Ujedinili se kalesijski privrednici i intelektualci, za predsjednika izabran Sadik Fatić – Radio Feral\n04/03/2016 Mirza Musanovic\t0 Comments\nUdruženje privrednika općine Kalesija na čijem čelu je do sada bio Esad Jakubović (IZAZOV) i Udruženje privrednika i intelektualaca čiji predsjednik je bio Sead Džafić (UNIS TOK), od večeras djeluju kao jedno udruženje privrednika, a za predsjednika je postavljen Sadik Fatić vlasnik firme E-plast i prvi u BiH koji je pokrenuo solarnu elektranu.\n“Meni je izuzetno drago što je došlo do ujedinjenja ova dva udruženja. Također bi se zahvalio privrednicima i intelektualcima koji su me podržali da budem njihov predstavnik. Moj prvi cilj će biti da radim na ujedinjavanju svih privrednika i intelektualaca u cilju ubrzanijeg privrednog i društvenog razvoja Kalesije”, kazao je za NTV novoizabrani predsjednik Fatić.\nOn dalje ističe da će kao predsjednik raditi na organizaciji posjete sajmovima sa kojih bi se nešto “prepisalo” i pokrenulo u Kalesiji, na otvaranju kancelarije za privrednike gdje će imati pravnu pomoć ali i stručnu u različitim oblastima.\nCilj udruženih privrednika i intelektualaca je da postanu partneri lokalnoj zajednici u da skupa kreiraju poslovnu klimu koja će stimulisati investicije i ulaganja u privredu i druge oblasti društvenog života.\nSadik Fatić je kao saradnike, odnosno potpredsjednike izabrao Seada Džafića vlasnika kompanije UNIS TOK, Esada Jakubovića vlasnika firme IZAZOV, Fikreta Suljkanovića vlasnika firme KALETEX, te Nijaza Karića univerzitetskog profesora koji je ujedno i doktor nauka.\nKao petog potpredsjednika privrednici su izabrali Senada Hamzića vlasnika veterinarske stanice VET PROMET i direktora Veterinarskog zavoda TK.\nPredsjednik Sadik Fatić je u izjavi za NEON Televiziju kazao da će što više raditi na saradnji sa međunarodnim organizacijama odnosno IPA fondovima, ali i sa kantonalnim i federalnim vlastima.\nPodršku ovakvom ujedinjenju privrednika pružila je i Islamska zajednica Kalesije na čijem čelu je Enver efendija Alić.\nPodršku Sadik Fatić i ostali privrednici će imati i od čelnih ljudi Sportskog saveza Kalesije, a Muhamed Avdić predsjendik je kazao da većina sportskih kolektiva upravo zavisi od privrednika i svakako da će oni imati i podršku sporta.\nMuhamed Omerović profesor na Univerzitetu u Tuzli i predsjednik Udruženja Eko zeleni TK dao je podršku radu udruženja privrednika i intelektualaca te se stavio na raspolaganje za svaki vid pomoći u realizaciji projekata koji će donijeti dobro Kalesiji.\nPrivrednici i intelektualci su složni u jednom da trebaju imati i svog kandidata kada je u pitanju načelnik Kalesije, gdje su dali podršku Seadu Džafiću, vlasniku kompanije Unis Tok, za kojeg smatraju da može Kalesiju povesti u svjetliju i bolju budućnost.\n← Virus svinjske gripe dominira, broj oboljelih prelazi sezonski prag\nBiH: Zakon o doniranju organa – jedno srce za dva života →\nPOŽAR U JAJIĆIMA ZAHVATIO 100 DUNUMA ŠUME, UGORŽENO NEKOLIKO STAMBENIH OBJEKATA (FOTO)\n23/03/2012 Mirza Musanovic\t0


Solarni punjač za mobilne telefone\nTema: Solarni punjač za mobilne telefone\nAutor Tema: Solarni punjač za mobilne telefone (Pročitano 10102 puta)\n« poslato: 07 April 2012, 19:31:36 »\nKako se tematika Zanimljivog foruma bazirala na boravak u prirodi, pokrenuo sam ovu temu, o solarnim punjačima za mobilne telefone.\nPonuda je i na ovim prostorima solidna i raznovrsna, prvo sam naletio na ovaj solarni panel na sajtu solarni-paneli.co.rs\nNjegove su karakteristike\n1) Solarni panel 3W od silicijuma, zatvoren kaljenim staklom, stabilnost i visoka efikasnost fotoeletrične konverzije\nVek trajanja: 25 godina\n2) Akumulator: ugradni litijumski 3.6V/3600mAh\n3) Izvor svetla: 0.5W LED\n4) Materijal kućišta: ABS\n5) Izlazni napon: 5V, USB ulaz\n6) Vreme punjenja: 7-8 sati po jakom suncu za potpuno punjenje\n7) Radno vreme: ako je ugrađena baterija puna, može da napuni telefon 3 puta ili LED svetla za 8 sati\nDalje sam surfujući po Internetu naišao na još tekstova sa tematikom solarnih punjača za mobilne. Dobra je stvar što se sa njima mogu puniti i digitalni fotoaparati i još neke stvarčice. Sve zavisi kakvima je dodacima sve panel opremljen.\nLink do tri različita modela solarnih punjača za mobilne, pa ako bacite pogled na ovu stranicu videćete da oni nisu ni skupi. U pitanju su Solarni punjač univerzalni, Solarni punjač univerzalni 1500 mAh i Solarni punjač univerzalni 2600 mAh.\nTakođe sam naletio i na jedan test solarnih punjača, gde je to malo opširnije objašnjeno. Tu su konkretno predstavljeni modeli HYDROSOLAR SMC8778C i HYDROSOLAR SMC8558B .\nOdg: Solarni punjač za mobilne telefone\n« Odgovor #1 poslato: 22 Maj 2012, 21:32:11 »\nZanimljiva igračka, ali bi se mogla pokazati i kao veoma praktično rešenje. Samo bi prilikom solarnog punjača za mobilne, obratio pažnju na to ko je proizvođač, pošto bi za neke malo manje poznate proizvođače se sigurno pokazalo da je u pitanju bacanje para.\n« Odgovor #2 poslato: 28 Februar 2013, 13:36:31 »\nPronašao sam još jednu firmu koja nudi solarne panele, verovatno i punjače za mobilne telefone: http://www.conseko.rs/solarni_paneli.html\n« Odgovor #3 poslato: 28 Februar 2013, 21:55:10 »\nMa jok, nemaju oni toga, imaju one lampice za ukrašavanje vrta, solarne. Ovaki punjači za mobilni koji koriste energiju sunca su malo ipak koplikovaniji za izradu.\nOstaje nam samo nabavka uređaja koji se uvoze iz inostranstva.


Međunarodna saradnja Archives - Partija radikalne levice\nhttp://www.sdu.org.rs/wp-content/uploads/2016/05/Akcija-mladih-evropskih-socijalista-e1464012368727.jpg 800 450 Partija radikalne levice Partija radikalne levice http://www.sdu.org.rs/wp-content/uploads/2016/05/Akcija-mladih-evropskih-socijalista-e1464012368727.jpg 9. May 2016. 26. July 2017.


Izložba koja treba da prikaže istinu o Jasenovcu (SETimes.com)\nIzložba koja treba da prikaže istinu o Jasenovcu\nMemorijalni centar na mestu gde se nalazio koncentracioni logor u Jasenovcu, zatvoren tokom ratova u bivšoj Jugoslaviji, ponovo je otvoren u novembru 2006. godine, sa novim obrazovnim centrom i stalnom izložbom. Prisustvo najviših hrvatskih zvaničnika na ceremoniji otvaranja poslalo je snažan signal.\nDavor Konjikušić za Southeast European Times – 08/01/07 Ratni memorijalni centar u Jasenovcu. [Davor Konjikušić]\nNova stalna izložba otvorena je u Jasenovcu, mestu gde se nalazio najveći koncentracioni logor na zapadnom Balkanu tokom Drugog svetskog rata. I dok taj projekat mnogi opisuju kao značajnu prekretnicu, on je izazvao takođe kontroverzu i kritike.\nBroj žrtava u Jasenovcu već decenijama je predmet sporenja. Najviše je stradalo Srba, mada su u logoru ubijani i Jevreji, Romi i Muslimani, kao i hrvatski politički zatvorenici. Prema nekim srpskim izvorima tamo je stradalo čak 700.000 ljudi, ali je ta brojka je kasnije revidirana, i broj žrtava je smanjen. Prema najnovijim procenama smatra se da je život izgubilo desetine hiljada ljudi.\nI hrvatski i srpski istoričari pokušavaju da utvrde preciznije brojke. U memorijalnom centru u Jasenovcu postoji spisak osoba za koje je poznato da su tu stradale, kao i u specijalnom logoru za žene i decu. Na listi od ukupno 69.842 imena je 39.580 Srba, 14.599 Roma, 10.700 Jevreja i 3.462 Hrvata, a ima i žrtava drugih nacionalnosti.\nNova stalna izložba napravljena je u saradnji sa, između ostalih, Jad Vašemom i Muzejom Holokausta u Vašingtonu. Izložba ističe pojedinačna iskustva zarobljenika u Jasenovcu, sa svedočenjima iz prve ruke i izloženim ličnim stvarima. U središtu izložbe je spisak imena žrtava koja su prikupili kustosi spomen-područja Jasenovac. Pored imena, biografskih podataka, podataka o nacionalnoj pripadnosti i načina smrti, tu je i pozivanje na izvore, prilikom čega se svaka žrtva pominje poimence.\nHrvatski predsednik Stjepan Mesić (levo) polaže venac u znak sećanja na jasenovačke žrtve. [Geti Imidžis]\nIzložba omogućava posetiocima da prouče veliki broj dokumenata, fotografija i informacija o raznim temama, uključujući i osnivanje Nezavisne države Hrvatske (NDH) i njene veze sa fašističkom Italijom i Trećim Rajhom. Posetioci mogu da se obaveste ne samo o Jasenovcu, već i o drugim logorima u Hrvatskoj za vreme Drugog svetskog rata.\nPreživeli iz Jasenovca prisustvovali su otvaranju izložbe. Sa njima su bili i najviši hrvatski politički zvaničnici, među kojima i predsednik Stjepan Mesić i premijer Ivo Sanader, koji su naglasili da zločini ustaškog režima ne smeju da se zaborave.\n“Novi memorijalni muzej i obrazovni centar treba da obaveste mlade o tome kakav je zaista bio ustaški režim”, rekao je Mesić. On je dodao da bi “nova stalna izložba trebalo da primenjuje jedan zakon, a to je zakon istine”.\nPošto je pogledao izložbu, Mesić je rekao da brutalnost ubijanja možda nije dovoljno verno prenesena. Ipak, on je pohvalio činjenicu da su žrtve predstavljene kao pojedinci.\n(Sleva nadesno) Hrvatski premijer Ivo Sanader, hrvatski predsednik Stjepan Mesić i predsednik Sabora Vladimir Šeks prisustvuju otvaranju obrazovnog centra u Jasenovcu 27. novembra 2006. godine. [Geti Imidžis]\nSanader je rekao da “nema opravdanja za mržnju, radikalizam i ekstremizam”. “Mržnja nas osiromašuje”, rekao je on. Posleratna Hrvatska “spremna je da prekine ciklus nametnute netolerancije i okrene se modernom evropskom društvu”, dodao je premijer.\nNešto uzdržaniji bio je politički predstavnik srpske nacionalne manjine u Hrvatskoj, Milorad Pupovac. Prema njegovim rečima, stalna izložba samo je prvi korak u pravcu onog što bi Memorijalni centar trebalo da postane. “Nema dovoljno prostora da bi se prikazali svi izložbeni predmeti, niti koncepcija omogućava da se posetiocima prikažu detalji samog logora. To je prilično dobar informativno-dokumentacioni centar koji je potrebno dalje razvijati”, rekao je on.Slični tekstoviLoading\nZorica Stipetić, predsednica Saveta spomen-područja Jasenovac, priznaje da je potreban dalji razvoj, ali kaže da izložba ipak predstavlja veliki korak. Danas je jasno svima koji su učestvovali u projektu da to nije političko pitanje, već napor da se na istinit način dočara ono što se događalo u Jasenovcu.\nJevrejska zajednica u Hrvatskoj pohvalila je izložbu. Međutim, taj entuzijazam ne dele svi. Efraim Zurof iz centra Simon Vizental u Jerusalimu izrazio je razočarenje onim što je nazvao “postmodernističkim đubretom”.\n“Nova izložba ne prikazuje ništa od ustaške ideologije masakara. Niko iz toga ne može shvatiti bilo šta o ustaškoj ideologiji, čiji je cilj bio da pretvori Hrvatsku u čisto katoličku zemlju bez Srba, Jevreja i Roma. Nova izložba je pokušaj da se izbegnu činjenice koje su dovele do stvaranja Jasenovca”, rekao je on posle posete Memorijalnom centru.\nPrema rečima profesora Ive Goldštajna, međutim, prisustvo najviših hrvatskih zvaničnika na otvaranju šalje snažan signal i pokazuje da je Hrvatska odbacila ustaše i sve ono što su oni predstavljali. Govori hrvatskih lidera bili su nedvosmisleni u osudi tog mračnog poglavlja u istoriji Hrvatske, kaže Goldštajn.


Napravili ostrvo da bi nesmetano uživali u pivu\n04/01/2018 | 22:20 | Izvor: RTRS\nSedmorica Novozelanđana sa poluostrva Koromandel, na sjeveru te ostrvske države, poželjela je da pije napolju, a da pritom izbjegne da ih policija kazni zbog toga.\nNapravili sopstveno ostrvo da bi zaobišli zabranu alkohola (Foto: http://www.smh.com.au)\nNa tom poluostrvu ispijanje alkohola na javnim mjestima je zabranjeno tokom novogodišnjih praznika, u periodu od 23. decembra do 6. januara. Sedmoro ljudi je, međutim, pronašlo način kako da izbjegne zabranu.\nOni su napravili malo ostrvo usred zaliva Tairua da bi mogli da piju za praznik. Iskoristili su mirno more i lopatama iskopali dovoljno blata da naprave ostrvce dovoljno veliko da se na njemu svi smjeste.\nSaopšila su, u šali, da se nalaze u "međunarodnim vodama", što ih čini izuzetima od zabrane na kopnu. Na svojoj "slobodnoj teritoriji" su postavili sto i donijeli rashlađeno piće, uz koje su kasnije posmatrali novogodišnji vatromet.\nNjihov potez oduševio je javnost na Novom Zelandu. Lokalni policijski inspektor Džon Keli ovaj potez je nazvao "kreativnim razmišljanjem".\n"Da sam znao za ovo i sam bi im se najvjerovatnije pridružio", dodao je on.\nPolicija nije ometala "izgrednike", koji bi, da nisu bili toliko kreativni, na kopnu za ovaj prekršaj platili kaznu od 250 dolara.


16-01-2019 14:10 Ratni izveštaji Sirija / Irak Svet Planeta Video\nPrema rečima visokog zvaničnika, sirijski Kurdi su odbacili tursku bezbednosnu zonu u severnoj Siriji, izveštava AFP. Nakon telefonskog razgovora s američkim predsednikom Donaldom Trampom, turski predsednik Redžep Tajip Erdogan objavio je da će Ankara formirati sigurnu zonu od 32 kilometra širine u severnoj Siriji.\nErdoganov portparol je kasnije razjasnio da će zonu bezbednosti kontrolisati Ankara. Portparol je dodao da će turska vojska koordinisati svoje akcije sa lokalnim stanovništvom.\nIdeju je prvobitno predložio Tramp, koji je na Tviteru zapretio da će "uništiti" tursku ekonomiju ako Ankara napadne kurdske snage u Siriji. Kao odgovor, Turska je izjavila da može "ostati gladna, bez hrane i vode", ali će se i dalje boriti protiv terorista. Prošlog meseca, Donald Tramp je proglasio pobedu nad Islamskom državom u Siriji, nakon čega je najavio povlačenje 2.000 američkih vojnika koji su trenutno raspoređeni u ovoj bliskoistočnoj zemlji. Predsednik je izjavio da će zemlje u regionu, uključujući Tursku, izbrisati preostale teroriste.\nTramp je, međutim, naglasio da nastoji da zaštiti Kurde dok je postepeno povlačio trupe iz zemlje, a savetnik za nacionalnu bezbednost u Beloj kući pozvao je na zaštitu kurdske milicije od strane Ankare kao preduslov za povlačenje SAD.\nErdoganov portparol Ibrahim Kalin odgovorio je da je to bila "fatalna greška u izjednačavanju sirijskih Kurda s Radničkom partijom Kurdistana (PKK) i njenom sirijskom granom PID (kurdska Stranka demokratske unije)”. Ankara smatra da je JPG povezan sa PKK, koju je Turska proglasila terorističkom organizacijom.\nSnažna eksplozija odjeknula u centru Manbidža. Pogledajte OVDE šta se dešava u ovom gradu.\nNapetost na severu Sirije ne prestaje


Automobil | Turistička organizacija Srbije | Turistička organizacija Srbije\nSrbija se nalazi na panevropskom koridoru 10, koji je najkraća veza zapadnog i najjužnijeg dela Evrope i povezuje direktno osam zemalja: Austriju, Sloveniju, Hrvatsku, Mađarsku, Srbiju, Bugarsku, Makedoniju i Grčku. U Beogradu se ukrštaju evropski putevi E-70 i E-75, kod Niša E-75 i E-80, a u Prištini E-80 i E-65.\nGlavni putni pravci u Srbiji su:\nIz pravca severa, od granice sa Mađarskom, put E-75: Horgoš – Subotica – Novi Sad – Beograd – Niš – Vranje – Preševo i dalje ka Makedoniji\nIz pravca zapada, od granice sa Hrvatskom, put E-70: Batrovci – Sremska Mitrovica – Beograd – Pančevo – Vršac – Vatin i dalje ka Rumuniji\nIz pravca istoka, od granice sa Bugarskom, put E-80: Gradina – Dimitrovgrad – Pirot – Niš – Prokuplje – Priština – Kosovska Mitrovica – Mehov Krš i dalje ka Crnoj Gori\nZa ulazak u Srbiju, vozačima motornih vozila sa stranim registarskim tablicama potrebni su:\n– saobraćajna dozvola vozila (uz dozvolu za upravljanje tuđim vozilom, po potrebi)\n– polisa osiguranja (zelena karta)\nU ovom odeljku nalaze se sve bitne informacije o pomoći na putu, osiguranju vozila, putarini, saobraćajnim propisima u Srbiji, gorivu, postupcima u slučaju saobraćajne nezgode, parkiranju i najmu rent-a-car vozila.\ntel.987(za sve telefonske mreže – 00-24)\nAMSS pruža pomoć vozačima na putu, 24 sata dnevno, 365 dana u godini. Služba „Pomoć-informacije“ (SPI 987) ima svoje filijale širom Srbije i pruža tehničku pomoć, sve vrste informacija i prevoz havarisanih vozila. AMSS pruža i usluge po kreditnim pismima AIT i FIA.\nZelena karta kao međunarodna potvrda dokaz je kojim se potvrđuje postojanje osiguranja od autoodgovornosti za štete pričinjene trećim licima u inostranstvu.\nVozači vozila inostranih registarskih tablica koji nemaju zelenu kartu, u obavezi su da prilikom ulaska u Srbiju na granici zaključe granično osiguranje vozila kod neke od domaćih osiguravajućih kuća.\nCENE GRANIČNOG OSIGURANjA ZA VOZILA INOSTRANIH REGISTRACIJA\nPremija osiguranja se obračunava i naplaćuje isključivo u dinarima\nvrsta vozila meseci\nPutarina se plaća na sledećim putnim pravcima:\nCena putarine je različita zavisno od kategorije vozila:\nI kategorija – motorna vozila do 1,3 m visine (kod prednje osovine vozila) – motocikli i putnička vozila\nII kategorija – motorna vozila sa prikolicom ili bez prikolice, visine do 1,3 m (kod prednje osovine vučnog vozila) sa više od 2 osovine – putnička vozila sa prikolicom\nIII kategorija – motorna vozila visine veće od 1,3 m visine (kod prednje osovine vučnog vozila) sa 2 i 3 osovine – kombi, autobusi, kamioni sa 2 i 3 osovine\nIV kategorija – motorna vozila visine veće od 1,3 m (kod prednje osovine vučnog vozila) sa više od 3 osovine – sva vozila sa više od 3 osovine\nOznaka i deonica puta Cena putarine u DIN\nI kategorija 240\nII kategorija 350\nIII kategorija 710\nIV kategorija 1.420\nI kategorija 330\nII kategorija 500\nIII kategorija 990\nIV kategorija 1.980\nI kategorija 730\nII kategorija 1.100\nIII kategorija 3.630\nIV kategorija 4.390\nI kategorija 340\nII kategorija 520\nIII kategorija 1.030\nIV kategorija 2.050\nI kategorija 190\nII kategorija 280\nIII kategorija 570\nIV kategorija 1.130\nNa glavnim saobraćajnicama i u većim mestima pojedine benzinske stanice rade non-stop, 00-24 svakog dana. Na skoro svim većim benzinskim pumpama moguće je kupiti sve vrste goriva i motornih ulja domaće ili strane proizvodnje, kao i hranu, piće, opremu za vozila…\nMreže benzinskih stanica:\nU Srbiji su stupili na snagu saobraćajni propisi koji su uglavnom usklađeni sa onima koji važe u zemljama članicama Evropske Unije.\nNa putu u naselju vozilo ne sme da se kreće brzinom većom od 50 km/h, osim ako je, zbog uslova puta, saobraćajnim znakom dozvoljena brzina i do 80 km/h.\nNa putu van naselja, ako saobraćajnim znakom nije drugačije regulisano, ograničenja brzine su:\n120 km/h na auto-putu\n100 km/h na motoputu\n80 km/h na ostalim putevima\nZa pojedine kategorije vozila važe posebna ograničenja brzine:\n80 km/h – za autobuse i autobuse sa priključnim vozilom za prevoz tereta kao i za teretna motorna vozila čija najveća dozvoljena masa nije veća od 7500 kg, osim na autoputu gde je najveća dozvoljena brzina 100 km/h\n80 km/h – za motorna vozila koja vuku priključno vozilo za stanovanje (karavan)\n70 km/h – za autobuse kada se vrši organizovani prevoz dece, za zglobne autobuse bez mesta za stajanje, za teretna motorna vozila čija je najveća dozvoljena masa veća od 7500 kg i za teretna motorna vozila sa priključnim vozilom, osim na autoputu gde je najveća dozvoljena brzina 90 km/h\n50 km/h – za autobuse sa priključnim vozilom za prevoz lica, za gradske autobuse i autobuse sa mestima za stajanje\nVozač ne sme da upravlja vozilom ako je pod dejstvom alkohola (više od 0,30 mg/ml u krvi) ili psihoaktivnih supstanci. Za profesionalne vozače (vozači autobusa, kamiona…) zabranjeno je da imaju sadržaj alkohola u krvi.\nPrilikom policijske kontrole, vozač i putnici ne smeju da napuste vozilo, osim ako im policijski službenik to ne dozvoli.\nKorišćenje sigurnosnih pojaseva obavezno je za vozača i putnika na sedištu do vozača, kao i na zadnjim sedištima ako postoje pojasevi.\nObavezno je da vozila i danju za vreme vožnje imaju uključena kratka svetla.\nVozač ne sme da koristi telefon ili druge uređaje za komunikaciju ako u vozilu nije instalirana handsfree oprema koja omogućava telefoniranje bez angažovanja ruku za vreme vožnje.\nNa prednjem sedištu vozila ne sme da se prevozi dete mlađe od 12 godina, kao ni lice koje je pod uticajem alkohola ili psihoaktivnih supstanci ili nije sposobno da upravlja svojim postupcima.\nDete do tri godine starosti prevozi se u bezbednosnom sedištu, koje može da se instalira i na prednjem sedištu tako da je okrenuto suprotno pravcu kretanja vozila i kad je isključen bezbednosni vazdušni jastuk.\nKampovanje je dozvoljeno samo u kampovima.\nVozila strane registracije moraju da imaju propisnu oznaku zemlje u kojoj su registrovana.\nPešaci prilikom prelaska ulice ne smeju da koriste mobilni telefon ili da nose slušalice na ušima.\nObavezna oprema za putnička vozila obuhvata sledeće:\nRezervni točak– osim ako vozilo ima opremu za brzu popravku guma (sprej, pena, komplet za brzu popravku…) ili sistem za sigurnu vožnju sa izduvanim pneumatikom\nSigurnosni trougao– za obeležavanje vozila zaustavljenog na putu zbog kvara ili nezgode\nKomplet rezervnih sijalica– za najmanje polovinu udvojenih sijaličnih mesta i po jedna sijalica za neudvojena sijalična mesta. Vozila koja su opremljena svetlima bez žarne niti (gas, LED…) ne moraju da imaju rezervne sijalice.\nSvetloodbojni prsluk– za svakog putnika koji izlazi iz vozila na kolovozu u slučaju kvara ili nezgode. Prsluk treba da stoji u kabini, a ne u gepeku!\nEvropski izveštaj o saobraćajnoj nezgodi– formular osiguravajuće kuće koji služi za dogovorno rešavanje među vozačima prilikom saobraćajnih nezgoda sa manjom materijalnom štetom.\nZimska oprema– tokom zimskih meseci, na pogonskim točkovima su obavezne zimske gume (M+S). Mogu da se koriste i letnje gume sa dubinom šare gazećeg sloja najmanje 4 mm, uz obavezne lance za sneg. Zabranjeno je korišćenje guma sa klinovima.\nZa pojedine kategorije vozila, potreba je i sledeća obavezna oprema:\nZaštitna kaciga– za vozače i putnike na motociklu\nPosebna oprema– u autobusima i kamionima treba da na odgovarajućim mestima i u odgovarajućoj količini postoje i aparati za gašenje požara, klinasti podmetači, čekići za razbijanje stakla i lopata. Aparat za gašenje požara je obavezan i za taksi vozila.\nVozač koji naiđe na mesto saobraćajne nezgode u kojoj ima povređenih lica dužan je da:\n– odmah obavesti Policiju (tel. 92) ili Službu hitne medicinske pomoći (tel. 94)\n– pruži pomoć licima povređenim u saobraćajnoj nezgodi\n– po potrebi ih preveze do najbliže zdravstvene ustanove\n– preduzme sve što je u njegovoj moći da spreči uvećavanje postojećih, odnosno nastajanje novih posledica nesreće\nZa vozila strane registracije oštećena u udesu neophodno je da od Policije dobiju „Potvrdu o oštećenju vozila“, koju će pokazati na granici prilikom izlaska iz Srbije.\nSlužba „Pomoć-informacije“ AMSS, tel. 987, na raspolaganju je za prevoz oštećenih vozila. U slučaju da vlasnik potpuno napušta oštećeno vozilo strane registracije, treba da ga prijavi carinskim organima ili AMSS, koja će sprovesti dalji postupak. U oba slučaja potrebno je uzeti „Potvrdu o predaji vozila“, da bi se brže regulisale formalnosti u zemlji u kojoj je vozilo registrovano.\nAko ulazi u Srbiju sa oštećenom karoserijom vozila, vozač je obavezan je da se obrati Graničnoj policiji radi utvrđivanja štete i dobijanja potvrde o tome.\nParkiranje je u gradovima Srbije različito organizovano, ali je sve više u upotrebi model naplate parkiranja primenjen u Beogradu. U centralnim ulicama Beograda, kao i u svim velikim gradovima, izuzetno je otežano u toku radnog vremena, zato preporučujemo ostavljanje vozila u garaži.\nParking zone u centru grada\nParkirališta na ulicama u užem centru Beograda i drugih većih gradova u Srbiji podeljena su u nekoliko parking zona sa ograničenim vremenom parkiranja i plaćanjem po započetom satu.\nParkirališta u parking zonama obeležena su posebnim saobraćajnim znacima u boji zone, na kojima piše i period dana kada je potrebno plaćanje parkiranje (izvan tog perioda parkiranje je besplatno). Posle isteka dopuštenog maksimalnog vremena parkiranja, vozač je dužan da pomeri svoje vozilo ili će mu kontrolor parkiranja ispod brisača ostaviti nalog za plaćanje kazne.\nParkiranje u parking zonama može da se plati kartama za parkiranje ili slanjem SMS poruke sa registarskim brojem vozila.\nParkirališta izvan parking zona obeležena su standardnim saobraćajnim znakom, koriste se bez vremenskog ograničenja i na njima se parkiranje naplaćuje po satu ili po danu. Parkiranje se obično plaća samo u određenom periodu dana, izvan toga parkiranje je besplatno (na primer, u kasnim večernjim satima i vikendom).\nParkiranje u javnim garažama i na ograđenim parkiralištima naplaćuje se po započetom satu ili za ceo dan.\nZabranjeno je parkiranje vozila na mestu na kome bi ugrožavalo bezbednost saobraćaja ili smetnju za normalno odvijanje saobraćaja ili kretanje pešaka. Zabranjeno je i parkiranje na trotoarima, osim ako je dozvoljeno saobraćajnim znakom.\nNepropisno parkirana vozila, na saobraćajnim površinama izvan obeleženih parkirališta, po nalogu Saobraćajne policije odnose posebni kamioni („pauk“), a ako su bila parkirana na zelenim površinama nalog za odnošenje izdaje Komunalna inspekcija. Plaća se policijska ili komunalna kazna i taksa za nošenje vozila.\nParking servis, Beograd\ntel. +381 (0)11 3035-400 (00-24)\nNajam rent-a-car vozila je moguć u svim većim gradovima i na aerodromima.\nPored međunarodnih rent-a-car kompanija, postoji i veći broj domaćih.\nAUTO-RENT –www.carrental. co.rs\nGRAND MOBILE- www.rentacargrandmobile.com\nMENADžER EXPRESS –www.menadzer.biz


iribinaDesetine hiljada protestovalo protiv NetanyahuairibinaDesetine hiljada protestovalo protiv Netanyahua\nHome/bliski istok/Desetine hiljada protestovalo protiv Netanyahua\nIRIBINA – Više od 10 hiljada demonstranata okupilo se jučer pred službenom rezidencijom premijera Benjamina Netanyahua u Jerusalemu i još hiljade demonstranata širom Izraela, javlja Haaretz.\nDemonstranti su u Izraelu protestovali četvrti dan zaredom, a u pomorskom gradu Eilat na jugu došlo je do incidenta kada su demonstranti iz vozila u pokretu poprskani paper sprejom. Nisu vidjeli ko ih je poprskao.\nOkupljeni zahtijevaju od Netanyahua da podnese ostavku zbog optužbi za korupciju i pretjerane upotrebe sile protiv demonstranata tokom ranijih protesta. Sada tvrde da su ih napadali desničarski ekstremisti bliski premijeru Netanyahuu.\nNetanyahuova stranka Likud nazvala ne demonstracije “lijevim neredima” i optužila izraelski Channel 12 News da “čini sve što može kako bi potakao krajnje lijeve demonstracije” protiv premijera Netanyahua i njegove vlade.


14. novembra 2018. 14. novembra 2018. smederevske\t1 Comment\nOne thought on “ОТВОРЕНА СЕЗОНА „СЛАВОСЛОВА“ – НАДМЕТАЊА НАЈБОЉИХ БЕСЕДНИКА”\n14. novembra 2018. at 15:19\nHvala na obavestenju. Veoma dobar tekst koji obavestava narod o necemu kulturnom u Smederevu, a ne samo o glupostima koje se desavaju u vrhu i na ulicama. Svaka cast za M. S. koja prenosi ovakve vesti. Hvala u ime kulturnog Smedereva


KOMŠIĆ: NEĆEMO DOZVOLITI DA SE ZLO KOJE SE DESILO SARAJEVU VIŠE IKADA PONOVI | Hayat.ba\nKOMŠIĆ: NEĆEMO DOZVOLITI DA SE ZLO KOJE SE DESILO SARAJEVU VIŠE IKADA PONOVI\nČlan Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić, polaganjem cvijeća na Spomen- obilježju ubijenoj djeci opkoljenog Sarajeva 1992 – 1995, odao počast ubijenoj djeci Sarajeva, saopćila je Press služba Predsjedništva BiH.\nOn je tom prilikom istakao da je ubijanje djece opkoljenog Sarajeva nezaboravna i neizlječiva rana na duši grada Sarajeva.\nNaša je moralna dužnost i obaveza da se prisjećamo ove bolne uspomene kroz učenje novih generacija o značaju kulture sjećanja. Ne smijemo i nećemo dozvoliti da se zlo koje se desilo Sarajevu više ikada ponovi – izjavio je član Predsjedništva Bosne i Hercegovine Željko Komšić, prenosi Fena.\nSAOBRAĆAJ USPOREN I OTEŽAN: POLEDICA, SNIJEG I ODRONI NA CESTAMA U BIH\nNermina Hasić - 23/01/2022 07:00 0\nTESTIRAJTE SVOJE OPAŽANJE: MOŽETE LI PRONAĆI DJETELINU S ČETIRI LISTA?\nMirza Imamović - 23/01/2022 07:01 0\nPoznato je kako je djetelina s četiri lista širom svijeta poznata kao najveći simbol sreće. Međutim, ako želite da testirate svoju moć opažanja, otkrijte gdje se nalazi prepoznatljiv simbol četiri godišnja doba.\nSAOBRAĆAJ USPOREN I OTEŽAN: POLEDICA, SNIJEG I ODRONI NA CESTAMA U...


”Ataco d.o.o. Mostar“, uvoznik proizvoda proizvođača “Mars Incorporated” u Bosnu i Hercegovinu, tvrdi kako u našoj zemlji nisu prisutni sporni proizvodi tog proizvođača koji se ovih dana povlače s tržišta više zemalja Europske unije, kao i drugih zemalja.\n”U odgovoru ovaj uvoznik tvrdi da sporni proizvodi nisu prisutni na tržištu Bosne i Hercegovine, ali će Agencija konačnu informaciju u vezi s eventualnim prisustvom navedenih proizvoda na bh. tržištu priopćiti po završetku inspekcijskog nadzora i prijemu povratnih informacija od nadležnih inspekcijskih organa”, priopćeno je Feni iz Agencije za sigurnost hrane BiH.


Najlepše i najpovoljnije knjige za decu na jednom mestu - Ja volim Srbiju\nHome / Obrazovanje / Najlepše i najpovoljnije knjige za decu na jednom mestu\nSvaki dan je prilika da iznenadite vaše najmlađe na ovaj ili onaj način. Bilo da je to neki slatkiš, igračka, ili možda još bolje, knjiga. A kako u današnje digitalno doba deca sve više i više vremena provode za ekranima televizora, laptopa i pametnih telefona, trebalo bi od najmanjih nogu kod njih razvijati naviku čitanja.\nAkcijski kompleti Dečijih knjiga se nalaze na samo par klikova od vas a da to vi verovatno ni ne shvatate. I ne samo da se nalaze, već su često i na veoma povoljnim akcijama tako da u isto vreme radite nešto dobro za vaše najmlađe, a opet i štedite novac, što sigurno dosta znači u ova ekonomski nesigurna vremena.\nDeca vole knjige, a svi sigurno znamo i da je čitanje za decu veoma korisno. Američka akademija za pedijatriju savetuje čitanje knjiga deci naglas od prvog dana rođenja, pa i pre dok su još u stomaku. Čitanje knjige za decu stvara povezanost između roditelja i deteta.\nNeke studije su pokazale da deca kojoj roditelji čitaju knjige uveče pred spavanje imaju i do 80% veći fond reči koje razumeju u odnosu na vršnjake koji uveče zaspe bez čitanja. Čitanje aktivira delove mozga koji pomažu razvoj jezika, govora i razumevanje reči, takođe pomaže i razvoju inteligencije i pomaže detetu da lakše i brže progovori i da poveća fond reči koje koristi.\nDečije knjige su uvek pravi pogodak\nDečije knjige odnosno dečija literatura je oduvek bila izuzetno popularna i njoj se uvek pridavala posebna pažnja. Mnogi autori su se specijalizovali isključivo za ovu vrstu spisateljstva shvatajući koliko je ona važna za pravilno odgajivanje i obrazovanje novih mladih generacija.\nPogotovo u sve nesigurnija vremena kada se od dece očekuje da sve brže i brže stupe u svet odraslih čime se postepeno smanjuje možda i najlepše i najkritičnije doba u životu svake osobe. Zato je izuzetno važno da roditelji pravilno usmeravaju svoju decu u razvoju i da podstiču njihovu radoznalost i istraživanje. A knjige za decu su prava stvar za to!\nKnjige za decu na sjajnoj akciji\nOnline knjižara Knjige na dlanu pripremila je za sve svoje verne pratioce sjajne akcije i ponude za neke veoma popularne dečije knjige. Tu je komplet Divlji dečaci FUDBAL snižen na samo 799 dinara sa skoro 2400 dinara! Sjajna akcija i siguran poklon za svakog mališana i adolescenta jeste i Hari Poter komplet – Ukleto dete i Relikvije smrti za odličnih 1500 dinara, sniženo za više od 50%!\nU izuzetno primamljivoj ponudi se takođe mogu naći i dva kompleta dvojezičnih bajki sa pratećim CD-om, kao i dva kompleta Enciklopedije 100 otkrića (svaki komplet obuhvata čak 5 različitih naslova). Iz ponude takođe izdvajamo i četiri različita kompleta sa po čak šest knjiga po kompletu Ilustrovana istorija sveta za samo 999 dinara po kompletu, sniženo sa 2400 dinara.\nОзнаке: akcija knjige za decu, Dečije knjige, knjige za decu\nPrevious: Poslovi koji su pogodni za savremeno preduzetništvo\nNext: Poslovne torbe – kako odabrati idealnu tašnu za posao?


Petak, 06 April 2018\tDruga Amerika\t- Broj 1433\nČitajući ove dokumente, postaje jasno da ono što su Mihail Gorbačov i Boris Jeljcin čuli nije ono što se na kraju i desilo. Gorbačov je nekoliko puta uvjeravan od strane Džejmsa Bejkera, tadašnjeg američkog državnog sekretara, da poslije ujedinjenja Njemačke, NATO neće ići „ni jedan inč na Istok." Slično su Gorbačovu ponavljali i američki predsjednik Džordž Buš, njemački kancelar Helmut Kol, francuski predsjednik Fransoa Miteran, čak i čuvena „gvozdena lejdi" Margaret Tačer. Ideja koja je tada prezentirana Gorbačevu je da će OEBS (tada još uvijek KEBS) postati ključna organizacija za bezbjednost u Evropi koja će, potpuno ravnopravno, uključiti i SSSR. Džon Mejdžor, koji je zamijenio Tačer na čelu britanske vlade, rekao je Gorbačovu da „nema govora o jačanju NATO-a", a na direktno pitanje maršala Dmitrija Jazova, sovjetskog ministra odbrane, o NATO članstvu istočno-evropskih država, da od toga „nema ništa". Čak je i tadašnji generalni sekretar NATO-a, Manfred Verner, kako se navodi u jednom deklasifikovanom dokumentu, u julu 1991., u razgovoru sa delegacijom ruskih političara, rekao da su on i Savjet NATO-a protiv proširenja.\nVeć narednog mjeseca pokušan je u Moskvi državni udar protiv Gorbačova, a svega nekoliko mjeseci poslije toga, predsjednici Rusije, Ukrajine i Bjelorusije su, bez ikakvih konsultacija sa građanima koji su većinski bili za opstanak SSSR-a (što je pokazao referendum održan u devet republika u martu 1991. sa 77,85 odsto glasova „za"), potpisali dokumente o raspadu SSSR-a i njegovoj transformaciji u Zajednicu nezavisnih država. Tako je glavni pregovarač oko NATO-a sa Zapadom postao ruski predsjednik Jeljcin.\nDeklasifikovani dokumenti pokazaju da Jeljcin nije ništa manje od Gorbačova bio predmet manipulacije zapadnih diplomata i političara, uključujući i američkog predsjednika Bila Klintona. Slabog zdravlja (pregovori sa američkim potpredsjednikom Alom Gorom su vođeni u Jeljcinovoj bolničkoj sobi) i često pijan, pod velikim uticajem pro-zapadnog ministra spoljnih poslova Andreja Kozireva, Jeljcin se suprostavljao NATO proširenju koliko je mogao. Upozoravao je Klintona da će proširenje NATO-a predstavljati „poniženje za Rusiju" i da će voditi „hladnom miru" i novim ozbiljnim podjelama u Evropi. Predlagao je da se izgradi zajednička evropska bezbjednosna infrastruktura pod okriljem OEBS-a, a da se NATO potpuno transformiše u političku organizaciju. Na Jeljcinove opravdane tvrdnje, niko se nije obazirao. Zapad, predvođen američkom državnom sekretarkom Medlin Olbrajt i njenim zamjenikom Ričardom Holbrukom, odlučio je da iskoristi tadašnju vojnu i diplomatsku slabost Rusije da proširi granice svog geopolitičkog uticaja do maksimuma. Čak i oni istočno-evropski političari, kao češki predsjednik Vaclav Havel, koji su se inicijalno zalagali za rasformiranje vojnih blokova u Evropi, su bili kooptirani u bezobzirnu kampanju za proširenje NATO-a.


U Tripoliju zarobljen ruski "Pancir s1"! Rusi zabrinuti! Može li Turska do tehnoloških tajni!? | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tU Tripoliju zarobljen ruski „Pancir s1“! Rusi zabrinuti! Može li Turska do tehnoloških tajni!?\nGrađanima stigli dvostruko veći računi za struju?! U EPS-u tvrde da smo više trošili!\n„Mislim da tu ništa nije kritično. Možda će izvući neke zaključke, ali ne bih rekao da je ‘Pancir’ baš toliko tajno oružje, iz prostog razloga što je razvoj savremenog oružja te klase približno isti u svim zemljama-proizvođačima.\nKada bi se radilo o ultra tajnom oružju koje koristi posebne tajne legure, onda bi trebalo da se zabrinemo“, kaže za Sputnjik ruski vojni ekspert Aleksandar Žilin.\nOn je podsetio na slučaj kada je sovjetski pilot Viktor Belenko, pre skoro četiri i po decenije, oteo tada novi lovac Mig-25 za čijim su performansama tragale strane obaveštajne službe i prebacio ga u Japan.\nBelenko je dobio politički azil u SAD, a u Sovjetskom Savezu je proglašen za izdajnika.\n„Svi proizvođači oružja prave razliku u zavisnosti da li vojnu tehniku proizvode za domaće tržište ili za izvoz.\nRazlika ima dosta i te razlike vezane su za ekspoloataciju, obezbeđivanje municijom, elektronikom, definisanjem „prijatelj—neprijatelj“…\nAli, borbeni potencijal se ne razlikuje.\nNe može se reći da postoji kompleks H koji se koristi u Ruskoj Federaciji i da će on, ako ga Indija kupi, postati slabiji, lošiji ili manje pouzdani.\nSistem automatskog prepoznavanja ko je prijatelj, a ko neprijatelj se ne daje nikome, jer bi tako Rusija u nekom trenutku mogla postati ‘neprijatelj’.\nPostoje samo nijanse koje se ne mogu predati“, objasnio je Žilin.\nRuski stručnjaci za naoružanje objašnjavaju da su u vojnoj tehnici koja se prodaje u inostranstvu mnoge borbene i funkcionalne mogućnosti ograničene ili uopšte nisu obuhvaćene paketom isporuke.\nNaprimer, izvozne varijante „Pancira-S1E, „Tora-E2“, „Vikinga“ i „Iskandera-E“ su drugačije od onih koje se isporučuju ruskoj vojsci.\nDozvole za isporuke ruskog oružja za izvoz izdaje Federalna služba za vojno-tehničku saradnju pri Ministarstvu odbrane.\nUpravo ta služba odlučuje koje modifikacije oružja mogu biti isporučene u inostranstvo bez ugrožavanja ruske bezbednosti.\nSTOP ZA GRENELA U AMERIČKOM SENATU! OSTAO BEZ VAŽNE FUNKCIJE!


Slovenija večeras ide u "lockdown", danas ponovo veliki broj novozaraženih – Fokus.ba\nopozicija kritikuje vlast\nVladin način donošenja odluke o ponovnom proglašenju epidemije i zabrana izlazaka noću ipak nailaze na kritike opozicije, ali i nekih pravnih stručnjaka\nVladin način donošenja odluke o ponovnom proglašenju epidemije i zabrana izlazaka noću ipak nailaze na kritike opozicije, ali i nekih pravnih stručnjaka.\nPremijera Janšu je u parlamentu lijeva opozicija kritizirala što je to najavio preko Twittera, a ne službenom objavom vlade, te ga upozorila da se prilikom susreta s nekim državnicima rukovao iako preporučuje suprotno, a njegovo upravljanje epidemijskom krizom nazvala pogrešnim i politiziranim.\nIstaknuti ustavni pravnik pravnik Andraž Teršek i advokat Damijan Pavlin javno su iznijeli inicijativu da se provjeri ustavnost odluke o zatvaranju regija i uvođenju policijskog sata.\nKako su naveli u prijedlogu poslanom ustavnom sudu, smatraju da je zabrana kretanja protuustavno donesena jer bi se takva mjera mogla uvesti samo ako vlada proglasi vanredno stanje, što nije učinjeno.\nAko one na istoj razini ostanu i sljedećih dana, u drugoj bi sedmici decembra moglo biti na bolničkom liječenju od covida-19 i do maksimalno 680 oboljelih, od čega do 190 na intenzivnim odjelima, što bi sustav teško izdržao.\nNavela je također da epidemiolozi procjenjuju da je u zemlji od dva miliona stanovnika koronavirusom zaraženo njih oko jedan posto.\nZdravstveni sistem je kadrovski i finansijski bio pothranjen još i prije epidemije, zato u sadašnjem pritisku i uz ograničene resurse može doći do neželjenih pogrešaka, upozorili su liječnici koji kažu da je dosta medicinskog osoblja po pritiskom i sa sindromom izgorjelosti.\nProšle sedmice već je uvedena on-line nastava u obrazovanju, te uveden regionalni “lockout”, a sada je novim mjerama okupljanje ljudi danju ograničeno na najviše šest osoba, a večeras nastupa na snagu i policijski sat, sa zabranom izlazaka između 21 sat i 6 ujutro. Zabranjene su javne priredbe, vjerski obredi i vjenčanja, prenosi Hina.\nMinistar unutrašnjih poslova Aleš Hojs kazao je jučer da se stanovništvu u sadašnjoj situaciji ne preporučuju putovanja u inozemstvo, dok odlasci na groblja za predstojeći Dan mrtvih nisu zabranjeni ako je riječ o članovima jednog kućanstva, ali se ipak ne preporučuju, kako bi se izbjegao rizik većih okupljanja i druženje, što pogoduje širenju virusa. Svijeća na grobu može se upaliti i kasnije, pojasnio je Hojs.


Za liječenje novog koronavirusa istražuje se 40 različitih lijekova, među kojima su nove formule, ali i postojeći lijekovi koji se inače koriste u terapijama drugih bolesti.\nPrema podacima Evropske agencije za lijekove (EMA), među potencijalnim su lijekovima za liječenje ove nove virusne bolesti koja je uzrokovala pandemiju remdesivir, lopinavir/ritonavir, koji se trenutano koristi u terapiji HIV-a, klorokin i hidroksiklorokin koji se koriste u liječenju malarije i nekih autoimunih bolesti, interferoni sistemske primjene koji su terapija u bolestima poput multiple skleroze te monoklonska protutijela s djelovanjem na imunološki sustav.\nProblem nuspojave Remdesivir, prenosi Vecernji.hr, konkretno ide u istraživanje u 15 centara u Velikoj Britaniji, a riječ je o formuli koja se istražuje više od desetljeća. Idućih tjedana, prema priopćenju kompanije Gilead koja stoji iza tog lijeka, očekuju podatke o njegovoj sigurnosti i učinkovitosti.\nUpravo su potencijalne nuspojave, odnosno sigurnosni profil lijeka, obvezan dio istraživanja, na što su nedavno upozorili i iz Nacionalnog stožera, dok je s druge strane također činjenica da se u ovakvim situacijama poput pandemije novog koronavirusa pokušava do terapije doći što prije.


Friendly Organic - Balzam za usne\nFriendly Organic - Balzam za usne, Mint\nZa mame i bebe, 4,25g\nBalzam za mame i bebe izrađen od organskih hranjivih sastojaka namijenjen svakodnevnoj upotrebi.\nCertificiran od strane USDA Organic\nHidratizira osjetljivu kožu\nNe sadrži sintetičke parfeme i boje\nProizvedeno sa 100% obnovljivim izvorima energije\nFriendly proizvodi su testirani i certificirani organski proizvodi od strane USDA (United States Department of Agriculture – Odjel za agronomiju SAD)\nFriendly proizvodi sadrže U.S EPA (United States Environmental Protection Agency – Agencija za zaštitu okoliša SAD) Safer Choice logo.\nFriendly proizvodi su certificirani od strane EcoControl, njemačkog inspekcijskog i certifikacijskog tijela za ekološke/organske proizvode i sustav osiguranja kvalitete u sektoru neprehrambenih proizvoda.\nUSDA (United States Department of Agriculture – odjel za poljoprivredu SAD) Organic pečat identificira proizvode s najmanje 95% organskih sastojaka.\nFriendly proizvodi su certificirani od strane BUAV Ljudskih standarda. Britanska unija za aboliciju vivisekcije (BUAV) vodi globalnu kampanju za okončanje svih pokusa na životinjama.\nFriendly proizvodi registrirani su od strane Veganskog društva Ujedinjenog kraljevstva. Vegansko društvo je svjetski priznato i pomaže veganima da budu sigurni da su proizvodi koje kupuju zaista veganski.\nMi doprinosimo održivosti. Sadnjom drveća smanjujemo emisije stakleničkih plinova, te na taj način ugljični otisak smanjujemo na nulu.\nFriendly proizvodi koji mogu doći u kontakt s kožom su dermatološki ispitani i hipoalergenski.


B M Q TTL\nU1Y T21 5TA\nU S P JO9\nPostoje dva načina pripreme testere za rad: oštrenje testere u servisnom centru ili samostalno oštrenje. Uvođenjem opreme za oštrenje i razmetanje, tim Wood-Mizer-a želi da pomogne i onima koji žele da oštre testere za sebe, a i onima koji žele da osnuju servisni centar.\nZa velike pilane i servisne centre za oštrenje testera\nBrze automatske oštrilice BMS500 su u stanju da oštre na stotine listova testera nedeljno. Mašina koristi dijamantski kamen za oštrenje – CBN – prečnika od 203 mm, koji sa elektromotorom snage 0.75 kW obezbeđuje redovno i potpuno oštrenje testera. BMS500 mašina oštri testere širine do 75 mm.\nBrza oštrilica BMS500\nAutomatski razmetač zuba BMT300 – kompjuterizovani uređaj sa kvalitetnim razmetanjem zuba testere i osigurava visok stepen preciznosti. Računar dijagnostikuje svaki zub, i podešava pritisak, koji treba primeniti da bi se osigurala tačnost oštrenja. BMT300 mašina je dizajnirana za preduzeća koja rade u dve i tri smene ili imaju više brenti, kao i servisne centre za oštrenje i razmetanje testera.\nKompjuterski uređaj za razmetač testere BMT300\nZa one koji žele da oštre samostalno svoje testere\nProfesionalna mašina za oštrenje BMS250 – poluautomatski uređaj koji koristi dijamantski kamen CBN, i osigurava visok kvalitet testera.\nPoluautomatska oštrilica BMS250\nPodesiva mašina BMT250 sa testerama\nNovi uređaj BMT250 je dizajniran kako bi ubrzao razmetanje zuba na testerama širine od 25 mm do 75 mm i razmet zuba od 13 mm do 32 mm. Ova poluautomatska mašina je opremljena upravljačem i elektromotorom koji obezbeđuje nesmetan protok testere i istovremeno povezivanje dva susedna zuba. Ekonomičnija alternativa ove mašine je BMT200 koja je bez motora, dvostrano je razmetanje zuba testere sa ručnim pokretanjem.\nRučno podesiva mašina BMT200 u ekonomičnoj verziji\nRučni razmetač BMT150\nRučni uređaj BMT150, razmeće zube jednim pomeranjem ručice, kada istovremeno razmeće dva susedna zuba u suprotne smerove, i sa povratnim kretanjem testeru gura napred. Mašina BMT150 može da radi sa testerama različitih širina (od 25 mm pa do 76 mm), sa razmetom zuba između 6 mm i 32 mm. Dodavanjem kalibracionog uređaja, sa kojim možete proveriti tačnost, uverićete se da se vrednost praktično ne razlikuje od novih Wood-Mizer testera.


Stanovi - Strana 10\nUPISAN U REGISTAR POSREDNIKA POD BROJEM 043\nRadno vreme od 09 - 17h\nVrsta transakcije Prodaja Izdavanje Vrsta nekretnine Stan Kuća Poslovni prostor Lokal Plac Vikendica Garaža Poslovna zgrada Građevinska parcela Hotel Hala/magacin Grad Beograd Ostalo\nCena od € 25000 € 30000 € 35000 € 40000 € 45000 € 50000 € 55000 € 60000 € 75000 € 80000 € 85000 € 90000 € 100000 € 140000 € 150000 € 160000 € 170000 € 180000 € 190000 € 220000 € 240000 € 260000 € 280000 € 300000 € 360000 € 390000 € 410000 € 450000 € 500000 € 650000 € 750000 € 850000 € 950000 € 1500000 € do € 25000 € 30000 € 35000 € 40000 € 45000 € 50000 € 55000 € 60000 € 75000 € 80000 € 85000 € 90000 € 100000 € 140000 € 150000 € 160000 € 170000 € 180000 € 190000 € 220000 € 240000 € 260000 € 280000 € 300000 € 360000 € 390000 € 410000 € 450000 € 500000 € 650000 € 750000 € 850000 € 950000 € 1500000 €\nOd 0 10 15 20 25 30 35 40 45 50 55 60 65 70 75 80 85 90 95 100 110 120 130 140 150 160 170 180 190 200 220 240 260 280 300 do 0 10 15 20 25 30 35 40 45 50 55 60 65 70 75 80 85 90 95 100 110 120 130 140 150 160 170 180 190 200 220 240 260 280 300\nOd Suteren Prizemlje Visoko prizemlje 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 Više od 30 Potkrovlje do Suteren Prizemlje Visoko prizemlje 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 28 29 30 Više od 30 Potkrovlje\nOd 2018. 2017. 2016. 2015. 2014. 2013. 2012. 2011. 2010. 2009. 2008. 2007. 2006. 2005. 2004. 2003. 2002. 2001. 2000. 1999. 1998. 1997. 1996. 1995. 1994. 1993. 1992. 1991. 1990. 1989. 1988. 1987. 1986. 1985. 1984. 1983. 1982. 1981. 1980. 1979. 1978. 1977. 1976. 1975. 1974. 1973. 1972. 1971. 1970. 1969. 1968. starija od 1967. do 2018. 2017. 2016. 2015. 2014. 2013. 2012. 2011. 2010. 2009. 2008. 2007. 2006. 2005. 2004. 2003. 2002. 2001. 2000. 1999. 1998. 1997. 1996. 1995. 1994. 1993. 1992. 1991. 1990. 1989. 1988. 1987. 1986. 1985. 1984. 1983. 1982. 1981. 1980. 1979. 1978. 1977. 1976. 1975. 1974. 1973. 1972. 1971. 1970. 1969. 1968. starija od 1967.\nGarsonjera Jednosoban Jednoiposoban Dvosoban\nDvoiposoban Trosoban Troiposoban Četvorosoban\nČetvoroiposoban Petosoban Više od 5 soba\nCentralno TA Etažno\nPodno Kaljeva peć Gas\nInterfon Lift Telefon\nLuksuzan Salonski stan Garaža\nLođa Duplex Renoviran\nZa renoviranje Novogradnja Nadogradnja\nOdaberite lokaciju klikom na mapu ili iz donjeg menija:\nOpština Čukarica Novi Beograd Palilula Rakovica Savski venac Stari grad Voždovac Vračar Zvezdara Zemun Ostalo Naselje\nAgent Dejan Tomović Snežana Jovanović Vesna Mutašku Aleksić Mirela Perović Goran Branković Jovana Skrinjik Vesna Nikolić Brankica Gligorijević Goran Milenov\nAda Međica Airport City Arena Bežanija - blokovi Bežanijska kosa Blokovi - Sava Delta City Fontana Geneks Hotel Jugoslavija Ledine Novi Merkator Opština Paviljoni Sava centar Savski nasip Stara Bežanija Staro sajmište Stari Merkator Studentski grad Univerzitetsko selo Ušće Centar Donji Dorćol Gornji Dorćol Kalemegdan Terazije Trg republike Bulbuder Centar Cvetanova ćuprija Cvetkova pijaca Denkova bašta Đeram pijaca Gradska bolnica Kluz Konjarnik Lion Mali mokri lug Mirijevo I Mirijevo II Rudo Severni bulevar Slavujev potok Učiteljsko naselje Veliki mokri lug Vukov spomenik Zvezdara Batajnica Busije Centar Ćukovac Gardoš Gornji grad Grmovac Kalvarija Kamendin Karađorđev trg Kolonija Zmaj Lido Naselje Sveti Sava Nova Galenika Novi grad Novo Naselje Plavi Horizonti Save Kovačevića Sutjeska Ugrinovci Veliko ratno ostrvo Vojni put I Vojni put II Železnička kolonija Zemun Bačka Zemun polje - Altina Zemunski kej Surčin Barajevo Inđija Zrenjanin Ada ciganlija Banovo brdo Bele vode Careva Ćuprija Cerak Cerak vinogradi Čukarica Čukarička padina Filmski grad Golf naselje Gorica Julino brdo Košutnjak Makiš Novi Železnik Orlovača Ostružnica Pećani Repište Rucka Rupčine Rušanj Sremčica Sunčana Padina Umka Velika Moštanica Žarkovo Železnik Ada Huja Bela Stena Besni Fok Bogoslovija Borča Borča Greda Botanička bašta Centar Ćalije Karaburma Kotež Kovilovo Kožara Krnjača Lešće Luka Beograd - Viline vode Padinska Skela Profesorska kolonija Reva Rospi Ćuprija Slanci Tašmajdan Veliko Selo Višnjica Višnjička banja Jelezovac Kanarevo brdo Kijevo Kneževac Labudovo brdo Miljakovac Petlovo brdo Pionirski grad Rakovica Resnik Skojevsko naselje Straževica Sunčani breg Vidikovac Banjički venac Bara Venecija Beli dvor - RTV Pink Dedinje Dedinje - 25. maj Diplomatska kolonija Gospodarska mehana Jatagan mala Klinički centar Lisičiji potok Mostarska petlja Palata pravde Prokop Savamala Slavija Savski trg - Pristanište Senjak Topčider Zeleni venac Autokomanda Banjica Beli potok Braće Jerković Bubanj potok Dušanovac Gaj Jajinci Kumodraž I Kumodraž II Lekino brdo Marinkova Bara Medaković I Medaković II Medaković III Mitrovo brdo Pašino brdo Pinosava Prnjavor Ripanj Stepin lug Šumice Šuplja stena Torlak Trošarina Voždovac Zuce Crveni krst Čubura Cvetni trg Hram Sv. Save Kalenić pijaca Krunski venac Neimar Slavija Beograd na vodi Pećinci Grocka Sopot Kopaonik A Blok West 65 Belvil Naselje Stepa Stepanović\nStanovi - Prodaja (strana 10 od 10)\nSortiraj po Ceni rastuće Ceni opadajuće\nBEOGRAD - PRODAJA | 148m2\nSavski venac, Beograd na vodi, Hercegovačka\nBEOGRAD - PRODAJA | 489m2\nSavski venac, Senjak, bb\nOpšti uslovi poslovanja i cenovnik\nUgovor o posredovanju prilikom kupovine\nUgovor o posredovanju prilikom prodaje\n011 334 93 96\nCopyright © 2011 Metar na kvadrat


SVJETSKI DAN SJEĆANJA NA ŽRTVE SAOBRAĆAJNIH NESREĆA: GODIŠNJE POGINE GOTOVO 1,5 MILIONA LJUDI | RTVUSK.ba\n-\tU proteklih 25 godina na putevima širom svijeta život je izgubilo više od 30 miliona ljudi, dok ih je milijardu povrijeđeno, navodi se u saopćenju Bosanskohercegovačkog auto-moto kluba (BiHAMK)...\nSARAJEVO, 17. novembra - Svjetski dan sjećanja na žrtve saobraćajnih nezgoda (World Day of Remembrance for Road Traffic Victims) obilježava se svake treće nedjelje u novembru.\nOve godine, Svjetski dan sjećanja na žrtve saobraćajnih nezgoda obilježava se pod sloganom ”Život nije dio vozila“, te se tema bazira na trećem stubu globalnog plana Dekade aktivnosti za cestovnu sigurnost (2011-2020) -sigurnija vozila. Ovogodišnji slogan se također, dotiče i teme zagađenja zraka, te važnosti pravovremenog djelovanja organa vlasti zaduženih za očuvanje okoliša.\n”Svjetski dan sjećanja na žrtve saobraćajnih/prometnih nezgoda je i dan kada odajemo počast svim predanim članovima hitne pomoći, policije i zdravstvenih radnika/djelatnika koji svakodnevno pružaju urgentnu pomoć unesrećenima, te se nose i sa traumatskim posljedicama smrti i ozljedama na cestama. To je i dan kada ukazujemo na moguće načine zaustavljanja i ublažavanja ove pošasti modernog doba”, zaključeno je na kraju.\nOSLOBOĐENJE: TEŠKA SAOBRAĆAJNA NESREĆA U CAZINU, VATROGASCI POVRIJEĐENE OSOBE VADILI IZ AUTOMOBILA


Objavljen Prikaz zakonodavne aktivnosti Parlamentarne skupštine BiH u 2017. godini\nU izdanju Sekretarijata Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine (PSBiH) i Informaciono – dokumentacionog sektora PSBiH objavljen je štampani Prikaz zakonodavne aktivnosti PSBiH u periodu od 1. januara do 31. decembra 2017. godine.\nU Prikazu, koji sadrži preciznu statistiku o održanim sjednicama oba doma PSBiH, kao i o sjednicama stalnih komisija PSBiH, navodi se da je PSBiH u navedenom periodu razmatrala 59 prijedloga zakona i dva prijedloga prečišćenih tekstova zakona.\nOd 59 prijedloga zakona usvojeno je 11, odbijeno 11, povučeno je 6, a zakonodavni postupak obustavljen je za 4 prijedloga zakona. Tri prijedloga zakona upućena su na usaglašavanje u Zajedničku komisiju oba doma za postizanje identičnog teksta zakona.\nNa dan 31. decembra 2017. godine procedura nije bila okončana za 24 prijedloga zakona. U proceduri je i Prijedlog amandmana II na Ustav BiH.\nU Prikazu se precizira da je 27 prijedloga zakona u parlamentarnu proceduru uputilo Vijeće ministara BiH, dok su isti broj prijedloga zakona (27) predložili poslanici i delegati. Jedan zakon predložila je Privremena zajednička komisija oba doma PSBiH za pripremu i upućivanje u parlamentarnu proceduru Prijedloga zakona o parlamentarnom nadzoru, a jedan prijedlog zakona u parlamentarnu proceduru uputilo je Predsjedništvo BiH. Predlagač za tri prijedloga zakona u Domu naroda PSBiH je Vijeće ministara BiH, a u Predstavničkom domu PSBiH Dom naroda PSBiH.\nU periodu koji je obuhvaćen Prikazom, PSBiH dala je saglasnost za ratificiranje 51 međunarodnog dokumenta, kao i saglasnost za otkazivanje Konvencije Međunarodne organizacije rada o podzemnom radu (žene), broj 45, iz 1935. godine. Saglasnost za ratificiranje u PSBiH nisu dobila 3 međunarodna dokumenta.\nNa sjednicama domova usvojeno je i 16 odluka, kao i 48 izvještaja. Usvojena je i Informacija o posljedicama krize Agrokora za privredu BiH, kao i Odgovor Vijeća ministara BiH na inicijativu Predstavničkog doma PSBiH, koja je usvojena na 35. sjednici Predstavničkog doma PSBiH. Usvojene su i Izmjene i dopune Jedinstvenih pravila za izradu pravnih propisa u institucijama BiH, Materijal sa oznakom “povjerljivo”, akt broj P-POV-07-03-10-9-30/17, od 23. 5. 2017., Deklaracija o kriterijima za određivanje trase budućeg auto – puta između Beograda i Sarajeva, kao i Deklaracija, akt broj 01-50-1-15-51/17 od 13. 9. 2017. Potvrđene su i dvije odluke Predsjedništva BiH.\nPredstavnički dom usvojio je 99 zaključaka, a Dom naroda PSBiH 78 zaključaka.\nNa sjednicama Predstavničkog doma PSBiH poslanici su u 2017. godini postavili 442 pitanja, a dobili 351 odgovor, kao i 56 odgovora na pitanja iz 2016. godine. Podnesene su 23 poslaničke inicijative, od kojih su usvojene 3, odbijeno je 5, dok se o jednoj inicijativi Predstavnički dom PSBiH nije izjašnjavao. Na 5 inicijativa je odgovoreno, a na isto toliko (5) nije odgovoreno. U proceduri su još četiri inicijative. U 2017. godini dostavljeno je i šest odgovora na inicijative iz 2016. godine.\nNa sjednicama Doma naroda PSBiH delegati su u 2017. godini postavili 36 pitanja i dobili 31 odgovor, kao i jedan odgovor na pitanje iz 2016. godine. Podnesena je jedna delegatska inicijativa, koja je usvojena. Dostavljen je i jedan odgovor na inicijativu iz 2016. godine.\nPredstavnički dom PSBiH, u periodu koji obuhvata Prikaz, održao je 14 sjednica i prvi dio 55. sjednice i razmatrao 298 tačaka dnevnog reda u trajanju od 139 sati i 58 minuta. Najviše tačaka razmatrano je na 43. sjednici (37 tačaka), a najmanje na 47. sjednici i u prvom dijelu 55. sjednice (jedna tačka). Najduže je trajala 53. sjednica Predstavničkog doma – 18 sati i 20 minuta, a najkraće 41. sjednica – 4 sata i 27 minuta.\nPredstavnički dom u 2017. godini održao je i jednu hitnu sjednicu, na kojoj su razmatrane četiri tačke dnevnog reda u trajanju od 2 sata i 10 minuta.\nDom naroda PSBiH u 2017. godini održao je 9 sjednica i razmatrao 186 tačaka dnevnog reda u trajanju 34 sata i 10 minuta. Najviše tačaka dnevnog reda razmatrano je na 27. sjednici (42 tačke), a najmanje na 33. i 34. sjednici (10 tačaka). Najduže je trajala 32. sjednica Doma naroda – 7 sati i 40 minuta, a najkraće 34. sjednica – jedan sat i 30 minuta.\nDom naroda u 2017. godini održao je jednu hitnu sjednicu, na kojoj je razmatrano 116 tačaka dnevnog reda u trajanju od 2 sata i 25 minuta.\nU Prikazu zakonodavnih aktivnosti PSBiH za 2017. godinu objavljen je i tačan broj održanih sjednica stalnih komisija PSBiH, broj razmatranih tačaka dnevnog reda i trajanje tih sjednica. (kraj)


srbijasport.net - Vesti - Superliga Srbije - Stručni ugao: Marin Zvezdin Mesi\n20.07.2019 Svetozar Čiča\nPolako padaju u zaborav prve dve utakmice Crvene zvezde, protiv Suduve iz Litvanije, u okviru prvog kola kvalifikacija za Ligu šampiona. Zvezda je posle 0:0 i slabe igre u Litvaniji, u revanšu odigrala značajno bolje i mogao je biti mnogo veći rezultat od 2:1 u njenu korist.\nOno što će trajno ostati upamćeno sa revanš utakmice u Beogradu su dva eksplicitna detalja. Gol Marka Marina u stilu Mesija i brutalan start Marka Gobeljića, od kojeg je noga protivničkog igrača pukla na dva mesta.\nNajpre ćemo o onom lepšem. Marin je postigao drugi gol, zaista u stilu Mesija, lagano i precizno je "odložio" loptu u gol kao na nekoj pokaznoj vežbi u školskom dvorištu, na poljani ili na igralištu gradskih kvartova. Takvih golova smo se nagledali na stotine u režiji Mesija, a Marin je, koje li simbolike, osim likom i delom podsetio na jednog od najboljih igrača u istoriji fudbala. Zanimljivost je i ta što su obojica visoki 1,70 cm i razigravaju sve svoje saigrače. Gledajući njih fudbal zaista jeste umetnost. Šteta što Marin nema više saigrača u timu Zvezde, koji se konstantno i izvesno ponavljaju, pa bi samim tim i igra Zvezde bila konstantnija i izvesnija.\nJedan drugi Marko, Gobeljić nije, u svojoj duši i po vokaciji, fudbalski grubijan, ali njegov start na protivničkog igrača je brutalnost koju je videla cela Evropa. Pred njim su još dugo godina, nadajmo se uspešnog igranja, ali i nauk da više nikad ne ide protivniku u kost, a svi znamo da to nije namerno učinio.\nU sredu u Beograd stiže Helsinki iz Finske i očekuju se nove magije i čarolije Marka Marina, a nadajmo se da će ga Ben i Boaći ispratiti, po učinku, i na ovoj utakmici.\nJavor Matis 1 : 0 Napredak\nRad 1 : 0 Mačva\nVoždovac 1 : 0 Mladost


11/06/2017 | 10:45\nJedan srednjoškolac izazvao je pravu pometnju na tribini o dualnom obrazovanju, kada je izašao za govornicu i direktno prozivao Ministarstvo obrazovanja i obrazovni sistem koji se “nameće”.\nVanredni izbori na Kosovu i Metohiji\n11/06/2017 | 12:35\n11/06/2017 | 14:52\n11/06/2017 | 16:48\nProblem u Srbiji nije obrazovanje ... Ko hoce nesto da nauci, naucice na ovaj ili onaj nacin... Problem u Srbiji je nepostojanje privrede. Dualno obrazovanje podrazumeva rad u nekoj privredi, a gde u Srbiji ??? Sta smo proizveli u zadnjih 100 godina ??? Fiat po nalogu Italijana, njihovoj licenci itd ... Oni tamo imaju pametne ljude koji mogu da naprave nesto novo a mi nemamo ??? Drzava treba da smanji namete za domacu privredu, da se povecaju plate inzinjerima koji rade u domacim firmama i bice bolje! Ovde vazi da je tudje g. sladje, pa uvozimo i jabuke iz Kine ... Imamo najjaci IT sektor, imamo odlicne hardverase, imamo kvalitetne masince i tehnologe ... A privreda nam propada zbog menadzmenta ... Samo sverc uvoz i preprodaja. Dok ne bude vise proizvodnje, nece nam biti bolje ...


Indija i Oman iza zatvorenih vrata pred Azijski kup - Neverovatna Indija\nNaslovna Video Indija i Oman iza zatvorenih vrata pred Azijski kup\nIndija i Oman iza zatvorenih vrata pred Azijski kup\nNavijači ljuti, selektori zadovoljni. Indija i Oman privode kraju pripreme za predstojeću smotru najboljih selekcija Azije, koja se održava od 5. januara do 1. februara 2019. godine. S tim u vezi odigraće i prijateljsku utakmicu u Abu Dabiju, iza zatvorenih vrata i bez TV prenosa.\nUpravo taj podatak da neće moći da posmatraju utakmicu razbesneo je ionako kivne Indijce, kojima je onemogućeno da gledaju polovinu utakmica u drugom delu I-lige. Naime, televizijska mreža Star rešila je da umesto 60 u prolećnom delu prvenstva direktno prenosi 30 mečeva. I posle svega kao da dodatno želi da stane na žulj ljubiteljima fudbala u zemlji 1.000 jezika.\nSa druge strane, kormilar Omana Pim Verbek i selektor Indije Stefen Konstantin su protiv da se meč emituje uživo. Pogađate, ne bi želeli da otkrivaju karte pred Azijski kup.\nDa su Indijci ozbiljno shvatili kontinentalno takmičenje svedoči i podatak da su u Ujedinjene Arapske Emirate stigli 20. decembra, čak 17 dana pre prve utakmice. Konstantin i Verbek će sigurno kombinovati postave, a tek da se ima i vidu Oman je slavio na četiri od pet poslednjih utakmica protiv Indije. I sada je favorit…\nPrethodni tekstŽivotna priča nedavno udate indijske bogatašice\nSledeći tekstIndijska vladina komisija zalaže se za nezakonitost kripto aktivnosti\nAzijski kup: Bahrein porazio Indiju\nIndija ispisala istoriju: slavila na Azijskom kupu posle 55 godina


Lončar: Imenovanje Milovana Bojića je moje pravo | Novosadski informativni portal 021\nLončar: Imenovanje Milovana Bojića je moje pravo\nMilovan Bojić je za direktora Instituta za kardiovaskularne bolesti Dedinje imenovan na predlog Ministarstva zdravlja.\nInfo 07.10.2017. | 09:41 > 10:10\nTo je bila standardna procedura kao i za bilo koje drugo imenovanje, rekla je predsednica vlade Srbije Ana Brnabić.\n"Razumem političke kontroverze, ali isto tako razumem da je bilo nekih dobrih rezultata kada je on radio. On je bio okrivljen za zloupotrebe, ne znam da je bio osuđen, u tom smislu nemamo nikakve prepreke, ali isto tako se pričalo da je u njegovo vreme od kardiovaskularnog instituta Dedinje napravljena jedna od najboljih evropskih bolnica", rekla je Brnabić.\nMinistar zdravlja Zlatibor Lončar naveo je da je Bojić imenovan na predlog njegovog ministarstva, kao i da on odgovara za resor zdravstva i da je njegovo pravo da, uz konsultacije sa svojim saradnicima, to i uradi.\n"Sve ide na moje ime. Mi smo dali Milovanu Bojiću šansu da se uklopi u zdravstveni sistem Srbije, da pokaže ono što misli da može nekim svojim ranijim iskustvom da doprinese. Ovde se radi samo o struci", rekao je Lončar. Prema njegovim rečima, Bojić, kada je bio direktor te ustanove, napravio je od nje ustanovu koja je ispunjavala "ozbiljne ISO standard" i bila je jedina u Srbiji, ocenjuje, koja ih je u to vreme ispunjavala.\nPrerano je da se o ostalim stvarima priča, smatra Lončar, jer, kako je rekao, Bojić "još nije ni seo u fotelju", nije bila primopredaja. "Predlažem da sačekamo neko vreme, da vidimo rezultate, pa da onda o tome pričamo, sada je suviše rano", rekao je Lončar.\n07.10.2017 • 18:25\n07.10.2017 • 18:02\nDogovorili se Šešelj I Vučić, a ti si ministre samo sredstvo koje sprovodi njihov dogovor. Nije tvoja odgovornost, nisi bitan uopšte. Ne pali se.\n07.10.2017 • 15:53\nSami su se izabrali\nSami prave zakone po kojima nas ugnjetavaju.\nOvo samo ozbiljna revolucija moze da zaustavi !\n07.10.2017 • 15:30\n... da sloba vaskrsne, mira se vrati iz moskve i marko da uzme gajbice u ruke! sretna nova '97.\nCarinici i policajci su na Batrovcima sprečili krijumčarenje dva falsifikovana pasoša, od kojih je jedan diplomatski, saopštila je Uprava carina.\nPutnička vozila zadržavaju se dva sata na granici Srbije sa Mađarskom, na prelazu Horgoš, saopštio je Auto-moto savez Srbije.\nPrajd info centar otvoren je danas u Ulici kralja Milana 20 u Beogradu, s ciljem da se ljudi informišu o pravima i problemima LGBT zajednice.\nČak 1,1 milion dinara Prokupčani su platili asfaltiranje puta od 140 metara u vlasništvu supruge narodnog poslanika Darka Laketića, koji vodi do njihove kuće.\n16.08.2018. Info 24\nAko kosovski čvor bude raspleten do proleća 2019, velike su šanse da predsednici Kosova i Srbije Hašim Tači i Aleksandar Vučić, kao i posrednica u briselskim pregovorima Federika Mogerini budu nominovani za Nobelovu nagradu za mir, piše list Danas pozivajući se na međunarodne diplomatske krugove.\nNadležni: Mostovi u Srbiji bezbedni, kontrole svakodnevne\n16.08.2018. Info 20\nRušenje nadvožnjaka u blizini italijanske Đenove, u kojem je život izgubilo oko 40 ljudi, otvorilo je pitanje bezbednosti mostova u Srbiji, a Tanjugovi sagovornici uveravaju da je oko 4.000 srpskih mostova potpuno sigurno za drumski i železnički saobraćaj.\n15.08.2018. Info 5\nMedijska i novinarska udruženja Srbije u pismu međunarodnim institucijama i stranim ambasadama skreću pažnju na zloupotrebu zakona Poreske uprave Srbije u slučaju niškog portala Južne vesti, na nastavak govora mržnje i neprihvatljivog ponašanja zvaničnika i državnih službenika prema novinarima, kao i na utišavanje kritičkih medija.\nPreminuo prvi dekan Građevinskog fakulteta, akademik Dušan Milović\n15.08.2018. Info 4\nRedovni član Srpske akademije nauka i umetnosti Dušan Milović preminuo je danas u Kanadi, saopštio je SANU.


Kada mogu svi, možemo i mi: Kako proslavljamo Dan studenata - Omladinski portal Youth Vibes\nKada mogu svi, možemo i mi: Kako proslavljamo Dan studenata\nBy Ela Zeković 5 aprila, 2021\nLeave a Comment on Kada mogu svi, možemo i mi: Kako proslavljamo Dan studenata\n"Četvrtog aprila treba da se prisetimo kako su studenti protestovali protiv represije vlasti, fašizma, kako se pokazivala solidarnost."\nTridesetih godina prošlog veka, studentski protesti nisu bili retka stvar u tadašnjoj Jugoslaviji. Vlast je želela da uvede Univerzitetsku policiju, donošene su razne restriktivne mere, a fašizam je počeo da se širi. Kao odgovor na to organizovan je veliki štrajk svih univerziteta u zemlji koji je počeo 3. aprila 1936. Već sledećeg dana, student član nacionalističke organizacije pokušao je nožem da rani studenta prava. U pokušaju da odbrani kolegu, Žarko Marinović je ubijen. Vest o ovom događaju se brzo širila i protesti su postali još masovniji. U znak sećanja Beogradski univerzitet od 1955. ovaj dan slavi kao Dan studenata.\nOkupljanja uz nepoštovanje epidemioloških mera\nU subotu 27. marta u Studentskom gradu na Novom Beogradu policija je zaustavila okupljanje studenata koje je vidno kršilo sve epidemiološke mere. Identična situacija ponovljena je i ovog 4. aprila, kako u Beogradu, tako i u Novom Sadu. Pevale su se i stihovi, sada već čuveni, Neće Gara da primi vakcinu. Međutim, ovaj put reakcija policije je izostala, a prisutno obezbeđenje samo je posmatralo. Portal Nova S prenosi izjavu jedne studentkinje medicine: U domu sam već četiri godine i to je naša tradicija. Kada mogu svi možemo i mi.\nPored toga što su se studenti okupili na ovaj način, za sobom su ostavili gomilu smeća. Ipak, tokom dana par odgovornih studenata je pomoglo pri čišćenju dvorišta studentskog grada.\nNajskorije slično okupljanje građana koji ne poštuju epidemiološke mere desilo se samo dan pre u Beogradu. Učesnici skupa Protest za slobodu zaigrali su kolo ispred spomenika Stefanu Nemanji (opet). Kako prenosi N1, ovim je završen skup organizovan protiv vakcinacije i epidemioloških mera.\nI sami smo deo problema\nOva dva događaja je nemoguće posmatrati odvojeno i tvrditi kako je jedan pravičniji od drugog. Kovid bolnice, pa čak i nova bolnica u Batajnici, jesu pune. Oba skupa predstavljaju rizik. Iako su mere prisutne preko godinu dana, a studenti žele da ponovo idu na žurke, ne brinu kako će se kolokvijumi i ispiti organizovati i generalno se vrate u stanje pre korone, ovo nije način.\nTvrdnja Kada mogu svi, možemo i mi ne treba da bude nešto na šta ćemo gledati blagonaklono. Ako ostali neće da poštuju mere, ne znači da mi ne moramo. Nismo bolji od sistema ako se ponašamo neodgovorno. Zapravo, sistemu dajemo razlog da bude još stroži. Verovatno je da bi donosioci odluka sada lakše odlučili da zatvore studentske domove ili dodatno produžili mere restrikcija, pa čak ne bi ni obezbedili dodatne ispitne rokove. Ovakvo ponašanje bilo uzeto kao povod, pa čak i ako sinoćno okupljanje ne predstavlja ponašanje svih studenata.\nŠta je poenta Dana studenata?\nČetvrtog aprila treba da se prisetimo kako su studenti protestovali protiv represije vlasti, fašizma, kako se pokazivala solidarnost. Prisetiti se čak i studentskih protesta 1968. organizovanih protiv konzervativnih univerziteta, vlasti, pa čak i Hladnog rata i nezaposlenosti. Devedesetih, studenti u Jugoslaviji su protestovali protiv vlasti Slobodana Miloševića. Ono nama najbliže jesu protesti protiv gašenja studentskih poliklinika. Treba biti svestan koju moć studenti sa sobom nose.\nTako i Ilija Todorović, predsednik Saveza studenata Beograda, za Magazin student ističe da se samo pet posto studenata bavi studentskim aktivizmom i: Studentski bunt je nešto što krasi svakog mladog čoveka, studenti trebaju da budu pokretačka sila koja menja društvo.\nStudenti više ne treba da ćute, treba da rade na tome da društvo bude bolje jer će i sami za par godina biti oni koji će donositi odluke. Ali ne na način da se na neodgovornost odgovara istom.\nTags: bitno studenti\nPublished by Ela Zeković\nImam 19 godina i živim u Beogradu. Studiram na Fakultetu političkih nauka. Ljudi su mi rekli da mi je volontiranje u krvi, zanimaju me ljudska prava i aktivizam, a vreme uglavnom provodim gledajući gomilu serija.\tView all posts by Ela Zeković\nPrevious Entry Živeti s Brokinom afazijom – ulagati dodatni napor pri upravljanju govorom\nNext Entry Svetski dan zdravlja: Koliko savremeni čovek vodi računa?


UNICS Kazan Parma Permsky Kray rezultati uživo - SofaScore\nUNICS Kazan - Parma Permsky Kray Rezultati uživo\nUNICS Kazan - Parma Permsky Kray\nUNICS Kazan Parma Permsky Kray rezultati uživo (i video prijenos utakmice uživo - live stream*) počinje 18.4.2019. u 16:00 UTC na stadionu Basket Hall Arena, Kazan, Russia u United League, Main Round - Russia. SofaScore rezultati uživo donose pregled svih prethodnih mečeva UNICS Kazan i Parma Permsky Kray, izdvojenih po međusobnim omjerima. Linkovi na sažetke za utakmicu UNICS Kazan i Parma Permsky Kray se nalaze u media sekciji i dostupni su za sve najpopularnije utakmice odmah kada video postane dostupan na stranicama kao što su Youtube i Dailymotion. SofaScore se ne smatra odgovornim za video sadržaj koji možete pronaći na ovim stranicama, a za bilo kakve zakonske pritužbe, kontaktirajte vlasnike sadržaja.\nOvdje možete pratiti UNICS Kazan - Parma Permsky Kray video prijenos utakmice uživo ako ste registrirani na bet365, vodeću internet kladionicu koja ima video prijenos za više od 140.000 sportskih događaja sa klađenjem uživo tijekom cijele godine. Besplatan prijenos ove utakmice na internetu možete pratiti ako je ova utakmica UNICS Kazan Parma Permsky Kray (košarka) pokrivena sa video prijenosom kod bet365 kladionice. Utakmicu možete pratiti i preko mobitela na vašem iPhone, iPad, Android ili Windows phone uređaju. Također, dostupni su video sažeci utakmica i sportske novosti iz najpopularnijih liga na svijetu. bet365 koeficijenti uživo su dostupni u kategoriji košarka rezultati uživo. SofaScore još ne nudi TV raspored na svojoj stranici. Ako želite pogledati utakmicu na televiziji vjerojatno ćete je pronaći na sportskim kanalima kao što su HRT, Sportklub, Arena, RTL, Nova TV, Sportska televizija, Eurosport, ESPN, SportTV, Sky Sports i slično.\nNAZIV: UNICS Kazan - Parma Permsky Kray\nSTADION: Basket Hall Arena, Kazan , Russia\nParma Permsky Kray rezultati uživo, raspored utakmica i ostali rezultati\nSofaScore livescore (rezultati uživo) dostupni su i kao iPhone i iPad aplikacija, Android aplikacija na Google Play trgovini i Windows phone aplikacija. Možete nas pronaći na svim jezicima pod imenom "SofaScore". Instalirajte SofaScore aplikaciju i pratite UNICS Kazan Parma Permsky Kray uživo na vašem mobitelu!\n* VAŽNA NAPOMENA - SofaScore.com u suradnji sa bet365 nudi više od 140 000 prijenosa uživo godišnje. Međutim, imajte na umu da se intelektualna prava za takve prijenose donose na nivou određene države što znači da, ovisno o Vašoj lokaciji, neke utakmice neće biti dostupne za live prijenos zbog neposjedovanja prava na prijenos. Prije registracije na bet365 i uplaćivanja bilo kojega novčanog iznosa (potrebno da bi gledali besplatni prijenos) u svrhu praćenja UNICS Kazan Parma Permsky Kray ili nekog drugog događaja preko bet365 live prijenosa, preporučamo Vam da na bet365 stranici provjerite je li vaša trenutna lokacija podržana za taj prijenos. Više informacija za kontakt bet365 pronađite ovdje , telefonski, poštom, emailom ili na chatu.


Rezultat pretrage: hi tech\n20.12.2018 Trend - Hi-Tech\nNajnoviji Samsung dodatak televizijskoj liniji za ovu godinu je revolucionaran ne samo zato što je to jedan od od retkih 8K televizora na tržištu, već zbog toga što poseduje tehnologiju zvanu ambijent...\n06.06.2018 Trend - Hi-Tech\n27.11.2017 Trend - Hi-Tech\nViše se ne dovodi u pitanje da li imate smart telefon, već koliko je vaš uređaj pametniji od drugih. Da li ste znali da smo zakoračili u novo doba pametnih telefona, telefona koji će razumeti vas i va...\n05.09.2017 Trend - Hi-Tech\n04.09.2017 Trend - Fancy\nNovi kvalitet zvuka u Audi A8 automobilima\nKompanija Audi transformisaće vaše slušanje muzike u automobilu zahvaljujući novom Bang & Olufsen 3D unapređenom zvučnom sistemu koji će inkorporirati u model automobila A8.\n01.09.2017 Trend - Hi-Tech\nMalo pre dugoočekivanog meča između Konor Mekgregora i Flojda Mejvedera slavni brend Beats by Dre angažovao je Irca za novu kampanju koja prikazuje slavnog fajtera dok se priprema za trening.\n04.07.2017 Trend - Hi-Tech\n14.04.2017 Trend - Hi-Tech\nNovi Nikon sa Swarovski kristalima\nUkoliko ste te sreće da ste rođeni davne 1917. godine, a još uvek ste među živima, onda ste bili svedok ratova, političkih promena, sletanju čoveka na Mesec...\n28.03.2016 Trend - Hi-Tech\niPhone SE od 24-karatnog zlata\nKompanija Goldgenie je poznata po svojim unapređenim proizvodima, a ovoga puta novi model iPhone telefona dobio je svoje unapređenje. U pitanju je SE model koji se nedavno našao u prodavnicama.


Vesti online / Ljubav i veze / Ljubavni odnosi / O čemu maštaju muškarci, a o čemu žene?\nO čemu maštaju muškarci, a o čemu žene?\nAko ste mislili da sve znate o muškim fantazijama, varate se. Jedna studija je otkrila da se prilično neočekivane stvari javljaju u muškim glavama I ne brinite, nije reč o "trojci" i seksu sa bivšom devojkom.\nStudija koju je predvodio Superdrug online doctor, a u kojoj je učestvovalo više od 1.600 Amerikanaca i Evropljana koji su u emotivnim vezama, pronašla je da muškarci, pored fizičkog uzbuđenja jednako maštaju o maženju i poljupcima.\nIako razmišljanje o seksu prednjači, prema dobijenim podacima u ovoj studiji čak 16,8 odsto muškaraca mašta o dugom maženju sa partnerkom, a 29,7 o poljupcima.\nOčekivano, žene više razmišljaju o ljubljenju i zagrljajima - čak 21,2 odsto njih je priznalo da zamišlja kako se mazi sa partnerom, a 38, 5 o poljupcima.\nUprkos sterotipima, ovo istraživanje je pokazalo da ne maštaju samo žene o nežnostima, već i muškarci.\nUostalon svi smo romantični u manjoj ili većoj meri, zar ne?\nKoliko treba da traje vođenje ljubavi?\nLJUBAVNI ODNOSI Ovo je tip muškarca na koje žene "padaju"\nLJUBAVNI ODNOSI Najveće i najbolje vrhunce žene postižu sa...\nLJUBAVNI ODNOSI Evo kakve žene najviše privlače muškarce\n"SAVETI" Evo kada muškarci misle da mirišete neodoljivo


Polovina glasača SNS se ne bi vakcinisala\nIzvor: JUGpress.com, 31.Okt.2020, 09:19\nIspitanici koji su na poslednjim izborima glasali za partije na vlasti, njih 51 odsto, prihvatili bi vakcinisanje, ako to preporuče lekari i stručnjaci, a 17 procenata njih ako to preporuči predsednik Srbije Aleksandar Vučić.\nSlično su se izjasnili i ispitanici koji podržavaju stranke koje su izašle na parlamentarne izbore (53 odsto bi poslušalo lekare), dok je 48 odsto pristalica stranaka koje su bojkotovale izbore odgovorilo da se ne bi vakcinisali ni pod kojim uslovima – pokazalo je istraživanje Demostata o tome šta o pandemiji virusa Kovid 19 misle građani Srbije.\nKoliko je poznato, ovo je prvi put da se javno objavljuju nalazi istraživanja na temu poverenja građana u medicinske...\nPogledaj vesti o: Srpska Napredna Stranka, Izbori


Visoka međunarodna škola Cazin - Pedagogija i psihologija\nPedagogija i psihologija (4+0)\nPedagogija I psihologija su jedne od najsloženijih društvenih nauka. Njihova složenost determinisana je suptilnosti predmeta proučavanja I specifičnosti naučne metodologije kojom se istražuju pedagoški I psihički procesi. Isto tako, praktična primjena otkrivenih pedagoških I psiholoških saznanja, zahtijeva visokoškolovani kadar. Školovanje pedagoga-psihologa kao fuzije dva studijska programa u jedan, moguće je na dobro organiziranim studijama na kojima se student upoznaju sa savremenim saznanjima iz fundamentalnih pedagoških I psiholoških disciplina. U prilog činjenici da je potreba za ovim profilom stručnjaka sve izraženija, govori I podatak da u privrednim I drugim preduzećima, klinikama, zdravstvenim ustanovama, sigurnosnim kućama I savjetovalištima veoma je malo zaposlenih psihologa.\nPlan prvog ciklusa studija pedagogije i psihologije obuhvata dvije grupe predmeta: obavezne i izborne predmete. Obavezni predmeti se odnose na one oblasti koje su osnova za razumjevanje savremene psihologije. Studenti će slušati i polagati ispite iz obaveznih predmeta (iz prve, druge, treće i četvrte godine studija) i izbornih predmeta (iz prve, druge, treće i četvrte godine studija) iz grupe izbornih predmeta.\nZavršavanjem svih obaveza predviđenih planom i programom četvereogodišnjeg studija Odsjeka Društvenih nauka kandidat stiče diplomu i naziv Bachelor pedagogije i psihologije – diplomirani pedagog/psiholog, 240 ECTS.\nCiljevi programa dodiplomskih studija su:\n* postizanje kompetencije svršenog diplomca;\n* postizanje potrebnog stepena specijalizacije;\n* osposobljenost za istraživački rad iz oblasti pedagogije i psihologije.\nOpći cilj studijskog programa je školovanje svestranog, društveno odgovornog i stručnog diplomiranog Pedagoga i psihologa, sposobnog da se suoči sa složenim problemima upravljanja komponentama društvenog djelovanja i uspostavljanje stalnog rasta efikasnosti obrazovanja i pedagoškog djelovanja, koje nameće savremeno društvo.\nOvaj program ima za cilj i razvijanje specifičnih kompetencija: poznavanje načina i metoda djelovanja u nastavi i obrazovanju, te ostalim pedagoškim aktivnostima u skladu sa racionalnim korištenjem ljudskih resur, primjenu odgovarajućih mjera za povećanje efikasnosti nastave, samostalnoj izradi studija u oblasti pedagoške postupnoosti.\nOstali ciljevi studijskog programa ogledaju se u razvoju specifičnih vještina koje se odnose na strateški pristup u sagledavanju najvažnijih elemenata društvenog djelovanja u smislu dugoročnog razvoja. Studijskim programom se postiže i sposobnost integrisanja znanja, rješavanja složenih problema upravljanja obrazovnim institucijama. Cilj programa je i razvijanje vještina učenja kao i općih stručnih kompetencija, koje omogućavaju nastavak školovanja u smislu osposobljavanja za istraživački rad u specijalizovanoj oblasti.\nRazvijanje općih kompetencija: objektivnog vrednovanja društvenokorisnog rada drugih, komunikacija sa stručnjacima iz srodnih oblasti; posjedovanje profesionalne etike, sposobnost upravljanja projektima, izvođenje eksperimenata, obrada podataka i tumačenje rezultata, te kreativnost i inovativnost u nastavi i društvenom djelovanju.\nZNACAJ STUDIJSKOG PROGRAMA\nApsolviranjem studijskog programa dodiplomskog studija kandidat stiče opće kompetencije: sposobnost proširenja stečenih informativnih znanja i njihove primjene u praksi, zatim objektivnog vrednovanja rada drugih izvršilaca, i komuniciranje sa stručnjacima iz drugih oblasti. Također stiče umijeće poznavanja i rasuđivanja na osnovu analize i sinteze dostupnih informacija, formulisanja sopstvenog mišljenja, pretpostavki i izvođenja zaključaka, praćenje novina u rješavanju pedagoških problema, upotrebom informciono - komunikacionih tehnologija.\nKandidat se osposobljava za primijenu svog znanja i razumijevanja u nepoznatom okruženju i sistemu vrijednosti, kao i za logičko rasuđivanje na osnovu predmetnog poznavanja: metoda, postupaka i procesa neophodnih za pedagoško-psihološka postupanja i saradnje sa lokalnom zajednicom.\nKandidati su osposobljeni za obavljanje složenih poslova u oblasti odgoja i obrazovanja (predškolskim ustanovama, ustanovama osnovnog i srednjeg obrazovanja, institucijama za obrazovanje odraslih, pedagoškim zavodima, centrima za odgoj i obrazovanje djece i mladih), socijalne i zdravstvene zaštite; sudjelovanja u naučnim i stručnim istraživanjima koja imaju za cilj rješavanje praktičnih problema iz područja odgoja i obrazovanja, te područja mentalnog zdravlja, kreiranja i realizacije aktivnosti koje se baziraju na principima cjeloživotnog učenja; sudjelovanja u radu organizacija koje imaju za cilj pomoć i podršku ranjivim grupama (npr. osobe sa posebnim potrebama, razvojnim poteškoćama, problemima mentalnog zdravlja,adolescenti sa teškoćama u ponašanju, starije osobe sa poteškoćama vezanim uz starost), uz kreiranje konkretnih aktivnosti.\nStručni profil pedagoga i psihologa pretpostavlja samostalan rad ili kao člana tima u državnim i privatnim školama, stručno-razvojnim službama predškolskih, osnovnoškolskih, srednjoškolskih ustanova, stručnim službama velikih sistema, kadrovskim službama kompanija, raznolikim agencijama za specijalističku izobrazbu, zdravstvenim centrima kao i drugim ustanovama, centrima za kulturu, ustanovama za organizaciju slobodnog vremena, socijalnim službama, vjerskim školama, ustanovama za djecu sa posebnim potrebama, službama za profesionalno usmjeravanje i orijentaciju, organizaciji odgojnog i obrazovnog rada u andragoškim ustanovama, savjetovalištima, naučnim i istraživačkim organizacijama.\nPreuzmite plan i program.


Vila Dora Nea Kalikratia Halkidiki Grčka letovanje Magelan Travel\nCity: Nea Kalikratia\nApartmani Vila Dora već nekoliko sezona su medju najprodavanijim apartmanima u našoj ponudi. I za leto 2018 u apartmanskoj ponudi Nea Kalikratie nalazi se ova vila.\nCENOVNIK LETO DORA 2019\nPolicies of Vila Dora\nVila Dora Nea Kalikratia, Grčka\nVila Dora\tNea Kalikratia, Grčka\navg/night 1320 RSD\n1800 RSD avg/night\n1450 RSD avg/night


RTS :: Henri Kisindžer o veštačkoj inteligenciji: Rađanje sveta za koji ljudi nisu stvoreni\nPolitika Henri Kisindžer o veštačkoj inteligenciji: Rađanje sveta za koji ljudi nisu stvoreni\nDigitalna tehnologija i algoritmi u politici\nutorak, 09. nov 2021, 08:08 -> 09:40\n„Ulazimo u novi period ljudske svesti koji još uvek ne razumemo u potpunosti", upozorava Henri Kisindžer govoreći o promenama koje donosi epoha veštačke inteligencije, što je tema koja ga fascinira i u njegovim devedesetim godinama. „Percepcija sveta biće drugačija od današnje, razlikovaće se što se doba prosvećenosti razlikovalo od srednjeg veka. Tada je zapadni svet polako prešao sa religiozne percepcije sveta na percepciju zasnovanu na razumu. Ovo će biti brže, samo što postoji jedna bitna razlika - danas živimo u svetu koji nema filozofiju. Tako da tehnolozi mogu da divljaju.“\nMalo je falilo da Kisindžer propusti tu sesiju - pošto se nalazila izvan njegovih uobičajenih interesovanja - ali ga je početak prezentacije zadržao na stolici.\nGovornik je opisao rad kompjuterskog programa koji će uskoro moći da se nadmeće sa svetskim prvacima u igri „go". Budući da je sve što se tiče Kine privlačilo Kisindžerovu pažnju, i da je i sam pisao o složenosti igre „go" i njenom značenju za kinesku spoljnopolitičku doktrinu, Kisindžer je ostao na predavanju. Bio je začuđen saznanjem da bi kompjuter mogao da ovlada „goom", koji je kompleksniji od šaha. U njemu svaki igrač poseduje 181 ili 180 kamenčića (u zavisnosti od boje koju odabere) naizmenično razmeštenih na prethodno praznoj tabli, a pobeda ide onoj strani koja, donoseći bolje strateške odluke, parališe protivnika efektivnijom kontrolom teritorije.\nMašina je, kako je predavač rekao, ovladala veštinom igranja time što je samu sebe uvežbala. Poznajući osnovna pravila „goa", kompjuter je odigrao bezbroj igara protiv samog sebe, učeći na sopstvenim greškama i tako unapređujući svoje algoritme. U toku tog procesa je prevazišao veštine svojih ljudskih mentora.\nI zaista, u mesecima nakon ovog govora, program veštačke inteligencije nazvan „Alfa Go" ubedljivo je pobedio najveće svetske igrače „goa".\nPerpetuum mobile u politici\nDok je slušao kako govornik slavi ovaj tehnički progres, iskustvo istoričara i povremenog državnika navelo je Kisindžera da se zamisli. On je oduvek verovao u snagu ljudske sposobnosti da kreira svoj sveti svetski poredak, ratom i mirom, ali uvek na osnovu duboko ljudskih motiva i potreba. Sudbina sveta rešavala se na mirovnim konferencijama, uz diplomatsko umeće i intelektualnu snagu. Sada je Meternih trebalo da ustupi mesto algoritmu, a Pariska konferencija, koja je trebalo da uspostavi mir koji će okončati svaki rat, i to na osnovu naučnih činjenica i spoznaja koje je Vudro Vilson doneo u Evropu preko svoje grupe „Istraživanje", trebalo je nauku prepusti mašinama koje su perpetuum mobile znanja i koje same sebe uče?\nZa jedinog preostalog hladnoratovskog diplomatskog kolosa nije bilo sumnje da se svet nalazi pred sudbinskom promenom. Kakve će biti istorijske posledice mašina koje podučavaju same sebe - mašina koje stiču znanje procesima svojstvenim samo njima i primenjuju ga za ciljeve koji potencijalno ostaju van okvira ljudskog razumevanja. Da li će ove mašine naučiti da međusobno komuniciraju? Kako će donositi odluke pred mnoštvom opcija? Da li je moguće da ljudska istorija doživi sudbinu Inka koji su se suočili sa španskom kulturom koja je bila van okvira njihovog razumevanja i na koju su gledali sa strahopoštovanjem? Da li smo na ivici nove faze ljudske istorije?\nDa bi stigao do odgovora na ova pitanja, posle tog predavanja Kisindžer je u svojim 90-im godinama počeo, zajedno sa Šmitom, da organizuje male seminare od četiri ili petoro ljudi svake tri ili četiri nedelje. Na kraju tog istraživačkog perioda, pozvali su Dana Hutenlohera i onda su se njih trojica sastajali godinu dana, svake nedelje popodne.\nKrajnje odredište veštačke inteligencije\nNjih trojica - Kisindžer, Šmit i Hutenloher - pozvali su američku vladu da obrazuje komisiju koja bi regulisala razvoj veštačke inteligencije. U tekstu koji je pre dve godine objavljen u Vol Strit Džornalu upozorili su da veštačka inteligencija ima potencijal da pokrene duboka egzistencijalna i filozofska pitanja o „primatu ljudskog razuma" i ulozi ljudi u svetu.\nTrio je pozvao američku vladu da osnuje komisije sa zadatkom da „oblikuje veštačku inteligenciju u skladu sa ljudskim vrednostima, uključujući dostojanstvo i moralno delovanje ljudi". Oni su zaključili da je „napredak veštačke inteligencije neizbežan, ali njegovo krajnje odredište nije".\nVeštačka inteligencija je „sposobnost digitalnog računara ili kompjuterski kontrolisanog robota za obavljanje zadataka koji su svojstveni inteligentnim bićima". Ona je još uvek u ranoj fazi, ali to je tehnologija koja napreduje mnogo brže od drugih - čak brže od interneta. Najnovije istraživanje kompanije Dell procenjuje da „85 odsto radnih mesta koja će postojati 2030. nije još ni stvoreno!". Ovo postavlja pitanje: kako možemo obrazovati radnu snagu da se pripremi za ovaj nivo neizvesnosti?\nLeteći automobili i virtuelna kolica\nDruga oblast koju je Kisindžer uzeo kao primer jeste pojava automobile bez vozača, automobila-drona. Automobil bez vozača ilustruje razlike između delovanja tradicionalnih kompjutera koje kontrolišu ljudi a pokreće softver, i univerzuma kojim veštačka inteligencija nastoji da ovlada.\nVožnja automobila zahteva procene brojnih situacija koje je nemoguće predvideti i samim tim nemoguće unapred programirati. Šta bi se desilo, da se poslužimo poznatim hipotetičkim primerom, ako bi takav automobil sticajem okolnosti bio prinuđen da bira između toga da ubije penzionera ili da ubije dete? Koga bi odabrao? Zašto? Kojim faktorima bi dao prednost? I da li bi mogao da objasni svoj rezon? Ukoliko bi bio priupitan (i sposoban da komunicira), njegov iskreni odgovor bi verovatno bio: ,,Ne znam (jer pratim matematičke, a ne ljudske principe)"; ili: ,,Ne biste razumeli (jer sam naučen da se ponašam na određeni način, ali ne i da ga objašnjavam)". Uprkos tome, sve su prilike da će automobili bez vozača odneti prevagu na putevima za svega desetak godina, ako ne i ranije.\nTrenutno stotine kompanija grabi ka industrijskom cilju da „autonomni automobili budu na putu za komercijalnu upotrebu u roku od godinu dana i takođe imaju mogućnosti za njihovo potpuno operativno korišćenje u vazduhu (leteći automobili) do 2024." Čini se da će do 2030. biti potrebna posebna dozvola za upravljanje vozilom kojim upravljaju ljudi, što ilustruje uverenje da će automobili bez vozača preuzeti vlast na kopnenim i vazdušnim drumovima. Tako će se rešiti problem nestašice vozača za kamione, što je najčešće muško zanimanje u SAD, koji sada muči zapadne zemlje. To će u perspektivi dvesti do gubljenja 3 do 5 miliona radnih mesta, samo u SAD.\nZvuči zastrašujuće podatak da skoro 90 odsto Amazonovih investicija dovode do ogromnog gubitka posla u svakoj industriji.\nOve prodavnice rade korišćenjem iste tehnologije koje se koriste u autonomnim automobilima kao što je senzorska fuzija, kompjuterski vid i duboko učenje. Senzori prodavnice mogu da otkriju kada se proizvodi uzimaju ili vraćaju na police, i da ih automatski prate u vašim „virtuelnim kolicima". Kada napustite prodavnicu, automatski vam se naplaćuje.\nErik Šmit uviđa da je algoritamska brzina odlučujuća. „Sada smo prešli od sposobnosti čitanja knjiga do opisivanja knjiga, do toga da nemamo vremena ni da ih čitamo, ni da ih zamislimo, niti da o njima raspravljamo. U pitanju je ubrzanje vremena i informacija, što mislim, zaista prevazilazi ljudske kapacitete. Mislim da ljudi nisu stvoreni za ovo. Dakle, u krajnjem slučaju, preopterećenost informacijama će verovatno premašiti našu sposobnost da obradimo sve što se dešava", smatra nekadašnji direktor Gugla.\n„Tema o smislu istorije i kuda idemo okupirala je moj život", napisao je Kisindžer. „Tehnološko čudo me ne fascinira toliko; ono što me fascinira jeste da krećemo u novi period ljudske svesti koji još uvek ne razumemo u potpunosti. Kada kažemo novi period ljudske svesti, mislimo na to da će percepcija sveta biti drugačija, u najmanju ruku različita, kao između doba prosvećenosti i srednjeg veka, kada je zapadni svet prešao sa religiozne percepcije sveta na percepcija sveta na osnovu razuma, polako. Ovo će biti brže. Postoji jedna bitna razlika. U prosvetiteljstvu je postojao konceptualni svet zasnovan na veri. I tako su Galilej i kasni pioniri prosvetiteljstva imali preovlađujuću filozofiju protiv koje su morali da testiraju svoje razmišljanje. Možete pratiti evoluciju tog razmišljanja. Živimo u svetu koji, u stvari, nema filozofiju; nema dominantnog filozofskog gledišta. Tako da tehnolozi mogu da divljaju. Oni mogu da razviju stvari koje menjaju svet, ali nema nikoga ko bi rekao: Moramo ovo da integrišemo u nešto."\nKancelarija Bele kuće za nauku i tehnološku politiku pre mesec dana pozvala je na kreiranje „zakona o pravima" kako bi se zaštitila od zloupotrebe veštačke inteligencije.\n„Smatrao sam da je izuzetno opasno da jedna kompanija može da pruži informacije i da prilagodi ono što je isporučila svojoj studiji o tome šta je javnost želela ili smatrala verovatnim", rekao je Kisindžer. „Tako je istina postala relativna. To je bilo sve što sam znao u to vreme. A razlog zašto me je pozvao da se sastanem s njegovom algoritamskom grupom bio je da shvatim da ovo nije proizvoljno, već da izbor onoga što je predstavljeno iza sebe ima neko promišljanje i analizu. To nije otklonilo moj strah od moći koju ima jedna takva privatna organizacija."\nKisindžer tvrdi da su procesi veštačke inteligencije postali toliko moćni, tako neprimetno upleteni u ljudske poslove i tako nepredvidivi, da bez predumišljaja i upravljanja, vrsta „epohalnih transformacija" koju će sprovesti može poslati ljudsku istoriju u opasnom pravcu. „Ovladavajući određenim kompetencijama brže i odlučnije od ljudi, veštačka inteligencija bi vremenom mogala da umanji ljudsku kompetenciju i samo ljudsko stanje dok ih pretvara u podatke", naveo je Kisindžer. „Filozofski, intelektualno - u svakom pogledu - ljudsko društvo je nespremno za uspon veštačke inteligencije", tvrdi Kisindžer.\nOn ide tako daleko da predviđa okončanje „ere prosvetiteljstva", odnosno kraj dominacije ljudskog razuma u istoriji i prepuštanje tog mesta mašini i algoritmima.\nKisindžer, koji je svoju slavu stekao na nuklearnim pitanjima, upozorava da će razvoj veštačke inteligencije biti mnogo teže kontrolisati od nuklearnog oružja jer će se razvoj tehnologije obavljati u tajnosti: „S veštačkom inteligencijom neznanje druge strane je jedno od vaših najboljih oružja - njegovo širenje će biti mnogo teže. Zbog toga značajan broj naučnika, istraživača industrije i tehnoloških sredstava podržao je akciju za zabranu upotrebe autonomnog oružja. Pitanje je, međutim, najblaže rečeno izazovno. Kao što istraživač bezbednosti Pol Šar piše u nedavno objavljenoj knjizi Vojska bez vojnika, autonomno oružje se decenijama uvlači u vojne sisteme. Nije uvek lako povući liniju kod autonomnih sistema, a tehnologija je primamljiva jer se može koristiti da se oružje učini pouzdanijim."\nNaravno, Kisindžer razmišlja i o geopolitičkim implikacijama širenje upotrebe veštačke inteligencije, što je još uvek neispitano područje. „Ako zamislite rat između Kine i Sjedinjenih Država, imate oružje sa veštačkom inteligencijom. Kao i svaka veštačka inteligencija, ona je efikasnija u onome što planirate. Ali možda je efikasnije ono što ona uzima za svoj cilj. I tako, ako kažete: 'Cilj A je ono što želim', ona bi mogla da odluči da nešto drugo još bolje ispunjava ove kriterijume. Dakle, vi ste u svetu male neizvesnosti. Drugo, pošto niko zaista nije testirao ove stvari u velikoj operaciji, ne možete tačno reći šta će se dogoditi kada borbeni avioni sa veštačkom inteligencijom sa obe strane budu u interakciji. Dakle, tada ste u svetu potencijalno potpune destruktivnosti i suštinske neizvesnosti u pogledu onoga što radite", upozorava Kisindžer.\n„Još jedan primer iz vojne doktrine. Sve ide brže. Ono što ne želimo je oružje koje se automatski lansira, na osnovu sopstvene analize situacije. Ali, zato što je napadač možda brži nego što ljudski mozak može da analizira, imate podsticaj da to učinite automatskim. Ali ne želite da to učinite toliko automatskim da ono može da deluje na osnovu suda koji možda niste doneli. Tako da je to začarani krug", ukazuje Kisindžer.\nKao što se u prosvetiteljstvu prešlo s religije na razum, sada tehnolozi pokazuju kako da se razum poveže sa veštačkom inteligencijom. To je u nekim aspektima drugačija vrsta znanja, jer razumom - svetom u kome smo odrasli - svaki dokaz podržava drugi. Sa veštačkom inteligencijom, zapanjujuća stvar je da se dolazi do zaključka koji je tačan, ali ne znamo zašto. To je potpuno novi izazov.\nObjašnjavajući zašto se pred kraj jednog veka svoga života bavi ovim veoma kompleksnim pitanjem, Kisindžer kaže da ga motiviše nastojanje da da neki doprinos shvatanju mira. I da je to ono po čemu bi želeo da bude upamćen.\nKisindžer ukazuje da je čovečanstvo do sada pretpostavljalo da je tehnološki napredak koristan ili da se njime može upravljati. Ali postoje aspekti njegovog upravljačkog dela koje uopše nisu proučeni, zbog čega ostaje zabrinut. Bavljenje ovim pitanjima je prepušteno tehnolozima i inteligenciji povezanih naučnih oblasti.\nTehnološki svet se zanima komercijalizacijom ovih dostignuća, a vlade su više zainteresovane za primenu u bezbednosnim i obaveštajnim područjima nego za istraživanje procesa transformisanja čovečanstva koju ona izaziva. Filozofi i drugi društvenjaci koji su pomagali u oblikovanju prethodnih koncepata svetskog poretka su u nepovoljnijem položaju, bez znanja o mehanizmima veštačke inteligencije ili isuviše fascinirani njenim mogućnostima.


Gorenje u Srbiji najbolji poslodavac u 2016. godini : Nadlanu.com\nGorenje u Srbiji najbolji poslodavac u 2016. godini\nObjavljeno 15. dec 2016. / 14:38:51\nIntegralni deo poslovne politike Gorenja je odgovornost prema zaposlenima koja se odražava u oblikovanju radnih uslova, tehnoloških i poslovnih procesa, kao i snažnom naglasku na obrazovanju i osposobljavanju zaposlenih. Za Gorenje grupu je izuzetno važno ulaganje u razvoj sopstvenih kadrova, pogotovo vodećih, menadžerskih kadrova. Danas se znanje i svet brzo menjaju, i potrebno je jako brzo prilagođavanje. Stvaranje kulture učenja, inovativnosti i kontinuiranog razvoja je ključno za razvoj preduzeća.\n„U kompaniji Gorenje smo uvereni da je ključni faktor uspeha plansko investiranje u znanje i razvoj kadrova koji će biti u stanju da vode i razvijaju poslovanje u budućnosti. Stvaranje kulture učenja, inovativnosti i kontinuiranog razvoja je jedan od postulata većine strategija, ali doslednost u sprovođenju je odlika uspešnih kompanija koje traju. Ukoliko se radi o proizvodnoj kompaniji sa kompleksnom proizvodnjom, u industriji gde je tehnološki napredak vidljiv na mesečnom nivou, ovaj uspeh je još značajniji“, izjavila je tom prilikom generalna direktorka Gorenje Beograd, Stanka Pejanović.\nKao jedan od najvećih srpskih izvoznika i najvećih investitora, Gorenje u Srbiji zapošljava 2.500 ljudi i ima tri fabrike za proizvodnju kućnih aparata i jednu koja proizvodi alate za automobilsku industriju i belu tehniku. Ukupna dosadašnja investicija Gorenje Grupe u Srbiji je 137 miliona evra, a kompanija je na kraju 2015. godine, izvozom u vrednosti od 179,6 miliona evra, zauzela peto mesto na listi najvećih izvoznika iz Srbije.\nPotpisan Memorandum o saradnji o početku realizacije…\nECO-FRIENDLY TEHNOLOGIJOM DO VELIKIH UŠTEDA: Kompanija…\nGorenje Gastro Planet: Druženje uz hranu iz celog sveta na…\n"Gorenje" pomaže Srbiji sa 250.000 evra\nGorenje Grupa je jedan od vodećih evropskih proizvađača aparata za domaćinstvo, sa tradicijom dugom više od 65 godina. Prisutan u više od 90 zemalja sveta, brend Gorenje je postao sinonim za tehnološki napredne, inovativne i energetski efikasne kućne aparate jednostavne za upotrebu. Zbog originalnog dizajna, robna marka Gorenje, u svetu prepoznatljiva po kvalitetu i jednostavnom upravljanju, danas predstavlja nov trend u opremanju doma.\nTokom 2016. Gorenje u Srbiji slavi 10 godina od otvaranja fabrika u Staroj Pazovi i Valjevu, dok je SAM obeležila desetogodišnjicu postojanja i tim povodom dodelila 10 godišnjih nagrada. SAM Godišnje nagrade se dodeljuju u cilju afirmisanja najboljih menadžera, najboljih poslodavaca, društveno odgovornih kompanija, ekonomskih novinara i projekata koje razvijaju liderstvo među mladima kao i u cilju promovisanja izuzetnih poslovnih, društvenih i humanih dela koja su obeležila ovu godinu.\nGORE NEGO U APRILU! Dr Kon: Pred nama je situacija koja dosad nije bila\nSLOBODNI KREVETI SAMO U ARENI: Beogradske bolnice pune, pacijenti se šalju u…


Kurc morao na “raport” kod predsjednika – BiGportal.ba\nKurc morao na “raport” kod predsjednika\nAustrijski kancelar Sebastijan Kurc pravdao je predsedniku Austrije Aleksanderu van der Belenu odluku Vlade da istupi iz Sporazuma UN o migraciji.\nOn je to učinio nakon što je šef države upozorio da bi to moglo naneti štetu ugledu zemlje.\nKurc je, kako se navodi u saopštenju Vlade, istakao da je Vlada privržena multilateralizmu, ali da sadržaj mora biti ispravan i ponovio zabrinutost da bi tajsporazum mogao ograničiti suverenitet Austrije.\n“U razgovoru s predsednikom jasno sam ukazao da je Vlada, nakon detaljne analize donela odluku. Za nas je multilateralizam važan, ali je bitno i ono što se nalazi u vladinom programu. Austrija prednjači kada je reč o sporazumu o zabrani nuklearnog naroužanja, koji podržava već 100 država, i ujedno je nan prvoj liniji fronta po pitanju borbe protiv klimatskih promena”, podsetio je Kurc.