UNS :: Privatizacija :: Ukinut Tanjug / print=true\nNaslovna | Aktuelno | Privatizacija | Ukinut Tanjug\nVlada Srbije donela je Odluku o pravnim posledicama prestanka JP Novinska agencija Tanjug, imajući u vidu da član 146. Zakona o javnom informisanju i medijima predviđa da Zakon o Javnom preduzeću novinska agencija Tanjug prestaje da važi datumom potpisivanja kupoprodajnog ugovora, odnosno najkasnije 31. oktobra 2015. godine, saopštilo je Ministarstvo kulture i informisanja.\nKako je navedeno, tokom prethodnih meseci Agencija za privatizaciju organizovala je dva javna poziva za prodaju Tanjuga, koji su proglašeni neuspešnim, jer nije bilo zainteresovanih kupaca.\nU skladu sa Zakonom o informisanju i medijima, Vlada Srbije donela je, kako se navodi, Odluku o pravnim posledicama prestanka Javnog preduzeća novinske agencije Tanjug.\nTom odlukom se, između ostalog, predviđa da će svi zaposleni dobiti otpremnine u skladu sa Programom za rešavanje viška zaposlenih u procesu privatizacije, kao i da će im biti plaćeno za rad i angažman u periodu do donošenja Odluke o pravnim posledicama prestanka Javnog preduzeća novinske agencije Tanjug, koja će biti objavljena u Službenom glasniku Republike Srbije.\n(Ministarstvo: Vlada donela odluku o prestanku Tanjuga, Tanjug, 4. novembar 2015 14:10)\nMinistarstvo kulture i informisanja Vlade Republike Srbije podsetilo je danas na to da je tokom prethodnih meseci Agencija za privatizaciju organizovala dva javna poziva za prodaju Javnog preduzeća Novinska agencija Tanjug, koji su proglašeni neuspešnim jer nije bilo zainteresovanih kupaca.\nS obzirom na to da član 146 Zakona o javnom informisanju i medijima predviđa da Zakon o Javnom preduzeću Novinska agencija Tanjug prestaje da važi datumom potpisivanja kupoprodajnog ugovora, odnosno najkasnije 31. oktobra, Vlada je donela Odluku o pravnim posledicama prestanka Javnog preduzeća Novinske agencije Tanjug.\nOvom odlukom se, između ostalog, predviđa da će svi zaposleni dobiti otpremnine u skladu sa Programom za rešavanje viška zaposlenih u procesu privatizacije.\nTakođe, ovim dokumentom je predviđeno da će radnicima biti plaćeno za rad i angažman u periodu do donošenja pomenute odluke, koja će biti objavljena u Službenom glasniku Srbije.\n(Doneta odluka o pravnim posledicama prestanka Javnog preduzeća novinske agencije Tanjug, Sajt Ministarstva kulture i informisanja, 4. novembar 2015 14:10)\nPRILOG KULTURI SEĆANjA: "Ovde Telegrafska agencija nova Jugoslavija…Tanjug javlja, Tanjug javlja…"\nNa fotografiji od 5. novembra 1943. je prva redakcija nove agencije: Moša Pijade, Vladislav Ribnikar, Lepa Pijade, Olga Humo i Jara Ribnikar. Na njoj se vide i Ivo Lola Ribar, Vladimir Velebit i dr Ivan Ribar. Ovu fotografiju prve, ratne redakcije Tanjuga napravio je Vili Šimunov-Barba. Taj trenutak je ovekovečio svojom "Lajkom".\nU vreme kad je Agencija počela da radi, a prvi izveštaj emitovan je 5. decembra 1943, direktor Tanjuga bio je Vladislav Ribnikar. Izveštači su bili Milan Gavrić i Mahmut Konjhodžić, foto-reporteri Vili Šimunov-Barba i Danilo Kabić, a radio-telegrafisti Veljko Dragićević, Jozo Butorac, Anđelko Gančević i Ante Runjić, stenografi Aleksandar Tepavčevic i Nikita Bakov, a prevodioci Lepa Pijade, Olga Humo i Jara Ribnikar.\n( KULTURA SEĆANjA – TANJUG > KRATKA ISTORIJA SLAVE I PROPASTI VREME | BR 1180 | 15. AVGUST 2013. )\nTokom Drugog svetskog rata nastaće nova jugoslovenska novinska agencija – Tanjug. Tanjug je bio prva novinska agencija na slobodnoj teritoriji jedne zemlje, osnovana u okupiranoj Evropi u Drugom svetskom ratu,po čemu je bila jedinstvena u svetu. Naime, nju nije osnovala država,nisu je organizovali akcionari, niti su je formirali izdavači novina. Njena prva redakcija radila je uglavnom u šumi.\nTanjug je osnovan u novembru 1943. godine u Jajcu (Bosna i Hercegovina)s ciljem da verno prezentuje svetu šta se kod nas zbiva i da upozna čitaoce šta se zbiva u svetu. Osnivač Tanjuga bio je Moša Pijade,koji mu je dao i ime, a prvi direktor bio je Vladislav Ribnikar. Tanjug je počeo rad pomoću malog trofejnog predajnika, geštetnera (mašinom za umnožavanje) u lošem stanju i raštimovane pisaće mašine. "Ovde Telegrafska agencija nove Jugoslavije... Tanjug javlja, Tanjug javlja...",bile su reči kojima se, po prvi put 5. novembra 1943. godine, oglasila novonastala agencija.\nOd osnivanja ova agencija je bila pod snažnim uticajem sovjetske novinske agencije Tass. Rodoljub Čolaković bio je oficir za vezu Tanjuga u Moskvi sa centralom u Tassu. Tanjug je preko Moskve emitovao u svet šta se dešava u Jugoslaviji.\nNova agencija izdavala je bilten. Prvi broj nosio je datum 10. novembar 1943. godine, a prva informacija glasila je: "Pre izvesnog vremena došao je u Jugoslaviju britanski brigadni general Meklejn, kao izaslanik komandanta savezničkih oružanih snaga na Srednjem istoku E. M. Vilson pri vrhovnom štabu NOV i POJ. Prilikom svoje posete, general Meklejn predao je vrhovnom komandantu NOV i POJ, drugu Titu, pismo komandantaVilsona..."\nPrvu informaciju o formiranju Tanjuga objavila je radio-stanica Slobodna Jugoslavija sredinom novembra 1943. godine, čije je sedište bilo u Moskvi. Prislušna služba BBC-ja, koja je pratila emisije Slobodne Jugoslavije,bila je prva strana radio-stanica koja je objavila informaciju o osnivanju Tanjuga.\nU prvim godinama rad je organizovan po uzoru na sovjetski Tass, da bi vremenom uz širenje dopisničke mreže u svetu i kontakte i saradnju agencijama, Tanjug prerastao u agenciju koja će težiti da ispunjava osnovne profesionalne standarde: brzinu, tačnost, preciznost,zanimljivost, analitičnost.\nDopisnici Tanjuga najčešće su koristili tehničke usluge dopisništava Rojtersa širom sveta, pa je druženje s novinarima najuglednije svetske agencije nesumnjivo doprinelo dobrom stručnom usavršavanju. Zahvaljujući dopisnicima i vestima drugih agencija, Tanjug je javljao gotovo sve što bi moglo da zadovolji i najzahtevnije: od izveštaja o prirodnim katastrofama i državnim udarima, političkim skupovima i svetskim sportskim šampionatima, intimama krunisanih glava do neobičnosti koje se ponekad događaju običnim ljudima.\nPrvi zadatak Tanjuga bio je, kao što je to u novembru 1943. godine objasnio Moša Pijade, da radio-telegrafskim emisijama obaveštava svet o zbivanjima na jugoslovenskom frontu u borbi protiv nacističke Nemačke, ali i o revolucionarnim društvenim, političkim i ekonomskim socijalističkim reformama, koje je za posleratni period pripremao nosilac antifašističke borbe, Komunistička partija Jugoslavije. Taj zadatak uspeš-no je ispunjen zahvaljujući i pomoći savezničkih medija, poput BBC-ja.\nU posleratnom periodu Tanjug je brzo razvio svoju mrežu dopisništva uzemlji, ali i u svetu. Agencija je zato postala važan izvor informacija za sve jugoslovenske medije.\nOva agencija je na samom početku bila čisto budžetska ustanova. Od 1952. godine uvela je pretplatu na svoje servise, pa je tako počelo delimično samofinansiranje Tanjuga. Država je, međutim, i dalje brinula o funkcionisanju "Emisije za inostranstvo", redakcije koja je, u stvari, bila Tanjug za svet, nudeći stranom tržištu obilje informacija na engleskom,francuskom, španskom i nemačkom jeziku. Agencija se i tehnički brzo razvijala, pa su prvi teleprinteri uvedeni već 1947, a prvi radio-printerski kanali 10 godina kasnije. Kompjuterska era Tanjuga započela je 1985. godine.\nU sukobu Tita sa Staljinom 1948. godine, Tanjug je odigrao veoma značajnu ulogu, u atmosferi u kojoj je SSSR sa svojim saveznicima iz Istočnog bloka pokušavao da izoluje Jugoslaviju.\nTokom perioda hladnog rata i blokovske podele sveta, Tanjug se sve bolje pozicionirao u svetu. Tome je doprinela pre svega uloga SFRJ u Pokretu nesvrstanih, gde se ona pojavljivala kao jedan od lidera. Takva njena uloga političke neutralnosti u podeljenom svetu doprinela je i porastu poverenja u Tanjug. Informacije jugoslovenske novinske agencije koristili su mediji i sa Zapada i sa Istoka. S druge strane, država je ozbiljno vodila računa o razvoju Tanjuga, ulagala je u razvoj dopisničke mreže i u modernizaciju opreme. Na vrhuncu svoga razvoja, u periodu od šezdesetih do osamdesetih godina prošlog veka, Tanjug je izrastao u agenciju koja je 1968. godine po snazi bila rangirana kao osma novinska agencija u svetu. Sredinom sedamdesetih, Tanjug je bio jedna od najpouzdanijih novinskih agencija u svetu. Tada nije bila retkost da pretekne Rojters, AFP i AP ekskluzivnim informacijama. Tako je, na primer, dopisnik Tanjuga iz Vijetnama Mihailo Šaranović 1975. godine prvi javio o padu Sajgona. Tu vest prenele su sve svetske agencije, navodeći Tanjug kao izvor, (Briza, 2009).\nKrajem osamdesetih i početkom devedesetih godina 20. veka, međutim,Tanjug doživljava dramatičan pad u svakom smislu. Padom Berlinskog zida krajem 1989. godine zvanično nestaje blokovske podele sveta,čime Pokret nesvrstanih, čiji je jedan od lidera bila SFRJ, drastično gubina značaju. Samim tim, i značaj agencije poput Tanjuga u svetskim okvirima postaje daleko manji.\nI dok se u Evropi slavi pad Berlinskog zida, na prostoru bivše Jugoslavije u isto vreme pripremaju se krvavi ratovi, koji će značajno unazaditi medije u ovom regionu, a među njima i Tanjug.\nOd nekada ugledne svetske agencije, Tanjug se tokom devedesetih godina, pod režimom Slobodana Miloševića, pretvorio u propagandnu mašinu za pripremu rata. Sličnu sudbinu doživeli su svi državni mediji u Srbiji. Tokom ratova na prostoru SFRJ Tanjug je prekršio osnovna pravila agencijskog izveštavanja, jer je iz njegovih vesti i izveštaja iščezla najvažnija karakteristika – objektivnost. Uz to, infrastruktura, koja je decenijama bila građena, lošim poslovanjem raznih rukovodstava agencije,gotovo da je bila potpuno uništena. Uništen je i najveći deo dopisničke mreže. Ipak, najveća cena koju je Tanjug platio bilo je gubljenje poverenja klijenata u istinitost informacija. Nekada ugledna agencija razbijena je u paramparčad, a posledice takvog poslovanja u dobroj meri osete se i danas, (Briza, 2009).\nZajedno sa raspadom SFRJ na sastavne delove raspadao se i Tanjug, tako da su i novinske agencije u novonastalim državama zapravo u najvećoj meri nastale iz Tanjuga. U Hrvatskoj Hina (Hrvatska izvještajna novinska agencija), u Bosni i Hercegovini Srna (Srpska novinska agencija)i Fena (Federalna novinska agencija), u Crnoj Gori Mina, u Sloveniji Sta (Slovenska tiskovna agencija), u Makedoniji Mia (Makedonska informativnaagencija), na Kosovu – Kosova press.\nTanjug nikad nije bio politički neutralan. Njegova prednost u to vreme je bila što je bio na čelu Pula novinskih agencija nesvrstanih zemalja, tako da je imao izvore u nacionalnim agencijama mnogobrojnih nesvrstanih zemalja, koji su često bili zatvoreni za velike agencije, a i zato što je, zahvaljujuć inesvrstanoj poziciji Jugoslavije, imao lakši pristup i Vašingtonu i Moskvi nego što je, na primer, AP imao Moskvi, a TASS Vašingtonu (Briza, 2009).\n( Dinko Gluhonjić: Diskurs agencijskog novinarstva, Novi Sad 2011.)\nTelegrafska agencija Nova Jugoslavija - Tanjug - osnovana je 5. novembra 1943. u Jajcu.\n"Ovde Telegrafska agencija nova Jugoslavija…Tanjug javlja, Tanjug javlja…" bile su reči kojima se, prvi put, 5. novembra 1943. oglasila novoosnovana agencija.\n"Prvi zadatak Tanjuga je bio da preko radio-telegrafskih emisija obavesti svet o svemu što se zbivalo na Drugom zasedanju AVNOJA u Jajcu.\nZabeleženo je kako Tanjug dobio svoj naziv, kako se došlo do skraćenice od šest slova.\nRazmatrane su mnoge varijante i ideje. Jedni su se zalagali da se zove Telegrafska agencija slobodne Jugoslavije (TASJUG), novinsko -telegrafska agencija nove Jugoslavije (notasjug), ili Telegrafska agencija nova Jugoslavija (TENANOJ). Ideja je, kažu, bilo još, ali većina skraćenica je, kad se izgovore, zvučala ili prokineski ili prosovjetski.\nMoši Pijadije, sinula ideja: zvaće se Tanjug, što će u punom nazivu reći - Telegrafska agencija nove Jugoslavije…\nOsnivanje Tanjuga ovekovečeno je i foto aparatom. Na fotografiji od 5. novembra 1943. je prva redakcija nove agencije: Moša Pijade, Vladislav Ribnikar, Lepa Pijade, Olga Humo i Jara Ribnikar. Na njoj se vide i Ivo Lola Ribar, Vladimir Velebit i dr Ivan Ribar.\nOvu fotografiju prve, ratne redakcije Tanjuga napravio je Vili Šimunov-Barba. Taj trenutak je ovekovečio svojom "Lajkom". On je inače radio za Tanjug i - ratovao. Poginuo je 26. maja 1944, u vreme nemačkog desanta na Drvar. Prvi direktor bio je Vladislav Ribnikar.\nTanjug imao je u jednom trenutku čak 48 dopisnika širom sveta, i svrstavan je u 10 najjačih svetskih agencija i imao vodeće mesto u Pulu agencija nesvrstanih zemalja, što je u tadašnjim međunarodnim okolnostima imalo veliki značaj.\nOvako visok rejting Tanjug je steko zasluženo prvi javio da su Vijetnamci 1975. oslobodili Sajgon (Ho Ši Min), da je otpočela invazija na Kubu 1961. godine, da su trupe Varšavskog ugovora 1968. ušle u Čehoslovačku. Prvi je 1972. javio da je Bobi Fišer postao šahovski prvak sveta i pre drugih je oglasio i pad Nikolae Čaušeskua u Rumuniji 1989.\nKroz Tanjug su prošla mnoga poznata, najpoznatija imena jugoslovenskog novinarstva, koja će ostati upamćena i van ovih prostora, jer su njihovi tekstovi objavljivani i u stranim listovima: Branko Bogunović, Momčilo Pudar, Mihailo Šaranović, Mirko Aksentijević, Miloš Ćorović, Božidar Kažić, Borislav Lalić, Jovan Vavić...i mnogi drugi.\n(KAKO SU POČELI: Telegrafska agencija nova Jugoslavija… Tanjug javlja, Tanjug javlja, Srpska televizija\nPRILOG KULTURI SEĆANjA: Tanjug u oslobođenom Beogradu 1944\nGrupa saradnika i tehničara Tanjuga (na slici desno) je sa Visa, sa sopstvenom radiostanicom, prebačena avionom u Valjevo. Ovde su u toku nekoliko dana emitovane vesti o borbama za oslobođenje Srbije i Beograda za zemlju i inostranstvo. Dok se radiostanica preseljava u Aranđelovac, novinarski saradnici kao ratni izveštači prate završne operacije za oslobođenje Beograda. Iz Aranđelovca je Tanjug prvi poslao vest u zemlju i u svet o oslobođenju glavnog grada Jugoslavije 20. oktobra 1944. godine. Prva tri dana po oslobođenju, radio-stanica i redakcijska grupa su radili u zgradi br. 14. u Ulici Ledi Kaudri. Rasulo koje je u okupatorskim i izdajničkim redovima nastupilo u vreme bitke za Beograd, iskoristilo je nekoliko službenika okupatorske Agencije „Rudnik", simpatizera narodnooslobodilačkog pokreta, da spasu neke radio-telegrafske uređaje. Radio-telegrafisti Đuro Perušić, Miloš Černej i drugi izneli su u to vreme u stan Černeja na Zvezdari, gde se već nalazio prijemni centar Agencije „Rudnik", nekoliko helaparata za prijem i otpremu, četiri dugotalasna radio-telegrafska prijemnika, dva velika -radio-aparata, više pomoćnih mašina i rezervnih delova. Istovremeno je domar Rade Tomić, zajedno sa ovom grupom, sklonio na skrovita mesta u podrume nekoliko teleprintera, pisaćih mašina i mašina za umnožavanje i veću količinu matrica i geštetnerske hartije. Zahvaljujući ovoj sačuvanoj radio-tehnici i ostalom materijalu, brzoj popravci zatečene opreme i pomoći vojnih jedinica od nekoliko davača i prijemnika, agencija Tanjug je bila u stanju da već 25. oktobra 1944. godine, dva dana posle useljenja, počne izdavati Bilten spoljnopolitičkih vesti na pisaćoj mašini, a dan kasnije, 26. oktobra, da taj bilten u većoj količini umnožava na geštetneru.\nPrvi direktor Tanjuga u Beogradu Ivo Vejvoda je, sećajući se tih dana, zapisao: „Sredinom oktobra 1944. godine napustio sam Topusko da bih preko Barija jednim sovjetskim avionom došao u Valjevo. Odatle sam prešao u Aranđelovac, gde su mi drugovi saopštili da odmah krenem za Beograd i preuzmem dužnost direktora Tanjuga.\nSećam se da sam 23. oktobra 1944. godine po podne stigao pred današnju zgradu Tanjuga, gde sam zatekao sestre Leontić, ložača, šofera i domara Radu Tomića. Tomić mi je tada ispričao da su on i dva radio-telegrafista u toku bitke za Beograd izneli iz zgrade nekoliko prijemnih i otpremnih radio-aparata, koji su nam, zajedno sa zatečenim mašinama, omogućili da za dva dana otpočnemo rad izdavanjem biltena spoljnopolitičkih vesti.\nKada posle skoro dvadeset godina razmišljam o tom periodu i sam se čudim kako je posao u agenciji vrlo brzo počeo da teče normalno. Na okupu su bili tehničari koji su odmah obezbedili prijem vesti iz sveta. Našla se i grupa prevodilaca koja je bez teškoća prevodila vesti inostranih agencija. Zajedno sa njima je bila i grupa novinara dobrih profesionalaca, koji su ekspeditivno pripremali ove vesti za bilten. Iz svih krajeva zemlje su pristizali novi saradnici, bilo na sopstvenu inicijativu ili što su ih slala politička rukovodstva.\nOpšte radno oduševljenje u Agenciji omogućilo je da savladavamo sve vrste teškoća. Po ceo dan smo radili i mnogi od nas smo u radnim prostorijama i spavali, a svi se u agencijskoj menzi hranili. Uživali smo da se ne krećemo iz Tanjuga. Agencija je poslovala, iako je malo ko od nas o njoj ranije imao neku predstavu."\n(Iz zbornika Dva veka srpskog novinarstva - odlomak iz knjige „Tanjug 1944-1963", Beograd, 1963.)\nZgradu u kojoj je do ukidanja bio smešten Tanjug, poznatu pod nazivom "Prizad", projektovao je arhitekta Bogdan Nestorović (1905-1975). Ona je podignuta 1938. godine. Ima šest spratova i primer je kasnog modernizma u arhitekturi Srbije. U "Prizadu" je u vreme Drugog svetskog rata bio smešten nemački Gestapo. Posle II svetskog rata OZNA je po ulasku u Beograd, prvo bila smeštena na Obilićevom Vencu u zgradi PRIZAD-a (V: Dr Kosta Nikolić „Mač revolucije - OZNA u Jugoslaviji 1944-1946"), a potom je u toj zgradi radio Tanjug.


Kupališna sezona počinje u subotu, ali pre nego što skočite bombu, na ove stvari obratite pažnju | Telegraf - Najnovije vesti\n13. jun 2019 | 20:53\nŠirom Srbije otvaraju se vrata bazena, plaža i akva parkova\nBrčkanje širom Srbije počinje ovog vikenda. Od bazena do kupališta kraj reka i jezera, stanovnici Srbije konačno će u svežoj vodi moći da potraže spas od višednevnih vrućina i nabace malo boje. Negde će kupališna sezona biti otvorena uz vatromet i koncerte, ali prvog dana će uživanje u vodi uglavnom biti besplatno.\nAda Ciganlija je najposećenija destinacija za kušanje u Srbiji, a podizanjem Plave zastave u subotu 15. juna u 10 sati, "beogradsko more" biće spremno za posetioce. Na Adi je ulaz besplatan kao i uvek, a očekuje se da, kao i svakog leta, bude krcata, naročito vikendima.\nPredstojeća letnja sezona počeće veče ranije, u petak u 20 sati, rok koncertima YU grupe i Galije. Кoncerti će biti održani na popularnom "Bir gardenu".\nAda je zvanično otvorena od 15. juna Foto: Tanjug/Tanja Valič\nU SUBOTU KREĆE KUPANJE I U OVIM GRADOVIMA\nU subotu 15. juna kupališna sezona počinje i u akva parku u Jagodini, gde će ulaz biti besplatan, prvog dana. Cene će nadalje ostati iste.\nSpas od junskih vrelina Kikinđani će moći da potraže u otvorenom bazenu SC "Jezero" i u Banatskom Velikom Selu. U subotu i nedelju 15. i 16. juna ulaz se neće naplaćivati.\nSubota je dan za kupanje Foto: Tanjug/Dušan Aničić\nI gradski bazeni SC "Mladost" u Čačku primiće prve kupače u subotu, a cene 9. godinu zaredom ostaju nepromenjene - 150 dinara dnevna karta, 4.000 sezonska. Brčkanje će ipak, od subote najpovoljnije biti u Svrljigu, gde 100 dinara koša dnevna karta i 50 ležaljka. Gradski bazen u Zaječaru, kao i akva park u Doljevcu, prate trend otvaranja ovog vikenda i nepromenjenih cena.\nPOŽURILI U NIŠU, NOVOM SADU, BRUSU\nNeki gradovi neće da čekaju vikend da svojim stanovnicima daju oduška od vrućina. Nova kupališna sezona u Brusu počinje u četvrtak 13. juna puštanjem u rad bazena u Bruskoj banji, dok dan kasnije kupališni kompleks u Babušnici otvara svoja vrata.\nSezona je već počela u nekim mestima Foto: Tanjug/Jaroslav Pap\nSezona je već počela u Subotici (Dudova šuma), u Inđiji, Zrenjaninu, Novom Sadu, dok je leto najranije stiglo u Niš, gde "Čair" radi još od 31. maja.\nPRE NEGO ŠTO PREBACITE PEŠKIR PREKO RAMENA, OBRATITE PAŽNJU NA OVE STVARI\nKako će u subotu ili tokom celog vikenda ulaz skoro svuda biti besplatan, tog dana očekuju se najveće gužve. Krkljanac je naročito opasan u bazenima. Ne samo da ne možete na miru da plivate, već morate da zaobilazite druge kupače, a uvek postoji opasnost da vas neko slučajno udari pod vodom.\nKako bi "bezecovali" najbolju ležaljku ili našli mesto gde da stavite peškir, najbolje dođite ranije, već u prvim jutarnjim satima.\nU besplatnim danima biće krkljanac Foto: Profimedia\nU većini bazena skokovi su zabranjeni, a čak ni Savsko jezero nigde (u zoni kupanja) nije dovoljno duboko da bi skok bio bezbedan. Zato su na Adi Ciganiliji skokovi no-no, a da se to poštuje, brine spasilačka služba.\nČak i ako osećate da ćete prokuvati, ne ulazite u vodu pre nego što se rashaladite. Skok u voda hladniju od 22 stepena Celzijusa može da izazove niz zdravstvenih poteškoća: grčeve u nogama, kolaps, ali i smrt. Kada naglo promenite temperatutu usled skoka u hladnu vodu, dolazi do cirkulatornog šoka koji je veoma opasan za osobe koje pate od kardiovaskularnih oboljenja ili hipertenzije.\nZato je najsigurnija opcija tuš - pa bazen ili reka.\nPri ovakvom UV zračenju, kreme bi trebalo koristiti čak i ako se ne sunčate Foto: Pixabay\nTakođe, tokom naredih dana opasnost od jakog UV zračenja vrebaće stanovnike gotovo svih krajeva zemlje. Bez krema sa faktorom 30 ili 50, ako nemate podlogu, nemojte ni pomišljati na izlaganje suncu. Šeširi, kačketi, naočare potrebni su koliko i kupaći.\nI nadajte se da će ovo leto biti manje kišno od prethodnog, te da će dana za sunčanje i osveženje u vodi biti mnogo više.\nTagovi: Ada Ciganlija, Akva park, Bazen, kupališna sezona, Kupališta, Letnja sezona\nДаре 13.06.2019 21:09


Tužilaštvo okončalo haške istrage - Detektor\nTužilaštvo okončalo haške istrage\n31. Decembra 2015.00:00\nPodizanjem optužnice za zločine u Doboju i Tesliću, Državno tužilaštvo okončalo je sve istrage koje su započete u Haškom tužilaštvu.\nKako je saopćeno iz Tužilaštva BiH, podizanjem optužnice protiv Milana Ninkovića, Borislava Paravca, Andrije Bjeloševića i Milana Savića za zločine počinjene u Doboju i Tesliću, završene su sve istrage koje su Bosni i Hercegovini prebačene iz Haaga.\n“Ovim uspješnim rezultatom ostvareno je obećanje glavnog tužioca Gorana Salihovića da će u svim predmetima iz Haaga biti donesene odluke do kraja 2015. godine”, kazali su u Državnom tužilaštvu.\nTokom posjete BiH u oktobru ove godine, glavni haški tužilac Serge Brammertz je izjavio da, ako Tužilaštvo BiH do kraja godine ne donese odluku o svim predmetima ratnih zločina koji su prebačeni iz Haškog tribunala, namjerava podnijeti “vrlo, vrlo negativan izvještaj” Vijeću sigurnosti Ujedinjenih nacija (UN).\nIz Tužilaštva BiH su rekli da je ove godine ostvaren najbolji rezultat u radu na predmetima ratnih zločina jer je podignuto ukupno 59 optužnica protiv 135 osoba.\n“O kvalitetu rada na optužnicama za ratne zločine dovoljno govori činjenica da su okončane vrlo složene istrage iz Haškog tribunala, kao i podatak da su u oko 80 posto predmeta na temelju dosadašnjih optužnica Tužiteljstva BiH za ratne zločine donesene pravomoćne osuđujuće presude”, naveli su u Tužilaštvu BiH.


Zimovanje ili Planinski turizam, BRAVOTOURS, Bugarska, Pamporovo, SUNNY HILLS SKI AND WELLNESS 3*\nbugarska pamporovo bravotours 4988\nPamporovo Zimovanje ili Planinski turizam, SUNNY HILLS SKI AND WELLNESS 3*\nLokacija: 1,2 km od centra i 350 m od gondole.\nSadržaj hotela: recepcija, sef uz doplatu, lobi bar, WI-FI, restoran, džakuzi, finska sauna, slana soba , bez doplate, skijarnica – bez doplate , parking /bez doplate/, igraonicu za decu, animacija za decu po hotelskom rasporedu, dečji krevetac bez doplate uz najavu.\nHotel raspolaže studijima predvidjenim za smeštaj dve ili tri osobe i apartamnima sa dve ili tri spavaće sobe.\nSadržaj studija: predvidjeni broj ležajeva, sofa, TV, kupatilo i terasa.\nSadržaj apartmana: dva francuska ležaja i jedna sofa TV, kupatilo i terasa.\nCene po osobi za 7 noćenja na bazi izabrane usluge u izabranoj smeštajnoj jedinici.


Miljenik potrošača - Potrošači su izabrali svoje omiljene brendove\nU konkurenciji za nagradu našlo se 1 500 brendova u 30 kategorija. Nominovani su najpoznatiji brendovi koji se mogu naći na tržištu Srbije, bez obzira na njihovo poreklo ili poreklo kompanije u čijem vlasništvu se nalaze. U finalnom glasanju koje je tokom marta i aprila, uz poštovanje svih epidemioloških mera, organizovano na teritorije Srbije, metodom „lice u lice“, učestvovalo je 1 750 građana.\n„Do sada smo u svojim aktivnostima isticali najbolje domaće proizvode i brendove, kao i najodgovornije kompanije i organizacije u našoj zemlji. Akcija ‘Miljenik potrošača‘ logičan je nastavak naše kampanje, jer u njoj govorimo isključivo o kvalitetu“, rekao je Milan Ristić iz udruženja „Moja Srbija“ i dodao da se isticanjem najboljih podstiče zdrava konkurencija među kompanijama i njihova težnja za stvaranjem prepoznatljivog i prestižnog brenda u koji će građani imati poverenje.\n„Odluku o dobitnicima priznanja donose isključivo potrošači, jer kao krajnji korisnici, predstavljaju najkompetentniji i najstručniji žiri koji će odrediti koji brendovi su najbolji na našem tržištu. Slušamo potrošače i gradimo uzajamno poverenje, jer budite sigurni, ako mi verujemo potrošačima i oni će verovati nama“, naglašava Ristić.\n« Film „Superdeep” u Domu kulture „Studentski grad”\nFudbal za prijateljstvo 2021 »


Donji Kraljevec | KOŠARKAŠKI KLUB DONJI KRALJEVEC:KADETI KK DONJI KRALJEVEC DRUGI NA TURNIRU U BOSANSKOJ KRUPI KOŠARKAŠKI KLUB DONJI KRALJEVEC:KADETI KK DONJI KRALJEVEC DRUGI NA TURNIRU U BOSANSKOJ KRUPI – Donji Kraljevec\nPosted on 14.09.2017 by Dobriša\nKOŠARKAŠKI KLUB DONJI KRALJEVEC:KADETI KK DONJI KRALJEVEC DRUGI NA TURNIRU U BOSANSKOJ KRUPI\nMladi košarkaši Košarkaškog kluba Donji Kraljevec proteklog su vikenda, 9. i 10. rujna 2017. god. , sudjelovali na dvodnevnom međunarodnom košarkaškom turniru kod dobrih prijatelja i starih znanaca iz Bosanske Krupe.\nNa turniru su sudjelovale četiri ekipe: domaćini KK Bratstvo iz Bosanske Krupe, Bosna XXL iz Bihaća, kombinirana ekipa KK Nedelišće/Rudar/Međimurje i KK Donji Kraljevec.\nU prvoj utakmici košarkaši Donjeg Kraljevca pobijedili su sa tridesetak razlike kombiniranu ekipu sastavljenu od igrača iz Nedelišća, Rudara iz Murskog Središća i Međimurja iz Čakovca, a sličan rezultat su ponovili i u drugoj utakmici protiv domaćina.\nU utakmici koja je igrana drugog dana turnira protivnik je bila vrlo jaka ekipa Bosna XXL iz koje je svojevremeno ponikla i trenutno jedna od najvećih mladih europskih košarkaških zvijezda, trenutačno igrač Cedevite iz Zagreba Džanan Musa. I u toj utakmici pokazan je vrlo dobar otpor, no zbog šireg rostera igrača i boljih fizičkih predispozicija pobjedu od petnaestak razlike odnosi ekipa iz Bosne i Hercegovine.\nKao zaključak možemo reći da je ovaj turnir vrlo vrijedno iskustvo za mlade košarkaše te da je Košarkaški klub Donji Kraljevec još jednom pokazao da ima kvalitetu mlađih dobnih kategorija te samim time i svjetlu budućnost. Ovim putem također zahvaljujemo našim domaćinima na izuzetnom gostoprimstvu.


Barrou (Endr i Loara) - Wikipedia\nBarrou (Endr i Loara)\n46°52′01″N 0°46′17″E / 46.8669444444°N 0.771388888889°E / 46.8669444444; 0.771388888889\nBaru (fr. Barrou) je naseljeno mesto u Francuskoj u regionu Centar, u departmanu Endr i Loara.\nPo podacima iz 1990. godine broj stanovnika u mestu je bio 511, a gustina naseljenosti je iznosila 17 stanovnika/km².\n620 626 577 551 511 506


E, pa i nije baš tako! - Životni stil\nNaslovnica Porodica E, pa i nije baš tako!\nE, pa i nije baš tako!\nPrethodni članakGdje je nestala Jasmina Gutošić?\nNaredni članakZbog ova 3 recepta izgubio sam 16 kg za 2,5 meseca!


Isključenja vode i ispiranje vodovodne mreže u više naselja | (Vesti - 07.04.2019) Subotica\nKomentara: 0 | Pregleda: 3989\nIsključenja vode i ispiranje vodovodne mreže u više naselja\n07.04.2019 u 11:30h\nZbog sezonskih radova na vodozahvatnom objektu, u ponedeljak, 8. aprila, u periodu od 9 do 12 časova, doći će do prekida u vodosnabdevanju naselja Mišićevo, dok će se u nastavku radova, kao i u utorak i sredu, 9. i 10. aprila, ispirati vodovodna mreža ovog naselja od 8 do 14 časova, saopštilo je JKP "Vodovod i kanalizacija".\nTakođe, zbog sezonskih radova na vodozahvatnom objektu u Višnjevcu, u utorak, 9. aprila, u periodu od 9 do 12 časova, doći će do prekida u vodosnabdevanju ovog naselja, a u nastavku radova, kao i u sredu, 10. aprila, ispiraće se vodovodne mreža naselja od 8 do 14 časova.\nU sredu, 10. aprila, u periodu od 9 do 12 časova, zbog sezonskih radova na vodozahvatnom objektu u Kelebiji, doći će do prekida u vodosnabdevanju ovog naselja, a u nastavku radova, kao i u četvrtak, 11. aprila, u periodu od 8 do 14 časova, ispiraće se vodovodna mreža naselja.\nZbog sezonskih radova na vodozahvatnom objektu u Đurđinu, u četvrtak, 11. aprila, u periodu od 9 do 12 časova, doći će do prekida u vodosnabdevanju ovog naselja, a u nastavku radova, kao i u petak, 12. aprila, ispiraće se vodovodna mreža naselja od 8 do 14 časova.\nPočevši od ponedeljka, 8. aprila, pa sve do subote, 13. aprila, svake noći će se vršiti i sezonsko ispiranje dela gradske vodovodne mreže, u vremenu između 23:30 i 05:00 časova.\nIz JKP "Vodovod i kanalizacija" napominju da se za vreme trajanja radova na ispiranju vodovodne mreže, očekuju značajno umanjeni pritisci u vodovodnoj mreži, te da su tokom ispiranja moguće i prolazne pojave zamućenja vode. Dodaju i da će sugrađani, zbog predstojećih Uskršnjih praznika, biti blagovremeno obavešteni o nastavku radova na ispiranju vodovodne mreže.\nPostavljeno pre 320 dana i 3 časa


Sportske ekipe Ministarstva odbrane Oružanih snaga BiH i Ministarstva odbrane Vojske Srbije dana 11.12.2014. godine u Sarajevu u povodu Dana OS BiH održale su tradicionalne sportske susrete.\nNakon intoniranja državnih himni Bosne i Hercegovine i Republike Srbije takmičarima i gostima se obratio sekretar Ministarstva odbrane BiH, dr. Muhamed Smajić, koji je pozdravio takmičare i goste kojima je zaželio ugodan boravak u BiH. Također je istakao da je cilj ovog susreta zbližavanje pripadnika oružanih snaga dvije zemlje kroz sport i druženje, te da su ovakvi susreti postali tradicionalni i da su plod dobrih odnosa i saradnje dvaju ministarstava.\nTakmičarima se obratio i pukovnik Boško Zorić, šef delegacije R. Srbije koji je pozdravio takmičare i čestitao Dan OS BiH. Pukovnik Zorić je istakao da su ovakvi susreti prilika da se potvrdi dobra saradnja naših ministarstava i da se stvore uslovi za unapređenje saradnje.\nNa sportskim susretima bio je prisutan i vojni ataše R. Srbije u BiH, potpukovnik Predrag Mičić.\nTakmičenja su održana u sportskoj dvorani „Ramiz Salčin“ na Mojmilu i vojnom strelištu Centra za osnovnu obuku u Pazariću, a igrane su utakmice u košarci, odbojci, malom fudbalu, te takmičenja u disciplini streljaštvo ekipno i pojedinačno.\nIako rezultat nije bio u prvom planu, u veoma zanimljivim i uzbudljivim takmičenjima u kojima je prevladavao sportski duh, ovog puta više sportske sreće i znanja imali su pripadnici Ministarstva odbrane i Vojske Srbije koji su ostvarili pobjede u odbojci i ekipno u disciplini streljaštvo. Utakmice u malom fudbalu i košarci odigarne su neriješeno, dok je u pojedinačnoj konkurenciji u disciplini streljaštvo najbolja bila stariji vodnik I klase Jelena Antonić iz OS BiH.\nIstog dana u Domu OS BiH organizovan je prijem i druženje sa sve sudionike sportskih ekipa.


[es] - Terminiranje E1 linije na RJ48!!!!!!\n16.03.2005. animacija iscrtavanja linije\n22.04.2005. Terminiranje aktivnih programa\n16.04.2006. Isprepletene linije na certifikatima\nTerminiranje E1 linije na RJ48!!!!!!\n[es] :: Enterprise Networking :: Terminiranje E1 linije na RJ48!!!!!!\n[ Pregleda: 1331 | Odgovora: 2 ] > FB > Twit\nTerminiranje E1 linije na RJ48!!!!!! 29.05.2010. u 07:34 - pre 136 meseci\nNa koji nacin se spaja E1 kartica sa CISCO router-a na E1 liniju terminiranu na RJ48.\nNa router-u je dosla kartica VWIC2-2MFT-T1/E1 i kablo CAB-E1-DB15 koje mi u ovoj varijanti ne odgovara.\nNa internetu sam nasao, da je RJ-48 konektor ustvari RJ-45, s tim sto je jedina razlika u krimpanju (nacinu ozicenja).\nMene interesuje mogu li napraviti straight kablo kao u tabeli 1 na linku ispod:\nIma li nekih ogranicenja na duzinu ovog kabla, jer ce mi trebati kablo duzine do cca 50m (Server sala na 5 spratu, a telekom svoje uredjaje postavio u prizemlju).\nMene interesuje jeli ovo ispravan nacin terminiranja jer se dosad nikad nisam sa ovim susretao i hocu li imati problema sa gubitcima zbog nesto vece duzine kabla koja mi treba.\nRe: Terminiranje E1 linije na RJ48!!!!!! 29.05.2010. u 09:35 - pre 136 meseci\nZavisi na šta kačiš. Ako imaš neku opremu kojoj je terminacija E1 na RJ48 urađena po standardu, onda imaš 1-2 za Tx, i 4-5 za Rx. Koliko vidim na kartici ti je obrnuto, tako da koristiš straight kabl, 1-2 na 1-2 (ne moraš čak ni da ideš pin na pin, rade obe kombinacije) i 4-5 na 4-5. Ostali pinovi ti ne trebaju. Možeš čak i da koristiš neki straight LAN kabl, pošto je pinout u tom delu isti. 50m ne bi trebao da bude problem.\nRe: Terminiranje E1 linije na RJ48!!!!!! 31.05.2010. u 06:54 - pre 135 meseci\nMa pretpostavio sam da duzina ne bi trebala predstavljati problem, ali trebao mi je to neko potvrditi.\n11.06.2008. Linije na filmu po duzini\n01.02.2009. inventor - strelica na kraju linije\nRegistrovani: 13 ( boban779, Alen23, storfors, EmaXX, zexoni70, goran_68, MajorFatal, mret, Bojan Basic, JellenaGavrilovic, mirkobatocina, bojanum, madcama )


Slovačka država u Evropi\nSlovačka je država u centralnoj Evropi. Zvanični naziv je Republika Slovačka, ali su u upotrebi oba termina. Graniči se sa Ukrajinom na istoku, Poljskom na severu, Češkom na severozapadu, Austrijom na jugozapadu i Mađaskom na jugu. Glavni grad je Bratislava. Površina iznosi 49.035 km², a u njoj živi 5.477.502 stanovnika. Slovačka je nastala raspadom Čehoslovačke države 1993. godine.\nSlovačka je pretežno planinska zemlja, sa Karpatskim planinama koje se prostiru preko severnih i središnjih delova zamlje. Nizije su u Slovačkoj uglavnom koncentrisane u južnim i jugozapadnim delovima zemlje, tačnije u dolini Dunava. Među planinama se posebno ističu Tatre koje su poznati skijaški centar. Njihova jezera i kamenite udoline privlače posetioce tokom cele godine. Nad njima dominira i najviši vrh Slovačke Gerlahovski štit sa svojih 2.655 metara nadmorske visine. Pored Dunava veće doline prave Vah i Hron. Klima u Slovačkoj je umerena sa relativno hladnim letima i hladnim, vlažnim i oblačnim zimama.\nNajveći deo stanovništva su etički Slovaci kojih ima 86%. Najzastupljenija manjina su Mađari, pored njih ima i Čeha, Ukrajinaca i Nemaca. Slovačka država garantuje slobodu verispovesti, a najveći procenat njenih građana su rimokatolici.\nSlovačka privreda prolazi kroz period tranzicije od planske ka tržišnoj privredi. Privatizacija je skoro završena, a bankarski sektor je uglavnom u rukama stranaca. Zemlja polako postaje stabilno područje za strane investicije.\nnetsrbija > putovanja > zemlje sveta > Slovačka


Stanovi u Sutorini za 22 najugroženije raseljene porodice | Radio Jadran\nPočetna Društvo Stanovi u Sutorini za 22 najugroženije raseljene porodice\nStanovi u Sutorini za 22 najugroženije raseljene porodice\nOpština Herceg Novi i preduzeće Igalopromet holding potpisaće ugovor o kupoprodaji 22 stambene jedinice u Sutorini za izbjegla i raseljena lica. Odluku o kupovini stanova, odnosno saglasnost na kupoprodajni ugovor trebalo bi da podrže hercegnovski odbornici na sljedećoj Skupštini.\nOpština se još 2013. godine opredjelila da učestvuje u sprovođenju Regionalnog stambenog programa, kojim je predviđeno rješavanje stambenih pitanja za najugroženije porodice koje su za vrijeme ratnih dešavanja 90-tih godina došle u Herceg Novi i imaju status raseljenih lica, odnosno sada su već dobili crnogorsko državljanstvo ili otpočeli postupak dobijanja stalnog boravišta.\nProjektom je predviđena i dodjela građevinskog materijala, odnosno gradnja kuća za 10‐ak porodica koja imaju svoje placeve.\nPotpisan je memorandum o saradnji sa Ministarstvom rada i socijalnog staranja i Direkcijom javnih radova u septembru 2016.\nFinansijska podrška za kupovinu 36 stanova u iznosu od milion eura je obezbijeđena iz donatorskih sredstava iz Regionalnog stambenog fonda posredstvom Razvojne banke Savjeta Evrope, a učešće opštine je 150.000 eura.\nPravo vlasništva nad stanovima stiče Opština Herceg Novi. Krajem marta prošle godine rang listu je utvrdila zajednička komisija koju su činili predstavnici Ministarstva rada i socijalnog staranja, UNHCR, Uprava za zbrinjavanje izbjeglica, Opština i Centar za socijlani rad.\nZavršena je tenderska procedura za kupovinu stanova, koju je sprovela Uprava javnih radova, te su dobijena 22 stana koja su ispunjavala uslove tendera I stekli su se uslovi za kupoprodaju i dodjelu najugroženijim porodicama.\nU narednom periodu biće ponovljena procedura za nabavku presotalih 14 ili više stanova u zavisnosti od raspoloživih sredstava.\n“Regionalni stambeni projekat” (RHP) zajednička je inicijativa Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Crne Gore i Srbije. Cilj inicijative je da se doprinese rješavanju stanja dugotrajnog raseljenja najranjivijih kategorija izbjeglica i raseljenih lica nakon perioda od 1991 – 1995. Godine. Procjenjuje se da će program dostići vrijednost od 584 miliona eura.\nPrethodni članakŠta donosi nova Odluka o porezu na nepokretnosti u Herceg Novom?\nSledeći članakParking servis planira garažu u Meljinama, punjače za električne automobile…\nJovan 13.01.2020. 13:28 at 13:28\nTreba pomoci svima kojima je potrebno ,samo dobro provjeritu da ne bude da se daje nekome ko ima!\nImamo u Hercegnovskoj Opstini podosta razvedenih zena i sa djecom bez krova nad glavom!\nSnasla ih nesreca a niko da ih pogleda to su isto socijalne tuge!\nNormalo da treba da se zbriu Romi i Ijeglice itd..ali treba i domae staovnisto koje zaista nema nista!?\nJelena 12.01.2020. 21:07 at 21:07\nOvo je najveća bruka koja može da bude. Mi smo najveće izbjeglice u ovoj zemlji. Đe su stanovi za naše ljude? Izbjeglice od prije tridedeset godina. Ma nemojte. Nađite mi jednog izbjeglicu koji se nije snašao, evo dacu vam šta god hoćete. Pa stvarno nečuveno.\nJadni naši ljudi. Umjesto da stimulišete mlade parove, vi ovo radite. Imam još jednu molbu, ako ikako može da sledeće stanove sagradite za migrante!!! To neka vam bude no 1\n__________ 12.01.2020. 23:41 at 23:41\nDraga Jelena, znate li šta je naveća bruka, šta je toliko nečuveno i nakaradno?\nTo da neko za TRIDESET godina neprestanog boravka u nekoj zemlji ne može riješiti status/državljanstvo i biti ravnopravan član društva. To što pojedinci, kao što ste Vi, neumjesnim i zlobnim komentarima bacate sjenku na suštinu ovog problema i stvarate jednu toliko ružnu sliku o populaciji koja na bilo koji način ne utiče na Vaš život niti Vam šta oduzima. Izbjeglice ne kreiraju političku i ekonomsku klimu, ne oduzimaju poslove u javnim službama, nisu u strankama i ne glasaju.\nČemu onda toliki bijes i ogorčenost?\nŽalite se onima koje ste glasali, koji vam svima godinama prodaju šarene laže… koji su se obezbijedili nekretninama i za 10 narednih generacija, sve od vaših dobara. To je adresa gdje treba da usmjerite svu ljutnju i da tražite odgovore.\nPustite izbjeglice, ne brinite, ništa im se NE POKLANJA. Stanovi su NA KORIŠĆENJE pa se možda baš Vama, Jelena, posreći u budućnosti da se dočepate jednog. Ne bi to bio prvi put da su se domaći okoristili o izbjeglice.\nNina 13.01.2020. 07:47 at 07:47\nDraga Jelena, ti stanovi su praktično donacija UNHCR-a. Jel ti stvarno misliš da bi ova opština od svojih para gradila stanove za izbjeglice? Postoji komisija i uslovi koji se moraju ispuniti. Dakle, ništa ti , ni opština niste dali iz svog džepa….Dapače, još ste dobili, jer stanovi ostaju u trajnom vlasništvu opštine.\nDejan 13.01.2020. 10:34 at 10:34\nPoštovana Jelena, evo ja sam taj 1 od izbjeglica i dan danas plaćam kiriju za stan. Srdačan pozdrav i svega najljepšeg ti želim!\nŽeljko 12.01.2020. 18:03 at 18:03\nKoliko ih to ima državljanstvo? Samo mali broj , i to oni koji su prognani krajem 91 i početkom 92. Da bi ga dobili moraju se odreći državljanstva zemlje iz koje dolaze , tako propisuje Zakon o državljanstvu Crne Gore. Zbog regulisanja ličnih imovinsko pravnih zahtjeva u državama iz kojih dolaze ljudi naprosto nisu mogli da se odreknu državljanstva .Znači,broj ljudi koji je dobio državljanstvo Crne Gore je gotovo zanemarljiv . Oni imaju status stranca sa stalnim nastanjenjem ili lica sa dozvolom za stalni boravak. Sa tim statusom nemaju osnovno demokratsko pravo da biraju i budu birani ni u državi gdje su rodjeni ni u Crnoj Gori.\nPenzionerka 12.01.2020. 13:34 at 13:34\nNeka im je sa srećom,dugo da koriste stanove i državljanstvo.Prelijep poklon,da dugo koriste,plaćaju porez,i poštuju državu koja je pomogla,da se sve ovo realizuje.\nmajka 12.01.2020. 12:29 at 12:29\na kada cete praviti stanove za samohrane majke koje su godinama podstanari?\nKrecenje 12.01.2020. 11:56 at 11:56\nNapravio Igalopromet stanove na vlaznom zemljištu jer je cijena zemljišta bila mala. Svi znaju za mocvarno zemljuste u tom dijelu. Zato ste ih vec iako su neuseljeni krecili 4 (cetiri) puta. Nevalja vam to gospodo. Tu ce ipak stanovat ljudi.\nIzbijeglica 12.01.2020. 10:50 at 10:50\nJa sam izbjeglica iz Hrvatske i moja cijela porodica.Prosli smo golgotu neimastine,nemoci,degradacije.Poslije ovoliko godina svi smo se snasli ,radom i odricanjem i nije bilo lako.Cast izuzecima,ali ko su ti ljudi koji se jos nisu snasli???Znam i ko je dobivao stanove i tvrdim da su dobili nezasluzeno.To su ljudi koji nisu imali imovinu ni prije rata za razliku od nas koji smo izgubili porodicne kuce u koje smo sve ulagali!!!Nekako,,mi koji smo zaista izgubili smo se snasli i imamo,a ovi opet cekaju.Ja se ne ljutim na opštinu,to je donacija ,treba je iskoristit i oni samo rade svoj posao.Mislim da treba napraviti reviziju vec dodijeljenih stanova .Ne možeš biti izbijeglica u zemlji u kojoj imas posao,drzavljanstvo i u kojoj si proveo 29 godina…..\nSamo realno 12.01.2020. 17:42 at 17:42\nDraga ‘snađena’ izbjeglice, lijepo je da ima i uspješnih primjera u moru ovih tužnih sudbina. No, u par Vaših rečenica čovjek može iščitati samo zavist, zlobu i neupućenost. Ako niko drugi, Vi biste najbolje trebali da znate i imate jasnu sliku o životu svojih sunarodnjaka koji ovdje žive 30 ravnih godina BEZ DRŽAVLJANSTVA (i nikad ga neće dobiti jer je država tako odlučila), koji većinom rade SEZONSKI i na CRNO i koji plaćaju sve vrijeme kirije, režije i sastavlju od prvog do prvog. Takvi ljudi su U OVOM PROGRAMU UNHCR-a, i po Vama oni izgleda ne zaslužuju da imaju bolji život. GROZNO, ali hvala Vam na iskrenosti.. lijepo je znati da danas ne postoji empatija i razumjevanje prema slabijima, nesnađenima, unesrećenima… ni među onima koji bi to trebali najbolje da razumiju.\nNego, dajte recite kako ste se Vi snašli, kako ste sredili CG državljanstvo.. Mnogi bi voljeli da znaju taj recept (osim ako se iza Vašeg komentara krije neko domaći ko želi da izhejtuje i nablati cijelu ovu akciju).\nIdi okle si doso 12.01.2020. 20:34 at 20:34\nNe damo ti svetinje!!!\nLudi 12.01.2020. 23:52 at 23:52\nOkle s I ti doso igalo je 1947 imalo 350stanovnika jesi li to potomak neciji ili so I ti doso okle


DAO ULTIMATUM VOJSCI Gvaido: Imate rok od nedelju dana da stane na STRANU USTAVA | Burina.NET :: Novosti iz zemlje i sveta\nLider venecuelanske opozicije Huan Gvaido pozvao je oružane snage te zemlje da u roku od sedam dana promene stranu i odbiju poslušnost predsedniku Nikolasu Maduru....\nObjavio: Blic :: Komentar - Saturday, 16 February\nPromocija posthumno objavljene knjige „Profesor Zlatousti - Alkion“ Jovana N. Ivanovića Blic :: Kultura (Juče) - Ovih dana je posthumno objavljena knjiga „Profesor Zlatousti - Alkion“ književnog kritičara, esejiste, bibliografa i pesnika Jovana N. Ivanovića. Roman je dobrim delom autobiografski, ali je autor sebi dao za...\n"POMOZITE RODITELJIMA DOK IH IMATE..." Od 10. godine radi teške poslove, želja joj je da vidi more, a njena poruka POTRESLA JE CEO BALKAN Blic :: Komentar (Juče) - Dok njeni vršnjaci uživaju u blagodetima školskog raspusta, jedna tinejdžerka svakoga dana ustaje pre zore da bi na vreme stigla na njivu, gde je očekuju teški zemljoradnički poslovi. Iako ima...


Faktor | Skupština KS utvrdila Nacrt zakona o visokom obrazovanju, javna rasprava 45 dana\nSkupština KS utvrdila Nacrt zakona o visokom obrazovanju, javna rasprava 45 dana\n10.05.2022. / 19:42\nNakon cjelodnevne rasprave, Skupština Kantona Sarajevo utvrdila je danas Nacrt zakona o visokom obrazovanju, te ga je uputila u javnu raspravu u trajanju od 45 dana.\nObjedinjavanje visokog obrazovanja, inovacija i poduzetništva, kao i snažnije otvaranje visokog obrazovanja prema društvu i globalnim procesima, digitalizacija, te novi pristup nauci, neke su od ključnih odrednica nacrta novog zakona koje je navela resorna ministrica za nauku, visoko obrazovanje i mlade KS Aleksandra Nikolić.\nKazala je, između ostalog, i kako je vrijeme da se propisi Kantona Sarajevo o visokom obrazovanju harmonizuju sa evropskim propisima iz ove oblasti. U proteklom periodu, Bosna i Hercegovina je ispunila najvažnije zahtjeve Bolonjskog procesa i uslove za uključivanje u evropski prostor visokog obrazovanja. Svi nadležni nivoi državne organizacije su donijeli potrebne zakonske i podzakonske akte, univerziteti su reorganizovani u jedinstvene institucije u statusu ustanova, a nastavni procesi i stjecanje kvalifikacija se već rutinski odvijaju u skladu sa standardima koji su mjerodavni i u drugim državama Evrope. Također, jedan od bitnih razloga za donošenje novog zakona je i okončan proces integracije Univerziteta u Sarajevu, te UNSA od jula prošle godine funkcioniše kao jedno pravno lice u čijem sastavu su organizacione jedinice, odnosno fakulteti, akademije i instituti bez statusa pravnog lica.\nJavnu raspravu organizuju i provode resorno ministarstvo i Vlada KS, koji su dužni podnijeti izvještaj Skupštini o rezultatima provedene javne rasprave sa primjedbama, prijedlozima i mišljenjima na Nacrt zakona o visokom obrazovanju. Tokom trajanja javne rasprave bit će organizovani okrugli stolovi u cilju pripreme i izrade što kvalitetnijeg teksta Zakona o visokom obrazovanju.\nNakon glasanja o ovoj tački dnevnog reda, sjednica je prekinuta, a o njenom nastavku javnost će biti blagovremeno obaviještena, saopćeno je iz Press službe KS.\nSkupština KSZakon o visokom obrazovanju\nUputit će apelaciju\nZakon o računovodstvu i reviziji FBiH: Gradovi i općine ne žele obaveznu eksternu reviziju svake godine


U Srebrenici registrovano 13.763 birača, u Bratuncu 18.582 | Zvornik Danas\nSREBRENICA/BRATUNAC – U opštini Srebrenica pravo glasa na predstojećim lokalnim izborima imaju 13.763 birača, rekao je Srni predsjednik Opštinske izborne komisije /OIK/ Srebrenica Nermin Alivuković.\nZa načelnika srebreničke opštine kandiduju se Mladen Grujičić kao zajednički kandidat svih srpskih stranaka u ovoj opštini, aktuelni načelnik opštine Ćamil Duraković kao kandidat bošnjačkih partija i Desnica Radivojević kao nezavisni kandidat.\nU opštini Bratunac registrovana su 18.582 birača, od kojih je 15.448 prijavljeno za glasanje na redovnim biračkim mjestima, rekao je predsjednik OIK-a Mitar Tešić.\n„Za glasanje u odsustvu registrovano je 866 birača, za lični dolazak na glasanje u Bratunac prijavilo se 249 birača iz Federacije BiH, osam će glasati u diplomatsko-konzularnim predstavništvima BiH u inostranstvu i za glasanje putem pošte opredijelilo se 2.011 birača“, precizirao je Tešić.\nOn kaže da su imenovani birački odbori za 31 biračko mjesto u ovoj opštini od kojih su dva birališta zbog velikog broja glasača podijeljena na „A“ i „B“ biračko mjesto i obavljaju se pripreme za odvojenu obuku predsjednika i članova biračkih opdbora.\nZa načelnika opštine Bratunac, osim aktuelnog načelnika Nedeljka Mlađenovića kandidata Saveza za promjene, kandidovali su se i Drago Radović iz DNS-a, Petko Rankić iz SNS-a, Salih Dubičić iz Saveza SDA-SBB i Muhamed Suljić iz SDP-a BiH.\nOznake: bratunacregistrovani biračisrebrenica


Forum forumi naučni klima Midi Mediji Studentski Grejanje Muzika teme Forumi Auto/Moto Dnevne nekretnina Lični oglasi Oglasi uređaji Karaoke / opšte novine knjige Izdavanje Zabava Igre i Online nekretnine MP3\nCategory: Bosna i hercegovina: Ekonomija i biznis\nObjasnjenje ekonomskih pojmova, vesti iz ekonomije i sl.\nBlog ni o cemu\nCategory: Ostalo: Ne pripada nigde\nMali neambiciozni blog ni o cemu.\nBlog o radu na kompjuteru i zakonima uspeha\nBogutovacka Banja Srbija\nBojan Novakovic, likovni umetnik\nBojan Novakovi likovni umetnik - radovi\nCategory: Bosna i hercegovina: Gradovi u Republici Srpskoj\nOficijelni portal Brčko Distrikta, BiH\nBukovicka Banja Srbija


Izveštaj Britanaca o Balkanu: Rusi, Kinezi, Turci... - B92.net\nIzveštaj Britanaca o Balkanu: Rusi, Kinezi, Turci...\nSpoljni akteri poput Rusije, Kine i Turske popunili su prazninu nastalu na Zapadnom Balkanu koga je EU zapostavila u poslednjih deset godina.\nIzvor: B92 èetvrtak, 12.07.2018. | 22:23\nRadio sam i za Amere i za Ruse.Zapad ti da ugovor pa ako prihvatis to sto pise tako je.Nije sjajno ali ko te pita.Sa Rusima je bilo gore.Danas radis ,sutra ne radis,danas 8 sati ,sutra 12 pa kad se bunis mars napolje.Dovoljno pametnom da zakljuci.\n(N77, 13. jul 2018 23:13)\nPostoji jedna velika razlika izmedju rusa i amera. ameri su nas ubijali 90-tih a rusi nisu.\n(dule, 13. jul 2018 09:45) # Link komentara\nA mi nikog nismo ubijali 90-ih? Jedini evropski narod koji je izabrao Istok umesto Zapada i sa tom odlukom zivimo vec 30 godina i zivecemo jos, sve dok nam se i ime ne zatre. A na dobrom smo putu da se to i desi.\n(stranger, 13. jul 2018 11:29)\nNaj zdravije interese ovde ima Kina . Ekonomske , bez politickih uslovljavanja . I sa njima treba siriti saradnju jer su ozbiljna ekonomja i velika sila sa kojom imamo odlicne visedecenijske odnose . U osnovi sustinske razlike izmedju rusa i amera i nema . I jedni i drugi funkcionisu nametanjem svoje volje i uslovljavanjem svega i svacega . Na stranu sto smo pravoslavni narod i blizi rusima nego amerima. To bi valjda trebalo znaciti da nas isti ti rusi ne gledaju samo kroz prizmu suvog interesa . A gledaju nas bas tako.\n(T-Zex, 13. jul 2018 10:12)\nПа кад су им задњих 30 година само Срби криви за све. Срби из Хрватске истерани, и правно и стварно. У БиХ су криви за све. У ЦГ, не смеју да се помену. Од Србије уз подршку Запада, отцепљено Косово од Србије. И сад, гле чуда, јача утицај Русије и других сила. Види молим те, ко би рекао. Ево чудом се чудим и није ми јасно како?!\n(Влада Земун, 13. jul 2018 09:59)\n(dule, 13. jul 2018 09:45)\nEvo jos jednom pokazuju da djavo (neprijatelj) nikad ne miruje\n(milke, 13. jul 2018 09:41)\nDeda Cvetko u svemu si pogodio,samo si trebao da dodas a mi nikada.\n(pop, 13. jul 2018 09:41)\n"zaista je dosta sa ponavljanjem te lazi...\n...uzeli nisu, kupili su nis iscedjen, prezaduzen, sa milijardamma neplacenog goriva koje je drzava sipala na "papirice"... "\nUzeli van aukcije, uz uslov da nikad ne objave prethodnu kradju. Zapadne firme da su kupile nis bi ga kupile na aukciji i prvog dana bi zvale policiju da prijave nepravilnosti. Ali zapadne firme plate aukcijsku cenu a ne fixnu plus ispod stola. Srbija je izabrala da pokloni energetsku nezavisnost Rusiji i zato sad ima cene benzina ko Nemacka. A o gasu da ne pricamo, kako nam prijateljski prodaju siuplje nego Madjarskoj ili Slovackoj. Prijatelji i braca, zato smo tu gde smo sa tendencijom na jos gore.\n(mijkor, 13. jul 2018 08:55)\nŠto se èudite što je izveštaj napisan sa taèke gledišta britanske koristi? Pa nije izveštaj pisala neka humanitarna organizacija nego službenici britanske države koji su plaæeni da rade u interesu svog naroda i države i da poveæaju britanski izveštaj u svetu. Isto tako rade i ruski državni službenici, iskljuèivo u korist Rusije, i Amerikanci i Indijci i Kinezi... i niko to ne krije, to je sasvim normalna stvar. Na primer, Rusi nikad nisu rekli da ih uopšte zanima kako bi mogli pomoæi Srbiji nego samo šta bi oni mogli uraditi da Rusima bude bolje. Shvatite to veæ jednom, pomoæ sa strane možete oèekivati samo ako se poklope vaši i njihovi interesi.\n(Boris, 13. jul 2018 08:48)\n(crt, 13. jul 2018 08:45)\nVidimo kakva je situacija u zemljama gde su Britanci. Npr.Irak, Libija...\n(milutin, 13. jul 2018 08:43)\nNisam siguran ko stvarno želi da nam pomogne ako nema neki interes?Zapad nas pomogo Uranom a Rusi nisu tako izdašni!Bolja saradnja bi možda popravila situaciju ali??\n(momo brko, 13. jul 2018 08:37)\nNa zapadu nista novo!!!!\n(Hudini, 13. jul 2018 08:30)\nPrepucavaju se preko nasih ledja.\nA mi, jadni, vjerujemo da nam je uopste i iko prijatelj.\nBili smo svoji samo dokle smo bili nesvrstani.\nMoram li reci kad je to bilo?\n(Amila_, 13. jul 2018 08:22)\nZamorila se zapadnobalkanska raja od 220 godina kancerogenog britanskog "prijateljstva", osiromasenog uranijuma, kontraobavestajnog intrigarenja i spletkarenja, politike nametanja genocida, boljeratanegopakta, prijateljskog (1944.) i humanitarnog (1999.) bombardovanja i otimanja srpskog narodnog zlata i nacionalne teritorije. Doslo ljudima iz gluteusa u glavu da su im cak i Turci veci prijatelji nego Englezi. Tako mu je to, avaj. Neko uci brzo, a neko malo sporije.\n(DEDA CVETKO, 13. jul 2018 08:18)\n"Rusija može, da ugrozi regionalni napredak, ka miru ..."\nHaha, ko nam kaže.\n(zemunac, 13. jul 2018 08:17)\nи шта још каже cnn?\n(.орг, 13. jul 2018 08:16)\nA pa vi ste ozbiljno i temeljno zastupali Balkan do te mere da ste ga razbili u paramparcad. Cini mi se da ste bili preterano prisutni pa nije vise potrebno ni da pomislite a kamo li da se pojavljujete vise ...\n(ljuba, 13. jul 2018 08:06)\nI šta je ovde novo, tako je 200 godina unazad.\n(Goran, 13. jul 2018 07:18)\nPrilièno subjektvna analiza. Svi zakljuèci su dati iskljuèivo sa taèke gledišta liènog interesa i dalje od toga ne govore puno.\n(Ivan, 13. jul 2018 06:24)\nA da su kupili oružje od amera ili engleza onda bi bilo sve ok...\n(zi, 13. jul 2018 05:51)\nVise nas uznemirava vas kad vidimo, nego kad se Rusi mesaju.\n(Deki, 13. jul 2018 04:29)\nSve istina. Rusija je imala svoju istorijsku sansu. Imali su toliko naroda i drzava pod cizmom, umesto da ih privole pozitivnim stvarima oni su ih gazili silom cizme. I naravno svi pobegli. Sa druge strane zapad ih je primio uz sebe i podigao standard zivota, izgradio posle svetskog rata i dao zastitu u vidu Nato. Ne treba biti ni pristrasan ni pametovati. Dovoljno je samo da se vidi sta je postala istocna a sta zapadna Nemacka posle rata. Jedni trabanta neradnici, a drugi bmw uz efikasnost. Gde je bila Letonija, Slovacka, Poljska a gde su sada. A vi i dalje budite slepi trojanski konj na svoju stetu. Kakav god da je Djukanovic, on je izabran od svog naroda. Takav pokusaj kao sto su hteli tamo da urade je dokaz kako razmisljaju rusi. Njihov ambasador bukvalno vredja “ima li ovde srba” u sred Srbije, a nasi cute, pa mozete li nize pasti od toga.\n(Los Angeles, 13. jul 2018 01:46)\n"Ne Rusi, oni su uzeli nis za dzaba"\n...zaista je dosta sa ponavljanjem te lazi...\n...uzeli nisu, kupili su nis iscedjen, prezaduzen, sa milijardamma neplacenog goriva koje je drzava sipala na "papirice"...\n...umesto da smo imenovali i pozatvarali te lopove i prevarante, neko godinama pokusava da usmeri gnev na ruse koji su zaveli malo reda u toj firmi...\n...uostalom, da li su nam rusi mozda pretili bombardovanjem ako ne prodamo nis...???\n...elem, dosta vise sa tom primitivnom americkom propagandom...\n...eno i nemce su naterali da kupuju njihov gas, pa im sada tramp otvara oci...\n(kraja, 13. jul 2018 01:38)\nJel se vi zezate? Pa americka vojska u celoj Jugi. Kakvi bre crni Rusi, Turci i ostali.\n(Marko, 13. jul 2018 00:54)\nsta oceju ovi sa zapada vise? kakve su ovo analize? niste vi prijatelji vi ste neprijatelji i nasi nkvinari bi trebali tako da pisu a ne da nam ovde sire vasu bolesnu propagandu. zlo diktatorke sa krunom\n(pera kojot super genije, 13. jul 2018 00:52)\nNaucili smo to 90tih kad su Rusi naoruzavali Hrvate pa im skoro ruski basador probao i racun da ispostavi, a i kad su priznali Hrvatsku pre US ili kad su se povukli sa Pristinskog aerodroma jer im je balkan daleko ali dovoljno blizu da potkupe petu kolonu preko koje prave dar mar i nestabilnost.\nJeste da je zato Srbija pred izumiranjem sa platama ko u zimbabveu i odlivom mladih, ali nije lako biti ruski trojanski konj, neko mora to da plati. Ne Rusi, oni su uzeli nis za dzaba i otplatili su ga od dvogodisnheg profita te firme, sad samo gule one koji su ostali jer to vole.\n(mijkor, 12. jul 2018 23:49)\nJao, aj nas vise ostavite na miru\n(partizan, 12. jul 2018 23:48)\nsamo da nas englezi i ameri ne cuvaju od spoljnjeg uticaja i agresora\n(deda, 12. jul 2018 23:44)\nRusi bolji od Engleza u pogoršavanju loših situacija?\n(Gille, 12. jul 2018 23:09)\novo neki izvještaj, prepisane gluposti žute štampe, nevjerovatno. našto je spala siplomatija\n(Maja, 12. jul 2018 22:43)


Aparthotel Kraljevi Čardaci Spa Kopaonik 2019 / Kopaonik Zima 2019 / Zima 2019\nAparthotel Kraljevi Čardaci Spa Kopaonik 2019\nSadržaj: recepcija, restoran a la carte, pivnica, lobi bar, pansionski restoran, bar pored bazena, konferencijske sale sa komplet audio i video opremom (projektor, platno, flipchart, ozvučenje, wireless internet), igraonica za decu, wi-fi internet, mogućnost rentiranja lap-top računara, skijašnica i ski servis na 30m od ski staze Malo jezero, otvoreni parking (ograničenog kapaciteta).\nSadržaj studia: kupatilo (tuš, fen), bademantil, francuski ležaj , LCD TV, telefon, mini-bar, električni bokal, sef, wi-fi internet\nAparthotel Kraljevi Čardaci Spa Kopaonik se nalaze na oko 2.5 kilometara udaljenosti od žičare i oko 5 kilometara od centra Kopaonika. Smešteni su u vikend naselju pored glavnog puta. Kompleks sadrži 199 apartmana i otvoren je 2012. godine


Foto: Emica Elvedji/PIXSELL | Josipović: Hrvatska ne treba da odbije optužnice iz Srbije\nTanjug 28.05.2022 11:46\nZAGREB - Komentirašiću optužnicu srpskog tužilaštva protiv hrvatskih oficira zbog zločina u akciji "Oluja" 1995, bivši hrvatski predsjednik Ivo Josipović rekao je da Hrvatska ne bi trebalo da odbije te optužnice nego da njima treba da se bavi pravosuđe.\n"Jedina ispravna reakcija bi bila da Hrvatska naprosto preuzme to krivično gonjenje i da naša tijela, sudovi prije svega, razmotre slučaj i donesu svoju odluku. Ova sadašnja situacija i pravac u kojem idu događaji nažalost neće dovesti do dobroga ni za Hrvatsku ni za ljude koji su optuženi", kazao je Josipović, prenosi N1 Hrvatska.\n"S jedne strane Hrvatska neće uživati simpatije međunarodne zajednice, a mislim da nismo u poziciji da nas baš briga za sve. Sa druge strane, dogodiće se loši efekti, pa i za ljude koji su na optužnici. Takav pristup bi doveo do njihovog doživotnog etiketiranja", dodao je on.\n"Relevantno je da ako postoje dokazi, pravosuđa, a prvenstveno hrvatsko, moraju reagovati i provjeriti navode, i pravosuđe, a ne politika treba da donese odluku", naglasio je Josipović.


Putovanja | Škola fudbala BEOSOCCER\nFudbalski klub BEOSOCCER svake godine organizuje letnji kamp BEOSOCCER, koji se održava u zemlji ili inostranstvu. Letnji kamp Beosoccer uvek se organizuje u drugoj polovini avgusta meseca, u toku dečijeg letnjeg raspusta.\nProgram letnjeg kampa razlikuje se od mesta gde se letnji kamp organizuje (planina, jezero, more…) Kada se letnji kamp organizuje na planini ili nekom drugom mestu gde nema vodenih površina, program rada isključivo je usmeren na obučavanje i usavršavanje elemenata fudbalske tehnike.\nA kada se letnji kamp organizuje na moru, ili jezeru, čemu se najčešće teži, program rada je usmeren kako na obučavanje i usavršavanje elemenata fudbalske tehnike, tako i na obučavanje i usavršavanje tehnike plivanja.\nSvi učesnici kampa na poklon dobijaju majicu, šorc i kačket sa logom kluba, kao i cd sa svim slikama sa kampa.


Kulturno-umjetnička praksa&pandemija: Kultura je još jednom poslužila kao privid normalnosti – Mreža za izgradnju mira\nKulturno-umjetnička praksa&pandemija: Kultura je još jednom poslužila kao privid normalnosti\nKoji su efekti i posljedice pandemije COVID-19 na život u Bosni i Hercegovini? Nezavisna grupa novinara i novinarki kroz seriju dokumentarnih tekstova, reportaža, analiza, intervjua, videopriča i podcasta pokušava ponuditi odgovore na ovo pitanje. U okviru projekta Novinari pogođeni pandemijom izvještavaju o posljedicama pandemije (Pandemic-affected Journalist Reporting on Pandemic-affected People) donosimo priče iz stvarnog života, pišemo o socijalnim i ekonomskim problemima, nedaćama koje su pogodile organizacije, porodice i individue… Svi aspekti života promijenjeni su tokom pandemije, a ove priče prikazat će ih u novonastaloj situaciji. U tekstu Kultura je još jednom pružila privid normalnosti Đorđe Krajišnik istražuje kakve je posljedice pandemija Covid-19 ostavila na institucije kulture u Bosni i Hercegovini. Kultura je administrativno fragmentirana, bez zajedničkog (državnog) tijela za rješavanje pitanja kulturnih institucija, koje su sada ostale i bez posjetilaca. Kako je živjeti u limbu između javne nebrige i pokušaja da se preživi uz grantove, govore kulturni radnici iz cijele Bosne i Hercegovine.\nPandemija Covid-19, kao i u svim drugim slučajevima, odrazila se drastično i na polja kulture i umjetnosti. Dok kulturni i umjetnički djelatnici tragaju za najpogodnijim vidovima rada i manifestiranja svojih aktivnosti u globalno izmijenjenim okolnostima, od čega je veliki broj sadržaja u godini iza nas otkazan, odgođen ili pak održan u online prostoru, mi zapravo još uvijek ne znamo, bar kada je u pitanju Bosna i Hercegovina, stvarne posljedice koje će pandemija ostaviti na ove oblasti. Prije svega jer na nivou države ne postoji, niti se nazire kao moguća, bilo kakva jedinstvena strategija sistemske kulturno-umjetničke konsolidacije. Drugim riječima, administrativna dejtonska fragmentiranost, nepostojanje zajedničkog tijela koje bi se bavilo ovim pitanjima, nemogućnost normalnog protoka kulturno-umjetničke produkcije i nezainteresovanost nadležnih da se to promijeni, dovele su najvažnije kulturne institucije, a time i cjelokupna polja kulture i umjetnosti, u ovoj zemlji na posve nesigurno tle rascijepljenosti, u limbu između potpune javne nebrige i pokušaja da se preživi uz projektne jurnjave kako bi se održao kakav takav vid aktivnosti i produkcije.\nDodatno usložnjavanje situacije\nUslovi pandemije su opisanu situaciju, izvjesno je, dodatno usložnili, tako da brojne kulturne institucije u tekuću godinu ulaze sa opštim utiskom neizvjesnosti. Ipak, mnoge institucije, kao i pojedinci iz sfere kulture i umjetnosti, nastoje uprkos svemu u ovom vremenu pronaći neke nove paradigme vlastitog funkcionisanja i opstanka. Aktuelna virtuelizacija mnogih sadržaja dakako neće nadomjestiti potrebu stvarnih javnih događaja i okupljanja, ali ona svakako nudi neke modele koji bi mogli biti iskoristivi i u vremenu nakon pandemije. Kroz razgovor sa kulturnim djelatnicima, iz različitih institucija i udruženja, nastojali smo doći do odgovora na pitanja kako su radili ili kako rade u novonastalim okolnostima, te kakva su im iskustva u tom smislu.\nSanela Babić direktorica regionalnog festivala književnosti “Imperativ” iz Banjaluke, koji je održan od 15. do 20. jula 2020. godine, kao prva višednevna kulturna manifestacija u BiH tokom pandemije, ističe da su kao organizatori odlučili, iako su festival iz njegovog stalnog termina u maju morali pomjeriti, da manifestaciju održe neposredno, bez online intervencija, ali u skladu sa svim propisanim mjerama važećim u periodu održavanja “Imperativa”.\n– Pandemija i iznenadna smrt umjetničkog direktora festivala, pisca Bekima Sejranovića, zaustavili su na kratko sve planove Udruženja za promociju i popularizaciju književnosti “Imperativ”. Prateći preporuke kriznog štaba za vanredne situacije, organizovali smo festival poštujući sve preporučene mjere za zaštitu zdravlja učesnika i publike. Iako smo zbog zatvorenih granica sa Hrvatskom morali otkazati gostovanje dva autora iz Hrvatske, festival je održan u punom kapacitetu, sa svim programima. Tako je tokom pet festivalskih dana održano 25 različitih programa. Maksimalna posjećenost svih programa potvrdila je stav direkcije festivala da nam je kultura potrebnija više nego ikada. Na samom početku smo odlučili da nećemo organizovati online programe. “Imperativ” je zamišljen kao mjesto neposrednog susreta pisaca, čitalaca i izdavača. Stava smo da pisci, koji su od svih umjetnika u najnepovoljnijem položaju, moraju dobiti honorar za svako javno predstavljanje svojih djela. Mizeran je broj autora koji mogu živjeti od pisanja. Autorski honorari za nova djela su potcjenjujući. Ako znamo da autor od prodaje svoje knjige dobije 8–10% lako je izračunati da od prodaje jednog tiraža ne može živjeti ni mjesec dana pristojnim životom. To je osnovni razlog zbog kojeg smo odmah odbacili mogućnost online promocija, kazala nam je Babić.\nUslovi rada u pandemiji odrazili su se i na praksu muzičkih institucija. Prema riječima dekana Muzičke akademije Univerziteta u Sarajevu Ališera Sijarića umjetničke akademije posebno su pogođene situacijom proisteklom iz provođenja pandemijskih mjera. Nastava iz umjetničkih predmeta, kako objašnjava Sijarić, zahtjeva individualnu nastavu, koju je teško, pa gotovo i nemoguće održavati u online režimu.\n– Muzička akademija u tom pogledu pokušava obezbijediti zadovoljavajuće tehničke uslove, koji su mnogo složeniji i tehnički zahtjevniji u odnosu na standardnu frontalnu univerzitetsku nastavu, u cilju omogućavanja što boljih uslova za provođenje online nastave. Što se tiče koncertnih aktivnosti i ovdje smo bili primorani planirane koncerte “prebaciti” online, pa je tako i cijeli prošlogodišnji festival Majske muzičke svečanosti emitiran putem Youtubea. U novoj akademskoj godini, kao i u koncertnoj sezoni planiramo kombinirati nastavu i nastupe u kombinaciji žive i online izvedbe, istovremeno strogo se pridržavajući mjera zaštite od pandemije, objasnio nam je dekan Muzičke akademije u Sarajevu.\nIz Umjetničke galerije BiH su nam kazali da je tokom prvog vala pandemije ova institucija bila zatvorena za posjete. Za to vrijeme su, kako je naglašeno, uposlenici Galerije vršili inventuru, readaptaciju depoa, te se bavili redovnom polugodišnjom provjerom stanja umjetničkih djela u kolekciji. Nakon prvog vala pandemije, Umjetnička galerija BiH je nastavila raditi sa izmijenjenim radnim vremenom. Posjetitelji i posjetiteljice su obavezni da prilikom dolaska u Galeriju poštuju sve mjere zaštite od virusa predviđene od strane nadležnih institucija. Zbog zdravstvene situacije u Kantonu Sarajevo u UGBiH od sredine marta 2020. godine nisu organizovana otvaranja izložbi, kako bi se izbjeglo okupljanje većeg broja ljudi, te su otkazana i planirana gostovanja u drugim gradovima.\nGovoreći o iskustvu online izložbi Marina Krsmanović iz UG BiH kaže da su nedugo nakon što je donesena naredba o privremenom zatvaranju galerija i muzeja za posjete, u ovoj Galeriji je nastavili i intenzivirali realizaciju planiranih online izložbi na Google Arts&Culture nalogu UGBiH (izložba djela Mice Todorović i Ive Despić Simonović).\n– Naš PR tim je tokom prošlih godina kreirao nekoliko online izložbi: stalnu postavku “Oprostorena intima”, Ferdinand Hodler i izložbu Đoke Mazalića, kako bismo omogućili ljubiteljima umjetnosti iz čitavog svijeta pristup našoj bogatoj kolekciji. Za vrijeme pandemije trudili smo se kroz zabavne aktivnosti obrazovati našu online publiku, te smo ih pozivali da rekreiraju djela iz naše kolekcije koristeći se predmetima iz kuće. Drugi izazov koji smo spremili publici bio je #makeameme challenge, gdje smo ih pozvali da pišu dovitljive komentare na fotografskim reprodukcijama odabranih djela i najuspješniji mimovi su bili nagrađeni UGBiH cekerom. Aktivno su realizovane i online edukativne radionice za najmlađe putem Zoom-a, istakla je Krsmanović.\n“Pandemija” druge vrste\nBudući da UGBiH spada u red državnih institucija kulture čiji je status pravno još uvijek nedefinisan pitali smo našu sugovornicu da li su i u kom pogledu nadležni pružili neku vrstu podrške ili inicijative u vrijeme pandemije. Kako Marina Krsmanović naglašava ovoj je instituciji “pandemija” stigla od kada je izabrana federalna vlada u kojoj je Zora Dujmović ministrica kulture i sporta.\n– Od tada, namjenske novce koje je Vlada FBiH uvrstila u Budžet kao podršku institucijama nauke i kulture od značaja za BiH, ministrica Dujmović uporno, protivno Zakonu o izvršenju budžeta, koji podrazumijeva namjensko finansiranje institucija kulture od značaja za BiH (Umjetnička galerija BiH, Historijski muzej BiH, Muzej književnosti i pozorišne umjetnosti BiH), krčmi društvima i nevladinim i drugim organizacijama. I ne samo to. Prošle godine je otišla korak dalje pa je uspjela unijeti kost razdora među sedam institucija koje su u statusnoj i finansijskoj nevolji od potpisivanja Dejtonskog sporazuma. Budući da je novac za podršku ovim institucijama išao preko Federalnog ministarstva obrazovnja i nauke (1.000.000 KM) i Federalnog ministarstva kulture i sporta (650.000 KM), kolege koje su do sada povlačile i danas povlače novac preko Ministarstva obrazovanaja, nedžentlmenski su aplicirali i povukli sredstva i sa našeg granta. Radi se o Zemaljskom muzeju BiH, Nacionalnoj i univerzitetskoj biblioteci BiH i Kinoteci BiH. Mogli su to učiniti jer ih u tome podržava ministrica Dujmović. Tako nama pandemija nije donijela neke veće nevolje koje već nemamo sa institucijama vlasti. Dok je ministrice Dujmović, dotle ćemo i mi biti na respiratoru, direktna je Krsmanović.\nOva institucija u vrijeme pandemije također, zahvaljujući Aidi Šarac, muzejskoj pedagoginji, nastavlja u skladu sa situacijom realizirati i svoje planove u okviru obrazovnih aktivnosti.\n– Pandemija nas je zadesila usred testiranja android aplikacije “ARTsee” koja djeci i mladima sa razvojnim teškoćama treba ponuditi alternativne vizuelne, auditivne i tekstualne interpretacije umjetničkih djela iz naše kolekcije. Do kraja prve polovine marta 2020. godine uspjeli smo održati nekoliko susreta sa učenicima Zavoda za specijalno obrazovanje “Mjedenica”, kako bismo testirali tehničku ispravnost aplikacije koju smo u posljednjih godinu dana razvijali uz podršku Goethe Instituta u BiH i regionalne Akademije za menadžement i kulturu. Shvatili smo da se situacija sa pandemijom neće ubrzo smiriti, tako da smo aplikaciju prilagodili za kućnu upotrebu čineći je dostupnom i za Android mobilne telefone. Kao takvu podijelili smo je Centru za osnovno obrazovanje djece i mladih sa razvojnim teškoćama “Los Rosales” u Mostaru i Zavodu za specijalno obrazovanje “Mjedenica” u Sarajevu, kao dopunski oblik neformalnog obrazovanja koji navedenoj društveno senzibilnoj grupi posredstvom visokovalorizovane umjetnosti nudi bolje razumijevanje određenih pojmova kao što su: otvoreno-zatvoreno, više-manje, smjena godišnjih doba itd. U međuvremenu smo instalacijski link aplikacije slali zainteresiranim roditeljima/starateljima pomenute društveno senzibilne grupe putem e-maila. Aplikaciju je još uvijek moguće dobiti besplatno slanjem upita na e-mail artseeapp@gmail.com uz osnovne podatke o djetetu, kojem zauzvrat šaljemo instalacijski link i set od 7 QR kodova. Aplikacija se pokazala interesantnom i za tipičnu djecu što smo zaključili iz testiranja koja smo sproveli u malim grupama sa susjednom interdisciplinarnom školom “School and School” tokom maja. U tom periodu aplikaciju je testiralo 35 tipične djece uzrasta od 6 do 12 godina. Činjenica da aplikacija sa svakim skeniranim umjetničkim djelom korisniku dodjeljuje zvjezdicu, interaktivni sadržaji i tekstualni sadržaj koji smo kreirali u skladu sa starosnom dobi učesnika, pokazali su se veoma uspješni kod tipične djece, pojasnila je rukovoditeljica obrazovnih aktivnosti u UGBiH-u.\nŠarac dodaje da pored inkluzivnih aktivnosti, koje su u ovoj instituciji redovne posljednje tri godine, nisu zaboravili u pandemiji ni na rad sa tipičnom djecom školskog uzrasta. Kako bi omogućili što lakšu komunikaciju sa roditeljima i djecom kao krajnjim korisnicima, već sredinom aprila ispred ove institucije osnovali su Facebook stranicu muzejsko-obrazovnih aktivnosti pod nazivom “ARTsee-UGBIH”. Putem pomenute stranice iz UGBiH diseminiraju pozive za online radionice prema obrazovnim principima programa “Alternativna učionica” i objavlju radove učesnika radionica.\n– Online kontekst ne može zamijeniti direktnu interakciju sa originalnim umjetničkim djelima u specifičnom muzejskom prostoru i iskustvo muzejske posjete, ali smo se u ovom posebno teškom periodu za djecu, trudili omogućiti im kvalitetno provedeno slobodno vrijeme. Za svaku radionicu selektovana su djela iz naše kolekcije i na osnovu fotografija sa učesnicima su se izvodile vođene diskusije koje za cilj imaju kritičko razmišljanje, vizuelno opismenjavanje i bogaćenje vokabulara. Djeca za kreativni zadatak imaju reinterpretaciju umjetničkog djela uz pomoć likovnih i drugih materijala koje posjeduju kod kuće, zaključuje muzejska pedagoginja Aida Šarac.\n“Dok su kustosi u zbirkama pripremali predmete i priče za proljetno muzejsko buđenje, svijet kojeg smo poznavali se počeo mijenjati”, kaže kustosica Historijskog muzeja BiH Elma Hodžić osvrćući se na iskustva rada ove institucije u izmijenjenoj normalnosti uzrokovanom pandemijom. Kako ona ističe tada su otvorene muzejske riznice morale biti zatvorene. Inspirisan porukama iz bosanskohercegovačke historije, kako Hodžić naglašava, tim Historijskog muzeja BiH odlučio je da djeluje kroz kulturu.\n– Ako već ne možemo postaviti izložbu u fizičkom prostoru, možemo to napraviti u virtualnom! Paradigma o „buđenju muzeja“ bila je neodrživa u novouspostavljenom svijetu karantina. Ne samo da smo morali tragati za novim načinima obraćanja izoliranoj publici, već i za novim manifestacijama vrijednosti koje mogu pomoći opšti društveni oporavak. Počela je dekonstrukcija muzeja i svega onog što smo o muzejima znali. Prvi korak kojeg je tim Historijskog muzeja BiH napravio bilo je restrukturiranje postojećih muzejskih sadržaja i prilagođavanje novim pravilima svakodnevnice. Potom smo krenuli u produciranje redovno planiranih aktivnosti u vanrednom stanju. Muzej je, prateći politiku otvorenosti prema društvu, ostao “otvoren” zahvaljujući publici koja je prepoznala potencijal muzejskih priča u suočavanju sa izazovima pandemijskog života – tako je kultura, još jednom, Bosni i Hercegovini poslužila kao privid normalnosti. Nizale su su virtualne izložbe: izložba o solidarnosti, o radnicima i važnosti dostojanstvenog rada, o Danu grada Sarajeva, o inovativnosti običnih ljudi u teškim vremenima… Iz dana u dan se povećavao broj “virtualne” muzejske publike, sve dok u konačnici, u maju, muzej nije ponovo otvoren za javnost, priča nam o pozitivnoj praksi rada Historijskog muzeja BiH Elma Hodžić.\nNakon prvog vala pandemije Historijski muzej BiH je otvorio vrata za muzejsku publiku – ali sa izmijenjim muzejskim bontonom. Danas posjeta muzeju, kako nam je pojasnila njegova kustosica, podrazumijeva nošenje zaštitne maske, dezinfekciju ruku pri ulasku u muzej i čuvanje distance spram drugim muzejskih posjetitelja. Broj publike koja boravi u muzeju se promijenio u odnosu na prethodne godine.\n– Protekle godine smo muzejski prostor i priče ustupili mladim kreativcima i umjetnicima koji su nam pomogli da oživimo muzej. Ljeto u muzeju je tako izrodilo pet novih muzejskih postavki i pet radionica – iz sedmice u sedmicu smo predstavljali nove sadržaje, trudeći se da pratimo epidemiološke savjete i potrebe našeg društva. Sa druge strane, online postavke su nam pomogle da predstavimo muzejske aktivnosti za vrijeme prvog vala pandemije kada je kretanje bilo ograničeno. Međutim, po otvaranju muzeja smo počeli kombinirati tradicionalne muzejske predstavljačke forme sa virtualnim. Prednost virtualnih izložbi jeste što su dostupne široj publici, što omogućavaju da građani/građanke iz svih dijelova Bosne i Hercegovine (i internacionalno) vide muzejske priče. Pitanje je: da li virtualna stvarnost može dati isto muzejsko iskustvo kao pojavna stvarnost. Iako čvrsto vjerujem da muzej može modificirati ljudska iskustva jedino u dodiru sa stvarnim prostorom muzeja i aurama predmeta, trudim se da istražim i potencijal nove komunikacije sa publikom, kazala nam je Hodžić.\nDirektor Zemaljskog muzeja BiH Mirsad Sijarić mišljenja je da je ovu instituciju “dotukla 2020. godina”. Prema njegovim riječima, u ovom muzeju nisu u prošloj godini imali ni 10% prihoda od prije.\n– Šta god da se napravi, u ovim uslovima će to doći vidjeti 20-30 ljudi. Nema uopće ljudi. Bilo je možda pet stranaca u protekloj godini. Jednom je došla jedna djevojka iz Njemačke i svi smo se zainteresovali za njen dolazak. Bilo nam je čudno. Mi kad dobijemo novac, dobijamo ga iz grantova. To je nama za projekte, za plate, za režije. Dok smo mogli kalkulisati, dok smo imali zaradu od 300-400 hiljada KM od posjeta i drugih aktivnosti, onda smo raspoređivali na druge projekte, sami pravili izložbe, davali za plate. Sad kad toga nema, ovo što dobijamo ne može pokriti ni minimalac za plate. Žao mi je što nismo održali par izložbi, jer se radilo o zaista odličnim izložbama. Tokom ljeta smo imali neke aktivnosti napolju. Nadam se da ćemo se ove godine izvući pa se fokusirati na terenski rad. Nikad nije bilo ovako da je Muzej zatvoren sam u sebe. Ima tu pravnih razloga, nisu samo finansijski. Naučna istraživanja su maknuta u stranu, nikome to više nije priroritet. Ne može se arheologija sama vezati za sebe, nju mora pratiti restauracija i konzervacija, a to zapinje, kategoričan je Sijarić.\nPrema njegovom mišljenju tragedija je što ne funkcioniše sistem, odnosno što je novca za kulturne institucije malo, pa se on raspodjeljuje po sistemu da se svima da po nešto, ali niko sa time zapravo ne može riješiti ni jedan svoj konkretan problem.\n– Godišnje tih sedam famoznih institucija kulture, da su na budžetu, košta oko 2,6 miliona KM. Smiješno. To je trećina budžeta koji godišnje ima samo Narodno pozorište u Sarajevu. Također, u nekim institucijama kulture ima nerealnih prikazivanja. Pojedine kolege prijavljuju veći broj zaposlenih nego što je to realan broj. Ono što imamo je izgubljenih 25 godina, potrošilo se to vrijeme na haos, nesređenost… nije uredu da 25 godina poslije rata popravljamo ratnu štetu, trebamo se baviti ozbiljnim stvarima, zaključuje direktor Zemaljskog muzeja BiH.\nKulturna institucija Banski dvor u Banjaluci je jedna od rijetkih institucija u BiH koja je odlučila da većinu svojih događaja u godini iza nas ipak organizuje uživo, bez online posredovanja. To je tražilo pronalaženje modela kako ostati u propisanim okvirima suzbijanja širenja virusa, ali ipak događaje održati u stvarnosti. Direktor ove institucije Mladen Matović kaže kako se neposredno nakon ukidanja vanrednog stanja Banski dvor istakao kao jedna od prvih institucija kulture u Bosni i Hercegovini koja se vratila svojim redovnim aktivnostima, te istovremeno uspjela prilagoditi svoj rad novonastalim okolnostima.\n– Shvatili smo da “online” programi, koliko god u ovoj situaciji bili važni, nikako ne mogu biti zamjena za živu interakciju između umjetnika i publike. U onim, mislili smo, najgorim mjesecima, martu, aprilu i maju, “online” sadržaji su nam kao svojevrsni bajpas pomogli da privremeno prevaziđemo nedostatak kulturnih događaja, međutim, kao što rekoh, takav vid komunikacije nikad neće moći zamijeniti živu riječ, ton ili boju. Banski dvor je na svom primjeru pokazao da pandemiju neće iskoristiti kao izgovor i da se uz iskrenu želju za svaki problem može naći i adekvatno rješenje. S tim u vezi su dezinfekcija prostora, mjerenje tjelesne temperature, obavezno nošenje zaštitne maske i dezinfekcija ruku na ulazu, postali neizostavan dio novog „kućnog reda“ naše ustanove. Uz sve ovo, naše pomične stolice su veoma zahvalne za sprovođenje mjere propisane fizičke distance, tako da je praćenje bilo kog programskog sadržaja u Banskom dvoru maksimalno osigurano svim neophodnim mjerama prevencije i predostrožnosti, pojasnio nam je Matović novi sistem rada institucije koju vodi. Otuda je od juna mjeseca do kraja 2020. godine Banski dvor, kako ističe Matović, realizovao više od 90 raznovrsnih programskih sadržaja (koncerata, izložbi, književnih promocija, filmskih projekcija) u vlastitoj produkciji. Pored toga, u godini pandemije uspjeli su, kako ističe naš sagovornik, održati kontinuitet svojih tradicionalnih festivalskih manifestacija.\nU novoj godini stvari su još uvijek neizvjesne, no bez obzira na to, ranije rečeno jasno nam pokazuje da je pred kulturom i umjetnošću, te institucijama koje ih nose, iznimno izazovno vrijeme, u kojem će se tražiti novo mjesto, te novi načini opstanka u prilično suženim okvirima koje omogućava država Bosna i Hercegovina.


AudioPro | PreSonus Sceptre S6 aktivni studijski monitor\nCena 61.080,00 din. PPC: 71.880,00 din. (-15%)\nPreSonus Sceptre S6 je PreSonusova nova generacija 2-sistemskih studijskih monitora! Bi-ozvučen s 180W snage D-klase, Sceptre S6 koristi izuzetan koaksijalni dizajn i akustički-podešene kontrole olakšane sa 32-bit, 96kHz, dvo-jezgrenim procesorom i naprednomTemporal Equalization tehnologijom. Šta je razultat ovog ukupnog visoko-tehnološkog inženjeringa? Izuzetan zvuk široke panorame, izuzetni detalji i zadivljujuća dinamika. Ako želite stvarati vrhunsku muziku potrebno je da čujete to šta producirate! Uz pomoć PreSonus Sceptre E6, upravo to i možete.


Bošković: Ja sam u gubitku 1,6 miliona eura, a država nije oštećena - Vijesti.me\nsuđenje u predmetu "primorka"\nSpecijalno vijeće kojim predsjedava sudija Dragoje Jović je prihvatio predlog odbrane da se iskazi reprodukuju, nakon saslušanja svih okrivljenih Edit\n8511 pregleda 4 komentar(a)\nPrimorka Bar (Foto: Arhiva "Vijesti")\nKomnen Radević 25. februar 2020, 16:00\nU nastavku suđenja optuženim u predmetu "Primorka", koji se terete da su nezakonitim radnjama državni budžet oštetili za 6.651.611 eura u korist NLB banke, okrivljeni Nebojša Bošković odbacio je navode optužnice i izjasnio se da nije kriv.\n“Nalaz vještaka ekonomsko finansijske struke je smišljeno urađen i tendenciozno po nalogu specijalnog tužilaštva. Vještak se bavio pravom a ne ekonomijom. Od 14, 4 miliona eura dobijenih kredita za pokretanje proizvodnje “Primorke”, na račun je “leglo” svega 223.000 eura. Nije tačan nalaz vještaka, kao ni navodi optužnice. Novac od kredita je dolazio na račun banke, i odatle je dalje usmjeravan po nalogu Vlade Crne Gore, a bez naših naloga”, kazao je Bošković, nekada vlasnik firmi “Kisma motors” i suvlasnik sa suprugom u “Krisma trejd”.\n“Nije tačno da su krediti uzeti da bi “Krisma motors” vraćala svoje kredite, jer je prije toga “Krisma motors” kupila “Primorku” oko 60 % akcija. Sa bankama smo dogovorili čitav projekat oporavka “Primorke” od 24 miliona eura, ali je dolaskom g-dina Ribnikara, sav biznis projekat zaustavljen i blokirani računi. Finansijski aspekt biznis plana za Primorku je bio 24 miliona eura. Odobreno je 14,4 miliona eura, a na račun je stiglo 223.000 eura. Od tog kredita, banka je plaćala sve povjerioce, svaki akcionar je isplačen, nikome ni cent nije duđno. Mi nismo mogli plaćati ni jednog eura nikome, a da to ne odobri banka i Vlada. Trebalo je da kupimo “Primorku” za oko 5 miliona eura od Duška Kneževića, ali je kasnije ta cijena skočila na 10,7 miliona eura. Duško Knežević i njegova ekipa je sakrila dugove i povjerioce. Država je stajala iza čitavog projekta, koji je provjeren od Vlade i banaka NLB u Podgorici i Ljubljani. Osnovno državno tužilaštvo u Baru je četiri godine istražilo ovaj slučaj i donijelo odluku da se obustavi krivični postupak jer smo radili po zakonu. Ovo je isti predmet samo je ustupljen specijalnom tužilaštvu. Postoji hiljadu garancija koje su naplaćene i niko nije odogovoran. Ova garancija za “Primorku” nikad ne bi bila naplaćena da je nisu dogovorili Žugić i Ribnikar. U ovom slučaju država nije pretrpjela nikakvu štetu jer je naplatila 4,6 miliona eura poreza i doprinosa. Jedini koji je ovdje izgubio sam ja, ostao sam bez firmi i bez svojih 1,6 miliona eura i nikakvu korist nisam imao”, kazao je Bošković u odbrani.\nDodao je da period u kojem se njemu stavlja na teret da je počonio krivično djelo, “Primorkom” je rukovodio stečajni upravnik Žarko Ostojić.\n“Kamo sreće da je Črtomir Mesarič ostao i dalje izvršni direktor NLB banke u Podgorici, ovaj biznis projekat bi zaživio, a kada je došao Ribnikar, sve je zustavljeno”, istakao je on.\n“Nikada od Mesariča nisam dobijao savjete da se odustane od biznis plana, iako je tako navedeno činjeničnim opisom optužnice”, rekao je Bošković odgovarajući na pitanje advokata Dragoljuba Đukanovića.\nAdvokat Miroslav Jeremić je predložio da se pregledaju četiri snimljena CD-a sa iskazima okrivljenog Boškovića, iz aprila i maja 2017., godine, pred državnim specijalnim tužilaštvom da bi se provjerilo da li su dati pod pritiskom od specijalnog tužioca, jer je ovaj okrivljeni to rekao u odbrani pred sudom.\nSpecijalno vijeće kojim predsjedava sudija Dragoje Jović je prihvatio predlog odbrane da se iskazi reprodukuju, nakon saslušanja svih okrivljenih.\nAdvokat Ratko Pantović je podsjetio da je već podnio predlog da se ova četiri iskaza izdvoje iz spisa predmeta kao pravno nevaljani dokazi, jer su dati u cilju zaključivanja sporazuma o priznanju krivice.\nNa prošlom glavnom pretresu nekadašnji direktor NLB-a u Podgorici Črtomir Mesarič rekao je da nije kriv, da se ne osjeća krivim. U vezi optužnice da je odobrio kredit "Krismi trejd" za kupovinu "Primorke" u Baru, te da je organizovao kriminalnu grupu koja je oštetila budžet Crne Gore za skoro sedam miliona eura, istakao je da je garancija za kredite odobrila Vlada Crne Gore, te da ona nije stala iza projekta "Primorka" NLB ne bi ni odobravala kredite.\nSpecijalno državno tužilaštvo podiglo je optužnicu protiv Črtomira Mesariča, Nebojše Boškovića, Svetozara Markovića, Biljane Bošković, Milenka Markovića, Vinka Marovića i NLB banke kao pravnog lica zbog sumnje da su početkom 2009. godine formirali kriminalnu grupu. Takođe u optužnici piše da je na štetu budžeta Crne Gore, NLB banci pribavljena imovinska korist u iznosu od 6.651.611 eura. Njima se optužnicom stavlja na teret krivično djelo zloupotreba ovlašćenja u privredi.


Poseban program za najmlađe na Laudato televiziji - Book.hr\nPoseban program za najmlađe na Laudato televiziji\nSvake subote u jutarnjem terminu Laudato televizija donosi program namijenjen najmlađima.\nU 8 i 45 sati počinje emisija Mali veliki.\n„Kada djeca imaju pitanje, nema načina za izbjeći odgovor. Pustimo ih da pitaju i učimo zajedno s njima u novim nastavcima dječje emisije Mali veliki.“\nNakon emisije Mali veliki slijedi crtić Moja katolička obitelj koji počinje u 9 sati.\nVjerujmo da će najmlađi uživati u programu namijenjenu upravo njima. 😊\nVezane ključne riječi - Tagovi:djeca, Laudato televizija, program, subota\nOvo je jedan od glavnih razloga zašto dolazi do razvoda braka Ako bračni par postane svjestan ovog problema u svom braku i pokrene se u smjeru njegova rješavanja, moći će spasiti i oživjeti svoje bračno zajedništvo. Također, mnogi muževi i žene ostaju u braku, iako se više ne osjećaju povezani sa svojim supružnikom, kao da više ni nisu u braku, kao da su u 'tihom razvodu'. Ovaj tekst može pomoći i njima...">\nOvo je jedan od glavnih razloga zašto dolazi do razvoda braka Ako bračni par postane svjestan ovog problema u svom braku i pokrene se u smjeru njegova rješavanja, moći će spasiti i oživjeti svoje bračno zajedništvo. Također, mnogi muževi i žene ostaju u braku, iako se više ne osjećaju povezani sa svojim supružnikom, kao da više ni nisu u braku, kao da su u 'tihom razvodu'. Ovaj tekst može pomoći i njima...\nPater Marko: Ovako sam pisao jednoj majci (koja je namjeravala pobaciti dijete)\nMAJČINE RUKE U LOURDESU Film o izlječenjima duša i tijela sutra na Laudato TV-u!\n'Moja djeca misle da ne moraju ići u crkvu jer moj suprug ne ide. Što da radim?'


Karan: Poziv za saslušanje trebali su da dobiju svi u RS, a ne samo Dodik – mojKontakt portal – Radio Televizija Kontakt\nPredsjednik Komisije za sprovođenje referenduma o Danu Republike Srpske Siniša Karan rekao je da je sa formalno-pravnog aspekta potpuno bespredmetno da Tužilaštvo BiH uputi poziv za saslušanje predsjedniku Srpske Miloradu Dodiku zbog održavanja referenduma o Danu RS.\n“Poziv za saslušanje trebalo je da bude proslijeđen ili Narodnoj skupštini RS, koja je donijela odluku o sprovođenju referenduma ili Republičkoj komisiji, a nikako predsjedniku Republike Srpske“, istakao je Karan sinoć za Radio-televiziju Republike Srpske. Karan je rekao da predsjednika RS nema u procesnom smislu, jer je on više kao predsjednik Republike dao političku podršku jednom takvom procesu.\n“I ne samo on, već apsolutno svi u Republici Srpskoj. Po tom osnovu svi bi mogli dobiti taj poziv ako je uopšte upućen“, kaže Karan. Karan je pojasnio da Tužilaštvo BiH u slučaju neizvršavanja odluke Ustavnog suda BiH, koja je konačna i obavezujuća, može reagovati tek nakon dopisa, odnosno obavještavanja Ustavnog suda da neka odluka nije sprovedena i ko tu odluku nije sproveo.\n“Oni taj dopis nemaju”, istakao je Karan, podsjetivši da se sutra održava plenarna sjednica Ustavnog suda BiH, na kojoj pretpostavlja da će biti razmatrano i to pitanje, kao i pitanje svih 95 drugih odluka Ustavnog suda BiH koje nisu provedene. Karan je rekao da Ustavni sud BiH mora dati nalog u ovom smislu – obavještenje Tužilaštvu BiH da bi se pokrenuo takav postupak, a tog obavještenja nema.\n“Ako je bilo ko iz Tužilaštva BiH uputio predsjedniku Republike Srpske poziv po tom osnovu – u formalnom smislu grdno je pogriješio”, zaključio je Karan.\nŠta boja odjeće otkriva o vama\nUstavni sud sutra o izvršenju odluke o Zakonu o praznicima Srpske


Analiza | 04:30 Los Angeles Lakers - San Antonio Spurs Tip: Aldridge24.0+ | Kladionica | Tipodrom.com\nUkupan profit: -23.68 Unita\nPostotak / ROI: 44.44% / 80.9%\nObjavljeno: 2018-01-11 19:13:30\nStaples Centar će za 10-ak sati biti središte okršaja dve velike franšize sa Zapada, domaćih Los Angeles Lakersa i gostujućih San Antonio Spursa. Jezeraši spremni dočekuju ovaj duel, dok gosti iz Texasa kubure i dalje sa povredama, večeras će nastupiti bez Gaya, Leonarda i Parkera, a upitan je nastup Danny Greena.\nU situaciji gde nema navedenih igrača kao prva opcija svakako iskače najbolji poenter ekipe LaMarcus Aldridge i smatram da njegova večerašnja margina ima itekakav value s obzirom da će skoro pa sigurno isporučiti svoju porciju od 20+ šuteva. U dobroj je formi, na poslednja 4 meča je 3 puta lagano prešao granu, a jednom ostao tačno na njoj. Redom je pucao 23, 21, 21 i 20 puta, a poznato je da sjajni krilni centar Spursa često ide na liniju za slobodna bacanja.\nUz sve to Lakersi su 29. po odbrani pozicije PF u ligi sa prosečno primljenih 23.8 poena. Randle je odličan matchup za LMA, loš je defanzivac, niži je 5cm i ne postoji način da odbrani šut sa distance LMA koji je doveo skoro pa do savršenstva.\nIako Pop voli da komplikuje sa smanjenom minutažom i rotiranjem igrača, mislim da večeras nema prostora za tako nešto i da se to neće desiti. Ovo je moj tip večeri i idem malo jače.\nTip: Aldridge24.0+ -8


28. januar – 10 najvećih prijetnji zdravlju svjetskog stanovništva – SZO | MedicalCG Online\nSvjetska zdravstvena organizacija (WHO) na svojim internetskim stranicama je objavila popis deset najvećih prijetnji zdravlju stanovništva, a jednom od najvećih smatra protivnike vakcinisanja.\nMeđu prijetnjama koje su posledica ljudskog djelovanja WHO navodi zagađenje vazduha, klimatske promjene, loš zdravstveni sistem i siromaštvo te dodaje prijetnju od zaraze ebolom, HIV-om, virusom denge i obolijevanje od neinfektivnih bolesti poput karcinoma, dijabetesa ili bolesti vaskularnog sistema.\nOd deset navedenih na svojoj internetskoj stranici, jednom od najopasnijih prijetnji zdravlju WHO smatra rastući trend odbijanja vakcinisanja i izostanak spremnosti za borbu protiv bolesti poput morbila. Posledica opiranja pojedinaca vakcinisanju uprkos njegovoj dostupnosti mogla bi unazaditi dosad postignuti napredak kada su posrijedi bolesti koje se mogu spriječiti uz pomoć odgovarajuće vakcine.\nVakcinisanje je, ističe WHO, jedan od najisplativijih načina za izbjegavanje određenih bolesti. Godišnje sprečava dva do tri milijona smrtnih slučajeva u svijetu, a još bi ih se jedan i po mogao spriječiti kada bi se poboljšala vakcinacija na globalnom nivou. Uprkos tim podacima sve je više onih koji ne vjeruju u djelatvornost vakcina, a kao razlog za izbjegavanje navode neprovjerene glasine ili teorije zavjere.


Oglas za radno mjesto: Voditelj poslovnih korisnika (m/ž) - Komunikacijski studio d.o.o. - Posao.hr\nKomunikacijski studio d.o.o., tvrtka specijalizirana za telekomunikacijske usluge. Kao partner Hrvatskog Telekoma za poslovne korisnike nudimo cjelovita telekomunikacijska rješenja, koja uključuju usluge mobilnu i fiksnu telefoniju, televizijske usluge, ICT segment kao i opskrbu električnom energijom.\nŽelimo najbolje za naše korisnike. Zato tražimo djelatnike za rad na području Zagreba i okolice. Tražimo komunikativnu, proaktivnu, entuzijastičnu i odgovornu osobu, spremnu na izazove koja ima želju dokazati da je najbolja u onome što radi. Obavezno je iskustvo u prodaji, poželjno u telekomunikacijama.\nZnaš kako prezentirati ponudu, prodati pakete telekomunikacijskih proizvoda i usluga poslovnim korisnicima?\nAko je biti prilagodljiv i davati najbolja rješenja za korisnike, ali pri tome zastupati interese i pozitivan imidž kompanije nešto što smatraš neophodnim, prava si osoba koju tražimo!\nBit ćeš zadužen/na za stvaranje, održavanje i širenje baze poslovnih korisnika usluga putem izravne komunikacije s klijentima izvan i u prostorijama kompanije. Osigurati ćemo i mentorstvo u stimulativnom i dinamičnom radnom okruženju, te s vremenom omogućiti napredovanje uz specijalističku obuku i razvoj prodajnih vještina.\n- Fiksna plaća i stimulativni bonus na plaću sukladno ostvarenim rezultatima\n- Edukacija i uvođenje u rad\n- Službeno vozilo za vrijeme radnog vremena\n- Rad od ponedjeljka – petka\n- Iskustvo rada u prodaji, prednost B2B\n- Znanje rada na računalu, Word, Excel, Outlook