkurenciji za tim.\n- Imamo kratko vreme za "posebne" pripreme, ali nadamo se toj kvalitetnoj postavci.\nJa ću se maksimalno potruditi da motivišem igrače i da oni izađu maksimalno spremni i odigraju na visokom nivou, kako bi izdejstvovali pobedu koja nam je u ovom trenutku jako, jako bitna – navodi Živković.\nUtakmica „Radnik“ – „Radnički“ igra se u sredu, na Gradskom stadionu u Surdulici od 18 časova.\nSusret će suditi sudijska četvorka, na čelu sa iskusnim Miloradom Mažićem.


Zlatna medalja pijanistkinji Nadi Kolundžiji na takmičenju "Global Music Awards"\nFoto: Gvarnerijus / Promo\nPijanistkinja Nada Kolundžija jedna je od devet dobitnika velike međunarodne nagrade – Zlatne medalje na takmičenju „Global Music Awards“, za trostruko CD izdanje „UDAH/IZDAH: Mala antologija muzike za klavir (1914–2014)“.\nOva nagrada za izuzetnost je ustanovljena 2011. godine, sa sedištem u Kaliforniji. Bronzana, srebrna i zlatna medalja dodeljuju se nezavisnim, talentovanim i inovativnim muzičkim umetnicima koji se bave različitim žanrovima.\nKandidati su prošli tri stepena selekcije o kojoj je odlučivao dvanaestočlani žiri sastavljen od vrhunskih muzičara iz celog sveta. O kompetenciji članova stručnog žirija govori podatak da su dobitnici brojnih renomiranih priznanja (Grammy, Emmy) i da su bili na vodećim listama Billboard magazina. Svi su nagrađeni i zlatnom medaljom na konkursu Global Music Awards.\nPrilikom odlučivanja o nagradi, žiri se rukovodi kriterijumom u kome je istaknuto: „Tražimo emocionalnu komunikaciju, tražimo ono što će slušaocu biti novo, nezaboravno i upečatljivo. Tražimo kreativnost i kvalitet. Želimo da budemo iznenađeni i dirnuti onim što čujemo. Želimo da budemo uvereni da oni koje nagradimo zaista mogu da pokrenu publiku – tako da radost muziciranja postane zarazna. Želimo da nas umetnik podseti na to zašto toliko brinemo o muzici.“\nU takmičenju „Global Music Awards“ do sada je učestvovalo na stotine muzičara iz više od 70 zemalja.\n"E-Play" objavio prvi vinil u karijeri: Konačno ćemo čuti kako naš bend zvuči na pucketavom nosaču zvuka


Bane kapiten: ''Samo da ne primimo gol...'' - Sportske.net\nBane kapiten: ''Samo da ne primimo gol...''\nPosle kiksa u Jermeniji, reprezentacija Srbije u utorak će imati imperativ pobede protiv neugodne selekcije Albanije. U najavi tog duela, kapiten ''Orlova'' Branislav Ivanović priznaje da on i njegovi saigrači osećaju ''dodatni pritisak''.\nKapiten reprezentacije Srbije Branislav Ivanović kazao je da je ekipi potrebna dobra atmosfera u javnosti, kako bi selekcija ostvarivala dobre rezultate.\n"Atmosfera oko reprezentacije se uvek kreira u odnosu na rezultat. Pred ovaj meč osećamo dodatni pritisak... Ekipa je svesna da kreira atmosferu i da od nas mnogo zavisi i zato moramo pozitivno da razmišljamo", rekao je Ivanović.\nOn je rekao da je bitno da ekipa na sutrašnoj utakmici ne primi gol.\n"Biće nam teže nego protiv Jermenije... Najbitnije je da ne primimo gol, jer mislim da je to 60 odsto odrađenog posla. Mislim da ako ekipa pruži 100 odsto mogućnosti ne može da izgubi i verujem u dobar rezultat", rekao je Ivanović.\nAlbanija je prva u Grupi I kvalifikacija za EURO 2016. sa četiri boda, Danska je druga sa istim brojem bodova, dok je Srbija na trećem mestu sa jednim bodom.


MAXI COSI KOLICA JAYA2 ESSENTIAL GRAPHITE | Dexy Co Kids internet prodavnice\nŠifra artikla: DOR31895\nJaya 2 su kompaktna i lagana kolica,tezine 6,9kg i namenjena za decu od rodjenj do 22kg.\nAutomatsko sklapanje u tren oka.\nDrže se uspravno kada su sklopljena.\nTapacirano sedište zavaljeno u 3 položaja, uključujući 1 ležeći položaj.\nImaju podesiv polozaj za noge.\nTenda je sa magnetnim zatvaracem i nadzornim prozorom.\nLagana EVA točkovi sa suspenzijama za vrlo udobne vožnje.\nKompatibilna su sa automobilskim sedištima CabrioFix, Citi, Pebble, Pebble Plus, Pebble 360, Pebble Pro i Rock putem priloženih adaptera


Rast srpske ekonomije danas veći od evropskog proseka\nPočetna Izjave Istinitost Rast srpske ekonomije danas veći od evropskog proseka\nAleksandar Vučić Predsednik Vučić Aleksandar Vučić\nPredsednik Vučić o ekonomskim uspesima\n"Srbija je pre tri godine bila pred bankrotstvom, a danas ima suficit u budžetu, rast ekonomije znatno veći od evropskog proseka i Srbija je pokazala da ume da pobeđuje. I to ne samo u košarci i vaterpolu, već i u ekonomiji i politici."\nBlic, 24. 7. 2017. godine\n24. 7. 2017. godine\nU autorskom tekstu “Zašto nam je potreban unutrašnji dijalog o Kosovu?” predsednik Vučić nastoji da podigne moral nacije uz još jedno poređenje, navodno povoljnijih makroekonomskih pokazatelja Srbije, sa evropskim. Ne samo da je pogrešio kad je reč o tačnom podatku za kvartalni rast u Evropi, već Istinomer po ko zna koji put ukazuje na njegovu razrađenu taktiku poređenja neuporedivog zbog čega se u javnosti širi lažna slika da je situacija u Srbiji zapravo bolja nego što smo mislili i da su pesimizam i kritika potpuno neosnovani, pogotovu ako se uporedimo sa bogatim evropskim svetom.\nPrema podacima Evropske komisije, u drugom kvartalu 2017. u EU28 ostvaren je prosečan međugodišnji rast BDP-a od 2,2 odsto, dok je u prvom tromesečju iznosio 2,1 odsto. U Srbiji, prema podacima Ministarstva finansija za prva tri meseca ostvaren je međugodišnji rast privredne aktivnosti od 1,2 odsto (Zavod za Statistiku je revidirao procenu na jedan odsto), dok za drugi kvartal iznosi 1,3 odsto.\nKvartalni međugodišnji rast BDP / PrintScreen Ministarstvo finansija\nDakle, očito je predsednik omanuo zbog čega dobija ocenu neistina. Međutim, imajući u vidu njegov dosadašnji diskurs o ekonomskim reformama u Srbiji, Istinomer pretpostavlja da je predsednik mislio na privredni rast na kraju 2016. kao i onaj koji nam je prognoziran, jer su oba pokazatelja, na papiru, viša nego za Evropu.\nSrbija je prošlu godinu završila sa rastom BDP od 2,7 a EU 1,9 odsto, dok se za ovu godinu, prema prolećnoj prognozi EU, u 28 članica u proseku očekuje rast od 1,8 odsto, a za Srbiju se prognozira oko tri odsto (Svetska banka, jun 2017) i 3,2 odsto (EU maj 2017). S tim da ovih dana već ima sumnji da rast od tri odsto nije realan jer je podbacila proizvodnja električne energije u odnosu na prošlu godinu.\nAli, hajde da pretpostavimo da je predsednik mislio na stopu rasta u 2016. i da će rast u ovoj godini biti tri odsto, ili makar nešto viši nego u EU. Zašto je ovo poređenje problematično, baš kao i ranije izjave da nam je “deficit drastično ispod nivoa najznačajnijih zemalja EU”, da “Srbija treba da raste polako kao nemačke i japanske firme” ili verovatno najčuvenija izjava da “smo sagradili više kilometara autoputa nego Nemačka”.\nOvo su sve propagandne izjave iz istog korpusa čiji je cilj da uveri javnost o navodnom ekonomskom oporavku koji teče daleko brže nego u EU, odnosno najbogatijim i najrazvijenijim demokratijama. Međutim, faličnost svih ovih izjava leži u jednostavnoj činjenici da ne možete porediti zemlju u tranziciji od koje se očekuju visoke stope rasta, sa visokorazvijenim privredama za koje je potpuno prirodno da rastu po tako malim stopama.\nDakle, kada se uporedimo sa sebi ravnima, što bivši premijer i aktuelni predsednik Vučić nikada ne čini jer mu to nikako ne odgovara, onda je “srpski tigar” prilično kilav.\nPrema najnovijoj analizi Fiskalnog saveta, privredni rast Srbije još od izbijanja krize znatno zaostaje za prosečnim rastom ne samo zemalja regiona već i čitave CIE. Prosečan rast BDP-a u Srbiji u periodu 2010-2016. bio je oko 0,5 odsto, dok je, u isto vreme, prosečan privredni rast zemalja Centralno-istočne Evrope (CIE) iznosio oko 2,5 odsto, a zemalja iz okruženja oko dva osto. Od svih zemalja iz CIE samo je Hrvatska u prethodnih sedam godina imala niži privredni rast od Srbije. TABELA\nPrivredni rast u Srbiji u poređenju sa zemlja u okruženju / PrintScreen Fiskalni savet\nRazlog za ovaj zaostatak Fiskalni savet vidi u niskom učešću investicija u BDP-u od oko 18 procenata. Sa druge strane prosečno učešće investicija u BDP-u u zemljama CIE iznosi 22 odsto, a u zemljama okruženja skoro 23 odsto. Na nisko učešće investicija u Srbiji utiče loš investicioni ambijent, što pokazuje i loše rangiranje Srbije u relevantnim istraživanjima konkurentnosti i korupcije (WB, WEF, Transparency International). Zbog lošeg ambijenta, privatni sektor, a naročito mala i srednja preduzeća i preduzetnici, u Srbiji investiraju manje nego u drugim uporedivim zemljama, smatraju u Savetu.\nUz to, ekonomisti u ovoj instituciji tvrde da upravo država neposredno utiče na nizak nivo ukupnih investicijatako što nedovoljno troši sredstva na javne investicije, ali i loše upravlja javnim i državnim preduzećima – koja umesto da svojim profitom i investicijama pozitivno utiču na privredni rast, troše resurse i svojim gubicima i dugovima prete fiskalnoj stabilnosti.\n(Ispravka 3. 8. 2017. godine: U drugom paragrafu teksta citirani su podaci za evrozonu umesto za EU28, što ne menja ocenu jer je rast u EU28 bio malo veći nego u evrozoni, pa samim tim je još izraženija razlika u odnosu na Srbiju)\nBDP EU investicije\nNikada ništa nisam obećao pred izbore 19.08.2019.


Savski most u parku Ušće, na poziciji između TC „Ušće” i Muzeja savremene umetnosti\nMožda je nakon višemesečnih peripetija, vreme da sumiramo utiske o sudbini Starog savskog železničkog mosta. O njegovoj daljoj sudbini, koja je već odavno odlučena i anketom građana zapečaćena. A da li je moralo sve baš tako da bude ili su ovo okolnosti koje se događaju i u drugim, daleko razvijenijim državama?\nKraći istorijat mosta može nam poslužiti kao podsetnik njegovog istorijskog značaja, to jest, vrednosti kao potencijalno kulturno dobro grada Beograda. Ovo naglašavamo jer sam most nije zaštićen kao kulturno dobro, a prethodnom zaštitom su obuhvaćene određene celine sa jedne i druge strane reke Save, ali se nigde most pojedinačno ne spominje. Naravno, silueta mosta spada u okvir zaštićene vedute grada, mada bi i sam most morao biti na istom nivou zaštite kao i arhitektonski objekti jer samim tim i njegova dalja sudbina ne bi na ovaj način bila dovedena u pitanje.\nSavski most sagrađen je 1942. godine\nMost je poslednji put rekonstruisan 2008. godine, kada su mu proširene kolovozne trake zarad povećanja protočnosti saobraćaja.\nMost je izgrađen od strane nacističkog okupatora 1942. godine i odmah je poneo ime Most Princa Eugena. U tom trenutku je bio jedini most koji je spajao Beograd i Zemun, to jest, levu i desnu savsku obalu, a samim tim i bio jedini put kojim su zarobljenici odvoženi u logor na Sajmištu, ali i prevoženi nazad u kamionu „dušegupki“, u pravcu Jajinaca.\nPo uzoru na vojsku Kraljevine Jugoslavije, koja je tokom Aprilskog rata 1941. godine srušila Most Viteškog kralja Aleksandra (Brankov most), okupatori su prilikom povlačenja 1944. godine nameravali da sruše Savski most, kako bi sebi olakšali povlačenje i usporili napredovanje jedinica NOV i Crvene armije. Ovaj poduhvat je osujetio beogradski učitelj Miladin Zarić, koji je živeo u zgradi nedaleko od mosta (današnja Karađorđeva ulica, zgrada nosi tablu sa ovim informacijama) i koji je primetio kada su i na kojim mestima okupatori minirali most, da bi ga u pravom trenutku razminirao, to jest, prekinuo kontaktne kablove koji bi aktivirali eksploziv.\nOvaj herojski poduhvat se već decenijama prepričava u Beogradu, a ušao je i u mnoge istorijske udžbenike u poglavljima koja se bave oslobođenjem Beograda u Drugom svetskom ratu. Posleratna vlast je odlučila da most i dalje ostane u upotrebi jer je bio kvalitetno izgrađen, od tada najsavremenijih materijala, a i intenzitet saobraćaja u Beogradu nije bio na tom nivou da bi se njegov protok na mostu dovodio u pitanje.\nSve se menja 1984. godine, kada gradski čelnici odlučuju da preko mosta provuku tramvajske šine, čime su stari i novi deo Beograda dodatno povezani. Ovaj projekat je nosio naziv „Tramvajem u 21. vek“, što je bio polovični i zastareli odgovor na potrebu uvođenja metroa u Beogradu, koji je do tih godina energično zastupao i planirao arhitekta Branislav Jovin. Beograd je nažalost izgubio trku za metroom, ali je zato novi i stari Beograd povezan tramvajima i to baš preko starog Savskog mosta, koji je već tada počeo da oseća uvećani kapacitet drumskog i šinskog saobraćaja i pokazivao znake zamora.\nNaredna etapa dogodila se u drugoj polovini 90-ih, kada predsednik izvršnog odbora Skupštine grada Beograda postaje arhitekta profesor Spasoje Krunić. Po njegovim rečima, gradska uprava je već tada razmatrala kako da reši nedostatak mostova u Beogradu, kako onih koji bi rešili gradske obilaznice, tako i one koji bi rasteretili saobraćaj u centru grada. Kako se Krunić priseća, jedan most je bio planiran da spoji Novi Beograd sa Čukaričkom padinom, dok je drugi bio predviđen da se izgradi iza železničke stanice, u blizini starog Savskog mosta, čija bi uloga bila da prihvati sve gušći saobraćaj iz Nemanjine ulice, koji se i danas za prelazak na novobeogradsku stranu usmerava na Gazelu, Savski i Branko most.\nTada je planirano da stari Savski most postane pešački, a njegovu ulogu preuzme novoplanirani most. Međutim, politička smena je i ovu ideju ostavila po strani. Most je poslednji put rekonstruisan u periodu od 2007. do 2008. godine, kada su mu proširene kolovozne trake zarad povećanja protočnosti saobraćaja, ali to nije moglo da uspori njegovo rapidno propadanje, koje su do poslednjih godina najbolje osetili vozači putničkih automobila, svaki put kada bi klizeći po šinama izbegavali kratere u asfaltu.\nKonkurs i novi Savski most\nNada da će problem starog Savskog mosta biti rešen pojavio se 2017. godine, kada je za potrebe rekonstrukcije i proširenja mosta raspisan javni konkurs. Na konkurs su pristigli radovi koji su davali različita rešenja sanacije i rekonstrukcije mosta, uvodeći dodatne saobraćajne trake uz kompleksna statička ojačanja.\nJedan od članova žirija, pored građevinskih inženjera, bio je i predstavnik Zavoda za zaštitu spomenika grada Beograda, arhitekta Rade Mrlješ, koji je želeo da se pre svega sačuva prepoznatljiva lučna konstrukcija mosta, ali je nakon prispelih radova bio preglasan građevinskim inženjerima, koji su procenili da je rekonstrukcija postojećeg mosta teško izvodiva i opredelili se da prvo mesto dodele radu koji je podrazumevao uklanjanje postojećeg i izgradnju novog mosta, koji bi svojom lučnom konstrukcijom ponovio siluetu starog.\nPobedničko rešenje novog Savskog mosta potpisuje CIP\nPobedničko rešenje potpisali su inženjeri iz Saobraćajnog instituta CIP. Kako Mrlješ naglašava, ovo je bila neka vrsta kompromisnog rešenja i čuvanja memorije na stari Savski most, koji nažalost nikada nije proglašen kao kulturno dobro. Rešenje se dopalo i gradskim čelnicima, pogotovo što je efikasno rešavalo problem protoka saobraćaja u delu Beograda koji se ubrzano izgrađuje (Beograd na vodi). Kako je istakao građevinski inženjer Aleksandar Bojović, jedan od članova konkursnog žirija, glavna prednost novog mosta bila bi njegova širina, koja bi sa postojećih 16m porasla na 32, to jest, 35 metara čime bi se dobila jedna savremena konstrukcija, koja bi ispunila sve tehničke zahteve.\nMeđutim, postavilo se pitanje, koja će biti dalja sudbina postojećeg mosta? U početku, ideja je bila da se most ne uništava, nego da se demontira i izmesti na drugu lokaciju gde bi u neku ruku nastavio da služi svojoj svrsi. Prvi predlog je bio da se njime povežu zemunska obala i plaža „Lido“ na Velikom ratnom ostrvu, čime bi most postao pešačko-biciklistički. Međutim, pojavile su se i druge ideje koje su dodatno zakomplikovale sudbinu Savskog mosta.\nAnketa sa dva predloga\nKrajem 2019. godine gradski čelnici predlažu online anketu, gde bi sami građani glasali za dalju sudbinu Savskog mosta i kao rešenja njegovu demontažu i preseljenje na kopno, u prostor parka Ušće, gde bi most bio pretvoren u neku vrstu skulpture, dok bi ispod njega bio izgrađen ugostiteljski sadržaj. Takođe, ovim rešenjem predviđeno je da Novi Beograd i Ada Ciganlija budu povezani novoprojektovanim mostom, a gde bi kompletni radovi koštali oko 15 miliona evra.\nVarijanta Savskog mosta na suvom\nNovo rešenje mosta do Ade Ciganlije\nDrugo predloženo rešenje bilo je demontaža i premeštanje uzvodno, gde bi kao pešačko-biciklistički most spojio Novi Beograd i Adu Ciganliju, gde bi radovi koštali 14 miliona evra.\nOpcija da stari Savski most premosti Savu između Novog Beograda i Ade Ciganlije\nIz jednog ugla, ovo je bio fer i demokratski način rešavanja problema, ali ne i bez svojih manjkavosti. Jedan deo javnosti se pobunio jer su anketom obuhvaćena samo dve varijante, dok je nekolicina arhitekata izjavila da su gradski čelnici morali prvo da konsultuju struku pre nego što su građanima na izbor dali navedene varijante. U anketi u kojoj nije moglo da se prati odakle je i koliko puta ko glasao, pobedilo je rešenje sa preseljenjem na suvo.\nU svetu se često pojavljuju ankete, na kojima se građani izjašnjavaju o nekim gotovo nebitnim stvarima koje se tiču uređenja gradova (npr. o bojama poštanskih sandučića) ili o onim parametrima koji ne mogu da ugroze interese grada ili privatnog investitora. Na primer, nude im se različite opcije arhitekture nekog budućeg objekta, ali ne i spratovnost, tj. gabariti, koje je pre toga već usvojila neka gradska komisija. Na taj način, građanima se pruža iluzija o demokratičnosti samih odluka, ali problemi ostaju isti i mogu biti manji ili veći u zavisnosti od stepena uređenosti nekog društva.\nŠto se tiče sudbine starog Savskog mosta, ona nakon rezultata ankete deluje zapečaćeno. Realno, njegova rekonstrukcija i pretvaranje u savremeni saobraćajno-pešački most gotovo je nemoguća, tj. iziskivala bi isuviše resursa, a dobijeni rezultat nikada ne bi mogao da u potpunosti odgovori na sadašnje i buduće izazove.\nIzgradnja mosta „blizanca“, koju neki zagovaraju tek je apsurdna jer se ne može postići efekat kao u slučaju Brankovog mosta, koji ne poseduje lučnu konstrukciju. Opcija koja je predlagana krajem 90-ih takođe je isključena jer se planirane saobraćajnice iz tog vremena ne poklapaju sa onima koje su obuhvaćene novi urbanističkim planiranjem i projektovanjem Beograda na vodi. Varijanta da se most izmesti, ali da zadrži svoju primarnu ulogu – premošćavanja dve rečne obale, i dalje je opcija koju zagovara jako puno građana. Naročito ako se stari Savski most na neki način „penzioniše“ i umesto tramvaja i automobila nastavi da nosi bicikliste i pešake. Možda bi to bio romantični epilog za ovog vremešnog osamdesetogodišnjaka. Da li je moguće preinačiti odluku grada nakon rezultata ankete? Možda i jeste…\n#aleksandar bojovic #anketa #beograd na vodi #Branislav Jovin #celicni most #cip #miladin zaric #most #mostovi #park usce #savski most\nPrvi put cujem da neko ima most viska i da ne zna sta ce sa njim.Da ne nabrajam sada Budimpestu,Bec itd.koliko oni imaju mostova i nije im ni jedan most visak. Postovana gospodo Vi nemate most viska,vec manjak puteva koji vode fo njih i onih buducih. Manjak puteva i njihova ne funkcionslnost su razlog za veliko zagadjenje u gradovima zbog cestog zaustavljanja i zastoja na ulicama pri cijoj izgradnji se nije mislilo bar 50god.unapred vec su i one suzavane neadekvstnom urbanizacijom i cak suzavanjem postojecih zbog izgradnje zgrada i sl.