Mr Vladimir Stanković novi načelnik Borskog okuga - Bor 030\n21. septembra 2020. | 05:35\nNaslovna Vesti Gradske vesti Mr Vladimir Stanković novi načelnik Borskog okuga\n16.11.2018. | 17:36\nVlada Republike Srbije imenovala je na sednici 8. novembra magistra Vladimira Stankovića za novog načelnika Borskog upravnog okruga.\nDoskorašnji načelnik Miroslav Knežević razrešen je dužnosti zbog isteka mandata.\nStanković je do nedavno bio vršilac dužnosti direktora Javnog preduzeća za stambene usluge Bor.\nPre toga je sa mesta direktora uspešno vodio borsku Tehničku školu i Osnovnu školu Đura Jakšić iz Krivelja.\nNa istoj sednici republičke vlade doneta je odluka o reizboru Vladana Paunovića na mesto načelnika Zaječarskog upravnog okruga.\nNovi mandati načelnicima su počeli 15. novembra.\nNajpoznatiji borski bloger\nVladimir Stanković je u domaćim internet krugovima poznatiji pod nadimkom DedaBor. Jedan je od pionira borske blog scene i njen je najpoznatiji reprezent.\nBliska saradnja zajednički interes lokalnih samouprava Borskog okruga\nNenad C 17.11.2018. | 16:32 At 16:32\nSrecan Vam rad na ovom veoma,veoma odgovornom mestu g.Stankovicu.Duboko verujemo da cete,za POTPUNU I OGROMNU RAZLIKU od Vaseg prethodnika na mestu nacelnika Borskog upravnog okruga….. najsnaznije podrzavati ,,koridor zivota,, citave Istocne Srbije,Timocke krajine,Borskog okruga i GRADA Bora, poznati ,,Multimodalni saobracajni koridor-Istok(Crnomorski koridor),,. Poznato je da ovaj STRATESKI saobracajni obuhvata novi autoput, zeleznicki koridor, recni dunavski koridor i celokupan intermodalni saobracaj ( za sve one koji ne znaju kakav je to vid saobracaja..to je npr.kontejnerski saobracaj..) . A u pravo radimo i na tome da ovaj koridor dobije i svoj aspekt vazdusnog saobracaja (nov i po kapacitetu odgovatajuci i adekvatan regionalni aerodrom.Samo onakav kakav je opravdano izgraditi i čije postojanje i kapacitet opravdavju OGROMAN broj nasih ljudi koji zive i rade u dijaspori, privredni,turisticki i drugi potencijali i kapaciteta ovog dela Srbije..itd ..).Znaci nista vecito iste bajke i nebulozne prazne price. Tacka. Verujemo da Vam je poznato da se ni u Srbiji,ni u Evropi,ni u svetu.. NIKADA I NIGDE… NIJEDAN REGION NIJE OPORAVIO I RAZVIO BEZ PRIPADAJUCEG AUTOPUTA,ZELEZNICKOG KORIDORA…Pa nece ni Istocna Srbija,Timocka krajina,Borski okrug ni GRAD Bor… Bez ovog koridora cemo,naprimer, jos 79 godina samo pricati vecito iste i nevidjeno smarajuce i dosadne prazne price o prirodnim lepotama i ogromnom turistickom potencijalu naseg kraja..Koji ce bez ovog koridora (po parametrima 21.veka) ostati i dakje nepristupacni… I time neiskorisceni…Tacka. Isto kao i do sada. Tacka. Skupstine Bora, Majdanpeka,Kladova ….vec su donele svoje odluke o svojoj punoj i najsnaznijoj PODRSCI ovom ,,koridoru zivota,,koji je, kao i svuda i u svetu i u Evropi i u Srbiji.. OSNOVNI TEMELJ I NEZAOBILAZNI PREDUSLOV I OPORAVKA I RAZVOJA demografski,ekonomski i socijalno MAKSIMALNO UGROZENE Istocne Srbije .Tacka. Iste takve odluke donele su i mnoge druge lokalne skupstine u Istocnoj Srbiji..Na primer Veliko Gradiste, Kucevo, Zagubica, Petrovac na Mlavi ..Veoma je interesantno …a SAMO NEUPUCENIMA i nevidjeno cudno …je to da u celom Borskom upravnom okrugu takvu odluku JEDINO I SAMO nije donela lokalna Skupstina Negotina..Preko cije teritorije prelazi i autoput,i zeleznicki koridor,i naravno Dunav… 😀😀😀😀…To je veoma interesantno… Jer je u Negotinu podrska gradjana ,Negotinaca i Krajinaca i u matici i u dijaspori, celokupne privrede ,celokupnog kulturnog sektora,lokalnih medija,nize opstinske administracije..BUKVALNO OGROMNA…Ali.. koliko je meni poznato .. NEKO..vrlo efikasnim i upornim blokiranjem stavljanja predloga ove odluke na glasanje,usvajanje ili odbacivanje, pred odbornike Skupstine opstine Negotin ….vec mesecima,mesecima mesecima i mesecima sprecava i blokira odbornike Skupstine opstine Negotin ,izabrane predstavnike gradjana Negotina,da iskazu svoju slobodno misljenje i slobodnu volju…O ovom ZIVOTNO VAZNOM PITANJU za sve gradjane i Negotina i Krajine..Tacka. I KO je taj NEKO..? E na to pitanje ce i Vama postovani g.Stankovicu kao novom nacelniku Borskog upravnog okruga,a i svima nama,jedino moci da daju do sada prvonadlezni i autoritativni\nNegotinci …. Vas prethodnik i sasvim slucajno i Negotinac. Kao i relativno novi predsednik opstine,mladi pedagog i profesor fizickog vaspitanja g.Vlada Velickovic.A takodje,i po svim funkcijama koje je do sada obavljao i ne bas tako novi i mladi, predsednik Skupstine opstine Negotin M.Urukovic,koji inace i bivsi visegodisnji predsednik ove opstine.. i koga niko nikada nije cuo da recimo i samo izgovori Koridor Istok….😀😀😀😀😀..A posto Negotin nije Njujork..i svi tamo sve znaju.. mozda je i mnogo vise nego dovoljno i samo 15-20 minuta popricati sa obicnim Negotincima po gradu….. 😀😀😀…Inace iza one koji ne znaju i u Negotinu,kao i u svim drugim gradovima Istocne Srbije .na vlasti je ista koalicija SNS-SPS..tako da je to lokalna Negotinaka specifika i problem…pa rec Beograd uovom slucaju treba potpuno zaboraviti..I za kraj,uskoro ce i gradjani GRADA Bora biti detaljno informisani o NOVO KREIRANOM B- KRAKU drumskog aspekta MS Koridora Istok(CmK)… AUTOPUTU..koji prolazi bukvalno pored Bora .Tacka .\nPravcem :Teritorija Opstine Majdanpek-Bor-Zajecar-granicni prelaz Srbije i Bugarske Vrska Cuka- Ruse (bugarski grad i luka na Dunavu)- Varna (bugarski grad na Crnom moru)..Krak A ovog koridora i dalje je od Majdanpeka :Negotingrabicni prelaz Srbije i Bugarske Mokranj- most na Dunavu Vidin /Kalafat-Krajova-Bukurest -Konstanca (rumunska luka na Crnom moru). Znaci koridor dolazi od Pozarevca preko Kuceva do Majdnpeka..i na teritoriji Opstine Majdanpek se RACVA .u A Krak i B krak ..😀 Sve ovo pre samo par dana,13.11.2018… precizno je predstavljeno na 7.Dunavskom Biznis Forumu koji okuplja visoke diplomate, privrednike,ministre i drzavne sekretare i druge visoke zvanice i funkcionere SVIH 14 DRZAVA PODUNAVLJA ..Ali o tome uskoroi mnogo preciznije ..u Boru…Jer sve funkcije,izbori ,vlasti,stranke su veoma vazni…ali PROLAZNI…A STRATESKI\nsaobracajni koridori su .. VECNI . ..😀😀 😀..I pozdrav iz tramvaja .\nVladimir 18.11.2018. | 11:13 At 11:13\nBudite slobodni da mi informacije posaljete putem zvanicne kontakt forme http://borski.okrug.gov.rs/srb/kontakt/\nDalja konverzacija o strateskim stvarima za nas region moze biti direktnim kontaktom ili u realnim uslovima, a ne putem prepsike iz tramvaja, slozicete se, verujem!\nUnapred hvala, Vlada\nNenad C 18.11.2018. | 16:55 At 16:55\nPostovani nacelnice g.Stankovicu,\nili postovanii Vladimire, 8potpuno sam saglasan sa Vasim stavom pa cu Vam se u najkracem roku obratiti i direktno . Moje iskrene i najbolje zelje za Vas buduci rad su JAVNE…Bas kao sto su javni i od javnog interesa za gradjane i svi osnovni i veoma precizno izneti opsti podaci o MS Koridoru Istok(CmK). Ti isti podaci Vec su precizno i detaljno predstavljeni,na tacno cetrdeset (40) slajdova i velikih mapa…i na vec pomenutom Dunavskom Biznis Forumu, pre samo par dana, predstavnicima drzavnog, biznis ,bankarskog i drugih sektora svih 14 podunavskih drzava (drzava Dunavskog sliva) : Srbije,Rumunije, Bugarske, Moldavije,Ukrajine, Madjarske, Crne Gore,Bosne i Hercegovine,Hrvatske, Slovenije,Austrije,Ceske, Slovacke,Nemacke..plus predstavnicima EU…Verujem da ste i Vi potpuno saglasni da je potpuno neprihvatljivo da svi ovi uvazeni ucesnici Dunavskog Biznis Foruma znaju sve ove vazne podatke i informacije o MS Koridoru -Istok(CmK)…A da ih ne znaju nasi gradjani u GRADU Boru ,Borskom upravnom okrugu, Timockoj krajini i Istocnoj Srbiji…Apsolutno sam siguran da o tome mislite isto kao ja,ili kao i drzavni sekretar Ministarstva za drzavnu upravu i lokalnu samoupravu ( tom Ministarstvu po organizacionoj strukturi Vladinih ministarstava, pripadate kao Borski upravni okrug i njegov nacelnik) gospodin dr.Ivan Bosnjak. Koji je kao clan organizacionog i programskog odbora Dunavskog Biznis Foruma ,sa svim svojim kolegama iz navedenog odbora i sedeci na glavnoj bini ovog skupa, prisustvovao mojoj prezentaciji MS Koridora Istok (CmK) . Naravno da sam na kraju prezentacije,kao i uvek i svuda… postavio i samo jedno i to vrlo konkretno pitanje :Zamolio sam bilo koga od prisutnih u toj velikoj sali da izadje na glavnu binu .. i pokaze svima nama na velikom ekranu ..ali i na PAN-KORIDORSKOJ mapi Evrope …samo jedan jedini ZNACAJNIJI I JOS NEIZGRADJENI transevropski koridor od MS Koridora Istok(CmK) …Naravno uz jasnu napomenu da se po znacaju njemu ravnopravni koridori koji se vec grade ali jos nisu zavrseni,ne uzimaju u obzir… I niko nije izasao da pokaze taj koridor … postovani g.Stankovicu. 😀 Zato sto takav koridor ne postoji..\nInace… najveca ZABLUDA koju sam za ovih 12 godina bavljenja Projektom:,,MS Koridor -Istok(CmK) ,oktobar 2006.-novembar 2018,g. licno i direktno cuo od vec hiljada mojih zemljaka iz Istocne Srbije ,medju kojima je i veliki broj od ukupno 55 (pedesetpet) sadasnih i bivsih gradonacelnika, predsednika opstina i nacelnika okruga u tom periodu u regionu ovog Koridora…. glasi :,,Nenade,u Istocnoj Srbiji svi smo mi za Koridor -Istok..Jer to je nas,,koridor zivota,,…I ko iz Istocne Srbije moze da bude protiv njega..?,, Eto to je ta najveca zabluda\ng.Stankivicu.. I nemam bas nikakvu nameru da dozvolim da i Vi,kao,,kako se to u struci kaze ,,Novi čovek u Projektu,, poverujete…u tu veoma stetnu BAJKU .I to se nece dogoditi. ,to je ono sto mogu da Vam licno garantujem.Mada se mozete mozete o tome i odmah informisati po svim o opstinama Borskog upravnog okruga na cijem ste čelu… Dalle to se nece dogoditi ,kao sto se za ovih 12 godina nije dogodilo da gradjani,lokalne samouprave (16 gradova i opstina) privrednici,turisticki sektor,delatnici iz kulture ,prosvete i mnogi drugi sa podrucja ovog za Srbiju STRATESKOG koridora….ne znaju SVE ono sto treba da znaju o svom MS Koridoru Istok(CmK) i razvoju ovog Projekta. Ukljucujuci naravno i blokade,opstrukcije i prepreke… I to ce takodje biti apsolutni princip i praksa razvoja ovog Projekta i u buducnosti. Za kraj ,uz ponovljene najbolje zelje za Vas rad..jos nesto oko cega sam siguran da se takodje potpuno slazemo….. Nijedna drzava u svetu ,u sadasnjoj fazi razvoja ovakvog Projekta…NE STAVLJA U IZLOG I POD REFLEKTORE BAS SVE ONO STO SE ODNOSI i VAZNO JE ZA OVAKVE ,KRUCIJALNO VAZNE ,SOPSTVENE STRATESKE INFRASTRUKTURNE KORIDORE…Jer izmadju transparentnosti i gluposti nikada ne stoji znak jednakosti.Samo zbog toga .\nTako da to sigurno nece uraditi ni Srbija.Kao sto je potpuno sigurno da to nece uraditi ni autor i inicijator MS Koridora Istok…Koji,uzgred receno,kao sto je to u celom svetu i Evropi i normalno.. uz prethodno navedene ima jos par nekih uloga,obaveza i duznosti u sektorima promocije,koordinacije razvoja ,potpunog finansiranja, informisanja o razvoju …i jos nekim sektorima razvoja Projekta:,,Multimodalni saobracajni koridor-IstokCrnomorski koridor) . Tako da u tom pogledu treba apsolutno biti bez ikakvih briga. Jer danas je ,i to ne samo po svim sadrzaju i znacaju vec i po svom potpuno originalnom modelu razvoja i izuzetnoj transparentnosti,ovaj Projekat veoma poznat na daleko sirem prostoru nego sto su to Balkan i Jugoistocna Evropa. Ceneci Vas javni odgovor i stav sa moje strane ovim zavrsavam ovu nasu malu javnu ..i takodje vrlo originalnu i retko vidjenu korespodenciju…Naravno smatrajuci da time ni najmanje ne presecam i ugrozavam neprikosnoveno pravo gradjana na potpunu informisanost o ovoj za njih vitalno znacajnoj temi i pitanju od javnog interesa, Projektu :MS Koridor Istok (CmK) ..Duboko verujem da cemo uskoro i u sinergiji dati i novi i zajednicki doprinos i buducoj takvoj potpunoj informisanisti gradjana Borskog okruga i Istocne Srbije o njihovom ,,Koridoru -Istok,, Jer,verujte mi na rec postovani g Stankovicu,potpuno suprotnih iskustava vec imam i mnogo,mnogo vise nego dovoljno..Srdacno,do naseg skorog vidjenja u Boru,negde u Borskom okrugu ili Beogradu…nadam se da je i Vama sasvim,sasvim svejedno, Nenad Čolović\nNenad C 18.11.2018. | 17:44 At 17:44\nP.S..Moje kontakti stoje i imate ih u kacelariji nacelnima Borskog upravnog okruga ,Vasoj novoj kancelariji .Jos od vremena Vaseg prethodnika ,kao i od vremena njegovog prethodnika g.S.Puljecovica. Coveka koji je casno i u svoj svojoj moci podrzavao Projekat:,,MS Koridor Istok (CmK),, . I to u ondasnjem i po ovaj Projekat potpuno razlicitom ambijentu i vremenu .Razlicitom tacno onoliko koliko se razlikuju cvetno i toplo junsko jutro i ledena i tamna januarska ponoc… negde na Deli Jovanu…😀 U ambijentu i vermenu kada je ovo bio strogo zabranjeni Projekat. Pravi čovek. I vidimo sa u BO ili BG..svejedno.Cesto ste u BG zar ne .? Poz N.\nNenad C 22.11.2018. | 16:37 At 16:37\n…I upravo sam informisan da je juce i Skupstina opstine Negotin danela svoju odluku o podrsci MS Koridoru IstokCrnomorskom koridoru).5Tacka. Alal vera Negotincima. Kao i svima onima u Boru, Majdanpeku,Kladovu i Borskom upravnom okrugu… koji su ih u takvoj TRANSPARENTNOJ,JASNOJ ,NEDVOSMISLENOJ I KONKRETNOJ ODLUCI podrzali. Tacka. I pozdrav iz tramvaja.


Saradnja opština Prnjavor i Centar Sarajevo - Televizija K3\nSaradnja opština Prnjavor i Centar Sarajevo\nOpština Prnjavor i opština Centar Sarajevo danas su potpisali Ugovor o sufinasiranju 4 projekta u Prnjavoru čija ukupna vrjednost iznosi 25 hiljada Maraka.\nUgovore su potpisali načenici opština Darko Tomas i Nedžad Ajnadžić.\nPotisivanje Ugovora je rezultat saradnje dvije opštine u cilju rešavanja poboljšanja uslova života povratničke poplulacije u Prnjavoru.\nSredstva koja će doznačiti opština Centar Sarajevo namjenjena su za rekonstukciju puta u naselju Konjuhovci i to 10 hiljada KM i po 5000 KM za rešavanje stambene problematike dvije porodice u istom naselju te rešavnje centralnog grijanja u medžlisu Islamske zajednice.\n“Svake godine opština Centar izdvaja velika finasijska sredstva kako bi podržala povratak u svim opštinama na teritoriji BIH, gdje su se desila ratna dešavanja. Mi podržavamo pojedince, projekte NVO i projekte lokalnih zajednica. Želimo pružiti finasijsku pomoć onim ljudima kojima je ta pomoć potrebna,” rekla je Belma Bašović, pomoćnik načelnika opštine Centar Sarajevo.\nVrijednost radova na rekonstrukciji puta u Konjuhovcima dužine 500 m i 5,5 m širine iznosi 80 hiljada KM.\nOpština Centar doniraće 10 hiljada KM, Ministarstvo za ljudska prava i izbjeglice obezbejediće 50 hiljada KM a preostalu razliku finansiraće opštine Prnjavor.\n“Ovakva saradnja već daje rezultate. U narednom periodu ova saradnja će biti produbljena. Posebno smo dogovrili saradnju po zajedničkom pisanju i apliciranju za projkete prekogranične saradnje, uzevši u obzir da opština Centar ima bogato iskustvo na tom polju,” rekao je načelnik opštine Prnjavor Darko Tomaš.\nSredstava za sufinasiranje rešavanja stambenog pitanja dobila je i porodica Mušinović, čija ćerka Elma boluje od teške bolesti i za čije liječenje je u toku humanitarna akcija.\nPosebna zahvalnost za kontak i početak saradnje između dvije opštine ide na adresu prnjavorčanke Selme Iriškić.\nOno što je sigurno je nastavak saradnje dvije opštine na zajedničkim projektima radi privlačenje stranih investitora.


srbijasport.net - Fudbal - Muškarci - 2012-2013 - Kup Srbije - Kup Srbije - Vesti\n07.05.2013 00:00 fkjagodina.org.rs\n13.03.2013 22:35 fkjagodina.org.rs\nFudbaleri Jagodine izgubili sa 1:0 prvu utakmicu polufinala Kupa Srbije. Igralo se oprezno na obe strane dok se velika borba vodila na svakom delu terena. Plavi su dobro trčali imali veći posed lopte stvorili dve, tri solidne šanse na kraju nisu postigli toliko željeni gol. U prvom delu utakmice, neprecizan šut Cvetkovića u 25min. završava preko gola protivnika,...\n12.03.2013 15:51 fkjagodina.org.rs\nPoraz od Partizana je već zaboravljen u FK Jagodina i sve okreću jednom od najvažnijih utakmica ove sezone u polufinalu Kupa Srbije protiv FK Javor u Ivanjici. Utakmica počinje u sredu 9. marta od 14 časova. Tim povodom održana je pres konferencija. „Sutra je istorijska utakmica za naš klub, Jagodina igra u polufinalu kupa i tu prvu utakmicu moramo da odigramo maksimalno kao da za...\n02.11.2012 12:43 FSS\nU prostorijama Sportskog centra Fudbalskog saveza Srbije, u Staroj Pazovi, obavljen je žreb parova 1/4 finala Kupa Srbije za sezonu 2012/2013. U zvaničnom delu žreba učestvovali su bivši reprezentativci naše zemlje, danas polaznici UEFA/FSS Škole za trenere, Darko Kovačević i Mateja Kežman. Izvučeni su sledeći parovi: Rad - Jagodina Spartak Zlatibor Voda - Vojvodina Borac...


Vlast Srpske sa građanima igrala -ruski rulet- Ko je sve liječen medicinskim a ko tehničkim kiseonikom? II (Dok.) | Infomedia Balkan\nHronika | 26.Apr.2022 - 10:02 h\nBolnice u entitetu Republika Srpska su u vrijeme pandemije korona virusa za liječenje teško oboljelih od Covid-19 uglavnom koristile tehnički kiseonik, koji nije lijek, umjesto medicinskog kiseonika, čime su životi pacijenata dodatno bili izloženi riziku. O ovome postoje jasne potvrde nadležnih institucija, kao i samih zdravstvenih ustanova, ali pravosudne institucije u Republici Srpskoj aferu „Kiseonik“ predmet prebacuju sa jednog tužilaštva na drugo, čime se, nema sumnje, odugovlači u donošenju tužilačke odluke. Namjera je da ta afera padne u zaborav, a odgovorni za kockanje sa ljudskim životima prođu nekažnjeno.\nRepubličko javno tužilaštvo je 11. aprila ove godine saopštilo da je „na osnovu analize pribavljene dokumentacije utvrđeno da ne postoje dokazi da su prijavljena lica Alen Šeranić, ministar zdravlja i socijalne zaštite Republike Srpske, Vlado Đajić, direktor UKC RS i Stanislav Čađo, direktor 'TGT' a.d. Laktaši, djelovali kao grupa ili organizovana kriminalna grupa odnosno da su pribavili imovinska korist ili drugom nanijeli štetu ili težu povreda prava drugog.“\nTužilac Posebnog odjeljenja Slobodan Ćelić, koji je radio na ovom slučaju, ne samo da je površno istražio aferu „Kiseonik“, po principu „šalji dalje“, već je učinio sve da trojac Šeranić, Đajić, Čađo budu oslobođeni svake odgovornosti, dok upletenost premijera Radovana Viškovića nije ni razmatrao.\nKo je liječen medicinskim, a ko tehničkim kiseonikom?\nS ozbirom da se u nalazu tužioca Slobodana Ćelića navodi da je UKC RS raspolagao i određenim količinama medicinskog kiseonika, Žurnal je interesovalo da li je tužilac uopšte istraživao kome je i na osnovu kojih parametara u UKC RS davan medicinski kiseonik, koji jeste lijek, a kome tehnički kiseonik, koji nije lijek, već je štetan po zdravlje ljudi, zbog primjesa koje se nalaze u njemu i koje su opasne po život?\n„U odnosu na drugi dio predmeta, odnosno krivična djela protiv zdravlja ljudi, protiv pravnog saobraćaja i protiv privrede i platnog prometa, odnosno upotrebu tehničkog kiseonika radi liječenja pacijenata i klasifikovanje ovog gasa kao medicinskog lijeka, te njegovog uticaja na zdravlje pacijenata i štetnost za zdravlje ljudi, nadležno je Okružno javno tužilaštvo u Banjaluci, zbog čega je cjelokupan spis dostavljen ovom tužilaštvu na nadležno postupanje koje će u daljem toku istrage preduzeti mjere, odnosno utvrditi koje okolnosti treba istražiti i koje istražne radnje treba provesti, a koje će dati odgovore na pitanja koja su predmet Vašeg interesovanja, ali i predmet interesovanja cjelokupne javnosti u Republici Srpskoj“, odgovoreno je Žurnalu iz Posebnog odjeljenja Republičkog javnog tužilaštva.\nPitanje o tome kojoj grupi pacijenata je davan medicinski kiseonik, koji je lijek, a kojim pacijentima je davan tehnički kiseonik, koji nije lijek, Žurnal je postavio i UKC RS. Iz ove zdravstvene ustanove je odgovoreno da se „svim pacijentima u UKC RS pristupa na isti, profesionalan način, te se liječe po najvišim medicinskim standardima i medicinskim protokolima“.\n„Svi pacijenti čije zdravstveno stanje je zahtijevalo primjenu kiseoničke terpije primali su kvalitetan i bezbjedan kiseonik visokog stepena čistoće odnosno koncentracije kiseonika od 99,92 posto i 99,90 posto(što je čistoća viša od minimalnog procenta standarda za lijek), a što je i utvrđeno ekspertskim analizama nezavisne laboratorije“, odgovorili su iz UKC RS, čime su priznali da su većini pacijentima davali tehnički kiseonik, umjesto medicinskog.\nSamo se može pretpostaviti kome je davan medicinski kiseonik. Sigurno to nisu bili pacijenti, koji spadaju u kategoriju običnog puka. Bez ozbira na tvrdnje da je tehnički kiseonik velikog procenta čistoće, ključni su upravo ti mali procenti ili promili koji ga razlikuju od medicinskog kiseonika. Tehnički kiseonik se koristi u industriji, za plinsko zavarivanje, plinsko rezanje… i sadrži štetne plinove, poput ugljičnog monoksida i metana, koji, kada se taj kiseonik primjenjuje kod ljudi, mogu biti fatalni. Osim toga, medicinski kiseonik se pakuje i distribuiše u posebnoj opremi.\nUz sve to, odavno je jasno da u UKC RS od početka pandemije nije postojao Protokol za liječenje pacijenata od Covid-19, jer postojanje Protokola znači i nabavku svih potrebnih lijekova za liječenje te vrste bolesti. Tvrdnje iz UKC RS o tome da su se kovid pacijenti liječili/liječe po „najvišim medicinskim standardima i medicinskim protokolima“ najblaže rečeno nije tačna.\nDa je tako kako tvrde iz UKC-a, ne bi stopa smrtnosti u Republici Srpskoj od Covid-19 bila 5,67 posto, što potvrđuju i zvanični podaci Ministarstva civilnih poslova BiH objavljeni 21. aprila ove godine. Radi se o stopi smrtnosti, koja je među najvišim u svijetu!\nDirektori bolnica su znali šta nabavljaju\nTražeći dodatna pojašnjenja od Posebnog odjeljenja pitali smo - iz koje dokumentacije je tužilac Ćejić utvrdio navedeno, s obzirom na to da je Agencija za lijekove BiH 27. septembra 2021. godine saopštila da firma „TGT“ Laktaši nije imala zahtjev prema toj Agenciji za uvoz medicinskog kiseonika i da ta kompanija nije uvozila medicinski kiseonik?\nBudući da je u nalazu istrage tužilac Ćejić konstatovao da je „TGT“ „uvezao medicinski kiseonik“, Žurnal je tražio da odgovore - koja je laboratorija uzorkovala taj uvezeni medicinski kiseonik, koji se koristio na UKC RS, i da li Republičko tužilaštvo pribavilo dokumentaciju o tome?\nOdgovore na ta pitanja nismo dobili.\nDa je tužilac Ćelić imao namjeru da se ozbiljno bavi svojim poslom i da sve odgovorne za aferu „Kiseonik“ istjera na čistač, sigurno bi, po službenoj dužnosti, istragu proširio i na ostale osobe i firme koje su bolnicama u Republici Srpskoj, ali i Federaciji BiH i Brčko distriktu isporučivale tehnički, umjesto medicinskog kiseonika.\nTo je potpuno jasno iz nalaza glavne inspektorke Agencije za lijekove BiH, primarijus Indira Fazlagić, od 2. septembra 2021. godine. Tehnički kiseonik, umjesto medicinskog, tako su nabavljali i direktori bolnica “Sveti apostol Luka” Doboj, na čijem čelu je Mladen Gajić, Zlatko Maksimović, direktor bolnice “Sveti Vračevi” iz Bijeljine, kao i direktor trebinjske bolnice Nedeljko Lambeta. Radili su to čak i bez raspisanog javnog tendera.\nOsim firme „TGT“, i firme „Kras“ iz Laktaša, „Milojević kompanija-Gilje Gas“, te „Tehnogas – Kakmuž“ iz Petrova su bolnicama i Doboju, Bijeljini, Brčkom i Trebinju, kao i nekim bolnicama u FBiH, poput bolnice u Sanskom Mostu, isporučivale tehnički kiseonik, koji je štetan po zdravlje ljudi, što je samo po sebi teško krivično djelo. Notorno je da su da su direktori tih bolnica znali šta im se isporučuje i da su za sve to imali prećutnu saglasnost Vlade RS.


SPORAZUM JAPANSKIH GIGANATA – AUTOSRBIJA.CLUB\nSPORAZUM JAPANSKIH GIGANATA\nSuzuki, Subaru, Daihatsu, Toyota i Mazda postigli sporazum o zajedničkom razvoju tehničkih specifikacija komunikacionih uređaja za vozila sledeće generacije\nKomunikacioni sistemi će biti standardizovani u svrhu pružanja sigurnijih i praktičnijih povezanih usluga\nToyota City, Japan, 27. aprila 2021. Suzuki Motor Corporation (Suzuki), Subaru Corporation (Subaru), Daihatsu Motor Co. Ltd. (Daihatsu), Toyota Motor Corporation (Toyota) i Mazda Motor Corporation (Mazda) su postigli sporazum o zajedničkom razvoju tehničkih specifikacija komunikacionih uređaja za vozila sledeće generacije i promociji zajedničke upotrebe komunikacionih sistema kroz korišćenje povezanih usluga za povezivanje automobila i društva, a sa ciljem stvaranja novih vrednosti i usluga, koje će biti standardizovane u svrhu pružanja sigurnijih i praktičnijih povezanih usluga.\nSuzuki, Subaru, Daihatsu, Toyota i Mazda će otvoreno razmotriti saradnju sa drugim partnerima koji slično razmišljaju u vezi trenutno dogovorenog zajedničkog razvoja, nastavljajući svoje napore na razvoju usluga koje obogaćuju život ljudi i rešavaju društvene probleme.\nNOVA “HJUNDAI KONA N”


Foto Porno Barselona - Sex Video\nFoto Porno Barselona\nMichaelaEscudero 28th July 2016\nKesişimsellik ve kapsayıcılıkla ilgili bir mesele 22 Mayıs 2018; Seçime doğru: Yeni bir LGBTİ+ aktivizmi modeli 22 Mayıs 2018 “Onurluyum ama biraz da kaygılı\nLa ciuman de Barcelona se encuentra en la costa mediterránea de la península ibérica, justo en el centro de los deltas fluviales de los ríos Llobregat, al …\nDanske Ea Kaya er én af Peters 10 anbefalinger til årets SPOT Festival. Foto: Pressefoto. Så er vi der endelig! SPOT Festival – festivalen, som traditionen tro sparker gang i den travle festivalsæson herhjemme på behageligste vis. Det er her, man ofte kan opleve dem, som de kommende år vil optræde på Orange Scene, Bøgescenen, og …\nNataša Bekvalac nakon što je otišla u Urgentni centar zajedno sa Kristinom Bekvalac, zatvorila se u stan na Dedinju u kojem je jutros došlo prvo do svađe, a potom i tuče, kada ju je prebio suprug Luka Lazukić\nKomentar Br.5 Poslao : sasa Datum : 23.06.2007. Svaka čast to je trebalo odavno da uradite,jer nije moglo da se komunicira sa urednikom osim kroz temu đto je nesvaađnje.Ako je izostao komentar ili bilo đta drugo ti to napiđeđ npr. u temu raja iz Budţaka.Svi tekstovi idu svojim tokom ali taj iskače iz kolosjeka jer nema veze sa …\nLista erotskih priča Erotske Priče. Ovde možete naći veliki broj erotskih priča svih žanrova u kojima ćete, nadamo se, uživati. Ukoliko imate neku svoju priču koju želite da podelite sa nama, možete nam je poslati na mejl [email protected]\n← Marshmallow Toys\nSoda Squirt Porn →


Još jedan veliki transfer hrvatskog fudbala: Mladi fudbaler potpisao za Bajern\nFudbal Autor:Oliver Mijušković10. sep. 202118:36\nFoto: Printscreen Youtube/ Football all over the World\nHrvatski fudbaler Lovro Zvonarek potpisao je ugovor sa nemačkim Bajern, objavio je klub iz Minhena.\nOvaj transfer potvrdili su i u Slaven Belupu, klubu u koji je Zvonarek stigao kao desetogodišnjak.\n„Bajern je jedan od najvećih i najuspešnijih svetskih klubova. Ponosan sam što sam ovde i što mogu nositi ovaj dres. Takođe, to me podstiče da svaki dan vredno radim na sebi“, rekao je 16-godišnji Zvonarek.\nZvonarek je bio najmlađi debitant u istoriji Slaven Belupa, kao i drugi najmlađi u istoriji hrvatske lige.\n„Zaista impresivno. Lovro je ovo zaslužio, pre svega, svojim pristupom i zalaganjem, a onda i svojim ogromnim talentom. Čestitamo i njegovoj porodici koja je kroz celo ovo razdoblje bila ‘čvrsto na zemlji’ i našem klubu koji je ostvario ovaj istorijski transfer“, rekao je direktor koprivničkog kluba Aleksandar Aleksovski.\nFK Bajern MinhenFK Slaven BelupoLovro Zvonarek


Ne pamti se od Tuđmanovih vremena da je medijima zabranjeno o nečemu da pišu, a povod za ovakvu sudsku presudu najverovatnije je ”Severinin slučaj”.\nNaime, portal H-alter objavo je dugački intervju sa pevačicom u kojoj je iznela niz optužbi oko dodeljivanja skrbništva njenog sina bivšem partneru Milanu Popoviću. Severina je optužila mnoge pojedince i ustanove da su manipulisali kod donošenja odluke o starateljstvu, a na listi se našla i Poliklinika za zaštitu dece i njena direktorka Gordana Buljan Flander.\nU međuvremenu je Poliklinika demantovala da je imala ikakve veze sa ovim slučajem, a stigla je sudska odluka da je zabranjeno objavljivanje proggramskog sadržaja na tom portalu u kojima se iznose informacije koje se odnose na dostojanstvo, profesionalni rad i dostignuća direktorke Buljan Flander i Poliklinike.\nZagrebački gradonačelnik Tomislav Tomašević tvrdi da se tako nešto nikada nije dogodilo i odmah smenio Upravno veće Poliklinike, a reagovala je i ministarka kulture Nina obuljen Koržinek komentarom da je neverovatno da se nekome zabranjuje pisanje.\nAutorka intervjua sa Severinom, novinarka Jelena Jindra, tvrdi da se sudskim merama oduzimaju deca i nenasilnim roditeljima, što je ustanovila nakon što je kontaktirala mnoge roditelje.\n- Zahvaljujem Severini jer ovakva reakcija medija danas ne bi postojala da nije bilo tog intervjua koji je nakon dva dana imao više od 100.000 pregleda i mislim da je Severina Vučković napravila veoma mnogo za druge roditelje žrtve ovog sistema za zaštitu dece, tvrdi novinarka.\nSeverina Severina Vučković estrada starateljstvo borba za starateljstvo estrada vesti


Advokatska komora Srbije traži sazivanje Opšte sednice Vrhovnog kasacionog suda, povodom dopune stava o dozvoljenosti ugovaranja troškova kredita | PROPISI.NET | Svi propisi Republike Srbije online\nNaslovna Pravo Advokatska komora Srbije traži sazivanje Opšte sednice Vrhovnog kasacionog suda, povodom dopune...\nAdvokatska komora Srbije traži sazivanje Opšte sednice Vrhovnog kasacionog suda, povodom dopune stava o dozvoljenosti ugovaranja troškova kredita\nPovod za Inicijativu Advokatske komore Srbije da se sazove Opšta sednica Vrhovnog kasacionog suda, je dopuna stava Građanskog odeljenja Vrhovnog kasacionog suda (u daljem tekstu: VKS) o dozvoljenosti ugovaranja troškova kredita od 16.09.2021. godine, a kojim je dopunjen stav istog odeljenja od 22.05.2018. godine.\nPravnim stavom o dozvoljenosti ugovaranja troškova kredita od 22.05.2018. godine VKS je zauzeo stav da:\n“Banka ima pravo na naplatu troškova i naknada bankarskih usluga, pa odredbe ugovora o kreditu kojom se korisnik kredita obavezuje da banci plati troškove kredita nije ništava pod uslovom da je ponuda banke sadržala jasne i nedvosmislene podatke o troškovima kredita.\nTroškovi obrade kredita i puštanja kredita u tečaj, kao i drugi troškovi koje banka obračunava korisniku prilikom odobravanja kredita ili koji su poznati na dan obračuna i koje banka obračunava korisniku u toku realizacije ugovora o kreditu, mogu biti iskazani u procentualnom iznosu i naplaćuju se samo kroz obračun efektivne kamatne stope.”\nNakon pravnog stava iz 2018. godine, doneto je stotine revizijskih odluka Vrhovnog kasacionog suda, u kojima je primenjivan ovaj stav, pa je i na sednici Građanskog odeljenja Vrhovnog kasacionog suda koja je održana dana 16.03.2021.godine, usvojena sentenca iz presude Vrhovnog kasacionog suda Prev. 75/2020 od 4.06.2020. godine, da “Kada banka postupku odobrenja kredita korisniku prezentuje obračun naknade troškova obrade kredita kroz efektivnu kamatnu stopu, tada ugovaranje njihove naplate kroz zadržavanje dela sredstava u trenutku puštanja kredita u tečaj predstavlja povredu načela savesnosti i poštenja.”\nDopuna stava od 16.09.2021.godine, sadrži u odnosu na stav iz 2018.godine, dodatni stav 3 kojim se kaže: “Banka nije dužna da posebno dokazuje strukturu i visinu troškova koji su obuhvaćeni zbirnim iznosom troškova kredita, navedenim u ponudi koju je korisnik kredita prihvatio zaključenjem ugovora o kreditu.”\nKada se dotadašnji pravni stav Suda o nekom pitanju menja, zauzima se drugi, novi, zaseban, bitno drugačiji pravni stav. Dopuna jednog istog stava, kao u ovom konkretnom slučaju, novim pasusom, radi preciziranja, mora čuvati njegovu – istog pravnog stava bespogovornu neprotivurečnost, koherentnost i celovitost.\nIzraz “jasno i nedvosmisleno” iz pravnog stava iz 2018.godine, stoga valja tumačiti tako da ponuda obuhvata i precizno bankarsko iskazivanje/dokazivanje strukture troškova kredita, u skladu sa zaštitom interesa potrošača kredita i dobrim običajima prethodnog iscrpnog obaveštavanja druge “slabije” strane o uslovima poslovanja (od strane banke).\nKvalifikativ “ne mora posebno” u pridodatom pasusu dopune stava od 16.09.2021.godine, jednostavno znači da predmetna struktura i visina troškova kredita mogu da budu prikazani-bilo striktno, tehnički u okviru same ponude, bilo izdvojeno-ali uvek kao sastavni deo ponude koju klijent (ne)prihvata. Novi pasus u dopuni stava od 16.09.2021. godine, nije bio nužan, ali je mogao biti koristan, da nije obrazloženja dopune stava iz koga se tek vidi da dopuna stava nije dopuna, već sasvim novi pravni stav.\nTeorijski i praktično je izuzetno važno naročito sledeće: šta znači formulacija iz pridodatog pasusa u dopuni stava od 16.09.2021. godine da “banka nije dužna da posebno dokazuje strukturu i visinu troškova koji su obuhvaćeni zbirnim iznosom troškova kredita, navedenim u ponudi koju je korisnik kredita prihvatio zaključenjem ugovora o kreditu”, tj. ukupno naplaćenih usluga dotičnog bankarskog poslovanja na koje je klijent pristao prihvatajući ponudu za kredit?\nRespektivno “posebno” privlači pažnju naročito iz ugla jezičkog, a u vezi sa sistemskim i ciljnim (pa i istorijskim) tumačenjem. Naime, predmetno “posebno” može da ima u datom miljeu bar tri logička značenja.\nPrvo, banka pri odobravanju kredita nije uopšte obavezna, nema nikakvu dužnost da dokazuje tu strukturu, šta u te troškove spada, a ni da li postoje, odnosno šta ih sve čini, niti da obrazlaže predviđenu/naplaćenu visinu pojedinih komponenti ukupnih bankarskih troškova obrade kredita u svakom pojedinačnom slučaju. Tako u troškove kredita može da uđe i premija osiguranja od određenog rizika, što jedan srodan stav VKS, usvojen istovremeno, to izričito i predviđa, a tiče se obaveze korisnika stambenog kredita prema Nacionalnoj korporaciji za osiguranje stabmenih kredita, pri čemu “banka nije dužna” (tu čak nema ni ono “posebno dužna”) da korisnika kredita upozna sa strukturom i načinom obračuna premije osiguranja.\nPostavlja se pitanje odakle ova distinkcija, da li u stvari “posebno” treba zanemariti i tamo gde izričito piše, te da ono nema nikakvog normativnog i efektivnog značenja?\nDrugo moguće tumačenje analiziranog “posebnog” glasilo bi: banka je u kreditnoj ponudi dužna, ali ne detaljno, ne podrobno, već ovlaš, površno i delimično (ne baš svaku stavku troškova kredita i precizno) da predmetno polje prikazuje i dokazuje, odnosno argumentuje. To bi bilo neko srednje elastično tumačenje, što ostavlja prostor za nedosledno postupanje u praksi, za arbitrernost i diskrecionarnost, za pravnu neizvesnost kod klijenta, za izneverivanje njegovih legitimnih očekivanja u rangu evropskog pravnog standarda.\nTreće tumačenje bi se sastojalo u sledećem: posebno/specijalno isključivo i samo u smislu “zasebnog” mesta prezentovanja neophodnih čitkih i potpunih bankarskih podataka i cifara. Ono se svodi na formalno gledište da se novim/dopunjenim stavom (trećim stavom) suštinski ništa ne menja. Idući za ovim naivnim rezonovanjem, banka je i dalje u obavezi da troškove svojih usluga nesumnjivo, nedvosmisleno i jasno unapred dokumentuje, prikaže, dokaže, i to razgovetno i precizno, a ne samo generalno uzev. Ali ne strogo i bespogovorno lokacijski izdvojeno, već bi tako nešto mogla učiniti u sklopu konkretne kreditne ponude ali i posebno no uvek strukturisano i cenovno specifikovano, dakle krajnje određeno. Dakle prema toj pravnoj liniji, banka ne bi bila oslobođena obaveze da iskazuje šta sve i koliko ponaosob ulazi u troškove bankarskih usluga pri odobravanju kredita.\nZbog ogromnih razlika u prikazanim hipotetičkim tumačenjima i njihovih neizbežnih krupnih pravnih i drugih posledica, predlaže se Opšta sednica, kako bi se izglasala još jedna objašnjavajuća, objedinavajuća alineja u okviru istog pravnog dokumenta, a sve u cilju dostizanja bar zrnaca pravde u Srbiji i kakvog-takvog blokiranja nastavljenog, i već dostignutog i pretećeg narušavanja pravne sigurnosti i uspostavljanja prozračnosti bankarskog poslovanja. Da bi se krenulo u ostvarenje postulata jednakopravnosti građana, zabrane bilo kakve jurističko-sudske retroaktivnosti i očuvanja razgraničenja zakonodavne i sudske nadležnosti.\nAdvokatska komora Srbije je u zahtevu za dodatno obrazloženje dopune stava Vrhovnog kasacionog suda od 16.09.2021. godine, iznela sve razloge zbog čega smatra da je potrebno dodatno razjašnjenje, ali od Građanskog odeljenja VKS nije udovoljeno tom zahtevu.\nAdvokatska komora Srbije ostaje pri svim navodima iz zahteva za dodatno razjašnjenje dopune stava od 16.09.2021.godine, i smatra da je nužno da se Opšta sednica VKS izjasni i zauzme stav.\nIz revizijskih odluka donetih nakon dopune stava Građanskog odeljenja VKS od 16.09.2021. (Rev 6180/2021 od 28.10.2021., Rev 4679/2021 od 06.10.2021., Rev 5095/2021 od 14.10.2021., Rev 4895/2021 od 06.10.2021.) proizilazi da se ne radi o dopuni stava od 22.05.20218. godine koji je potvrđen stavom od 16.03.2021. godine, već da se radi o potpuno novom stavu Građanskog odeljenja Vrhovnog kasacionog suda, jer obrazloženje navedenih revizijskih odluka nije u vezi stava 3. dopune stava od 16.09.2021., već je potpuno drugačija primena stava 2. koji je usvojen 22.05.20218. godine, a koji nije menjan i po kome sada nije ništava odredba ugovora o kreditu po kojoj banka može korisniku kredita da trošak obrade kredita i puštanje kredita u tečaj naplati jednokratno u procentualnom iznosu od iznosa realizovanog kredita.\nU odnosu na jednokratnu naplatu troškova obrade kredita i puštanje kredita u tečaj, stav VKS se nije promenio, ali se promenila sudska praksa istih sudija istog suda. Tako na primer: presudom VKS Prev 294/2020 od 05.11.2020. usvaja se revizija tužioca – korisnika kredita, preinačavaju presude nižestepenih sudova i utvrđuje da je delimično ništav ugovor o kreditu u delu koji se odnosi na isplatu iznosa od 2% od iznosa ukupno odobrenog kredita na ime troškova obrade kredita, sa obrazloženjem da se ugovaranjem naplate troškova obrade kredita u jednokratnom iznosu direktno iz iznosa odobrenog kredita, a ujedno i njihovim uključivanjem u efektivnu kamatnu stopu, dovodi do neravnopravnosti učesnika obligacionih odnosa u korist banke, te da takvo postupanje banke ne može uživati pravnu zaštitu i da banka obračunom i naplatom efektivne kamatne stope jedino može vršiti naplatu troškova obrade kredita. Ovu odluku je potpisao dr Dragiša Slijepčević, predsednik Građanskog odeljenja VKS. U revizijskim odlukama donetim nakon dopune stava od 16.09.2021., dozvoljava se odlučivanje o posebnim revizijama banaka, preinačavaju presude donete u skladu sa stavom iz napred citirane presude Prev 294/2020 od 05.11.2020. i odbija tužbeni zahtev korisnika kredita sa obrazloženjem da se troškovi obrade kredita i puštanje kredita u tečaj iskazuju kroz efektivnu kamatnu stopu, ali da mogu biti određeni procentualno i naplaćeni jednokratno od iznosa realizovanog kredita, te da sporna odredba ugovora o kreditu nije ništava.\nImajući u vidu da se Opšte sednica Vrhovnog kasacionog suda saziva prema članu 12. stav 2 Poslovnika o uređenju i radu Vrhovnog kasacionog suda: “kada između veća iz različitih odeljenja, ili između odeljenja nastane nesaglasnost u primeni propisa, ili kada na sednici odeljenja ne može da se usvoji pravno shvatanja, i u drugim slučajevima propisanim zakonom i Poslovnikom, a po članu 11. stav 1 alineja 2 Poslovnika Opšta sednica je nadležna da razmatra primenu zakona i drugih propisa, smatramo da je neophodno da se Opšta sednica Vrhovnog kasacionog suda izjasni i obrazloži različitu primenu nepromenjenog stava Građanskog odeljenja Vrhovnog kasacionog suda od 22.05.2018. i 16.03.2021. dopunom od 16.09.2021.\nIzvor: sajt Advokatske komore Srbije


KCUS: Ne možemo ustupiti Općoj bolnici prostorije Klinike za vaskularnu hirurgiju\nODGOVORILI NA ZAHTJEV\nKao razlog su naveli da ovaj prostor nije slobodan\nM. Aš. - A. J. / Avaz.ba\nIz Kliničkog centra Univerziteta u Sarajevu na čelu s direktoricom Sebijom Izetbegović u dopisu Ministarstvu zdravstva Kantona Sarajevo naveli su da nisu u mogućnosti udovoljiti zahtjevu za dodjelu prostora Klinike za vaskularnu hirurgiju KCUS-a Kantonu Sarajevu u kojem bi bio smješten privremeni izolatorij za smještaj pacijenata oboljelih od koronavirusa dok se ne stavi u funkciju izolatorij Opće bolnice „Prim. dr. Abdulah Nakaš“.\nKao razlog su naveli da ovaj prostor nije slobodan. Pojasnili su da je Klinika za plućne bolesti i tuberkulozu privremeno izmještena s lokaliteta Podhrastovi u prostor u zgradi Hirurgija radi ustupanja prostora za liječenje oboljelih od koronavirusa.\n- S obzirom na pogoršanje situacije s Covid-19, odnosno na povećanje broja pacijenata u izolatoriju „Podhrastovi“, kao i neizvjesnosti trajanja ovakve situacije u kojoj nije moguće u bližem vremenom periodu planirati vraćanje Klinike na lokalitet „Podhrastovi“, Krizni štab KCUS-a je 6. jula 2020. godine morao pristupiti obezbjeđenju dovoljnih kapaciteta i nesmetanom pružanju usluga pacijentima ove klinike, za što je kao najadekvatniji prostor predložen prostor u kojem je bila smještena bivša Klinika za vaskularnu hirurgiju KCUS-a – navodi se u dopisu KCUS-a.\nPodsjećamo da je v. d. direktora Opće bolnice Ismet Gavrankapetanović na zahtjev KCUS-a da prime dio oboljelih od koronavirusa, rado pristao na tu ideju ističući da je potrebno da im Vlada KS stavi na raspolaganje prostor Klinike za vaskularnu hirurgiju.\n- Ova klinika je nažalost već tri godine zaključana i ne koristi se, iako raspolaže sa tri potpuno opremljene operacione sale koje ćemo mi odmah staviti u funkciju i obezbijediti uslove za zbrinjavanje 50 pacijenata - naveo je ranije u dopisu Vladi KS Gavrankapetanović.\nGavrankapetanović odgovorio KCUS-u i Vladi KS: Dajte nam Kliniku za vaskularnu hirurgiju i sutra ćemo primiti 50 zaraženih\nKCUS Sebija Izetbegović Ismet Gavrankapetanović\nPodhrastovi: Na respiratoru četiri pacijenta\nNije usvojena inicijativa za smjenu menadžmenta KCUS-a sa Sebijom Izetbegović na čelu\nNA SKUPŠTINI KS\nArijana Memić podnijela inicijativu za smjenu menadžmenta KCUS-a sa Sebijom Izetbegović na čelu


Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva: Za preventivne mjere i projekte zaštite od poplava u KS 13 miliona KM - mojusk.ba\nFederalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva: Za preventivne mjere i projekte zaštite od poplava u KS 13 miliona KM\nFederalni ministar poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva Šemsudin Dedić danas je sa saradnicima posjetio općinu Vogošća i održao radni sastanak s načelnikom ove općine Edinom Smajićem. Ovom sastanku prisustvovali su i predstavnici Agencije za vodno područje rijeke Save na čelu s direktorom Seadom Delićem.\nRazgovaralo se o stanju i planovima u oblasti poljoprivrede i vodoprivrede u ovoj godini. Načelniku Smajiću prezentirane su mogućnosti uključenja ove općine u Projekat IFAD i Projekat vodosnabdjevanja i odvodnje otpadnih voda – WATSAN FBiH koje realizira Federalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva. Smajić je upoznat i s planiranom realizacijom projekata vezanih za slivove rijeka i vodotoke prve kategorije.\n“Kako bi odgovorili sve većim rizicima od poplava od kojih trpimo velike štete ove godine u finansijskom planu Agencije za vodno područje rijeke Save planirana su sredstva u iznosu od 9,2 miliona KM za tekuće i investiciono ulaganja na vodotocima prve kategorije na području Federacije, od čega preko 2,3 miliona KM za projekte na području Kantona Sarajevo”, kazao je direktor Delić.\nFederalno ministarstvo poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva je prema Svjetskoj banci kandidiralo Program koji će se u svojoj prvoj fazi fokusirati na aktivnostima zaštite od poplava i upravljanje riječnim slivovima i trajat će do 2024. godine, a ukupna vrijednost predloženih projekata u ovoj fazi je 23,4 miliona KM. Od predloženih projekata za implementaciju tri projekta se odnose na Kanton Sarajevo, a to su: regulacija rijeke Bosne u Sarajevskom polju, regulacija rijeke Željeznice na području Otesa-Ilidža i na području Butmir-Vojkovići sveukupne vrijednosti 10,7 miliona KM.\n“Sistemsko rješavanje problema poplava i realizacija ovakvih projekata podrazumijeva aktivno učešće i koordinaciju svih nivoa vlasti i institucija koje imaju nadležnosti nad vodotocima za koje je potrebno izraditi projekte, rješiti imovinsko-pravne odnose i osigurati sredstva za njihovo finansiranje kako bi zajednički preventivno djelovali i rizike od poplava smanjili te zaštitili ljude i njihovu imovinu u potencijalno najugroženijim područjima”, kazao je ministar Dedić.\nBrzina implementacije svih kandidovanih projekata ovisit će od brzine procesa ishođenja svih potrebnih saglasnosti uključujući i građevinske dozvole.\nNačelnik Smajić je istakao da je općina Vogošća osigurala sve potrebne dozvole i ovom prilikom zahvalio se ministru Dediću i direktoru Deliću na posjeti i podršci projektu koji će Agencija za vodno područje rijeke Save realizirati ove godine na području općine Vogošća, saopćeno je iz Federalnog ministarstva poljoprivrede, vodoprivrede i šumarstva.\nBiHEdin Smajić, Federalno ministarstvo poljoprivrede, Šemsudin Dedić, Vogošća


Naučnici su razvili test ličnosti radi psihološke procene muškaraca, njihovih devojaka i njihovih majki, koji je objavljen na sajtu za upoznavanje eHarmony. Rezultati su pokazali da je nivo tolerancije - poštovanja i prihvatanja mišljenja drugih ljudi - osobina koju najčešće dele majke i roditelji njihovog partnera, a odmah zatim polaganje značaja na monogamiju i saosećanje sa drugima.\n- Dobro je poznato da nas privlače ljudi koji imaju slične osobine kao mi, a u različitom stepenu težimo da obnovimo aspekte naših prvobitnih odnosa s roditeljima - kaže Rejčel Lojd, stručnjak za veze na eHarmony.\n- Budući da je majka prva osoba koja brine o nama u životu, nije iznenađenje što muškarce privlače žene sa istim vrednostima.\nOsobina koju majke i partnerke sinova najređe dele su uzdržanost, religijske vrednosti i emocionalna stabilnost.\nNI PUŠKA NI RAKIJA Ovo je šest obaveznih stvari koje PRAVI BALKANAC ima u kući\n- Studija navodi na zaključak da na formiranje naše ličnosti, ali i izbor životnog partnera u velikoj meri utiču iskustva iz najranijeg perioda života.\nliče na majke


eKapija | Air Serbia očekuje veće interesovanje za letove do Larnake\nIzvor: eKapija | Četvrtak, 24.09.2020.| 15:46\nAir Serbia očekuje veće interesovanje za letove do Larnake\nAir Serbia zadržaće i tokom narednog perioda dva nedeljna leta između Beograda i Larnake, uz mogućnost povećanja kapaciteta, korišćenjem tipa aviona sa većim brojem sedišta ili uvođenjem dodatnih letova.\n- Imajući u vidu najavljenu odluku kiparskih vlasti da se građanima Srbije od danas, 24. septembra, dozvoli ulazak na Kipar uz negativan PCR test, srpska nacionalna avio-kompanija očekuje veće interesovanje putnika od uobičajenog za ovo doba godine. Zbog toga će Air Serbia nastaviti da do Larnake leti subotom i ponedeljkom, iako je prethodno planirano da se broj letova redukuje - navodi se u saopštenju.\nJirži Marek, direktor za komercijalu i strategiju Er Srbije rekao je da pozdravlja odluku kiparskih vlasti pošto ona pruža idealnu priliku za sve koji žele da iskoriste jesen za zasluženi odmor.\n- Imajući u vidu veoma prijatne dnevne temperature na Kipru, sigurni smo da će veliki broj putnika tokom oktobra posetiti ovu popularnu destinaciju u Sredozemlju - izjavio je Marek.\nMarek je dodao da je Air Serbia pažljivo pratila tražnju tokom dva dana od najave u vezi sa ulaskom srpskih državljana na Kipar i da je već odlučila da uvede i treći let sledećeg četvrtka sa atraktivnijim dnevnim vremenom odlaska, umesto noćnog.\nInaće, Air Serbia je trenutno jedina avio-kompanija koja obavlja letove između Srbije i najtoplijeg ostrva Mediterana. Uz oko 340 sunčanih dana godišnje, Kipar predstavlja jednu od najsunčanijih zemalja u kojoj leto traje sve do polovine oktobra, što ga čini idealnom destinacijom za letovanje u ovom periodu godine.\nletovi Beograd Kipar


divlja deponija AVP VILA\nMinistarstvo zaštite životne sredine tokom 2021. godine pokrenulo je veliku akciju čišćenja divljih deponija širom Srbije. Na radost svih nas ova akcija nastavlja se i ove godine, tako da sve lokalne samouprave Ministarstvu mogu da dostave prijavu sa podacima o divljim deponijama i njihovim lokacijama na njihovoj teritoriji.\nKako se navodi u saopštenju Ministarstva za zaštitu životne sredine potrebno je dostaviti maksimalno pet fotografija lokacije na kojoj se nalazi divlja deponija iz kojih se može utvrditi količina otpada.\nLINK ZA DOWNLOAD APLIKACIJE\nPoslednji put izmenjeno petak, 11 februar 2022 06:38\nViše iz ove kategorije SVETSKI DAN ZAŠTITE ŽIVOTNE SREDINE »


Dan online - Stav: Koliko je 37 odsto? - 2018-10-03\nGligorov Koliko je 37 odsto? Razlog zašto je ta odluka toliko teška je očigledan. Svaka zemlja ima pravo da sama izabere svoje ime. Nemali broj Makedonaca smatra da im se uslovljavanjem da im se zemlja zove recimo Bivša Jugoslovenska Republika Makedonija ili Sjeverna Makedonija – oduzima to pravo\n-Autor: Vladimir Gligorov\nRezultati referenduma u Makedoniji se tumače različito, što nije nerazumljivo budući da nisu jednoznačni. Referendum, nema sumnje, nije uspio, jer je izlaznost bila manja od potrebne – gotovo 37 odsto, a ne 50 odsto plus jedan glas.\nE sada, da li je većina glasala za ili protiv? Ako se izuzmu nevažeći glasovi, 35 odsto upisanih glasača je odgovorilo pozitivno na postavljeno pitanje. Koliko je to? Da bi većina bila protiv, izlaznost bi trebalo da bude oko 70 odsto ili par postotaka manje sa nevažećim listićima. Na izborima u Makedoniji izlaznost je na predsjedničkim i na izborima za skupštinu obično oko 60 odsto, a u poslednje dvije decenije najveća izlaznost je bila 2016. oko 66 odsto. Dakle, ukoliko je očekivana izlaznost, da bojkota nije bilo, ispod 70 odsto ili najverovatnije ne više od 66 odsto, većina je zaista glasala „Za“ na makedonskom referendumu.\nPrimjera radi, na poslednjim predsjedničkim izborima Aleksandar Vučić je obezbijedio većinu u prvom krugu sa oko 30 odsto glasova upisanih birača. Da su ostali bojkotovali izbore, on bi svejedno pobijedio, mada glasovima manje od trećine upisanih glasača.\nNo, ako i sve to nije dovoljno ubjedljivo, možda bi trebalo uvažiti ocjenu upravo ljudi koji su se odlučili na bojkot, a ne na to da glasaju protiv. Jasno je da su cijenili da bi glasanjem ostali u manjini, dok se bojkotom njihov broj uvećava za trećinu ili više upisanih glasača koji ne izlaze na izbore. Tako da nije naročito sporno da onih koji su protiv ima manje od onih koji su,,za‘‘.\nZa šta ili protiv čega su se izjasnili oni koji su bojkotovali referendum?\nIz istraživanja javnog mnjenja, a i iz politike VMRO-a znamo da ni javnost, niti opozicione stranke nisu protiv članstva Makedonije u NATO savezu i u Evropskoj uniji. Svejedno, oni koji su sami protiv i jedne i druge organizacije, a pogotovo oni kojima je NATO neprijatelj, pozdravljaju neuspjeh referenduma kao glas građana Makedonije protiv evroatlantskih integracija.\nGlasalo se, međutim, o promjeni imena države. I nije dovoljan broj glasao da bi referendum preporučio da skupština usvoji ustavne promjene. Sasvim je na mjestu da odluka o promjeni Ustava zahtijeva više od proste većine onih koji su glasali.\nVećina će sada morati da traži druge demokratske načine da obezbijedi dovoljnu podršku za promjenu imena zemlje. Recimo, na prijevremenim izborima.\nRazlog zašto je ta odluka toliko teška je očigledan. Svaka zemlja ima pravo da sama izabere svoje ime. Nemali broj Makedonaca smatra da im se uslovljavanjem da im se zemlja zove recimo Bivša Jugoslovenska Republika Makedonija (kako će nastaviti da se zove u međunarodnim organizacijama i forumima) ili Sjeverna Makedonija – oduzima to pravo. Njihov susjed Grčka, međutim, traži da se geografski precizira ime države, jer je i sama Makedonija naziv iz političke geografije sa neodređenim granicama.\nTako da je pitanje koje se postavlja građanima Makedonije to da li su spremni da svom susjedu izađu u susret ustavnim promjenama, kojima se kaže da su granice države Makedonije tačno i konačno baš one koje upravo i jesu granice te države, koja se nalazi na sjeveru Makedonije. Potreban je politički proces da se odluke obje strane vide kao gestovi saradnje, a ne kao pritisak kojim se krše prava jednih ili drugih.\nOčigledno je da referendum u Makedoniji nije bio poslednji, kao što se predviđalo, već jedan u nizu koraka u tom procesu.


Nasilje u porodici |\nHome » Nasilje u porodici\nNasilje u porodici je ponašanje kojim jedan član porodice ugrožava telesni integritet, duševno zdravlje ili spokojstvo drugog člana porodice. Nasilje u porodici je propisano Porodičnim zakonom, ali je i krivično delo. Svako ima pravo na zaštitu od nasilja u porodici, u skladu sa zakonom.\nŠta se smatra nasiljem u porodici?\nPod nasiljem u porodici Porodični zakon predviđa sledeće radnje:\nnanošenje ili pokušaj nanošenja telesne povrede;\nizazivanje straha pretnjom ubistva ili nanošenja telesne povrede članu porodice ili njemu bliskom licu;\nprisiljavanje na seksualni odnos;\nnavođenje na seksualni odnos ili seksualni odnos sa licem koje nije navršilo 14. godinu života ili nemoćnim licem;\nograničavanje slobode kretanja ili komuniciranja sa trećim licima;\nvređanje, kao i svako drugo drsko, bezobzirno i zlonamerno ponašanje;\nNasilje u porodici može da se ispoljava u različitim oblicima.\n1. Fizičko nasilje: podrazumeva korišćenje delova tela ili oružja radi pretnje, kazne, dominiranja, kontrolisanja ili povređivanja druge osobe. Vrši se na različite načine i različitim sredstvima, a za posledicu ima laku telesnu povredu ili u pojedinim slučajevima i tešku telesnu povredu. Ono obuhvata: batine, povrede oštrim i tupim predmetima, udaranje, šutiranje, davljenje, bacanje, nanošenje opekotina, gađanje raznim predmetima, lomljenje bilo kog dela tela itd.\n2. Psihičko naslje: sastoji se u ozbiljnoj pretnji da će se napasti život ili telo člana porodice. Pretnja treba da bude ozbiljna i da izazove osećanje ugrožene sigurnosti. Psihičko nasilje se odnosi takođe na zastrašivanje, konstatno kritikovanje, potcenjivanje, različite optužbe, emocionalno ucenjivanje, stvaranje nesigurnosti kod žrtve, verbalno zlostavljanje, uznemiravanje, maltretiranje itd.\n3. Seksualno nasilje: podrazumeva svaku povredu polne slobode i morala, svaki vid degradiranja i ponižavanja na seksualnoj osnovi, svaki vid prisiljavanja na seksualni odnos i silovanje. Onopredstavlja korišćenje prisilnih seksualnih radnji kojima se dominira, manipuliše, preti i povređuje druga osoba. Ovu vrstu nasilja često prati i fizičko i psihičko nasilje, a često se ti slučajevi nasilja vrše istovremeno.\n4. Ekonomsko nasilje: podrazumeva oduzimanje novca i vrednih stvari, kontrolisanje zarade i primanja, zabrana članu da raspolaže svojim i zajedničkim prihodima, zabrana članu da se zaposli i ostvari sopstvene prihode, oduzimanje sredstava za rad, nametanje obaveze stalnog podnošenja detaljnih izveštaja o trošenju novca i dr.\nKo sve moze tražiti zaštitu od nasilja u porodici?\nČlanovi porodice koji mogu tražiti zaštitu od nasilja u porodici su: supružnici i bivši supružnici, deca i roditelji, krvni, adoptivni i tazbinski srodnici, osobe koje vezuje hraniteljstvo, vanbračna zajednica ili život u istom porodičnom domaćinstvu, kao i sva ona lica koja su međusobno bila ili su još uvek u emotivnoj ili seksualnoj vezi ondosno koja imaju zajedničko dete ili je ono na putu da bude rođeno, iako nikada nisu živela u istom porodičnom domaćinctvu.\nKoje su mere zaštite od nasilja u porodici?\nMere zaštite od nasilja u porodici jesu:\nizdavanje naloga za iseljenje iz porodičnog stana ili kuće, bez obzira na pravo svojine odnosno zakupa nepokretnosti;\nizdavanje naloga za useljenje u porodični stan ili kuću, bez obzira na pravo svojine odnosno zakupa nepokretnosti;\nzabrana približavanja članu porodice na određenoj udaljenosti;\nzabrana pristupa u prostor oko mesta stanovanja ili mesta rada člana porodice;\nzabrana daljeg uznemiravanja člana porodice.\nOve mere određuje sud.\nKoliko dugo mogu traju mere zaštite?\nMera zaštite od nasilja u porodici može trajati najviše godinu dana.\nMera zaštite može prestati pre isteka roka ukoliko su prestali razlozi zbog kojih je bila odredjena.\nMera zaštite se može produžavati sve dok ne prestanu razlozi zbog kojih je odredjena.\nKome se mogu obratiti za pomoć?\nZa pomoć se može obratiti opštinskom centru za socijalni rad koji ima ovlašćenja: pokretanje sudskog postupka, pomoć sudu u pribavljanju potrebnih dokaza, dostavljanje nalaza i mišljenja o svrsishodnosti tražene mere, urgentno zbrinjavanje i preduzimanje drugih mera. Takođe, delo se može prijaviti policiji.\nKoji sud je nadležan?\nU sporu za zaštitu od nasilja u porodici mesno je nadležan, pored suda opšte mesne nadležnosti, i sud na čijem području ima prebivalište, odnosno boravište član porodice prema kome je nasilje izvršeno.\nKako se pokrece postupak?\nPostupak za zaštitu od nasilja u porodici se pokreće tužbom.\nTužbu za određivanje mere zaštite od nasilja u porodici, kao i za produženje mere zaštite od nasilja u porodici, mogu podneti: član porodice prema kome je nasilje izvršeno, njegov zakonski zastupnik, javni tužlac i organ starateljstva.\nTužbu za prestanak mere zaštite od nasilja u porodici može podneti član porodice protiv koga je mera određena.\nPostupak u sporu za zaštitu od nasilja u porodici je hitan, što znači da se prvo ročište se zakazuje u roku od 8 dana od dana kada je tužba primljena u sud.\nDrugostepeni sud dužan je da donese odluku u roku od 15 dana od dana kada mu je dostavljena žalba.


Botoks - Sanja Nails Beauty and Care\nPosted on September 7, 2018 December 8, 2018 by Sanja Nikolic\nDa li ste znali da je Botox dobijen preradom bakterije?\nDetalj koji malo ljudi van profesije zna- kozmetički botox se dobija preradom proteina poreklom od bakterije Clostridium Botulinum. Ovo nije razlog za paniku, samo zanimljiv detalj jedne od najpopularnijih kozmetičkih procedura za uklanjanje manjih bora, nastalih usled pokreta mišića lica. Ovaj tretman ne deluje na bore nastale starenjem kože, ali zato savršeno deluje kod svih onih koji se dosta smeju, mršte, žmirkaju… Upotreba botoxa nije fokusirana samo i isključivo na lice, već ima svoju primenu i na vratu, kao i nekim žlezdama. Efekti su brzo vidljivi, nekad već i nakon par dana, a pun efekat može se očekivati već nakon nedelju dana. Obično se novi tretmani vrše tek nakon nekoliko meseci, a doza se ne povećava sa većim brojem uzastopnih korišćenja.\nNajčešće upotrebe botoxa su za smanjenje horizntalnih bora na čelu, oko očiju, posebno u uglovima, ali i u slučaju prekeomernog znojenja, što je manje poznata, ali vrlo uspešna metoda suzbijanja i ovog problema, i to tek sa nekoliko tretmana. Ovaj tretman je vrlo dobar za regulaciju sitnijih asimetrija lica, kao i za prevenciju i odlaganje neminovnog nastanka novih bora. Ne preporučuje se za bore donjeg dela lica, jer se u ovoj oblasti nalaze vrlo bitni mišići za koje nije dobro da budu oslabljeni, čak i privremeno.\nTretmani botoxom smatraju se bezbolnim, pa se vrše bez anestezije, ubodima direktno u mišić ili deo kože koji je prethodno označen. Kada se ovaj tretman primeni, suštinski on privremeno parališe određene mišiče, pa se koža preko njih, koja oslikava njihove pokrete i grčenja, ispravlja dok se dublje bore primetno smanjuju. Tretman nije magičan i ne deluje apsolutno na sve bore, ali deluje na toliko veliki broj bora da se smatra jednim od najefikasnijih, bezbolnih tretmana. Nije potrebna nikakva posebna nega nakon tretmana, eventualno hladne obloge u slučaju blagih otoka, koji su mogući kao posledica tretmana. Pored toga, mogu se javiti crvenila, privremena slabost mišića, opuštenost kože, i svi ovi efekti su privremenog karaktera. Preporučuje se da se ne vežba bar jedan dan nakon tretmana botoksom, kao i da se tretmani lica izbegavaju bar nedelju dana.\nUkoliko se odlučite za neki od ovih tretmana, neophodno je da je kozmetičar prošao specijalizovanu obuku, kao i da bočica sa preparatom ima etiketu sa informacijama o roku trajanja, poreklu i koncentraciji. Uvek je preporučljivo da se konsultujete sa stručnjacima, istražite o temi na internetu i razmotrite i ostale alternative, da biste našli svoje idealno rešenje.\nCategoriesblog Tagsbotoks, botox, Najbolja kozmeticarka, najbolji kozmeticki studio, Sanja Nails, Sanja Nails Beauty And Care, sanja nails beauty and care cuprija, tretman bora, tretmani lica, tretmani lica cuprija\nPrevious PostPrevious Limfna drenaža\nNext PostNext Mezoniti


Višković: Nema prodaje akcija HET-a - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nPredsjednik Vlade Republike Srpske Radovan Višković rekao je da Srpska neće prodati svoje akcije, niti će umanjiti vlasnički dio Republike Srpske u važnom strateškom preduzeću kao što su “Hidroelektrane na Trebišnjici” (HET).\n-HET je najveći potencijal energetkog sistema Evrope. Niko u Vladi ne razmišlja na temu da na bilo koji način ugrozi taj sistem. Želimo da taj sistem još ojačamo kroz nove investicije – istakao je Višković.\n-Ova dokapitalizacija biće šansa jednaka za sve, pa i za male akcionare. Niko im ne može zabraniti da u tom procesu učestvuju – rekao je Višković odgovarajući poslanicima opozicije u Narodnoj skupštini Republike Srpske tokom diskusije o Prijedlogu zakona o dopuni Zakona o tržištu hartija od vrijednosti, po hitnom postupku.


Profit bankarskog sektora BiH u prošloj godini oko 230 miliona KM – Bankar.rs\nHome/ANALIZE/Profit bankarskog sektora BiH u prošloj godini oko 230 miliona KM\nProfit bankarskog sektora u Bosni i Hercegovini u 2020. godini bio je oko 230 miliona KM, dok je godinu ranije ta cifra bila 360 miliona KM, kazao je Berislav Kutle, direktor Udruženja banaka BiH govoreći za TV Liberty, magazin Radija Slobodna Evropa (RSE).\n“To je izuzetno mali povrat na kapital kad znamo da je od 80 do 90 posto kapitala u bankama inozemnog. Ko gleda na taj povrat, već mu nije isplativo praktično raditi u Bosni i Hercegovini”, kazao je Kutle.\nU prilogu koji se bavi moratorijima na otplatu kredita, navedeno je da u BiH, prema pteliminarnim podacima regulatora, ukupno u 2020. godini odobreno 93.388 odlaganja plaćanja, od čega 85.977 za stanovništvo i 7.411 za pravna lica.\nEkonomista Admir Čavalić kaže da je problem bankarskog sektora konzervativan pristup.\n“Banke, generalno, a tu je odgovornost i na regulatoru, nisu dovoljno inovativne, kreativne u komparaciji sa zemljama regiona i u tom smislu njihova najveća greška i najveća kritika treba da se odnosi na navedeno. Jednostavno, banke nisu dovoljno radile kako bi pomogle klijentu u smislu inovativnosti, boljih rešenja i slično. Uglavnom, naše banke imaju vrlo konzervativan pristup, što je dobro zarad sistemske stabilnosti, ali s druge strane nije dobro u kontekstu stimulacije privrede i građanstva i genralno unapređenja finansijske dobrobiti opšte populacije”, kazao je Čavalić.\nKutle kaže da se banka često shvata kao socijalna uzstanova što ona ne može biti, jer je banka profitabilna isntitucija koja ima svoju misiju.\n“E, unutar svoje misije, svog razloga postojanja, mora napraviti maksimum, a razlog postojanja je da svim klijentima, građanima, društvenoj zajednici omogući normalno funkcionisanje i uz to održivost sebe. Banke i bankarski sektor, uključujući i agencija za bankarstvo kao regulatora, napravile su ono što su one u ovom trenutku mogle”, istakao je Kutle.\nBanke BiH Profit banaka


JAR: Pobegli krokodili iz uzgajališta, potraga u toku\nTanjug 4. marta 2021. 12:47\nKEJPTAUN – Vlasti u Južnoafričkoj Republici saopštile su da je u toku lov na nekoliko preostalih mladih krokodila koji su pobegli sa farme za uzgajanje u provinciji Zapadni Kejp, nakon što ih je tokom noći ulovljeno 26, prenosi Rojters.\n„Do ovog trenutka smo ulovili 26, ali ne možemo da preciziramo koliko ih je još uvek na slobodi“, rekao je danas portparol vladine agencije za očuvanje životne sredine „CapeNature“, navodi agencija.


Zbližavanje Pekinga i Moskve pravi štetu američkom energetskom sektoru - Sputnjik Srbija\n03:51 16 Maj 2021\n21:10 11.10.2020 Preuzmite kraći link\nKina je pažnju usmerila ka Rusiji i pre početka trgovinskog rata sa Trampom, ali neprijateljstvo američkog predsednika je samo ubrzalo taj trend. Prema "Forbsu", u pokušaju da zadovolji svoju energetsku glad, Peking, čija je trećina uvoza vezana za naftu, se sve više okreće Moskvi, razmišljajući o prekidu veza sa američkim kompanijama.\nOdnosi SAD i Kine se pogoršavaju, a Rusija akumulira sve više prednosti koje škode američkom biznisu. Prema pisanju časopisa "Forbs" Kina se sada sve više okreće Rusiji u pokušaju da zadovolji svoju energetsku glad, razmišljajući o prekidu veza sa američkim naftnim i gasnim kompanijama.\nKako list napominje, oko trećina kineskog uvoza vezana je za naftu. Na tržištu postoji ogromna potreba za naftom i gasom, a Kina može da ih kupi od koga god poželi. Čak i pre početka trgovinskog rata sa Trampom, Kina se okrenula ka Rusiji, ali je Trampovo neprijateljstvo samo ubrzalo taj trend. Rusija je raspoložena da izađe u susret samo Kinezima, jer se 60 procenata njenog nacionalnog budžeta dopunjava ugljovodonicima, a nafta i gas sada čine skoro trećinu njenog bruto domaćeg proizvoda.\nIzvoz američke nafte u Kinu je naglo pao, a ruski izvoz naglo porastao. Rusija je 2005. godine obezbedila pet odsto kineske potrošnje nafte, ali taj udeo značajno raste zahvaljujući novom sporazumu o snabdevanju naftom u vrednosti od 270 milijardi dolara, koji se zaključuje na 25 godina. Na kraju, Amerika je kao treća bila suvišna.\nMeđutim, iako trenutno zbližavanje Kine i Rusije ima naftnu i gasnu bazu, to možda neće dugo trajati. Kina je obećala da će postati, što se tiče energenata, apsolutno nezavisna do 2060. godine. Ona tvrdi da proizvodi najveći broj solarnih panela na svetu i da poseduje rezerve retkih zemljanih materijala koji se koriste u proizvodnji delova električnih baterija za automobile. Pored toga, kineska ekonomija je mnogo superiornija od ruske ekonomije, jer je devet puta veća od njenog obima.\nKako piše autor članka, sada je Kini potrebno rusko organsko gorivo, ali i američko. Sa druge strane, Americi je takođe potrebna Kina, jer je pet procenata od njene ukupne spoljne trgovine upravo trgovina sa tom zemljom. Američke multinacionalne kompanije su dobro zastupljene u Kini, gde su i osnovale proizvodnju. I Kinezi su svesni činjenice da uprkos svim Trampovim pretnjama, on ne može da uništi taj odnos.\nKako zaključuje autor članka, američki odnosi sa Kinom nisu bili tako loši već nekoliko decenija, ali je prijateljstvo Rusije i Kine jače nego ikada ranije. Zato, ako SAD žele da se američke kompanije vrate u normalu, moraju da povrate svoje međunarodne pozicije.\nenergetski sektor, energetika, SAD, Kina, Rusija


Trebevićka žičara bit će u prometu krajem 2013. |\nTrebevićka žičara bit će u prometu krajem 2013.\n2011-07-26 | Filed underIzdvojeno,Sarajevo,Turizam,Vijesti iz BH gradova | Posted by admin\nTrebevićka žičara bit će u prometu prije kraja 2013. godine.\nOvo je rečeno na konferenciji za novinare upriličenoj po završetku prvog dijela radnog sastanka predstavnika Grada Sarajeva, Kantona Sarajevo, Ekonomskog instituta Sarajevo, IPSA-e, SERDA-e te Delegacije EU sa članom Uprave skijaškog centra Saas-Fee Graechen Edmonom Offermannom te arhitektom Edwinom Abgottsponom.\nPrijatelji iz Švicarske, s Offermannom na čelu, odlučni su u namjeri da realiziraju projekt kojim bi Sarajevo ponovo dobilo trebevićku žičaru.\n“Prvi put sam se trebevićkom žičarom provozao 1990. i kada je srušena postavio sam sebi cilj da je ponovo stavim u funkciju. Mnogo prijatelja je uključeno u ovaj projekt i vjerujem da ćemo uspjeti”, kazao je Offermann koji je oženjen Sarajkom Majom Serdarević.\nZamjenik gradonačelnika Sarajeva Igor Kamočaji istakao je da su u toku realizacije projekta iz oblasti uređenja rejona žičare, izvedbeni projekt, a uslijedit će i eksproprijacija.\n“Veoma smo zadovoljni dosadašnjim tokom i sve uključene strane u potpunosti surađuju”, kazao je Kamočaji.\nKada su u pitanju tehnički podaci, Švicarci već imaju žičaru uskladištenu i spremnu za transport u Sarajevo te je ona već u novembru trebala biti prebačena u glavni grad BiH. Međutim, sugerirano im je da, zbog vremenskih prilika, transport obave u aprilu ili maju 2012.\nDo tada će, po najavama, sve biti spremno za ugradnju žičare koja će, za razliku od one stare, umjesto osam imati 13 stupova.\nPo elaboratu koji je usvojilo Gradsko vijeće, projekt revitalizacije trebevićke žičare iznosio bi oko 16 miliona KM. Vrijednost opreme koju će donirati Švicarci je oko devet miliona KM.\nPosted by admin on 2011-07-26. Filed under Izdvojeno, Sarajevo, Turizam, Vijesti iz BH gradova. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


MINI MICRO DELUX 3in1 AQUA – Micro trotineti\nMicro trotineti / MINI MICRO DELUX 3in1 AQUA\nVisina upravljača 48-69cm\nMaximalna nosivost 35kg (sa T-upravljačem), 20kg (sa sedištem)\nŠifra proizvoda: MMD011 Kategorije: 0-5, Deluxe, Mini micro\n12,500.00 дин. 11,250.00 дин. Dodaj u korpu\n20,000.00 дин. Dodaj u korpu\nMICRO TRIKE XL BLACK\n9,000.00 дин. Dodaj u korpu


DRAGANA ZAKLAO PROVALNIK? Ubijeni muškarac iz Malog Mokrog Luga imao ubodne rane po vratu i ramenima, pokriven jastukom po glavi | Novosti.RS\nKako su nam potvrdili u Ministarstvu unutrašnjih poslova, oni su od komšija, koji stanuju na prvom spratu Draganove kuće, u četiri sata ujutru, dobili prijavu da je provalnik ušao u kuću. Patrola je brzo stigla, ali su u prizemlju zatekli jeziv prizor.\nPrema nezvaničnim inforamcijama, Dragan V. zatečen je u krevetu, u lokvi krvi. U predelu vrata i ramena uboden je nekoliko puta oštrim predmetom, i bio je pokriven jastukom preko glave i ćebetom. Zbog toga se pretpostavlja da je ubica najpre pokušao Dragana da uguši, a zatim je koristio nož ili neki drugi oštar predmet da bi ga usmrtio. Počinilac zločina pobegao je iz kuće, i policija radi na njegovoj identifikaciji. Navodno, ubica je ušao kroz prozor.\nKako smo saznali od komšija, koji stanuju nekoliko kuća dalje, Dragan se sa porodicom doselio u Peštersku ulicu pre nekoliko godina. Rodom je iz Valjeva, i radio je na kopovima u Kolubari.\n- Živeo je sa suprugom i sinčićem, mislim da dečak još nije pošao u školu - kaže jedan od komšija. - Uvek se igrao sa drugom decom u ulici. I on je bio pristojan, uvek se javljao kad se sretnemo, malo porazgovaramo. Međutim, ženu i dete nismo videli neko vreme.\nKomšije kažu da su stanari čuli Dragana da viče i doziva u pomoć, ali su se uplašili da siđu, pa su odmah pozvali policiju. Međutim, za nesrećnog čoveka nije bilo spasa. Kako se moglo čuti, susedi slute da je motiv jezivog zločina koristoljublje.\nIZ MEDIJA SAZNALI ZA ZLOČIN\nPOLICIJSKI uviđaj trajao je u utorak satima. Inspektori su obilazili okolinu, a ekipa forenzike stigla je na mesto zločina oko devet časova. Kako nam je rekao jedan od komšija, čija kuća ima direktan pogled na dom ubijenog Dragana, za ubistvo je čuo iz medija, i tek kada je video policijske patrole shvatio je da se zločin dogodio u komšiluku.\nubijen muškarac Zvezdara provala na Zvezdari Pešterska ulica


U Brezi predstavljen Akcioni plan za borbu protiv korupcije – Infohouse\nU Brezi predstavljen Akcioni plan za borbu protiv korupcije\nHome Novosti U Brezi predstavljen Akcioni plan za borbu protiv korupcije\nDanas je u općini Breza upriličena prezentacija i predstavljanje Akcionog plana za borbu protiv korupcije na lokalnom nivou, kao i potpisivanje Strateškog dokumenta u kojem su definisane mjere prepoznavanja i spriječavanja korupcije. Akcioni plan je urađen u okviru projekta “Izgradnja kapaciteta nevladinih organizacija i odabranih općina na izradi strategija za borbu protiv korupcije na lokalnom nivou”.\nUz podršku Američke agencije za međunarodni razvoj u BiH (USAID), projekt realizuje Antikorupcijska mreža u BiH – ACCOUNT, a realizuje Udruženje za lokalne razvojne inicijative (ALDI) u saradnji s Fondacijom INFOHOUSE.\nU proteklom periodu Radna grupa, koju su sačinjavali Almir Dervišević i Dijana Vrljičak, predstavnici općine Breza, i Azra Zorlak iz Udruženja ALDI Goražde, intenzivno su radili na izradi Akcionog plana za borbu protiv korupcije. U ovom procesu, pored tehničke podrške, Udruženje ALDI radilo je na izgradnji institucionalnih kapaciteta, razmjeni informacija i promociji.\nPrezentaciji je prisustvovao načelnik Općine Breza, Munib Zaimović, kao i Meliha Gačanin, izvršna direktorica Udruženja ALDI, šef Službe za privredu Općine Breza, Salih Hasanspahić, te predstavnik Fondacije INFOHOUSE Adin Šabić.\nAkcioni plan za borbu protiv korupcije sastoji se od 6 strateških ciljeva u sklopu kojih su definisane 23 mjere sa tačno određenim nosiocima aktivnosti i vremenom koje je predviđeno za njihovu implementaciju. Glavni akcent ovog strateškog dokumenta stavljen je na prepoznavanje opasnosti od korupcije kao jednog od najvećih problema u društvu.\nCilj dokumenta je da se njegovom provedbom unaprijedi efikasnost, efektivnost i učinkovitost rada lokalne uprave. Općina Breza se izradom ovog strateškog dokumenta pridružila grupi od 30 općina i gradova u FBiH koji su do sada izradili i usvojili akcione planove za borbu protiv korupcije.


23.07.2010., 16:13 #1\n23.07.2010., 16:17 #2\n23.07.2010., 16:24 #3\n23.07.2010., 16:24 #4\n23.07.2010., 16:26 #5\nSilne price kvazi seperatista Videcemo sta ce biti, sanse vam nisu velike ali nadajte se, kao sto se i za Kosovo\n23.07.2010., 16:26 #6\n23.07.2010., 16:30 #7\nKad god je Srbija čerupala Bosnu, ostajala je bez teritorije.\nPokušali smo da je anektiramo, AU nas pojela. Onda smo u Jajcu tražili da Bosna bude u istoj federalnoj jedinici sa Srbijom, pa se desilo to da je potvrđeno formiranje makedonske federalne jedinice (Makedonija je 1918. bila deo Kraljevine Srbije)\n23.07.2010., 16:32 #8\nBilo ne bilo, samo neka se kuha.\n23.07.2010., 16:32 #9\nZalim Srbiju, jer na ovakav nacin (i s ovakvim mentalitetom) nece dobiti nista, vec samo izgubiti. Strepim za Vojvodinu i Sandzak\n23.07.2010., 16:33 #10\nKakve veze ima Srbija sa ovim ?\n23.07.2010., 16:35 #11\n23.07.2010., 16:36 #12\n23.07.2010., 16:36 #13\n23.07.2010., 16:40 #14\n23.07.2010., 16:42 #15\nUmesto da se brukas, mogao si isto da navedes neke argumente sto Srbija nema nikakve veze sa ovim?\n23.07.2010., 16:43 #16\n23.07.2010., 16:43 #17\n23.07.2010., 16:45 #18\n23.07.2010., 16:46 #19\nOriginal postavio bodyexumf\nMisliš pod hrvatsko okrilje?\n23.07.2010., 16:47 #20\nNema svrhe davati kontraargumente na takve gluposti.\n23.07.2010., 16:47 #21\n23.07.2010., 16:48 #22\n23.07.2010., 16:49 #23\nPa upravu si, muslimani kao narod ne postoje.\n23.07.2010., 16:52 #24\n23.07.2010., 16:53 #25\nIz tvojih usta u alahovo uvce.


Peti dan turnira „Trofej Gornjeg Milanovca“ - Sportska hala Breza Sportska hala Breza\nVesti Futsal / Peti dan turnira „Trofej Gornjeg Milanovca“\nPeti dan turnira „Trofej Gornjeg Milanovca“, pred dvodnevnu pauzu, protekao je u izuzetno efikasnoj igri, naročito favorita.\nU prvom meču programa, u omladinskoj konkurenciji sastale su se ekipe koje se takmiče u grupi C – „Auto centar Tehno Car“ i „Kingstom“. Ekipa „Auto centar Tehno Car“ krenula je silovito od samog početka susreta i nije imala milosti za svog protivnika. Meč je završen više nego ubedljivim rezultatom – 22:1 (poluvreme 12:0).\nDrugi meč u omladinskoj konkurenciji odigran je u okviru grupe A, a sastale su se ekipe „PUB 1859“ iz Gornjeg Milanovca i „LP HUD“ iz Čačka. Još jedan efikasan meč koji je završen ubedljivom pobedom ekipe iz Čačka rezultatom 5:10 (poluvreme 2:4).\nPrvi meč u seniorskoj konkurenciji odigran je u grupi A, gde su se sastale ekipe „SK Soccer Attrium“ iz Čačka i „Napoli Central 032“ iz Gornjeg Milanovca. Ekipa iz Čačka, koja je bila favorit u ovom meču, nije dozvolila bilo kakvo iznenađenje. Od prvog sudijskog zvižduka zaigrali su maksimalno ozbiljno i nakon prvih 20 minuta imali prednost od 5:1. U drugom delu meča rutinska igra ekipe „SK Soccer Attrium“ za konačnih 9:3.\nPoslednja utakmica programa za petak, 18. decembar 2015. godine, odigrana je u okviru grupe B. Izuzetno čvrst i borben duel ekipa „Auto Inport Backovac United“ iz Gornjeg Milanovca i „Veseli drugari“ iz Čačka opravdao je epitet derbija večeri. „Veseli drugari“ su bili bolјi protivnik nakon prvih 20 minuta pa su na odmor otišli sa prednošću od 1:2. U nastavku meča Gornjomilanovčani uspevaju da izjednače za konačnih 2:2.\nNaredno kolo turnira na programu je u ponedeljak, 21. decembra 2015. godine, a početak prvog meča zakazan je za 19:00 časova.


Proizvodnja povrća i voća – OSATINA d.o.o.\nSvjesni trenda poskupljenja svih oblika energije i u želji da iskoristimo viškove oslobođene topline koji nastaju kao sporedni proizvod rada bio-plinskog postrojenja, izgradili smo stakleničke komplekse na površini od preko 30 ha raspoređenih na trima lokacijama.\nStaklenička proizvodnja rajčice i krastavca odvija se na trima lokacijama – u Ivankovu, Tomašancima i Viškovcima – na površini od 30 ha. Kako bismo pratili trendove i potrebe naših kupaca te dodatno unaprijedili svoju proizvodnju gradimo dodatna dva staklenika za proizvodnju salate i presadnica s najnovijom LED tehnologijom uzgoja.\nOsim u zaštićenim prostorima, povrće uzgajamo i na 37 ha otvorene površine u Đurđevcu.\nU vlastitom voćnjaku u Đurđevcu na 85 ha uzgajamo jabuku, a u plastenicima jagodu na 3 ha.\nTijekom sezone u Đurđevcu vršimo otkup različitog voća i povrća, a sve to kako bismo maksimalno iskoristili svoje kapacitete i svojim kupcima ponudili što veći izbor.\nProizvedeno povrće i voće na tržište plasiramo pod brendom Vego. Uz slogan „Biraj svježe. Odaberi hrvatsko!“ godišnje se plasira preko 30 000 tona svježeg povrća i voća.


Naučnici - Pretraživanje članaka | Agroklub.rs\nAgroklub \_ "Naučnici" - pretraživanje članaka\nSimeon Sima Jovanović je komentarisao fotografiju na KLUB-u pre 2 sata\nSimeon Sima Jovanović je dodao fotografiju na KLUB pre 3 sata\nGordana Nastić je dodala fotografiju na KLUB pre 8 sati\nGordana Nastić je lajkovala članak pre 8 sati\nDani Árpád je dodao oglas pre 9 sati\nRada Milišić je lajkovala fotografiju na KLUB-u pre 18 sati\nSanja Dovečer je lajkovala fotografiju na KLUB-u pre 22 sata\nDalibor Stefanovic je dodao oglas pre 1 dan\nStojadin Postojani je dodao oglas pre 1 dan\nPretraživanje - Naučnici\n"Naučnici" - pretraživanje članaka\nKljučne reči: Naučnici\nNaučno istraživanje Divlje svinje problem za klimu? Proizvedu iste količine CO2 kao 1,1 mi... Ako nam je stalo do poljoprivrede biće potrebno da se uloži novac za rešenje pitanja divljih svinja, rekao je profesor doktor Kristofer O’Brajan sa Univerziteta u Kvinslendu dodavši da su za sve krivi...\nAgrivi Praćenje vremenske prognoze ključno za planiranje poljoprivrednih akti... Poljoprivrednici se sve češće suočavaju sa pojavom ekstremnih vremenskih (ne)prilika kao što su prolećni mrazevi, suše, poplave ili grad. Takođe, specifični vremenski uslovi poput sunčeve svetlosti, t...\nProizvodnja đubriva Ekološka urea? Naučnici otkrili novu metodu proizvodnje Urea je ključni element koji se nalazi u mnogim proizvodima, od đubriva do kozmetike. Njena proizvodnja danas čini oko dva odsto globalne potrošnje energije i emisija štetnih gasova. Decenijama su nau...\nToplotni talas Toplotni talas "prži" američke useve: Velike štete na pšenici, jabuke... Neviđeni toplotni talas i neprestana suša na severozapadu Amerike nanose ogromne štete pšenici koja je između ostalog namenjena i izvozu na azijsko tržište. Stradava i voće, a zbog velikih vrućina ber...\nNaučno istraživanje Mešovite kulture postižu bolje prinose čak i u sušnim uslovima? Istraživački tim koji je vodio profesor Kristijan Šub sa instituta ETH iz Ciriha otkrio je da mešovite kulture daju mnogo veći prinos od monokultura, piše future farming pozivajući se na studiju objav...\nProizvodnja vina Usporavanje dozrevanja grožđa poboljšava kvalitet budućeg vina? Vinsko je grožđe posebno osetljivo kada je u pitanju okruženje na kom vinova loza raste. Tako visoke temperature i suša dovode do ranijeg sazrevanja bobica, a onda i mutnog vina. Sve će se ovo intenzi...\nRecikliranje Bakterije iz buraga mogu da razgrade plastiku? Od 1950-ih godina prošlog veka u svetu je proizvedeno više od osam milijardi tona plastike, a kako upoređuje The Guardian, to odgovara težini milijardu slonova. Reč je uglavnom o ambalažnim materijali...\nDivlje svinje Kontracepcijom smanjuju populaciju divljih svinja u Teksasu - i drugi... Divlje svinje nanose velike štete poljoprivrednim usevima, ali i negativno utiču na ostale divlje životinje. U Evropi su one i dalje vrlo ozbiljan faktor širenja afričke svinjske kuge (ASK). Pokušaji...\n(Ne)čistoća farmi Prljavština na stočnim farmama česta pojava i u Švedskoj? Zašto je čis... Švedska koja inače glasi kao jedna od najčitijih zemalja EU, kada je u pitanju stočarstvo, time se ne može pohvaliti. Grupa stručnjaka za ovu granu agrara u saradnji sa inspektorima za zaštitu životin...\nRobotizacija Iz Češke stiže robot koji prepoznaje insekte i ciljano ih uništava Naučnici s češkog Univerziteta Mendel u Brnu razvili su prototip robota koji prepoznaje štetne insekte i ciljano ih prska insekticidima. Reč je o ekološki pogodnijem rešenju za razliku od hemijskog tr...\nŠtetočine Puževi su uporne štetočine - ne pomažu ni limacidi ni zamke? Britanski naučnici su odlučili da provere zašto se puževi neprestano pojavljuju na poljima, čak i nakon obrade zemljišta. Reč je o štetočinama koji se javljaju svake godine, a zanimljivo je da se nako...\nDivljač Medvedi upadaju u sela Nove Varoši - kradu kukuruz i napadaju ovce Mrki medved uslikan je nedavno dok je preplivao Zlatarsko jezero, a desetak dana pre toga u Manguri jedan je u nastupu gladi polomio automatsku hranilicu kako bi se domogao kukuruza namenjenog divljim...\nPlodored Uključivanje pšenice u plodored kukuruza i soje - koji su benefiti? Kukuruz i soja jedne su od najzastupljenijih ratarskih kultura i uzgajaju se širom sveta. Kanadski istraživači su došli do zaključka da je u njihov plodored dobro uključiti jednako tako zastupljenu - ...\nSolarna energija Solarne ograde za pašnjake postaju trend u poljoprivredi - višestruko... Sve veći trend u poljoprivrednoj proizvodnji postaju solarni paneli, pogotovo kada je u pitanju stočarstvo. Ograde koje sprečavaju stoku da pobegne i uz to proizvode električnu energiju već su pronašl...\nNaučno istraživanje Kombinacija za biodezinfekciju zemljišta - poboljšava i prinose Pokazalo se da je upotreba mnogih hemijskih sredstava za fumigaciju u poljoprivredi štetna za ljudsko zdravlje i životnu sredinu. Nastojeći da smanji otpad iz te industrije i količinu pesticida, naučn...\nSPACE 2021 SPACE 2021 napokon uživo: U fokusu kritike usmerene prema stočarima Na 35. Međunarodnom sajmu stočarstva SPACE 2021. srešće se stočari, profesionalci, naučnici kao i sve kompanije i organizacije koje imaju dodira sa ovom granom poljoprivrede. Održaće se od 14. do 16....\nPogled u prošlost Kakve veze imaju Milankovićevi ciklusi sa poljoprivredom? Klima se menja - i to joj je u "opisu posla". Promene koje traju hiljadama godina ljudska vrsta je ubrzala zagađenjem planete. Ipak, za poljoprivredu uvek postoji prilika da se prilagodi klimatskim us...\nTržište mleka Mleko sve više zamenjuju biljni napici? Šta se dešava na tržištu? "Ljudi su jedina živa bića koja još uvek u starosti piju mleko. Naučnici su već odavno dokazali da to ima zdravstvene posledice", sadržaj je lekcije iz jednog nemačkog školskog udžbenika u kojem se na...\nFosforna đubriva Čeka nas poskupljenje đubriva jer svet ima zaliha fosfora za samo 300... Samo nekoliko zemalja na svetu vlasnice su 85 odsto poznatih rezervi fosfora. Smanjenje postojećih zaliha moglo bi da dovede do poskupljenja fosfornih đubriva, a postoje i načini kako se on može povra...\nIshrana maslačkom Maslačak u ishrani živine - za šta je dobar? Maslačak lat. Taraxacum officinale je pravi dragulj među lekovitim biljem. Potpuno je jestiv za ljude i životinje, a njegove prednosti su mnogobrojne. Na primer, kod ishrane živine, jača imunitet živo...\nStranica 1 od 16. Rezultati 1 - 20 od 312.


Nagrade za Audi u januaru 2013. | CARLANDER\nPiše: carlander\t,\t14. Februara 2013.\nNagrade za Audi u januaru 2013.\nAudi najuspješniji brand na „Best cars 2013“ u Kini\nAudi je najbolja premium marka na kineskom automobilskom tržištu. Ovo su potvrdili i čitatelji kineskog izdanja najpopularnijeg evropskog auto magazina „auto motor und sport“. Tako je Audi A6 L made in China proglašen najboljim u čak dvije klase: u „višoj srednjoj klasi“ i u „kineskoj višoj srednjoj“ klasi automobila. I Audi Q5, također iz lokalne proizvodnje, omiljen je izbor kineskih kupaca te pobjednik u kategoriji „lokalnih SUV&Offroadera“. Prvo mjesto u „luksuznoj klasi“ zauzeo je Audi A8 L. Konačno, Audi je sa šest nagrada proglašen i „ekološki najprihvatljivijim proizvođačem automobila“.\nAudi A3 Sportback: Automobil godine u Velikoj Britaniji\nU izboru britanskog magazina „What Car“ , A3 Sportback je osvojio priznanje Automobila godine. Žiri je posebno pohvalio njegove vozne performanse i perfektnu kvalitetu izrade, a pogotovo unutarnje vrijednosti. Osim toga, A3 Sportback je proglašen najboljim automobilom po mjeri porodice.\nAudi R8 po četvrti put zaredom proglašen „Najboljim sportskim automobilom godine“\nAudi R8 sebi je priskrbio titulu „Sporting Car of the Year“ u Velikoj Britaniji. Čitatelji magazina „Buseiness Car“ već četvrti put zaredom smatraju da je R8 najkompletniji sportski automobil u svojoj klasi. U borbi za naslov najboljih automobila godine uvjerljiv je bio i Audijev A3 Sportback, koji se u kategoriji „Business Car of the Year 2013“ pozicionirao na odlično treće mjesto.\nAudi S7 pobjednik u“Connected Car of the Year 2013“\nAmerički „Connected Car Magazine“ odabrao je Audi S7 za „Connected Car of the Year 2013“ u kategoriji „Luksuznih automobila“; Audijev sistem za informaciju i zabavu Audi connect, kojim je opremljen i njegov S7, bio je vrlo uvjerljiv za stručni žiri. Inače, u konkurenciji za nagrade našli su se automobili svih kategorija i klasa, koji vozaču nude savršen balans između sigurnosti, komfora i infotainmenta.\n„Best Cars 2013“: Sedam nagrada za Audi u Švicarskoj\nMarka s četiri prstena poentirala je i u Švicarskoj, gdje je u izboru za „Najbolja vozila 2013“ osvojila čak sedam nagrada. Čitatelji stručnog magazina „Auto Illustrierten“ birali su između 375 modela i glasali za svoje favorite u deset kategorija. Najmanji model ingolstadtske porodice, Audi A1, pozicionirao se na sam vrh u svojoj klasi malih vozila. A3 je zauzeo drugo mjesto među kompaktima, dok su srebro i bronzu u srednjoj klasi uzeli A5/A5 Sportback i A4/A4 allroad quattro. Uspjeh je slavio i A6, koji je u kategoriji više klase zauzeo treće mjesto, kao i četveroplasirani A7. Audijev R8 Spyder nalazi se na mjestu broj tri u grupi cabrioleta.\nTags:\t2013, Audi, nagrade, nagrade za audi, vijesti


Kina smanjuje javni sektor – Energy Press\nKineska vlada planira otpustiti pet do šest milijuna radnika u takozvanim “zombi” državnim kompanijama u iduće dvije do tri godine, u sklopu nastojanja da ograniči prekapacitiranost industrije i onečišćenje okoliša, kazali su izvori dobro upućeni u planove vlade.\nSlužbeni Peking pokušava oživjeti posustalo gospodarstvo kroz učinkovitiju organizaciju prekomjernog industrijskog sektora, počevši s industrijom ugljena i čelika. Vladine mjere otpuštanja pet milijuna radnika u industrijama pogođenima prekomjernom ponudom bit će najodvažniji program smanjenja broja radnika u posljednje dva desetljeća, kazao je dobro upućeni izvor Reutersu.\nRestrukturiranje državnih kompanija provedeno u razdoblju od 1998. do 2003. godine rezultiralo je otpuštanjem oko 28 milijuna radnika koji su bili višak, a središnju vladu je to koštalo približno 73 milijarde juana (11,2 milijarde dolara) proračunskih sredstava.\nDrugi izvor blizak takvim planovima procjenjuje da će broj radnih mjesta biti smanjen za šest milijuna. Oba izvora željela su ostati neimenovana jer nisu ovlaštena medijima govoriti o takvim osjetljivim političkim pitanjima strahujući da bi time mogli izazvati socijalne nemire.\nKineskoj vladi opsjednutoj stabilnošću najveći su prioritet suzbijanje nezaposlenosti i nemira koji bi mogli uslijediti. U ponedjeljak je ministar u vladi zadužen za ljudske resurse i socijalnu sigurnost Yin Weimin kazao kako Kina očekuje da će u industrijama ugljena i čelika biti otpušteno 1,8 milijuna radnika. Pritom nije naveo pojedinosti o vremenskom razdoblju u kojem se to planira provesti.\nCilj vlade je smanjiti prekomjerne kapacitete u čak sedam sektora, uključujući industriju cementa, stakla i brodogradnju. Gašenje “zombi” kompanija među glavnim je prioritetima koje je vlada zacrtala za ovu godinu. Premijer Li Keqiang u prosincu je već obećao da će se one uskoro naći na meti.\nRiječ je o kompanijama koje su ugasile proizvodnju, ali zadržale radnike na platnom spisku jer lokalne vlasti brinu socijalni i gospodarski učinci potencijalnih stečajeva i nezaposlenosti. Vlada je već izradila planove za smanjenje i do 150 milijuna tona kapaciteta u sektoru neprerađenog čelilka i 500 milijuna tona viškova u sektoru proizvodnje ugljena u razdoblju od tri do pet godina.\nTakođer, u proračunu središnje vlade predvidjeli su iznos od 100 milijardi juana (15,29 milijardi dolara) koji bi direktno poslužio za rješavanje pitanja otpuštanja radnika u industriji čelika i ugljena u iduće dvije godine.


SLAVIMO MARKOVDAN: Evo šta danas NIKAKO NE SMETE da uradite\nJoš jedan veliki crkveni praznik\n07.05.2017. 18:23h 25.05.2017. 21:30h\nTek što je prošao Đurđevdan, a danas 8. maja nas čeka još jedna slava - Markovdan!\nApostol Marko je pisac, po vremenu pisanja, prvog Jevanđelja, koje nosi njegovo ime - Sveto Jevanđelje po Marku.\nPo narodnom verovanju, ako je na Đurđevan neko dočekao jutro u postelji ili mu je tog dana neko predao san - što je značilo da će tokom cele godine biti dremljiv, a možda i bolešljiv - taj treba da odspava i na Markovdan, pa će se tako "izlečiti" od pospanosti i bolesti.\nOD DANAS SVAKI DAN POKLON U KURIRU: Ikone iz čudotvornog manastira Ostrog\nSerijal ikona iz Ostroga počinjemo ikonom Svetog Petra Cetinjskog, poznatijeg kao Petar I Petrović Njegoš. Rođen je u selu Njeguši u Crnoj Gori, 1748. godine, bio je crnogorski državnik, poglavar autokefalne (samostalne) crkve i utemeljitelj moderne Crne Gore. Zaredio se sa svega 12 godina, a đakon je postao već sa 17. Dao je prvi pisani zakonik u Crnoj Gori, napisao je Istoriju Crne Gore, pohvalu Karađorđu Petroviću, nekoliko pesama i preko 260 arhipastirskih poslanica. Mitropolit Petar, prozvan Petar Cetinjski, poštovan je kao svet još za života.\nU narednih nekoliko dana Kurir će pokloniti neke od najlepših ikona iz manastira Ostrog: Isus Hristos, Preobraženje Gospodnje, ikonu uklesanu u kamenu koja prikazuje Svetog Isaiju, Svetog Vasilija Ostroškog Čudotvorca i mučenika Stanka, kao i onu pod nazivom Sveta Trojica.\nAutor: Foto:Vikipedija, Foto: Shutterstock, Foto: Nebojša Mandić


Naslov komentara: Re: SVAŠTARA 24.02.13 7:49\nU to vreme ratna vestina (pre svega taktika) nije pratila razvoj tehnike naoruzanja. Dok su se u medjuvremenu pojavila oruzja razorne moci (u odnosu na par godina ranije) - mitraljezi, brzometne haubice uz primenu posrednog gadjanja, oklopna vozila pa i bojni otrovi, dotle se postojeca taktika primene jedinica u ratu (borbeni poredak - vojnik do vojnika, gotovo iskljuccivo frontalni napadi pesadijei sl) nije menjala. Tako da je u tom uslovno receno vakumu dolazilo do pravog pokolja jedinica.\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 24.02.13 10:51\nKad gledaš stare filmove i slike iz tog vremena svi ti generali su starci u 70tim godinama,pa kako da znaju o novinama koja su se događala oko njih.Ako više ljudi pošalju u grob veče odlikovanje.\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 24.02.13 14:27\nIpak treba duboko postovati te vojnike koji su izlazeci iz rovova , bar vecina, isla direktno u smrt\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 24.02.13 15:15\nWhen the whistles blew on July 1 1916, and 150,000 English, Scots, Welsh and Scottish soldiers climbed ladders to offer themselves to the German machine-guns.\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 24.02.13 15:59\nBravo Stazio. ti za svaki komentar imas keca u rukavu\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 25.02.13 22:19\nSigurno se missar boji ovog groblja pa ne dolazi tu a i ja se čudim gdje je završila ona runda u kantini\nEkipa ugodno snivajte i sanjajte nekakve komade kao na Perinoj streljani\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 25.02.13 23:08\nE pa evo i dva iz vremena III Reicha (slike su iz moje zbirke)\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 26.02.13 22:24\nLaku noć društvo,žena zove\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 27.02.13 7:40\nIzgleda da nam žene imaju više činove.\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 27.02.13 7:43\nMoja zena kada je onako uz put preko ramena videla onu na streljani, mislila je da gledam neki pornic. A inace kada vidi da sam na forumu obicno kaze *opet se zaludjujes sa tom tvojom vojskom*Opet,verovatno joj totoliko i ne smeta (bolje da sedim za komp-om nego da skitam)\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 27.02.13 7:47\nJedino imam mir i ne gleda mi preko ramena u terminu "hrabrog Sulje" (Sulejman Veličanstveni)! Tih sat vremena mogu i porniće pogledati, neće se ustati sigurno.\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 27.02.13 8:02\nUvije mora biti u pozadini slika nekog tenka,topa i sl.tako da se jednim klikom stavi na ekran,pa kad zirne-ništa što bi je zanimalo.\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 27.02.13 8:13\nSta su ti zene. Uvek sumljcave...\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 27.02.13 14:10\nMa grozne su moj pajdo.\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 27.02.13 14:19\nDa ih nema vjerojatno bi nonstop ratovali.\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 27.02.13 15:37\nDa njih nema muški bi se brzo dogovorili. Kako ono kažu da nema žena dijamant bi bio obično kamenje.\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 27.02.13 16:18\nMnogi krvavi ratovi u povijesti su započinjali zbog žena.\nMuškarci se uz pivo sve brzo dogovore. Kao što kaže uvaženi E&W.\nAko nije neko žestoko pijanstvo, to je nešto drugo.\nKad zgodna žena uđe u kafić, gotovo je sa ugodnim muškim razgovorima, svi odmah misle samo na jedno. I dolazi do nemira i nervoze. Nije li tako?\nNaravno, nije baš uvijek tako, ovisi s kojim ciljem je netko izašao van u društvo.....\nA teško se i oduprijeti, znam.....\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 27.02.13 22:13\nDobra večer,Max kažu da je Eva Anna Paula Braun flertovala sa Heinrichom Luitpold Himmlerom i Josephom Goebbels te da je polubrčić popi*dio pa krenuo tamo gdje nije trebao\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 27.02.13 22:54\nVerovatno da! Mada i one ratuju samo drugim sredstvima!\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 27.02.13 23:10\nMuškarci bi puno manje ratovali da nema žena, sigurno.\nA pod što gayevi spadaju?\nŽene ili muškarce, to meni nije ništa jasno.\nNe poznajem ni jednog gaya u životu.\nJa mislim da je to mit, da to ne postoji.\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 27.02.13 23:15\nDa! U pravu si, to ne postoji!\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 27.02.13 23:18\nKojim sredstvima na primer ratuju zene...?\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 27.02.13 23:19\nZnam da nije prije postojalo, tako su nas učili.\nTo je sve belosvetska zavera sa zapada....\nMoram jednog upoznat ako ima koji, da vidim ja što je to zapravo....\nNaslov komentara: Re: SVAŠTARA 27.02.13 23:22\nMa sve zavera kad ti kazem!\nNaslov komentara: Re 27.02.13 23:25\nPa umemo i mi muskarci....jezikom.\nTakav rat nije svojstven samo zenama ?!