Kako je muzika spojila mlade sa sjevera i juga Mitrovice | Info-KS.net\nObjavljeno: 19.04.2017. u 09:56 | Autor: Amra Zejneli | Kategorija: Kosovo\nLeku, Zlatka, Ildu i Tringu, u gradu koji godinama dijeli, spojila je muzika.\nRok je omladinu Mitrovice upoznao sa vršnjacima 's one strane', ali i sa samom 'onom stranom' njihovog rodnog grada.\nMitrovica je od rata na Kosovu 1999., podjeljena na južni, većinski albanski, i sjeverni, uglavnom srpski dio. Od nedavno, grad je i zvanično administrativno podjeljen na Južnu i Sjevernu Mitrovicu. Stanovnici i jednog i drugog djela svoj svakodnevni život žive odvojeno.\nDa nije bilo rok škole, ni ovih četvoro mladih se vjerovatno ne bi sreli.\n"Sviđa mi se atmosfera ovdje. Mnogo je kul. Svi su spremni da pomognu. Muzika nas spaja", kaže pijanista Zlatko.\n"Dobro je što su bendovi pomješani, što su mladi i sa sjeverne i sa južne strane. Upoznala sam nove ljude i družimo se. Osim muzike, najvažnije nam je i druženje", ističe vokalistkinja Ilda.\nMuzika nas spaja: Zlatko\nLeka iz južnog dijela grada navodi da Mitrovica definitivno zaslužuje rok školu, uzimajući u obzir da je grad i ranije bio poznat po roku.\nMitrovica Rok Školu (Mitrovica Rock School) pokrenula je Amerikanka sa adresom u Holandiji, Vendi Hasler-Forest.\nŠkola je pri osnivanju 2008. godine kao nevladina organizacija funkcionisala odvojeno, južno i sjeverno od rijeke Ibar koja dijeli grad. Mladi iz albanske, srpske i bošnjačke zajednice sa obje strane sastajali bi se samo u Skoplju, tokom ljetnje ili zimske škole, gdje bi im se pružila prilika da stvaraju, sviraju ili pjevaju u mješovitim bendovima.\n"To je ponekad bilo frustrirajuće jer nakon tog ujedinjenja u Skoplju koje je uvijek bilo uspješno i koje su djeca voljela, vratili bismo se u Mitrovicu. Jedni odu na jug, drugi na sjever, i to je kraj", kaže Hasler-Forest.\nMeđutim, 2011. došlo se na ideju da najbolji učenici iz oba dijela grada formiraju bend i sami rade svoje pjesme.\nNajvažnije je druženje: Ilda i Leka\nTaj mješoviti bend uspješno je funkcionisao pet godina, a njegovi članovi sada su učitelji Rok škole. Danas škola broji 13 takvih mješovitih bendova, umjesto Skoplja mjesto sastajališta je Mitrovica, a u posljednje vrijeme počeli su i sa zajedničkim nastupima na Kosovu.\n"Prošle godine smo pitali učesnike da li bi se osjećali sigurnim da vježbaju u Mitrovici ukoliko im se omogući siguran transport, bez prisustva medija, zaštita identiteta i oni su rekli 'da'", ispričala je Hasler-Forest.\nGostovali su i u Prištini i u Gračanici, gdje živi većinsko srpsko stanovništvo, ali Mitrovica Rok Škola ni jednom još nije javno nastupala u svom gradu, Mitrovici.\n"Postoji strah od toga da može da se desi nešto ako odu u drugi dio grada, ukoliko ih neko gađa na bini, ili im neko dobacuje", kaže ona. Dodaje i kako "među učesnicima vlada velika zabrinutost od reakcije njihove sopstvene zajednice“.\n"Postoji veliki pritisak na njih da se ne bave ovim", ističe ona.\nIpak, Hasler-Forest je zadovoljna dostignućem ove škole i time što danas funkcioniše kao jedna.\n"Postavili smo ovaj cilj još 2008, da ljudi zajedno rade svakog dana. Tada je to bilo neostvarivo, situacija nije bila prijatna, tokom 2011. bilo je i problema na na granici i sve je postalo još teže. Nije bilo jasno kuda idemo. Sada je malo opuštenije. Briselski proces je relaksirao situaciju, iako nisu svi sretni oko tog procesa", ističe Hasler-Forest.\nŠkola trenutno broji 50 učenika od kojih velika većina sada odlazi u 'drugi dio grada'.\n"Ranije nisam nikada bio na jugu", kaže Zlatko iz sjevernog djela.\n"Prije sam mislio da je to bilo opasno, ali sada vidim da su ljudi nekako smireniji. Ne osjećam se sigurno, naravno, ali znam da imam ljude koje poznajem. Nisam imao neprijatnosti i sve je super za sad", dodaje on.\nNi Tringa ranije nikada nije posjetila sjever.\n"Sada sam već par puta imala vježbe na sjeveru. Nisam imala neprijatnosti. Naprotiv, baš se osjećam dobro. Prijevoz mi je obezbjeđen i u redu je", kaže ona.\nNisam imala neprijatnosti: Tringa\nLeka do sada nije imao prilike da upozna vršnjake iz srpske zajednice.\n"Imamo kej uz rijeku Ibar, blizu smo jedni drugih, a nikada se nismo ranije družili, kao da živimo u različitim svjetovima. Sada se poznajemo, u kontaktu smo putem društvenih mreža i znamo otprilike šta se dešava u obje strane grada", kaže on.\nSvi se oni, ipak, nadaju da će jednog dana biti prilike da se predstave i mitrovičkoj publici.\nPo modelu mitrovičke, istu ovakvu školu dobio je i Mostar u Bosni i Hercegovini, Mostar Rock School.\nMeđuvjerska tolerancija na Kosovu\nDrenica: Jedna porodica, dvije vjere (FOTO&VIDEO)\nObjavljeno: 19.04.2017. u 09:20\nAlbanci su oduvijek bili spominjani u pozitivnom smislu kada je riječ međureligijska tolerancija. O ovome najbolje svjedoče mještani sela Brus u opštini Lipljan...\nNajviše novčanica od 50 eura\nOPREZ: U Prizrenu u opticaju falsifikovan novac\nObjavljeno: 18.04.2017. u 12:02\nFalsifikovan novac nije u opticaju samo u Prištini. Slični slučajevi su zabilježeni i u regionu Prizrena. U izvještaju policije stoji da je jedan muškarac tursk...\nPlan poslanika: Nakon završetka mandata u naredne tri godine pune plate\nObjavljeno: 18.04.2017. u 10:49\nPoslanici Skupštine Kosova pripremaju teren da nakon okončanja mandata imaju mogućnost za dobijanje pune plate od države i u naredne tri godine. Ideja da dobiju...\nGrađani na birališta\nEKSKLUZIVNO: Izbori na Kosovu 28. maja ili 4. juna?\nObjavljeno: 18.04.2017. u 10:08\nOčekuje se da Kosovari izađu na birališta na prijevremenim izborima krajem sljedećeg mjeseca ili početkom juna. "KlanKosova" saznaje da su 28. maj i 4. juni dat...\nSve češće spekulacije\nDa li Kosovo ide na vanredne parlamentarne izbore?\nObjavljeno: 18.04.2017. u 09:18\nNa Kosovu se sve češće spekuliše o mogućem održavanju vanrednih parlamentarnih izbora. Kao razlozi navode se početak rada Specijalnog suda za ratne zločine Oslo...\nNapad i u Bošnjačkoj mahali\nMitrovica: Sinoć dva incidenta, privedena šesterica Albanaca\nObjavljeno: 18.04.2017. u 09:15\nŠest Albanaca privedena su sinoć, nešto poslije 22 časa, u Mitrovici, a sat vremena kasnije jedan Srbin napadnut je u Bošnjačkoj mahali, potvrđeno je za KoSSev ...\n05:00 - 06:00 1° 1.7 m/s\n06:00 - 12:00 0° 1.8 m/s\n05:00 - 06:00 3° 1.2 m/s\n06:00 - 12:00 2° 1.3 m/s\n05:00 - 06:00 0° 1.9 m/s\n06:00 - 12:00 0° 2.0 m/s\n05:00 - 06:00 0° 2.3 m/s\n06:00 - 12:00 0° 2.3 m/s\n05:00 - 06:00 -2° 0.8 m/s\n06:00 - 12:00 -2° 0.7 m/s\n05:00 - 06:00 -3° 1.0 m/s\n06:00 - 12:00 -2° 0.8 m/s


Novi serijal - Top 50 balkanskih klanova - TWB-Balkan | TWB-Balkan\tNovi serijal - Top 50 balkanskih klanova - TWB-Balkan\nNovi serijal – Top 50 balkanskih klanova\n12. October 2016. | Vesti, world of tanks | NeLE_PrO\nMi Balkanci smo poznati kao veliki ljubitelji igre World of Tanks. S tim u vezi, imamo veliki broj aktivnih klanova koji učestvuju u svim načinima virtuelnog ratovanja. Neki su pretežno fokusirani na random bitke, dok drugi više vole timske, klanske bitke ili pak samo čarke. Neki od njih imaju utvrđenja koja su izgrađena do najvišeg, desetog nivoa, a neki se pak trude da ih dostignu. Aktivno igranje klanskih bitaka utiče na rangiranje ovih klanova na ukupnoj rang listi koju Wargaming poseduje. U ovom serijalu tekstova govorićemo o prvih 50 balkanskih klanova, njihovoj istoriji, planovima za budućnost, uslovima za ulazak i tome slično. Naravno ovih top 50 klanova izabrani su po zvaničnom klanskom rejtingu i možda ne predstavlja pravi odnos snaga timova zbog činjenice da se pojedini klanovi više orijentišu na ESL turnire, a manje na globalnu mapu. I takođe će biti predstavljeni samo klanovi sa prostora bivše Jugoslavije.\nNadam se da će vam biti zanimljiv ovaj serijal! I napišite nam u komentaru o čemu biste hteli da vam pišemo, šta vas zanima? Do sledeće epizode srećno na bojištima i GG! 😉\nNeLE_PrO 12.10.2016. godine 21:30\n« Micro patch 9.16\nINFERNO se vraća u CSGO »\nTop 50 balkanskih klanova\nDobra ideja, samo… ja ne vidim nigde tu listu top50 🙂\nReply to Sijamski Mrmot\nOvo je samo uvodni tekst. Za par dana će izaći i prvi tekst koji će biti baš o klanovima, ali smo prvo hteli da čujemo vaše mišljenje o ovoj temi, da dobijemo neku povratnu informaciju da li bi se to vama svidelo ili ne.


Kompleti za pčelare početnike\nFoto: N.N. | Kompleti za pčelare početnike\nVesna Duka 11.09.2019 18:12\nTREBINJE - Agrarni fond Trebinje podijelio je stotinu košnica, odnosno po pet pčelarskih paketa s košnicama i satnim osnovama za 20 trebinjskih pčelara početnika, za šta je iz gradskog budžeta, planiranog za 2019. godinu, izdvojeno 10.500 KM.\n"Na javni poziv mogli su konkurisati samo oni pčelari koji imaju od jednog do 20 društava, što se smatra početničkim pčelarstvom, pa je takvim pčelarima potrebna pomoć da razvijaju svoje pčelinjake", kaže Veselin Dutina, direktor Agrarnog fonda.\nPodsjećajući da su u Agrarnom fondu i ranije realizovali ovakve projekte pomoći pčelarima početnicima, on je kazao da je sva oprema nabavljena od lokalnih firmi, na koji se način želi podržati i lokalna radinost.\nU pitanju je komplet košnica koji podrazumijeva ram, dvije kocke, poklopac, hranilicu i podnjaču, što je, prema riječima Obrada Ninkovića, predsjednika Pčelarskog udruženja "Leotar", s kojim se odranije realizuje ovaj program, dobar podsticaj mladim pčelarima.\n"Mi smo za mlade pčelare iz našeg udruženja obezbjeđivali i besplatnu edukaciju u pčelarenju, kako bismo ih naučili da se na što bolji i kvalitetniji način bave pčelarstovom, a ova oprema će im i te kako dobro doći", rekao je Ninković.\nI pčelari početnici su saglasni o tome da će imati veliku korist od novih košnica.\n"Ne radimo ni supruga ni ja, sin nam je na fakultetu, a ovo je prva donacija koju smo u životu dobili, pa onda možete zamisliti koliko će mi sve ovo značiti i koliko smo zahvalni na pomoći", rekao je pčelar početnik Željko Ninković iz trebinjskog sela Necvijeće.\nS njim su se složili i ostali pčelari i zahvalili na donaciji.


TEST u Španiji: Mazda CX-30 – AutoTarget\nMazda je još jednom pokazala doslednost u svojoj umetnosti oblika i inženjeringa. CX-30 je novi SUV, pozicioniran između modela CX-3 i CX-5\nNije lako biti u koži menadžera, inženjera i dizajnera kompanija koje proizvode automobile. Napraviti proizvod drugačiji od drugih, što u estetskom, što u tehničkom smislu, sve je teže.\nNekako nam se čini da su ideje na izdisaju, a kupci sve razmaženiji. Na svu sreću, ima svetlih primera, a među njima je svakako Mazda.\nJapanci kao da prkose trendovima, stvarajući automobile koji su ispred svog vremena. Novu eru započela je Mazda 3, a u stopu je prati njena SUV verzija – CX-30.\nŠpanija je tradicionalno mesto susreta novinara iz cele Evrope i Mazdinih noviteta, pa tako i modela CX-30. Ideja je bila da se kreira SUV koji će popuniti prazninu između CX-3 i CX-5.\nDakle, pred nama je SUV C segmenta, čija je mehanika dobrim delom zasnovana na novoj „mazdi 3“. Dizajn je donekle sličan, s tim što je kod krosovera još izraženiji kupe karakter.\nOsim što je povećano odstojanje od tla, tu su i očigledni ofroud detalji, kao što su neobojeni rubovi oko točkova, spojeni sa širokim bočnim lajsnama.\nZa kupca, možda i najbitniji momenat – u unutrašnjosti ima više mesta nego u „mazdi 3“. Pre svega, na zadnjim sedištima ima više prostora za glavu, a veći je i prtljažnik.\nNaravno, sedi se povišeno, i ne samo to; lakše se postavljaju dečija sedišta, skoro da nema saginjanja. Kada birate auto sve je bitno, svi elementi zajedno čine onaj presudni utisak doživljenog kvaliteta.\nKod Mazde CX-30 je očigledno da ozbiljno zadire u premijum segment. Pre svega, fascinira dizajn komande table.\nPodsvesno reagujemo na minimalizam u najboljoj mogućoj realizaciji, sa mnogo tapaciranih površina i aluminijumskih detalja. Jednostavno, sve je na svom mestu.\nErgonomija je nešto čime sve „mazde“, pa i CX-30 mogu da se pohvale. Interesantno je da su noge vozača prilično ispružene a ne savijene kao kod većine SUV modela.\nInstrumenti imaju veliki kontrast između tamne pozadine i svetlih brojki, što atmosferu diže na još viši nivo.\nHorizontalni centralni displej je čak lakše vidljiv nego u „mazdi 3“, posebno ako je sedište na najnižoj mogućoj poziciji.\nMazda je za CX-30 pripremila iste motore kao u „trojci“. Svi su potpuno novi i drugačiji od svega na šta smo navikli među konvencionalnim mašinama. Sedamo za volan benzinca.\nTradicija velike zapremine bez turba se nastavlja. Njegovih 122 konjske snage nije dobijeno iz hiljadu, već iz dve hiljade kubika.\nLinearna ubrzanja i motor koji se ne buni ni na hiljadu obrtaja se ozbiljno razlikuju od karaktera malih turbo-benzinaca.\nTaj osećaj glatke vožnje nas nikako ne napušta. Komande su izuzetno meke i lagane, pa stičete utisak kao da se auto vozi na dodir.\nNismo navikli na ovakvo odsustvo vibracija i buke, izuzev kod premijum modela. U neku ruku, nove „mazde“ i jesu premijum automobili.\nVožnja po centru Barselone u sred špica ne podiže prosek na više od sedam litara, sa sve isključenim start-stop sistemom.\nIzlazak na auto-put nam već omogućava da osetimo maksimalne performanse. Ovde se već oseća da 122 KS imaju svoje limite; za razliku od gradske vožnje, ubrzanje na auto-putu zahteva više obrtaje, pogotovo što su stepeni prenosa vrlo dugi.\nPri 130 km/h smo na svega 2600 obrtaja, kao da vozimo turbo-benzinca. Odsustvo buke i strujanja vazduha je karakteristično i pri visokim putnim brzinama.\nSkrećemo na magistralni put. Krivine i ograničenje brzine od 90 km/h su prava prilika da probamo CX-30 u dinamičnijim uslovima.\nBez obzira na povišeno odstojanje od tla, auto je neutralan, kao da vozimo hečbek – „mazdu 3“. Motor voli visoke obrtaje, rado se „vrti“, s obzirom da maksimum postiže na 6000 o/min.\nZabava u vožnji je zagarantovana, ali i mir, u slučaju da putnici tako žele. Do odredišta, katalonskog grada Đirona, stižemo sa prosekom od oko šest litara, za šta je dobrim delom zaslužna i tehnologija deaktivacije cilindara.\nPri vožnji konstantnom brzinom CX-30 radi na dva cilindra, uz jedva primetne vibracije.\nDrugi dan međunarodne prezentacije Mazde CX-30 donosi nove izazove. Čuveni Skyactiv-X motor je spreman za vožnju.\nKao i Skyactiv-G 2,0 benzinac koji smo vozili prethodnog dana, ima laki hibridni sistem sa naponom od 24 volti.\nTo znači da starter ima funkciju elektro-motora, pomažući prilikom ubrzanja, uz istovremenu funkciju generatora, vraćajući struju u baterije manjeg kapaciteta prilikom kočenja i usporavanja.\nUpravo zbog specifične tehnologije starter-generatora nema tipičnog zvuka „verglanja“ prilikom startovanja motora, već motor bešumno počne da radi, kao kod klasičnih hibrida.\nMeđutim, prava revolucija nastala je u tehnologiji sagorevanja. Skyactiv-X motor ima povećanu efikasnost paljenjem smeše kompresijom, kao kod dizela, dok svećice samo kontrolišu proces.\nMazdini benzinci inače imaju povećanu kompresiju u odnosu na druge atmosferce, a ovde je taj stepen još veći, veći čak i u odnosu na dizel.\nSuština je u sve strožijim standardima emisije izduvnih gasova, a Skyactiv-X svoje prednosti pokazuje ne samo u standardnom režimu, već i pri visokim obrtajima.\nKada je već tako, odlučili smo da ga probamo na lokalnoj magistrali sa mnogo krivina. Nismo ga štedeli, već smo naglo ubrzavali kad god bi se za tim ukazala prilika.\nŠta više, često smo zalazili u visoke obrtaje, uživajući u reskom zvuku na preko 4000 obrtaja. Istini za volju, nismo primetili neku bitnu razliku u performansama u odnosu na stari G165 motor, koji se praktično do juče ugrađivao u Mazde.\nSa druge strane, pogled na putni kompjuter otkriva da je motor ipak dosta štedljiviji. Prosek nije prešao cifru od 7 litara, tako da trud inženjera nije bio uzaludan.\nNjegovih 180 „konja“ je prava mera čak i za one zahtevnije vozače, pogotovo što maksimalni obrtni moment od 224 Nm postiže pri 3000 spram 4000 o/min kod standardnog 2,0 benzinca od 122 KS.\nLepa vest za ljubitelje pogona na sva četiri točka je da mogu da ga kombinuju sa svim motorima, pa i sa automatskim menjačem.\nKada smo već kod njega, isprobali smo ga u dizel verziji. Reč je o motoru čija je zapremina nedavno povećana sa 1,5 na 1,8 litara.\nNa magistrali i na auto-putu se ponaša kao da ima dosta više snage od deklarisanih 116 KS. Vozačima sa prosečnim potrebama ovo je više nego dovoljno ne samo po gradu, već i na otvorenom, uz lepa međuubrzanja i pri visokim putnim brzinama.\nMenjač je jedan od najboljih automatika koje smo testirali u poslednje vreme, što u manuelnom, što u automatskom režimu.\nMazda se zaista približila premijum proizvođačima ne samo u pogledu dizajna, materijala, završne obrade i opreme, već i po pitanju inženjeringa.\nSkyactiv-X motor nam daje nadu da još uvek nije prošlo vreme atmosferaca, koji i dalje imaju šta da pokažu na radost svih petrolheda sveta.\nNa kraju, nismo sigurni da li bismo prednost dali umetničkim ili inženjerskim dostignućima. Izbor ostavljamo kupcima, koji novu Mazdu CX-30 mogu ne samo da poruče, već i da provozaju kod ovlašćenih prodavaca.\nPočela prodaja u Srbiji\nMazda CX-30 uveliko može da se poruči a od nedavno i da se testira kod ovlašćenih prodavaca. Cena počinje od 21.890 evra, koliko košta Skyactiv-G122“ verzija.\nDizelaš je skuplji 2.100 evra, dok za revolucionarni Skyactiv-X motor od 180 KS treba izdvojiti 25.190 evra.\nModeli sa automatskim menjačem su oko 2.500 evra skuplji od onih sa manuelnim, a isto toliko košta i doplata za pogon na sva četiri točka.\nSpisak standardne opreme je dug i obuhvata rešenja koja se kod nekih proizvođača nalaze samo u najvišim paketima.\nNa primer, Mazda CX-30 standardno ima LED farove, hed-ap displej, multimedijalni displej dijagonale 8,8 inča, pokretanje motora na dugme, sedam vazdušnih jastuka, sistem zadržavanja vozila u saobraćajnoj traci, prepoznavanje saobraćajnih znakova, senzor mrtvog ugla, upozorenje na nailazeći saobraćaj prilikom isparkiravanja unazad, radarski tempomat, automatsko kočenje, automatsku aktivaciju dugih svetala, navigaciju, alu-felne prečnika 16 inča…\nMazda već duže vreme koristi povećanu kompresiju na svojim benzincima u cilju smanjenja potrošnje. Skyactiv-X motor sa Spark Controlled Compression Ignition – SPCCI tehnologijom je prvi na svetu koji je objedinio princip rada i štedljivost dizela sa performansama benzinca.\nSmeša u cilindrima se pali pomoću visoke kompresije kao kod modernih dizela, a svećice samo kontrolišu proces.\nOvakav koncept je pokušalo nekoliko proizvođača automobila da usavrši, ali do sada nikome osim Mazdinim inženjerima nije pošlo za rukom da ovu tehnologiju dovede do serijske proizvodnje.\nSmeša vazduha i benzina na „skajaktiv X“ motoru je čak dva do tri puta siromašnija nego kod konvencionalnih atmosferskih benzinskih motora. Sadrži toliko malo benzina da svećica standardnog motora ne bi mogla da je zapali.\nMotor Skyactiv-G 2,0 (AWD) Skyactiv-D 1,8 (AWD) Skyactiv-X (AWD)\nMaks. o. moment (Nm) 213 270 224\nMeđuos. rastojanje (mm) 2655


Lane ubijeno najmanje 27 žena: Svaka četvrta prijavljivala nasilje\nRegionalne vesti - Ponedeljak 18.05.2020 - 14:08\nPodaci Pokrajinskog zaštitnika građana o žrtvama u porodično-partnerskom odnosu\nNajradikalniji vid nasilja prema ženama je femicid FOTO:Thinkstock\nNa osnovu praćenja medijskog izveštavanja o nasilju u porodici, Pokrajinski zaštitnik građana je došao do podataka da je u Srbiji u 2019. godini ubijeno najmanje 27 žena u porodično-partnerskom odnosu. Najveći broj žena -19, ubijen je od strane sadašnjeg ili bivšeg partnera, a svaka četvrta žena je u ranijem periodu prijavljivala nasilje u porodici. U dva slučaja, ubica je u trenutku ubistva imao izrečenu meru zabrane kontaktiranja i prilaska žrtvi.\nOvi podaci, kako navodi Pokrajinski zaštitnik građana, pokazuju da nije dovoljno samo osnažiti žrtve da prijave nasilje u porodici, već je neophodno da nadležni organi, ustanove i profesionalci koji rade u njima prepoznaju sve faktore rizika i blagovremeno i adekvatno reaguju na sve oblike nasilja, kako ne bi došlo da njegovog najekstremnijeg oblika – femicida.\n- Žene su najviše izložene rodno zasnovanom nasilju upravo u okviru porodično-partnerskih odnosa – ističe Pokrajinski zaštitnik građana. - Patrijarhalna shvatanja, koja su i dalje dominantna u našem društvu, jedan su od osnovnih razloga zbog kojih se na nasilje u porodici često gleda kao na „privatnu stvar“. Najradikalniji vid nasilja prema ženama je femicid, odnosno ubistvo žene zato što je žena, motivisano mržnjom prema ženama i željom za dominacijom i kontrolom nad njenim životom.\nDiskriminacija, nasilje i nejednak odnos moći se reflektuju kroz rodno zasnovana ubistva.\nŠirom sveta, većina žena strada upravo od strane svojih sadašnjih ili bivših partnera, pri čemu ubistvo predstavlja samo eskalaciju dugogodišnjeg nasilja u vezi, bilo ono fizičko, psihičko, seksualno ili ekonomsko. Dom, mesto na kojem bi svako trebalo da se oseća najsigurnije, ujedno je i mesto na kojem je najveća šansa da će žena biti ubijena.\nU našoj državi još uvek ne postoje zvanični statistički podaci o femicidu, što znatno otežava analizu i sprečavanje ove pojave.\n- U proteklih 10 godina, u Srbiji je više od 300 žena stradalo u slučajevima porodično-partnerskog nasilja – podseća Pokrajinski ombudsman. - Ovo nije problem samo porodica nastradalih ili nadležnih institucija, već celokupnog društva, svih građana i svakog od nas pojedinačno. Iako se na ovaj datum sećamo nastradalih žena, na svaki oblik nasilja nad ženama dužni smo da reagujemo, ne samo danas, nego i svakog dana.


L&Z vas vodi na projekciju filma “Mračne senke” | Lepota i zdravlje\n21.05.2012 u 15:08 časova 4 komentara\nKomedija “Mračne senke”, u režiji Tima Bartona, predstavlja zanimljivu priču o porodici Kolins koja prelazi okean kako bi započela život u Americi i pobegla od prokletstva koje je proganja. Dve decenije kasnije, njihov sin slama srce ženi koja ga pretvara u vampira. Spletke i avantura prožeti su ovim filmom koji će svakako ostaviti utisak na svakoga.\nBioskop Tuckwood obradovaće dve naše čitateljke sa po dve ulaznice za projekciju filma “Mračne senke” koja će se održati u sredu, 23. maja u 18.10 sati. Sve što treba da uradite jeste da ostavite u komentarima odgovor na pitanje: Da li smatrate da su u ljubavi sva sredstva dozvoljena i zašto?\nAutorke dva najzanimljivija komentara po izboru redakcije biće nagrađene sa po dve ulaznice! Imena dobitinica objavićemo u sredu u 12 sati, a dobitnice će biti obaveštene i o tome gde i kada mogu da preuzmu svoje karte.\nKljučne reči: akcija, Mračne senke, Tuckwood\nPriča iz sveta: Kolekcionari SMEĆA! Leu Mujiću priznanje na Beogradskom festivalu igreTri domaća filma premijerno na Cinema City-ju\nPRETHODNONe propustite: Noć muzeja ove subote\nSLEDEĆEUlaznice za projekciju filma “Mračne senke” dobile su…\nJelena J. komentar dat May 21, 2012 u 7:24 pm\nNe, nisu, pre svega zato što se uvek treba voditi onim da je najvažniji biti ono što jesi i zadržati bar trunku morala. Da ne govorim da se, recimo, na tuđoj sreći nikada, ali zaista nikada ne može graditi lična sreća. Provereno.\nOdgovori na ovaj komentar Jelena P. komentar dat May 21, 2012 u 9:45 pm\nNe jer u svemu treba imati meru i granicu. Uglavnom nije u pitanju ljubav, već strast, uzbuđenje zbog “zabranjenog voća” ili trenutna zaljubljenost (čitaj: idealizovanje!). U takvim situacijama, treba razmisliti racionalno- da li vredi pogaziti svoje principe, moral i dostojanstvo, povrediti druge… Treba slediti svoje srce i instinkte, ali preko krajnje granice razuma ne treba preći. Ako je to zaista ljubav, vreme pokaže, jer ona može da sačeka pravi trenutak, kad stvari dođu na svoje mesto.\nOdgovori na ovaj komentar Dragica Vukomanovic komentar dat May 21, 2012 u 10:47 pm\nU ljubavi je najlepse i najmocnije biti iskren i prema sebi i prema drugima, ali danas je, nazalost, toga najmanje.\nDa bi mogao uspostaviti blizak kontakt sa nekim potrebno je izgraditi poverenje, sto nije uvek lako. Zato ja glasam za te dve stvari, pa vam ostala sredstva nisu ni potrebna. Odgovori na ovaj komentar Jelena komentar dat May 22, 2012 u 11:45 pm\nOnaj ko se bori za svoju ljubav i suviše je slep da bi video kakvim se oružijem služi , njegovi bližnj bi u većini slučajeva samo uzalud skretali pažnju na posledice. Oni koji vole su u stvari jako sebični na svoju ljubav i osećaj koji im ona pruža, pa makar to bio i prvi očaj, oni vole da vole. I ko kaže drugačije slagao bi. Dakle u ljubavi je sve dozvoljeno, samo je potrebno mudro izabrati trenutak i oružije kako bi vuk bio sit i ovce na broju.


Frensis L. Tomson je američki inženjer, učesnik u svemirskim programima i otac dvanaestoro dece, od kojih najstarije danas ima 37, a najmlađe 22 godine. Sva njegova deca su završila fakultete ili su na putu da ih završe. Što je najvažnije, on i njegova žena nisu morali da plaćaju njihovo školovanje, jer su svoju decu naučili da budu vredni, odgovorni i da se oslanjaju na sebe.\n“Uvek sam imao dobro plaćen posao i mogao sam deci da priuštvim praktično sve. Ali, moja supruga i ja smo odlučili da to ne radimo”. Frensis takođe ima 18 unučadi koji se vaspitavaju u duhu samopoštovanja, zahvalnosti i želje da učine nešto a širu zajednicu.\nU američkom magazinu Atlantik, Frensis otkriva šta je to što su on i njegova supruga radili kako bi vaspitali decu na pravi način, napominjući da su, svakako, tokom svoje roditeljske prakse često i grešili:\ndeca moraju da obavljaju neke zadatke u kući od svoje treće godine. Sa 3 godine još nisu dobra u čišćenju toaleta, ali već sa četiri mogu i to.\ndobijali su nedeljni džeparac u zavisnosti kako su obavili svoja zaduženja te nedelje\nsa 8 godina počeli bi sami su peru svoj veš. Svako je dobio svoj dan u nedelji za to.\nčim bi naučili da čitaju počeli bi da kuvaju po receptima. Morali su da nauče da prave dvostruke količine hrane.\ndevojčice, ali i dečaci, morali su da nauče da šiju\nMajčinstvo u 20/30/40-im: Jelena Đelić\nSa četiri kupanje, sa sedam do prodavnice: Šta je u kom uzrastu dete sposobno samo da radi?\nJa sam pedagog, treba mi savet za dete


Renesansa zadrugarstva u Srbiji: U Novom Sadu održana konferencija podsticaja spasu srpskog sela - Biznis Telegraf.rs\n12/02/20 | 15:17 ≫ 16:17\nU 2020. godini za revitalizaciju zadrugarstva u Republici Srbiji opredeljeno je novih 580 miliona dinara, a javni konkurs za dodelu tih sredstava očekuje se u prvoj polovini godine\n- Doživljavamo renesansu zadrugarstva! Zadruge su odgovor na nekoliko ključnih pitanja – kako opstati na malom i usitnjenom posedu, kako biti produktivan, kako izbeći nakupce i prekupce, prodati svoj proizvod i naplatiti ga. One su nada za opstanak 570.000 poljoprivrednih gazdinstava Srbije“, poručio ministar Milan Krkobabić u Novom Sadu na konferenciji pod nazivom „Podsticaji za zadruge u 2020. godini na republičkom i pokrajinskom nivou“ koja se danas održana u Privrednoj komori Vojvodine.\nMinistar je naglasio da je akcija Vlade Srbije „500 zadruga u 500 sela“ premašila sva očekivanja jer je od početka njenog sprovođenja 2017. godine do danas osnovano značajno više zadruga: - Mapa zadrugarstva Srbije uvećana je za 650 fabrika na otvorenom u 650 sela i to je nešto što niko od nas na početku nije očekivao.\nPredsednik Zadružnog saveza Vojvodine Radislav Jovanov istakao je da su zadruge Vojvodine stale na noge, krenule putem razvoja i investicija i polako idu ka konačnom cilju, a to je da budu osnovni činilac razvoja i organizator života u malim sredinama.\nŠta se krije iza odluke Ustavnog suda BiH o poljoprivrednom zemljištu\nVlada Rešublike Srbije


Uverite se stranica učita brže sa keširanim u Veb segmentu pretrage sadržaja - Office podrška\nPrimenjuje se na: SharePoint Online Office za preduzeća Office 365 administrator Još... Manje\nKonfigurisanje na sadržaja pretrage Web segmenta (CSWP) da biste koristili keširanje\nUpiti u CSWP 1 i 2 su konfigurisane da biste prikazali iste rezultate za sve korisnike. To znači da verovatno učinim stranice brže učitavanje konfigurisanjem ove dve CSWPs da biste koristili keširanje.\nCSWP 3 prikazuje skup rezultata za osobe koje rade u drugom odeljenju i drugi skup rezultata za osobe koje rade u sektoru za prodaju. Stranica učita brže pomoću keširanje u ovaj Veb segment može da bude u većini slučajeva. Međutim, ako imate više mali odeljenja sa samo nekoliko zaposlenih u svakom odeljenju, broj rezultate pretrage koji će biti uskladišten u kešu može preopterećenja keš i zapravo povećali vreme učitavanja stranice.\nSada hajde da pogledamo kako rezultati se prikazuju u na Veb segment sadržaja za pretragu (CSWP) sa keširanim:\nUpit i dodeljeni AD bezbednosne grupe u CSWP kombinuje i pretrage prvo traži podudarni upit i bezbednosne grupe u keš. Ako ne pronađe rezultate koji se podudaraju u kešu, upit se šalje u indeks pretrage.\nSadržaj za pretragu Web segmenta (CSWP) prikazuje rezultate pretrage iz sadržaja koji je popisuju i dodaju u indeks pretrage. Kada konfigurišete CSWP da biste koristili keširanje, pokazuje rezultata koji se podudaraju iz keša, a ne iz indeksa za pretraživanje. Rezultati pretrage, takođe prazan rezultatesu uskladišteni u keša za maksimalno 15 minuta pre isteka keš.


Muke svake mame - Page 2 of 3 - Mama Popins: podrška mamama\nSkoro sam razgovarala sa drugaricom o tome kako je nervira njen ginekolog. U smislu da joj ne uliva baš poverenje što se tiče praćenja trudnoće, između ostalog i zato što je već imala spontani pre...\nUmemo li da odgajamo svoje bebe?\nObjavljeno 15/11/2017 19/03/2018 Autor: Mama Popins\nMalopre sam pogledala prvu epizodu dokumentarne serije Bringing up Baby o najuticajnijim metodama odgoja beba. Stilova roditeljstva postoji mnogo, kao i stručnjaka koji pišu o tome, međutim, izdvojile su se tri knjige koje su u 20. veku...\nObjavljeno 15/11/2017 20/12/2017 Autor: Mama Popins\nPosvećen Milici i svim mamama koje su dobile drugo dete i rastrzane su na dve strane, ne znajući kuda će pre i šta ih je snašlo Oba puta kada sam bila trudna provodila sam vreme...\nObjavljeno 15/11/2017 19/04/2018 Autor: Mama Popins\nSinoć sam se dopisivala s jednom drugaricom preko mesindžera kada me je Marta pozvala. Bilo je već odavno prošlo vreme za leganje (u devet u krevet), i one nisu spavale. Kratko sam joj napisala da...\nObjavljeno 15/11/2017 14/12/2017 Autor: Mama Popins\nOvo je druga u nizu priča o Mamički. Ima toliko priča o deci koja su u raznoraznim situacijama: od Hajdi koja je te kod dede na planini, te na moru, preko Kaće koja čas ide...\nSlaviti Novu godinu s decom ili bez? To u principu ne bi trebalo da bude neka posebna dilema. Zašto bismo trošili vreme na razmišljanje šud aj stej or šud aj go? Kome se ide nekud bez dece,...\nObjavljeno 09/11/2017 04/01/2018 Autor: Mama Popins\nDobro ste pročitali: ne depresija, već presija. Da se žena posle porođaja ponaša kao da se nije porodila. Niko nas ne tera, barem ne eksplicitno, da dve nedelje posle porođaja skinemo spavaćicu i obučemo neke...\nPosvećeno svim ženama koje se svađaju, podbadaju, vređaju druge i ismevaju. S nadom da će ovaj tekst inspirisati žene da imaju više tolerancije i razumevanja jedna za drugu Jeste da umem da budem hrabra, al nisam...\nNe, ona nije super žena, već superžena. Nije super, već je iznad ostalih, vrhunska i, po svemu sudeći, svemoguća. I nije ona neka tamo, nego ja, i možda vi. Ali lakše je kada pišemo o...\nMalo-malo pa čitate kojih pet stvari dobra mama nikad ne bi uradila. Ili kojih deset stvari supermama nikad ne kaže. Ili kojih sedam stvari savršena mama ne sme da pomisli. (Nadam se da) Svi znamo...


BIRODI: Način prezentacije istraživanja javnog mnjenja doprinosi apstinenciji birača - Radio Luna\nPočetna Srbija i region BIRODI: Način prezentacije istraživanja javnog mnjenja doprinosi apstinenciji birača\nSrbija i regionTrendoviPolitika\nKako dalje ističe, “medijska (ne)zastupljenost, odnosno negativno predstavljanje opozicje, koja se ne retko svodi na etiketiranje, ima za cilj da izazove apstinenciju kod dela biračkog tela koje ne bi na izborima glasalo za vladajuću stranku i njenog predsednika”.\n“Znači, u fokusu ove ‘operacije’ nisu opozicione političke stranke, već birači koji ne bi glasali za SNS i njenog predsednika, a koji se na ovaj način ‘teraju’ u apstinenciju”, dodao je BIRODI.\nPrema navodima BIRODI-ja, operacija tu ne staje, a rezultat je da “svaki drugi gradjanin Srbije stariji od 18 godina podržava stav da nije pametno govoriti ono što misliš”, odnosno njih 48 odsto sebe vidi kao apolitične i antipolitične, i ne može da prepozna kojem ideološkom svetonazoru pripada.\n“Medijske odmazde koje se vode i protiv javnih ličnosti, stručnjaka i NVO aktivista zbog iskazanih analitičkih i kritičkih stavova o vlasti imaju cilj da zaplaše gradjane, odnosno uruše javno mjenjene i spremnost gradjana da u anketama slobodno saopšte šta misle, a bez čega nema valjnog istraživanja javnog mnjenja”, naveo je BIRODI.\n“Apelujemo da se prestane sa praksom predstavljanja neprecizne slike javnog mnjenja, koja je plod medijske kontrole pre svega nad televizija sa nacionalnim frekvencijama koje su u preko 60 odsto izvor informisanja o politici”, upozorio je BIRODI.


Brineta (615 Live)\n#Kralj sobe #HD+ #jebanje guze #pušenje do grla #jebanje #trljanje pičke #pušenje #trljanje #analna igra #drkanje #svršavanje #žestoko jebanje #skidanje #masturbacija #pušenje kurca #parovi se jebu #uživanje #sisanje jaja #chatanje #ljubljenje #plesanje #svršavanje na licu #lizanje #prstenjačenje guze #lizanje jaja #lizanje guze #vođenje ljubavi #pušenje do grla #dominacija sado-mazo vezanjem #jebanje pičke #poskakivanje #pušenje #izvedba preko kamere #svršavanje u usta #masaža #drkanje #guranje šake #sjedenje na licu #pokazivanje #jebanje u guzu #svršavanje na licu #jebanje stopala #svršavanje unutra #skvirtanje #u troje #igranje s dildoom #pušenje #svršavanja na guzu #prstenjačenje #nadraživanje #lovense #lizanje pičke #jebanje cura #dupla penetracija #svršavanje u pičku #lizanje sisa #papanje pičke #sanjarenje #lizanje pičke #iz guze u usta #jebanje s dildoom #cura s curom #jebanje pički #pušenje #jebanje s dildoom #svršavanje po sisama #svršavanje na lice #svršavanje u pičku #azijska masaža #jebanje u sise #ohmibod #ejakulacija #lizanje guze #gušenje #samozadovoljavanje #gutanje #lizanje dlakave pičke #razmjenjivanje sperme #ženska dominacija #seks u četvero #sprave za jebanje #nema jebanja #Igre #grupni seks\n#Kralj sobe #HD+ #drkanje #masturbacija #drkanje #svršavanje #trljanje #chatanje #svršavanje na licu #uživanje #analna igra #pušenje #skidanje #izvedba preko kamere #jebanje guze #nadraživanje #samozadovoljavanje #masaža #sanjarenje #plesanje #ejakulacija #pokazivanje #pušenje #jebanje #lizanje #ljubljenje #igranje s dildoom #svršavanje u pičku #dominacija sado-mazo vezanjem #pušenje do grla #jebanje u guzu #prstenjačenje guze #vođenje ljubavi #u troje #svršavanje na lice #prstenjačenje #svršavanje u usta #pušenje #pušenje kurca #jebanje s dildoom #jebanje stopala #nema jebanja #svršavanje unutra #žestoko jebanje #svršavanje na licu #jebanje s dildoom #pušenje #guranje šake #gutanje #lizanje jaja #svršavanja na guzu #gay dominacija #razmjenjivanje sperme #pušenje do grla #lizanje guze #sisanje jaja #gay vezanje #sjedenje na licu #iz guze u usta #ohmibod #lizanje guze #lovense #gušenje #azijska masaža #parovi se jebu #dupla penetracija #seks u četvero #sprave za jebanje #grupni seks #Igre\n#Kralj sobe #HD+ #analna igra #jebanje guze #pušenje #drkanje #masturbacija #svršavanje na licu #drkanje #igranje s dildoom #izvedba preko kamere #svršavanje #pušenje #chatanje #pušenje do grla #skidanje #svršavanje u pičku #plesanje #uživanje #prstenjačenje guze #nadraživanje #pokazivanje #masaža #ljubljenje #trljanje #dupla penetracija #prstenjačenje #jebanje u guzu #ejakulacija #lizanje #pušenje #sanjarenje #pušenje kurca #jebanje s dildoom #pušenje #jebanje #svršavanje na lice #dominacija sado-mazo vezanjem #jebanje s dildoom #vođenje ljubavi #svršavanje na licu #žestoko jebanje #guranje šake #gušenje #jebanje stopala #gutanje #samozadovoljavanje #pušenje do grla #ohmibod #poskakivanje #svršavanja na guzu #svršavanje unutra #svršavanje u usta #lizanje guze #lizanje guze #lovense #svršavanje po sisama #iz guze u usta #sisanje jaja #sjedenje na licu #lizanje jaja #jebanje u sise #azijska masaža #u troje #razmjenjivanje sperme #lizanje sisa #nema jebanja #parovi se jebu #seks u četvero #sprave za jebanje #grupni seks #Igre\n#pušenje do grla#ejakulacija#uživanje#ohmibod\n#papanje pičke#skvirtanje#jebanje u sise#lovense\n#pušenje do grla#jebanje pički#ohmibod#HD+\n#izvedba preko kamere#ejakulacija#prstenjačenje#žestoko jebanje\n#pušenje do grla#jebanje s dildoom#drkanje#jebanje u sise\n#žestoko jebanje#sprave za jebanje#Igre#Kralj sobe\nJuicy day Let's go for that squirt to be drunk at 132 /anal 500/blondie/bigass /bigboobs/lush//lovense on//pussy/blowjob\n#pušenje#pušenje kurca#trljanje#trljanje pičke\n#igranje s dildoom#drkanje#lizanje#svršavanje u pičku\n#pušenje#poskakivanje#vođenje ljubavi#jebanje u sise\n#poskakivanje#svršavanja na guzu#jebanje stopala#nema jebanja\n#izvedba preko kamere#pušenje kurca#lizanje sisa#Kralj sobe\n#dominacija sado-mazo vezanjem#ejakulacija#sprave za jebanje#ohmibod\n#u troje#pušenje do grla#jebanje s dildoom#papanje pičke\n#svršavanje unutra#žestoko jebanje#vođenje ljubavi#trljanje\n#pušenje kurca#vođenje ljubavi#lizanje pičke#skvirtanje\n#pušenje#izvedba preko kamere#lizanje guze#lizanje sisa\nmikaylajune -ov/in chat\n#prstenjačenje guze#izvedba preko kamere#igranje s dildoom#Kralj sobe\n#chatanje#jebanje#trljanje pičke#Kralj sobe\n#analna igra#pušenje do grla#samozadovoljavanje#ženska dominacija\n#svršavanje u pičku#svršavanje#plesanje#igranje s dildoom\nLizzCardona -ov/in chat\n#pušenje kurca#trljanje#trljanje pičke#jebanje u sise\n#dominacija sado-mazo vezanjem#skidanje#pušenje#samozadovoljavanje\n#pušenje do grla#igranje s dildoom#uživanje#prstenjačenje\nkaamlarabab -ov/in chat\n#lizanje jaja#dominacija sado-mazo vezanjem#pokazivanje#trljanje\nalexa-fiore -ov/in chat\nHi guys. : Hi guys. Can you guess what a surprise there is behind each Butterfly? 60TKNS\n#svršavanje unutra#pušenje do grla#prstenjačenje#jebanje\n#lizanje jaja#jebanje stopala#lovense#Kralj sobe\n#jebanje u guzu#pokazivanje#masturbacija#skidanje\nNeatTits -ov/in chat\n#prstenjačenje guze#plesanje#pušenje do grla#trljanje\n#pušenje#svršavanje u pičku#ohmibod#lovense\n#drkanje#lizanje guze#jebanje cura#papanje pičke\n#chatanje#svršavanje na licu#jebanje stopala#ljubljenje\n#jebanje s dildoom#svršavanje u pičku#jebanje pički#trljanje pičke\n#pušenje do grla#jebanje s dildoom#skidanje#lizanje sisa\n#svršavanje#jebanje s dildoom#uživanje#lizanje pičke


Suvajdžiću metak prošao pored srca\nŠABAC - Nebojša Suvajdžić Nele (38) teško ranjen u pucnjavi u ulici Miodraga Simića ispred "Izviđačkog doma" u noći između petka i subote oporavlja se od povreda na hiruškom odeljenju šabačke bolnice.\n- Suvajdžić je imao neverovatnu sreću da metak koji se bukvalno provukao kroz rebra prođe tik uz srce, a da pritom ne ošteti nijedan unutrašnji organ. Nije bilo potrebe za operacijom jer je rana u predelu levog plućnog krila prostrelna. Obzirom na lokalitet rana se svrstava u red povreda opasnih po život a Suvajdžić se dobro oseća tako da je njegovo zdravstveno stanje stabilno. Međutim iz preventivnih razloga još je u šok sobi - rekao je za "Glas" hirurg Milan Tešić.\nNepoznati napadač je u noći između petka i subote oko 1.10 sati izašao iz mračne ulice, zatim sačekao "mercedes" u kojem su se nalazili Suvajdžić i Danijela Nedić (19) iz automatske puške pripucao na automobil. Nedićeva koja je bila na mestu suvozača pogođena je hicem u glavu i preminula je na licu mesta .\nNebojša Suvajdžić je od ranije poznat šabačkoj policiji i protiv njega je zbog teških krađa i pokušaja ubistva do sada bilo podignuto 86 krivičnih prijava.\nZa nepoznatim napadačem policija traga.


ILGA-Europe Rainbow Map: Bosna i Hercegovina stagnira - LGBTI.ba\nIzvor: SOC i ILGA-Europe\nOve godine izvještaj je obuvatio podatke sakupljene u četrdeset devet (49) zemalja, i generalni je zaključak da čak i zemlje, koje su bile vodeće u razvoju politika za unapređenje ljudskih prava LGBTI osoba, pokazuju zabrinjavajući trend opadanja, odnosno stagnacije u zagovaranju i razvoju pravnih okvira za poboljšanje njihovog položaja. Trenutne političke struje naročito zabrinjavaju, jer najčešće ostavljaju trag na onim najranjivijim grupama društva, među kojima su i LGBTI osobe.\nBosna i Hercegovina nije izuzetak. Svakodnevna zagovaranja nevladinih organizacija za ravnopravnost LGBTI osoba nailaze na konstantne administrativne prepreke, najčešće u oblasti slobode okupljanja, unatoč Zakonu o zabrani diskriminacije koji zabranjuje diskriminaciju po bilo kom osnovu, pa tako i na osnovu seksualne orijentacije i rodnog identiteta. Dakle, nije problem nepostojanje adekvatne zakonske regulacije, već implementacija iste i spremnost izvršnih organa da ih provode. Iz tih razloga, u ovom izvještaju, Bosna i Hercegovina dobila je ocjenu od 31%, što znači da nije postignut nikakav napredak u odnosu na prethodnu godinu.\nInače, zemlje koje su se našle na prva tri mjesta na Rainbow mapi ILGA-Europe su Malta sa 91%, Belgija sa 79% i Norveška sa 78%. Tri zemlje koje su najniže pozicionirane su Turska sa 9%, Armenija sa 7% i Azerbejdžan sa 5%. Malta nastavlja biti na prvom mjestu treću godinu zaredom. Unaprijeđena procedura zakonskog priznavanja roda u Belgiji je obezbijedila bolju poziciju ovoj zemlji, malo iznad Norveške, koja slijedi na trećem mjestu. Tri zemlje na dnu, Azerbejdžan, Armenija i Turska, su na istom mjestu bile i prošle godine, što označava manjak političkog vodstva, kao i progresa u oblasti zakona koji se tiču LGBTI jednakosti.\nBosna i Hercegovina ilga-europe jednakost lgbti osoba rainbow map


Vesti – 10.09.2019.\nPosted on 10/09/2019 by admin\tunder Vesti\nJavni poziv za radne grupe za izradu i reviziju standarda postignuća za opšteobrazovne predmete\nProjekat „Unapređenje kvaliteta obrazovanja kroz uvođenje ispita na kraju srednjeg obrazovanja” na osnovu Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja i Zakona o srednjem obrazovanju i vaspitanju uputio je poziv svim zainteresovanim licima sa odgovarajućim obrazovanjem i radnim iskustvom u struci, da se prijave na Javni poziv za članove radnih grupa za izradu i reviziju standarda postignuća za opšteobrazovne predmete u okviru priprema za sprovođenje državne mature 2020/2021. godine, uz podršku Projekta državne mature.\nPrijava se popunjava elektronski na adresi http://tiny.cc/eog5bz. Krajnji rok za prijavu je 22.09.2019. godine. Neblagovremene, nepotpune i neodgovarajuće prijave neće biti razmatrane. Za dodatne informacije info.matura2021@gmail.com. Javni poziv možete preuzeti sa našeg sajta u prozoru Preuzimanja (→Dokumenta)\nPoslanici o dualnom modelu studija\nSkupština Srbije počela je juče novu sednicu na čijem je dnevnom redu Predlog zakona o dualnom modelu studija u visokom obrazovanju. Na dnevnom redu su i predlozi zakona o regulisanim profesijama i priznavanju profesionalnih kvalifikacija, kao i izmenama i dopunama Zakona o patentima. Pred poslanicima su i izmene i dopune Zakona o autorskim i srodnim pravima, kao i izmene i dopune Zakona o zaštiti topografija poluprovodničkih proizvoda.\nPredstavlјeni interdisciplinarni programi „Master 4.0“\nU Vladi Republike Srbije u četvrtak su predstavlјena četiri interdisciplinarna studijska programa pod jedinstvenim nazivom „Master 4.0“. Okuplјeni u četiri konzorcijuma izabrana na javnom konkursu koji je na ideju Inicijative „Digitalna Srbija“ realizovalo Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja, 13 državnih fakulteta iz Beograda, Kragujevca i Niša krenulo je u proces akreditacije ovih programa, po čijem završetku je planiran upis ukupno 140 studenata.\nPredsednica Vlade Srbije Ana Brnabić istakla je da je „Master 4.0“ rezultat izbora najbolјeg sadržaja postojećih programa koji odgovara potrebama tržišta IT usluga i obezbeđivanju uslova za dalјi rast IT sektora. “Po prvi put naši fakulteti ne nastupaju kao konkurentske već kao partnerske institucije, a veliki deo su eksperti iz prakse koji će studentima preneti znanja i upoznati ih sa korišćenjem najsavremenijih tehnologija i metoda koje se u privredi primenjuju”, rekla je ona na konferenciji za novinare.\nDržavni sekretar Ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Viktor Nedović naveo je da su ovi programi kreirani u dijalogu univerziteta i privrede i da je ideja bila da se pomogne razvoju IT stručnjaka koji nedostaju Srbiji. On je istakao da snaga ovih programa leži u temelјnom i primenjivom znanju koje će kroz više od 130 predmeta studentima ponuditi više od 300 predavača sa nekih od najbolјih fakulteta iz Srbije, stranih univerziteta i kompanija koje su se dokazale na domaćem, ali i globalnom tržištu digitalnih proizvoda i usluga. Na svaki od navedenih programa upisaće se najviše 35 studenata – 15 budžetskih i 15 samofinansirajućih, dok će Inicijativa „Digitalna Srbija“ stipendirati po pet studenata sa svakog programa, dodao je Nedović.\nOva četiri studijska programa kreirana su kroz saradnju državnih fakulteta koji donose višedecenijsku tradiciju u oblasti tehnologije, ekonomije i menadžmenta sa preko 75 uspešnih IT i kompanija iz drugih sektora koje će učestvovati u nastavi i omogućiti obavezne prakse za studente. Master 4.0 programe zajednički su kreirali beogradski Elektrotehnički i Fakultet organizacionih nauka, zatim Univerzitet u Kragujevcu, Univerzitet u Nišu, a tu je i program koji su partnerski razvili Mašinski i Matematički fakultet iz Beograda.\nElektrotehnički i Fakultet organizacionih nauka, kao i Univerzitet u Kragujevcu su u procesu akreditacije svojih Master 4.0 programa predviđenih da počnu od oktobra 2019, dok je početak preostala dva programa planiran za drugi semestar, odnosno januar 2020. Više na https://www.srbija.gov.rs/vest/408069/predstavljeni-master-40-studijski-programi.php\nNova mreža osmoletki: Puna škola vrata, niotkuda đaka\nNakon uredbe po kojoj javna osnovna škola kao posebna ustanova mora imati najmanje 480 učenika ili 16 odelјenja, osim ako na udalјenosti do dva kilometra ne postoji druga ili ako se nastava izvodi na jeziku i pismu nacionalne manjine, odnosno dvojezično, Pokrajinska vlada zvanično je saopštila da nije donela niti će doneti odluku o gašenju bilo koje osmoletke u Vojvodini, te da je veoma restriktivno prišla proceduri spajanja ustanova i gotovo udvostručila novac za prevoz učenika od sela od opština i gradova. Međutim, upravo je poslednja izjava koja se tiče budžeta za prevoz izazvala sumnju u istinitost tvrdnji, te je Savez za Srbiju zatražio da se povuku akta i započne nov proces uz javnu raspravu, i najavio peticije u selima.\nDa priča možda nema kraj opominje i prošlogodišnji slučaj u kojem je samo dva dana pre početka nastave zatvorena subotička škola „Miloš Crnjanski”. Malih škola sa po nekoliko učenika u Vojvodini je najviše u selima Fruške gore, severnog i južnog Banata i severne Bačke. Primera radi, osmoletke „Moša Pijade” u Bačkom Novom Selu, „2. oktobar” u Nikolincima i „Lukrecija Ankucić” u Samošu završilo je ove godine samo šest osmaka, a „Vuk Karadžić” u Krivaji njih sedmoro. „Nestor Žučni” iz Lalića i „Kiš Ferenc” iz Svilojeva iškolovali su po devet malih maturanata, dok je iz liparskog „Nikole Tesle” izašlo njih desetoro. Organizovanje nastave u takvim odelјenjima i do sada je bilo teško, ali su lokalne vlasti i Ministarstvo prosvete izbegavali da potenciraju zatvaranje škola kao krajnje nepopularnu meru.\nU postupku optimizacije i racionalizacije, nauštrb postojećih 368 osnovnih škola, kojih će ubuduće biti četiri manje, porastao je broj izdvojenih odelјenja sa 252 na 267. Pravni status promenilo je 25 matičnih škola, te su se našle na listi izdvojenih odelјenja, gde je oslobođeno deset mesta budući da nije bilo upisanih đaka, niti bi ih po podacima nadležnih službi bilo u narednim godinama. S druge strane, Opovo, gde je postojala jedna redovna škola sa tri izdvojena odelјenja, dobiće dve osmoletke i jedno pridruženu jedinicu, dok će Senta umesto jedne škole i sedam odelјenja dobiti četiri samostalne i tri izdvojene obrazovne ustanove. Zbog velike zainteresovanosti, biće otvorena dva odelјenja za obrazovanje odraslih u Somboru i po jedno u Novom Sadu i Apatinu.\nBesplatna psihološka savetovališta za samohrane roditelјe i decu\nJesenji ciklus psihološkog savetovališta za samohrane roditelјe i savetovališta za decu počinje 21. septembra u 19.30 časova u prostorijama Dečjeg kulturnog centra Novi Sad (DKCNS), Ive Lole Ribara 6. Prvi sastanak podrazumeva predstavlјanje i upoznavanje, a susreti će se održavati do decembra, i to svake subote od 18 do 20 časova na pomenutoj adresi. Kako navode iz DKCNS-a, besplatno savetovalište i psihološka podrška samohranim roditelјima i njihovoj deci sastoji se od savetodavnog rada sa samohranim roditelјima i paralelnog grupnog (po potrebi i individualnog) rada s njihovom decom. Time je omogućeno i deci i roditelјima da se efikasnije suoče sa situacijom razvoda, rastave ili gubitka jednog roditelјa i nauče da se uspešno prilagode na novu životnu okolnost.\nZbog ograničenog broja učesnika, prijave za savetovalište su obavezne putem „Fejsbuk” stranice „Besplatna psihološka podrška samohranom roditelјstvu” ili putem telefona: 069/633-096, 063/592-559 ili 063/521-123.\nStudenti Ciriškog univerziteta u Novom Sadu\nČlan Gradskog veća za kulturu Dalibor Rožić primio je u prošli ponedeljak u Gradskoj kući studente učesnike projekta “Studijski boravak studenta u Srbiji i Crnoj Gori” Pedagoške akademije Ciriškog Univerziteta, kao i njihove profesore. Osnovni cilј projekta je da se studenti upoznaju sa kulturom, običajima i obrazovnim sistemom u ovom delu Evrope, a kako je OŠ „Petefi Šandor“ jedan od partnera u ovom projektu, prijemu je prisustvovao i direktor te škole Zoltan Arđelan. – Nama je veliko zadovolјstvo što smo u prilici da ugostimo ove divne mlade lјude sa Ciriškog univerziteta i da im predstavimo naš grad na najbolјi mogući način. Novi Sad je multikulturalna sredina sa bogatim kulturno-istorijskim nasleđem i raskošnom arhitekturom. Siguran sam da im je posebno zanimlјivo da posete aktuelnu Omladinsku prestonicu Evrope i Evropsku prestonicu kulture za 2021. godinu, i u našem gradu se odvija pregršt aktivnosti na tim polјima koje mogu da im privuku pažnju. Jedni od drugih možemo mnogo da naučimo, a najvažnije je da zasnivamo nova prijatelјstva jer su prijatelјstva između lјudi, najčvršće veze između država – istakao je Dalibor Rožić.\nDoskorašnji profesor Pedagoške akademije Ciriškog Univerziteta Radmila Milović-Blikenstorfer, koja je jedan od glavnih aktera projekta, rekla je da studente dovode u Srbiju već 10 godina i da su uvek lepo dočekani, a da se Novi Sad posebno ističe kao dobar domaćin. – Ove godine smo oduševlјeni posetom OŠ ”Ivan Gundulić” gde nas je dočekao izuzetan kolektiv, i imali smo priliku da se upoznamo sa načinom rada, da uporedimo sa našim obrazovnim sistemom. Obišli smo i manastir Kovilј, a svi studenti su bili oduševlјeni vojvođanskim salašima. Svake godine dođe 24 studenta, i oni na ovaj način eliminišu predrasude koje su imali o ovoj zemlјi – naglasila je Radmila Milović-Blikenstorfer koja je na prijemu u Gradskoj kući predstavila svoje naslednike, profesore koji će nastaviti da realizuju program “Studijski boravak studenta u Srbiji i Crnoj Gori”.\nNaš astrofizičar sa kolegama pronašao najudalјenije svetove\nMeđunarodni tim istraživača, među kojima je i srpski astrofizičar dr Darko Donevski (38), otkrio je do sada najudalјenije poznato protojato galaksija nastalo u vreme kada je svemir bio veoma mlad, a to je 800 miliona godina nakon velikog praska. Kako prenosi Blic, Donevski i njegove kolege sa Univerziteta u Tokiju i Univerziteta Kalteh u SAD udružili su se u projektu “Silverrysh” ciji je cilј otkrivanje najudalјenije strukture u svemiru, a značajan doprinos otkriću bio je upravo rad koji je naš astrofizicar objavio prosle godine.\nDarko je rodom iz Vrsca, zavrsio je fiziku i astronomiju na novosadskom Prirodno-,atematickom fakultetu,a poslediplomske studije u Lajdenu u Holandiji i doktorske studije u Marselјu. Trenutno je postdoktorski stipendista Italijanske svemirske agencije i radi na Institutu SIŠA u Trstu koji se bavi naprednim istraživanjima u oblasti prirodnih nauka. Odnedavno kouređuje i vodi prvi naučni radio-podkast na srpskom jeziku. Otkriće ovog tipa privuklo je pažnju svetske naučne javnosti, a Donevski za Blic objašnjava kako je istraživanje važno jer menja dosadašnje razumevanje o tome kako se galaksije grupišu u jata. “Galaksije evoluiraju, bas kao i sve drugo u prirodi. Jedna od najspektakularnijih etapa ove evolucije je stvaranje ogromnih jata galaskija, koje su najmasivnije strukture u čitavom svemiru i imaju ukupnu masu veću od hilјadu milijardi sunčevih masa. Galaksije su, po toj osobini da se grupišu, nalik pticama koje lete u jatima. Naučnici danas zato pokušavaju da razvoju nove metode kako bi te strukture našli i u najdalјem svemiru”, objašnjava Donevski.\nKaže da je to od klјučnog značaja kako bi se proučili fizički sulovi koji su u vasioni vladali neposredno nakon velikog praska. Kao primer navodi da ih zanima da li su tada postojali kompleksni organski molekuli. “Otkrivanje takvih dalekih svetiva nije lako, glavni je problem što su ta mlada jata galaksija veoma daleko i cesto su do nasih ociju sakrivena prasinom načinjenom od sićušnih čestica silikata uglјenika nastalih u svemiru”, navodi Donevski A pronaći, recimo, sistem od 12 galaksija, koje interreagiraju na malom prostoru u takjo dalekom svemiru, kako objašnjava, zapanjujući je rezultat. U tom smislu pominje kako je Habl teleskop snimio samo jednu od ovih 12 galaksija u svom redovnom pregledu neba. Inače, za otkriće najudalјenijih galaksija, tim načnika je koristio najprecizniji optički teleskop na Zemlјi “subaru”, koji se nalazi na Havajima. Nјime jesnimlјen veliki deo južnog neba, a zatim su mape pretraživane ne bi li se uočilo povećanje gustine, sto bi sugerisalo da u datimoblacima možda postoje protojata. Kako bi zaista potrdili da je reč o povezanom protojatu, morali su da pronađu način da razumeju da li se oko tih malih galaksija nalaze i nei dzionovi skriveni u prasini i upravo se u tome kao klјučan pokazao rad Donevskog. On je koristeći infracrveni svemirski teleskop “heršel” tragao za onim galaksijama koje imaju ekstremnu terminalnu amisiju prašine. “Koristeći taj metod orktili smo da se oko našeg protojata nalazi nekoliko prašinastih džinova kakve ne očekujemo u tako ranom svemiru”, kaže Donevski i dodaje da je slično kad se prati evolucija čoveka ili životinja, odnosno, kako kaze, sada postoji alat da se prati razvoj citave jedne strukture od prošlog do današnjeg vremena\nNa humanitarnom turniru sakuplјeno dva miliona dinara\nTradicionalni humanitarni Fer-plej turnir u basketu za inkluzivna igrališta održan je u Beogradu, a u subotu prvi put i u Novom Sadu, na Spensu u maloj sali. Rekreativni timovi iz oba grada koji su učestvovali na turniru uplatom kotizacija donirali su 1.998.000 dinara, a novac će biti usmeren za izgradnju inkluzivnih igrališta, s cilјem da se deci s različitim tipovima fizičkih, senzornih i intelektualnih smetnji u razvoju obezbedi bezbedna i sigurna igra s vršnjacima. – Pozdravlјajući učesnike, poželela sam da turnir postane deo tradicije i Novog Sada, te da se srećemo svakog septembra na ovom istom mestu i s istim cilјem – kazala je Jelena Kovačević iz UNICEF-a Srbije. – U Novom Sadu igra 11 ekipa, a u Beogradu 24. Od kompanija koje učestvuju na turniru u Novom Sadu dobili smo informaciju da im je jako drago što su imali priliku da u svom gradu učestvuju u humanitarnoj akciji i što ne moraju da se organizuju i šalјu ekipe u Beograd. Stoga, iskreno verujem u to da ćemo ga i sledeće godine organizovati u Novom Sadu i da će turnir utemelјiti svoje postojanje, pretvarajući se u tradicionalno humano delo. Po njenim rečima, trenutno se grade dva inkluzivna igrališta, i to na Adi ciganliji u Beogradu i u Ćićevcu. Ideja je da se izgradi što veći broj takvih igrališta po Srbiji, stoga se iz UNICEF-a nadaju da će ubrzo nastaviti da sprovode tu viziju u delo i u drugim gradovima. – Ovaj fer-plej turnir svojevrstan je nastavak akcije koju smo imali s Košarkaškim savezom Srbije, kao našim strateškim partnerom, kada smo na utakmici Srbija–Litvanija prikupili više od pet miliona dinara takođe za izgradnju inkluzivnih igrališta u Srbiji – kazala je Jelena Kovačević. – Veoma nam je drago što u Savezu imamo snažne partnere, a želela bih da se zahvalim i našim ambasadorima, ne samo na humanosti kojom zrače već i na pomoći našoj organizaciji da sprovodimo misiju, a to je da pomognemo i kreiramo pozitivno okruženje svugde u svetu ne bi li svako dete dobilo priliku da dostigne svoj puni potencijal.\nPobednici na turniru u oba grada su ekipe NIS-a. Pehar za fer-plej u Novom Sadu je dobila ekipa kompanije CIS, a u glavnom gradu tim Vojvođanske banke. Osim pomenutih, humanost su pokazali i Institut „BioSens”, Beočinska fabrika cementa – „Lafarge”, zatim „ViviFdž Ideas” d. o. o, „Continental automotive” d. o. o., „Levi 9 global Sourcing Balkan” d. o. o., „Comdata” d. o. o., Vojvođanksa banka a. d., „Galens invest” d. o. o. i „Intens” d. o. o.\nVeliku zahvalnost Jelena Kovačević je izrazila Gradskom sekretarijatu za sport što im je ustupio malu salu Spensa tokom celog dana, kao i kompaniji „Val” iz Amerike koja ne učestvuje u turniru, ali je donirala pola miliona dinara za izgradnju igrališta. Sponzor je kompanija „Voda voda”.\nUNICEF pomogao višeod deset miliona dece\nKako je posebno naglasila Jelena Kovačević iz UNICEF-a Srbije, ta organizacija je još od 2000. godine na globalnom nivou vezana za sport jer je istraživanjima potvrđeno da je on važan, ne samo za razvoj motoričkih sposobnosti kod dece već ima pozitivan uticaj i na lakšu socijalizaciju, razvijanje društvenog osećaja i osećanja empatije. Na globalnom nivou, UNICEF sarađuje s velikim brojem sportskih društava i organizacija. Zahvalјujući tome, do sada su uspeli da dopru do više od deset miliona dece u preko 40 zemalјa.\nUručene nagrade “Stražilovo” za najbolje knjige u Brankovom kolu\nNa Stražilovu pored spomenika Branku Radičeviću, rad vajara Jovana Soldatovića, u subotu 7. septembra svečano su uručene nagrade “Stražilovo” za najbolje knjige objavljene u Brankovom kolu. Nagrade je uručio predsednik Brankovog kola Nenad Grujičić, koji je istakao značaj pesničkog hodočašća na Stražilovo, srpski Parnas, i istakao da mladi pesnici i umetnici danas predstavljaju stubove Brankovog kola i njegovu budućnost u znaku večito mladoga Branka Radičevića. Ovo prestižno priznanje staro 45 godina, ponele su: Milica Milenković za njigu pesama “Isposnice”, Nataša Bundalo Mikić za zbirku poezije “Treći krug snova”, Suzana Rudić za knjigu “Druga strana ogledala” i Aleksandra Batinić za pesnički prvenac “Antikitera”. Nagrada “Stražilovo” za ukupni pesnički opus pripala je uglednom srpskom pesniku Krstivoju Ilić iz Šapca, koji zbog slabog zdravlja nije bio u mogućnosti da prisistvuje uručenju, pa je nagradu u njegovo ime primio Stevan Simić, predsednik Zadužbinarskog društva “Prvi srpski ustanak” iz Šapca. Pesmu Krstivoja Ilića kazivao je Borivoje Božanić, prvak drame šabačkog pozorišta “Ljubiša Jovanović”.\nPre svečanog čina uručenja nagrade “Stražilovo” na vrhu planine, pored starog spomenika i groba Branka Radičevića, cveće je položio i sveću prislužio i zapalio srpski pesnik sa Kosova i Metohije Blagoje Savić, a mlada dramska umetnica Danica Petrović kazala čuvenu Radičevićevu pesmu “Ukor”. Pre početka tardicionalnog “Stražilovskog mitinga poezije” pored “Brankovog čardaka” mlada dramska umetnica Teodora Kušić govorila je antologijske Brankove “Vragolije”,a zatim su nastupili pesnici: Danilo Jokanović, Dragica Stojanović, Ivan Lalović, Saša Nišavić, Branislav Zubović, Jasna Milenović, Vesna Egerić, Ivan Despotović, Zdenka Valent Belić, Nikola Rausavljević, Milan Ćosić i drugi. Program je vodila Jovana Krstić.\nU Somboru više prvaka nego lane\nKada je pretprošle godine obelodanjeno da će, u odnosu na njoj prethodnu godinu, broj novoprijavlјenih đaka prvaka (650) u somborskim osnovnim školama biti manji za 50 učenika, zazvonila su zvona za uzbunu, zbog ovakvog dramatičnog pokazatelјa depopulacije samog grada i njegove okoline. U međuvremenu je sa državnog vrha pokrenuta kampanja ne bi li se zaustavili ovakvi negativni trendovi, ali kako se u pitanjima demografije ništa ne rešava „preko noći“ ni podaci za školsku 2018-2019 nisu bili ništa manje porazniji kada je bio u pitanju broj prijavlјene dece koja su tada trebala da započnu svoje školovanje. Naime, za jednu godinu su „nestala“ čak tri odelјenja, pošto su za upis u prvi razred osnovne škole u prošlu školsku godinu evidentirana samo 574 deteta na teritoriji grada Sombora, od kojih 356 u Somboru, dok je u selima svega 218 đaka prvaka selo u učeničke skamije.\nIpak, već prvi dan ove školske godine doneo je i malo bolјe vesti, pošto je na teritoriji grada Sombora u prvi razred osnovne škole upisano 610 učenika, od kojih 361 u Somboru, a u selima 249. Zanimlјivo je i da je broj dece koja će osnovnoškolsku nastavu slušati na mađarskom, kao maternjem, jeziku (31) povećan u odnosu na prethodnu godinu, kada je svega 25 đaka prvaka prva znanja počelo da stiče na jeziku ove nacionalne manjine, od kojih je njaveći broj, njih 20, to učinilo u seoskim osnovnim školama, dok je samo pet njihovih vršnjaka kročilo na put znanja učeći na ovom jeziku.\nTradicionalno, klupe rezervisane za prvake su bile najpopunjenije u varoškim osnovkama, pa je tako najviše dece upisano u gradsku OŠ “Nikola Vukićević“ (92) i OŠ „Ivo Lola Ribar“ (87), dok je od seoskih škola najviše dece upisano u OŠ „Nikola Tesla“ u Klјajićevu (31) i OŠ „Branko Radičević“u Staparu (34).\nDa li je trend povećanja broja đaka prvaka ujedno i pokazatelј trajnijeg demografskog oporavka Sombora pokazaće vreme, ali prvi školski dan je, makar roditelјima đaka prvaka i samoj deci bio rezervisan za sreću i radost, pa je polazak u školu deci čestitala i gradonačelnica Sombora Dušanka Golubović, koja je „Prvarice“ i rančeve uručila prvacima u OŠ „Dositej Obradović “ u Somboru, OŠ „Miroslav Antić “ u Čonoplјi i u OŠ „Nikola Tesla“ u Klјajićevu. – Škola podrazumeva da svašta naučite i mnogo toga saznate kako biste postali sposobni i samostalni, zato izvršavajte zadatke koje vam da učitelјica. U prvom razredu nema ocena, ali vi ćete svakako sami znati da li ste nešto uradili dobro ili ne. Ja vam želim da date svoj maksimum i da ostvarite što bolјi rezultat. Pored toga, važno je i da se lepo družite – poručila je đacima prvacima gradonačelnica. „Prvarice“ je mališanima podelila u pratnji svojih resornih saradnika, odnosno zajedno sa članom Gradskog veća za oblast kulture i obrazovanja Nemanjom Saračem i načelnikom Odelјenja za obrazovanje Gradske uprave Goranom Todorićem.\n„Prvarice“ i rančevi podelјeni su svim učenicima prvih razreda osnovnih škola na teritoriji grada, a kako je zahvalјujući velikom broju somborskih osnovki to bio zahtevan posao u njihovu podelu su bili uklјučeni i zamenik gradonačelnice Antonio Ratković, predstavnici Saveta za bezbednost saobraćaja, članovi Gradskog veća i Gradske uprave grada Sombora.\nNovi Sad: U KC Radionica „Muzika i mi”\nMuzičke radionice pod nazivom „Muzika i mi” održavaju se svake druge nedelјe u mesecu u klubu „Tribina mladih” Kulturnog centra Novog Sada, Katolička porta 5. Radionice, koje drži muzički pedagog Jovana Dobrijević, su besplatne, a prva je bila na programu u nedelju 8. septembra u 11 časova. Na radionicama su se od predmeta iz svakodnevnog života – poput plastčnih čaša, tanjira, slamčica za sok, drvenih štapića, čepova i kartonskih kutija… pravili instrumenti. Prijave na mejl radionice kcns@gmail.com ili se za učešće javite na brojeve telefona 021/ 527 – 852 (od 9 do 15 časova).\nHumanitarni ponedelјak za Galinu (2,5)\nŠesta sezona akcije “Humanitarni ponedelјak” polako se bliži kraju. Ostala su još tri ponedelјka do kraja kupališne sezone, tokom kojih će posetioci Štranda dobrovolјnim prilozima moći da pomognu lečenje obolelih od retkih i teških bolesti. U ponedelјak, 9. septembra, sredstva su se prikuplјati za lečenje dvoipogodišnje Galine Grnje iz Novog Sada, koja je rođena s rascepom mekog nepca i mikrocefalijom. Nepce je operisano pre godinu dana, ali devojčica i dalјe jede samo pasiranu hranu. Potrebne su joj redovne vežbe kod logopeda, kako bi naučila da žvaće. Uz mikrocefaliju, Galina boluje i od cerebralne paralize, epilepsije, hipertonusa i mentalne retardacije. Zbog toga su joj, uz tretmane logopeda, potrebni i defektološki i fizijatrijski tretmani. Porodica iz Rusije nabavlјa i suplemente, u nadi da će dati vidne rezultate.\nĐaci metalci u temerinskoj srednjoj školi brzo nađu posao\nU šest odelјenja prvog razreda Srednje škole Lukijan Mušicki u Temerinu upisano je 124 učenika. Najviše interesovanja vladalo je za upis u gimnaziju opšteg tipa i odelјenje finansijskog administratora. Popunjena su sva mesta i u kombinovanom odelјenju operatera mašinske obrade (15 đaka) i isto toliko za mehaničara motornih vozila sa nastavom na srpskom jeziku. Slobodnih mesta ima za zanimanje tehničar zaštite od požara, operater mašinske obrade i mehaničar motornih vozila u nastavi na mađarskom jeziku. Manje je ovog leta bilo interesovanja u odelјenju ličnih usluga (frizer, pedikir, manikir), pa će se u školskoj 2020/2021. godini u temerinskoj srednjoj školi obrazovati kuvari i konobari. Od septembra školske 2017/2018. godine otvoren je novi obrazovni profil – operator mašinske obrade. Metalska grana je najrazvijenija u privredi opštine Temerin. Privrednici su izrazili potrebu za ovim profilom, prihvatajući učenike srednje škole na praksu u svoja preduzeća. Nakon završetka škole moći će da zasnuju radni odnos.\nOpština Temerin već petu godinu daje podsticajna sredstva učenicima sa teritorije opštine Temerin koji pohađaju prvu godinu mašinskog smera u Srednjoj školi „Lukijan Mušicki“. Operater mašinske obrade priprema, podešava i opslužuje različite automatske i poluautomatske mašine, proizvodi mašinske delove. Obradu materijala obavlјa na mašinama kao što su strug, glodalica, brusilica. Zaposlenje je moguće u firmama u kojima se koriste konvencionalne i CNC mašine za obradu metala (AD FKL, Termovent SC…) dok su mehaničari motornih vozila na praksi u većim auto servisima. Učenici, po završetku školovanja, mogu upisati visoke škole strukovnih studija. – U prvoj godini dualnog obrazovanja učenici jedan dan u nedelјi provode na praksi, u drugoj godini dva i u trećoj godini školovanja imaju tri dana praktične nastave. Srednja škola Lukijan Mušicki u Temerinu potpisala je protokol o saradnji i razmeni učenika sa sličnim obrazovnim institucijama u Kosovskoj Mitrovici, Višegradu, Nišu, Sokobanji, Zvorniku i Budimpešti, – ističe direktor Milomir Radić.\nU protekloj deceniji, uz pomoć lokalne samouprave i preduzetnika, ostvarena su značajna ulaganja u zaštiti i sanaciji krova Kaštela, učionica, kabineta, školskih radionica, salona za frizere, manikire i pedikire, sanitarnih čvorova i školskog dvorišta.\n“Matićevi dani” u Ćupriji od 9. do 13. septembra\nTradicionalna, književna manifestacija 38. “Matićevi dani”, posvećena velikanu srpske književnosti, nadrealisti, esejisti, akademiku diplomati Dušanu Matiću (1898-1980.) rođenom u Ćupriji, počela je juče u ovom gradu i trajaće do 13. septembra. Manifestacija se održava u organizaciji Narodne biblioteke “Dušan Matić” u Ćupriji, pod pokroviteljstvom Ministarstva kulture i informisanja i Skupštine opštine Ćuprija. Centralni deo manifestacije je 13. septembra, na dan rođenja Matića, kada će se u Narodnoj biblioteci, koja se nalazi u rodnoj kući Matića, održati okrugli sto – naučni skup o životu i stvaralaštvu Matića, pod nazivom “Dušan Matić danas”. U radu okruglog stola učestvuju: Gojko Božović, prof. dr Predrag Jašović, prof.dr Gojko Tešić, profesor Danica Pejović, Nemanja Veljović Subrosa, Zoran Bognar… Okrugli sto počinje u 12 sati, saopštila je Narodna biblioteka.\nDva sata kasnije u Narodnoj biblioteci biće uručena tradicionalna književna nagrada “Matićev šal” za najbolju prvu zbirku pesama, objavljenu između dve manifestacije, pesniku Srbije do 27. godina starosti, po oceni stručnog žirija. U muzičkom delu programa učestvuju polaznici Škole za muzičke talente u Ćupriji. Manifestacija će biti otvorena sutra u Galeriji Ustanove kulture “Sinđelić” u 12 sati, a otvoriće ju upravnik Narodne biblioteke Srbije Laslo Blašković. Na otvaranju, biće reči o značaju i uticaju književne nagrade “Matićev šal” na stvaralaštvo nekadašnjih laureata ove nagrade a govoriće dobitnici nagrade: Slađana Milošević iz Vranja, Sladana Bušić iz Kragujevca, Marija Miladinović iz Ćuprije i Mladen Šljivović iz Zaječara.\nNastupiće polaznici Škole za muzičke talente. U 13 sati, viši naučni saradnik Instituta za književnost i umetnost Beograd dr Predrag Todorović održaće predavanje na temu “Nadrealizam u Srbiji”, a u 18 sati biće održano “Poetsko veče – nadrealizam na delu”, učestvuju pesnici i glumci Nemanja Dragaš, Slađana Bušić, dramaturg Miodrag Novaković. U okviru manifestacije, 11. septembra, u Muzej “Horeum Margi Ravno” u 18 sati, biće otvorena izložba umetničkih dela nastalih po motivima iz stvaralaštva Dušana Matića, koja su prispela na konkurs “Matiću u čast”.\nMuzičko poetsko veče sa Nebojšom Milovanovićem, “Dušan Matić školama u pohode, predavanje za mlade “Matić i mladi”, Poetsko veče “Teku reke”, Koncert klasične muzike Miloš Vuković… U saopštenju se navodi da će za vreme trajanja manifestacije legat Matića biti izložen u Galeriji “Sinđelić” a naziv izložbe je “Prošlost dugo traje”.\nVremeplov: Međunarodni dan prevencije suicida\nSvetski dan prevencije samoubistva se obeležava 10. septembra svake godine na inicijativu Međunarodne asocijacije za prevenciju samoubistva uz podršku Svetske zdravstvene organizacije, sa ciljem da se skrene pažnja javnosti na samoubistvo kao jedan od vodećih uzroka prerane smrti koji je moguće sprečiti. Širenje informacija, poboljšanje obrazovanja, edukacija, važni su zadaci u takvim naporima. Prema podacima SZO, samoubistva su jedan od vodećih uzroka smrtiširom sveta i treći po redu uzrok smrti mladih do25 godina.Svake godine, oko 1 milion ljudi izvrši samoubistvo- 1 smrt na svakih 40 sekundi. Svetska zdravstvena organizacija procenjuje da će do 2020. godine gubici premašiti 1,5 milion, i da će samoubistva činiti 2,4% globalnog opterećenja bolestima.\nU Srbiji stopa samoubistva je izuzetno visoka (19,5) i svrstava nas na 13. mesto u svetu.Naročito je zabrinjavajuće stanje u Vojvodini, u kojoj je stopa samoubistva u 2011. godini bila 30 na 100.000 stanovnika u poslednjih 10 godina. Važno je istaći da su one ipak niže u odnosu na poslednju deceniju XX veka kada su bile preko 40/ 100.000.\nSamoubistvo najčešće izvršavaju osobe starije od 50 godina jer se uglavnom tada svodi „životni bilans“. Prema podacima najčešći razlozi su usamljenost, a samoubistva se najviše događaju u proleće ili početkom leta, jer se, tada „budi priroda“ pa onaj ko je depresivan tada oseća i veći pritisak.\nIstraživanja su pokazala da oko 80% ljudi koji izvrše samoubistvo jedno vreme pre smrti pokazuju neke od sledećih znakova: promene ličnosti- tužni su, povučeni, osetljivi, nervozni, umorni, neodlučni, bezvoljni, nekad uznemireni i hiperaktivni; promene ponašanja- ne mogu da se skoncentrišu na posao, školu, redovne obaveze, nezainteresovani su za svoj izgled; promene u spavanju- preterano dugo spavaju ili imaju nesanicu, bude se jako rano ujutru, imaju noćne more; promene u navikama ishrane- nemaju apetita i slabe, ili previše jedu.\nLjudi koji mogu da doprinesu prevenciji samoubistva su: radnici zdravstvene i socijalne zaštite, istraživači, nastavnici, policija, novinari, verski i kulturni lideri, volonteri, rođaci i prijatelji pogođeni suicidalnim ponašanjem. Važnu grupu zaštitnih faktora čine i zdravi životni stilovi- održavanje pravilnog načina ishrane, redovna fizička aktivnost, dobar odnos spavanja, odmora i aktivnosti, nepušenje, neupotreba alkohola i drugih ilegalnih supstanci koje stvaraju zavisnost.Upravo jačanje navedenih zaštitnih faktora predstavlja ključni strateški pristup u prevenciji suicida koji predlaže SZO.\nCilj obeležavanja Svetskog dana prevencije samoubistva prilika je da se ljudi širom sveta ujedine i preduzmu mere, kao što su adekvatno lečenje osoba s mentalnim oboljenjima, briga o osobama koje su pokušale samoubistvo, kao i umereniji medijski izveštaji o tom pitanju.\nVremeplov: 7.000 izbeglica iz Istočne prešlo u Zapadnu Nemačku\nMađarska je na današnji dan 10. septembra 1989. godine otvorila granicu prema Zapadu i dopustila odlazak oko 7.000 izbeglica iz Istočne Nemačke u Zapadnu Nemačku. Taj masovni egzodus doveo je do pada Berlinskog zida.\nVremeplov: Rođen Čarls Pirs\nAmerički filozof i logičar Čarls Sanders Pirs, osnivač pragmatizma, filozofskog pravca kojeg je kasnije razvio Vilijam Džejms, rođen je na današnji dan 10. septembra 1839. godine.\nVremeplov: Vraćena “Gernika”\nSlika “Gernika” Pabla Pikasa vraćena je 10. septembra 1981. godine u Španiju. Naslikana 1937. godine, posle nacističkog bombardovanja baskijskog mesta Gernika u Španskom građanskom ratu, “Gernika” je od 1939. bila u Njujorku. Prema Pikasovom zavetu, slika nije mogla biti vraćena dok se u Španiji ponovo ne uspostavi demokratska država.\nVremeplov: Prestala da postoji austrougarska monarhija\nNa današnji dan 10. septembra 1919. godine u dvorcu Sen Žermen kod Pariza predstavnici Austrije, pobedničkih sila u Prvom svetskom ratu i država naslednica Austro-Ugarske potpisali su mirovni ugovor kojim je formalno prestala da postoji austrougarska monarhija. Priznate su novonastale države među kojima i Kraljevina Srba, Hrvata i Slovenaca. Mirovnim ugovorom Austriji je zabranjeno da se ujedini sa Nemačkom, a na ime reparacija Saveznicima je predala svoju mornaricu.\nVremeplov: Rođen Robert Koldevej\nNemački arheolog Robert Koldevej koji je od 1899. do 1917. godine istraživao Vavilon i dokazao da je taj biblijski grad na reci Eufrat, južno od Bagdada, stvarno postojao rođen je na današnji dan 10. septembra 1855. godine.\nPREVIOUS POST ← Vesti – 09.09.2019.\nNEXT POST Dopis ministru oko blokade računa škola →


Biološki učinci srebrnih nanočestica na larvalni razvoj ježinaca Paracentrotus lividus | Croatian Digital Theses Repository\nPula: University of Pula, 2020. urn:nbn:hr:137:135206\nIlijić, L. (2020). 'Biološki učinci srebrnih nanočestica na larvalni razvoj ježinaca Paracentrotus lividus', Undergraduate thesis, University of Pula, accessed 25 November 2020, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:137:135206\nIlijić L. Biološki učinci srebrnih nanočestica na larvalni razvoj ježinaca Paracentrotus lividus [Undergraduate thesis]. Pula: University of Pula; 2020 [cited 2020 November 25] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:137:135206


SEO5 Razloga zašto treba platiti SEO optimizaciju web sajta\n27. 08. 2015. BY Aleksandar Popović 7450 views Ostavite Vaš komentar\nOptimizacija vašeg web sajta za pretraživače je nešto poput provere guma na automobilu pre polaska na put – sasvim normalna stvar koja se treba uraditi. Internet pretraživači su primaran izvor posetilaca za većinu web sajtova i njihov uticaj neprikosnoven i veoma veliki. Kada optimizujete Vaš web sajt za pretraživače, važno je da uradite to kako treba i to će vas koštati određenu svotu novca. Novac utrošen na SEO optimizaciju je dobro uložen novac.\nSEO optimizacija za pretraživače je posao za specijaliste\nPostoje određene metode – kao što su ključne reči, povratni linkovi, meta tagovi itd… kroz koje možete optimizovati vaše web sajtove za Internet pretraživače. Međutim, rezultati, ako ih bude, su obično kratkoročni. Razlog je to što pretraživači periodično prave promene u algoritmu rada da bi bili bolji i relevantniji za korisnike.\nNekvalitetna SEO optimizacija može naškoditi Vašem brendu\nPostoje firme koje obećavaju optimizaciju web sajtova po smešno niskim cenama tako da možete pomisliti da je posao optimizacije sajta jeftina. To može da vam se vrati prilično neugodno. Pretraživači kao što su Google, Bing, Yahoo imaju prilično stroga uputstva/pravila za kvalitet tako da se vrlo lako može dogoditi da sajt za koji posumnjaju da sprovodi neke nedozvoljene radnje bude proglašen da koristi nedozvoljene SPAM tehnike za poboljšanje rangiranja i kao takav bude degradiran u pretrazi ili čak deindeksiran – uklonjen sa rezultata pretrage.\nSEO optimizacija se isplati\nOd celokupne sume novca koju potrošite na marketing na raznim medijskim platformama, novac koji potrošite na SEO optimizaciju nudi nabolji ROI //Return On Investment// – provraćaj uloženog novca. To je zato što\n1. Odnosi se na najvažniji medij današnjice i a i u budućnosti\n2. To je dugoročna investicija koja se razvija iz meseca u mesec i iz godine u godinu.\nNe postoji SEO paket optimizacije koji je zaista besplatan\nČak i ako sami radite poslove oko SEO optimizacije, to nije besplatno. Potrebno je mnogo vremena da utrošite da bi posao bio valjano urađen a vreme je novac! Čak i da imate određena znanja ili čak dobro znanje u vezi SEO, trebaće vam značajno više vremena u odnosu na dobru SEO agenciju da uradite posao sveobuhvatno i kvalitetno.\nAko niste konkturentni, zaostajaćete\nTrenutno u svetu, mobilni uređaji preuzimaju vođstvo što se tiče pristupa Interenetu. Sa ovakvim napredovanjem pametnih telefona u svetu, potrebno je da pratite trendove. Optimizujte vaše web sajtove tako da budu kvalitetno prezentovani na što većem broju različitih uređaja. Ako to ne učinite, definitivno ćete zaostati za konkurencijom. Optimizacija dizajna je samo jedna stavka od niza poslova koji se trebaju uzeti u obzir i što pre primeniti na web sajtovima.\nNapravite pravi korak napred i napravite saradnju sa SEO agencijom koja će na pravi način optimizovati vaš web sajt. Imajte na umu da će se tokom vremena vaša investicija isplatiti višestruko.


Laguna - Blog - Igor Marojević - “Zakon o informisanju” - Knjige o kojima se priča\nKnjige autora Naslovna>Blogovi>“Zakon o informisanju” 14.09.2009.“Zakon o informisanju” Igor MarojevićNedavno usvojeni Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o informisanju je verovatno podigao najviše medijske buke i besa od svih vladinih pravnih akata. Branili su ga retki; napadali ga čak i članovi vlade odnosno partija koje su se za njegovo izglasavanje založile. Pojedini slobodomisleći pojedinci našli su ga čak, doslovno: umobolnim. Samo još prošle godine, povodom unapred izgubljene priče o Kosovu kao večitom sastavnom delu Srbije, oko neke teme se jednoglasno izjasnila tako šarolika struktura javnih ličnosti: desni i levi, retrogradni i avangardni (mada bi se uglavnom pre reklo “avangardni”).Oba ta slučaja plastično pokazuju kako ovdašnja javnost, čak i njen liberalniji sektor, redovno upire prstom ka pogrešnim metama. Tako se ove godine srazmerno više komentariše “Zakon o informisanju” nego svi oni napisi u žutoj štampi koji su do njegovih korekcija doveli. Pri tom se Ministarstvo za kulturu napada zbog svog možda najkonstruktivnijeg poteza, u čijem relativnom zasenku ostaju oni najnegativniji: na primer, otkup knjiga u kojem je resorno telo oštetilo izdavače za polovinu svote od one na koju je bilo stavilo potpis, ili slanje uvek istih ljudi na razne međunarodne smotre, koji svojom inercijom pokazuju srpsku kulturu u neozbiljnom svetlu.Osvojena sloboda govora je možda jedina opipljiva tekovina lokalnog 21. stoleća, ali ona od jednog trenutka više ne može da se reši haosa kao svoje nuspojave. Sledeća faza u krčenju Divljeg istoka ka istinski ovovekovnoj Srbiji, ako od nje to nije preterano očekivati, trebalo bi da bude obeležena zakonskim ograničavanjem javnog meteža u kom svako može da verbalno trajno ošteti drugog na lično-interesnoj ravni a pod firmom „objektivne kritike“. Predlog zakona o izmenama i dopunama Zakona o informisanju treba da posluži upravo suzbijanju haosa što je zavladao javnim prostorom kao prateća mana osvojene slobode govora. Čak je i njegova javno najnapadanija stavka, oličena u navodnim drakonskim kaznama, preterano kritikovana ako se ima na umu da npr. španski akt o informisanju, tzv. LSSI, predviđa razne sankcije za kršenje tog zakona u iznosu do 600.000 evra. Pri tom je Ministarstvo ispoljilo spremnost da prihvati amandmane na najosetljivije stavke svojih akata. Može jedino da se zaključi da gotovo svi koji su napadali “Zakon o informisanju” u stvari vole medijski javašluk ili ga brkaju sa slobodom govora, ili se – što je, doduše, razumljivije – plaše da više neće moći da krše elementarna pravila dostojanstvenog javnog izražavanja. Ne propustite priliku da motive iz teksta komentarišete zajedno s autorom: u sredu, 16. IX, ličnija verzija bloga na grupi „Igor Marojević“ na FB: http://www.facebook.com/search/?q=igor+marojevi%C4%87&init=quick#/group.php?gid=111744494461&ref=search&sid=1694154125.3167650996TweetPodeliOstavite komentar Ime i prezimeTekstUnesite rezultat operacije sa slike iznad:Ako reč nije čitljiva kliknite ovde.ZATVORIKomentari čitalaca Ostali blogovi 06.03.2014.Šta mislite o intuiciji? Može li se predvideti budućnost?Ivana KuzmanovićKad se čovek oseća beznadežno i uplašeno, kad misli da ništa od njega ne zavisi i da nema načina da prevaziđe problem, u njemu jača potreba da neko spolja preuzme kontrolu nad njegovim životom....više03.03.2014.Ljubavne svađeIvana KuzmanovićKada su ljubavne svađe odličan put do još veće ljubavi i bliskosti?


Srbija sprema bum: Pet milijardi evra za privredu za izlazak iz krize! – Borba\nSrbija sprema bum: Pet milijardi evra za privredu za izlazak iz krize!\nPaket ekonomskih mjera, težak pet milijardi evra, samo je prvi korak pomoći koju državni vrh planira kako bi privreda i građani lakše prebrodili krizu izazvanu svjetskom pandemijom virusa korona.\nDetaljan plan koji će predstaviti ministar finansija Siniša Mali, a u koji su “Novosti” imale uvid, svojevrsni je pojas za spasavanje egzistencije ljudi, preduzetnika i poljoprivredne proizvodnje.\nOn će obuhvatiti urgentnu finansijsku injekciju za velika i mala preduzeća, zanatlije, paore, domaćinstva i građane generalno. Svi oni mogu da računaju na olakšice i konkretnu pomoć, jer, kako je poručio šef države Aleksandar Vučić, imamo stabilnu ekonomsku i fiskalnu situaciju, a zahvaljujući monetarnoj politici NBS i visoke devizne rezerve, stabilan kurs dinara, umjeren nivo inflacije.\nMeđu ključnim mjerama su “ubrizgavanje” dvije milijarde evra iz banaka, a preko garancijskog fonda, za likvidnost preduzeća, kao i podrška malim i mikro preduzećima u vrijednosti većoj od 700 miliona evra.\nPaket sadrži tri segmenta – mjere poreske politike, direktna pomoć privatnom sektoru i mjere očuvanja likvidnosti u privatnom sektoru:\n2. Direktna pomoć preduzetnicima koji se paušalno oporezuju i koji plaćaju porez na stvarni prihod, mikro, malim i srednjim preduzećima u privatnom sektoru – uplata pomoći u visini minimalca, tri minimalne zarade. Velikim preduzećima u privatnom sektoru biće uplaćeno 50 odsto neto minimalne zarade, a za zaposlene kojima je rješenjem utvrđen prestanak rada.\n3. Finansijska podrška kroz Fond za razvoj, koji će staviti na raspolaganje oko 200 miliona evra kredita za likvidnost. Oni se neće moći koristiti za organizovanje igara na sreću, lutrije i slično, trgovinske delatnosti, promet naftom i naftnim derivatima. Srbija će komercijalnim bankama obezbijediti i garantnu šemu za kredite za likvidnost u iznosu od dvije milijarde evra po povoljnim uslovima.\nPredsjednik Vučić je naglasio i da će gledati da javni dug nijednog trenutka ne pređe 60 odsto BDP, i ponovio da za, razliku od Hrvatske, Srbija neće ići na smanjivanje plata u javnom sektoru. Država će dodatno uložiti i u osnaživanje stubova našeg sistema – Telekom, EPS…\n– Vrlo dobra monetarna politika doprinijela je tome da lakše možemo da podnesemo udar u odnosu na druge zemlje. Ublažavamo udar, ali ne obećavam da će da teku med i mleko. Zato ćemo brzo i snažno da krenemo i da se izborimo u političkoj i ekonomskoj raspodjeli u svijetu kada se završi sve sa koronom. Hoćemo da osnažimo našu privredu, brže nego što će to drugi uraditi. Planiramo pozitivan rast BDP posle korone, a i sledeće godine – poručio je Vučić.


EVROPSKI DAN JEZIKA U NOVOM PAZARU – O.Š. ''J.J.Zmaj'' Novi Pazar\nEvr opski dan jezika obeležen je u utorak, 26. septembra u OŠ „Jovan Jovanović Zmaj“ u Novom Pazaru.Na taj način su se ova osnovna škola i grad Novi Pazar pridružili brojnim manifestacijama koje se širom Evrope, počev od 2001. godine, svake godine organizuju povodom obeležavanja Evropskog dana jezika.\nZa učenike 8. razreda OŠ „Jovan Jovanović Zmaj“ organizovana je jednočasovna prezentacija i razgovor o značaju učenja stranih jezika i unapređenja jezičkih veština. Učenicima je tokom razgovora, takođe, ukazano i na jezičku i kulturnu raznolikost Evrope i Evropske unije. Na kraju, mladi iz Novog Pazara iskoristili su priliku da kreiraju i pošalju poruku Evropi na različitim jezicima.\nPrezentaciju i razgovor vodio je Teo Taraniš, član Tima Evropa Srbija.\nObeležavanje Evropskog dana jezika organizovano je u okviru aktivnosti Tima Evropa Srbija uz podršku Delegacije Evropske unije u Republici Srbiji i EU info centra.


Izvor\tRadio Sarajevo\tdecembar 25, 2016\nServis za prepoznavanje pesama, Shazam, otkrio je godišnju listu interesa njihovih korisnika.\nNa vrhu su se našli i Twenty One Pilots sa “Stressed Out”, Coldplay s “Hymn For The Weekend”, ali i Justin Bieber s “Love Yourself”. Servis Shazam preuzet je više od milijardu puta, a svaki dan beleži više od dvadeset miliona korišćenja.\nA ovako izgleda lista:\n2. Kungs vs Cookin’ On 3 Burners – This Girl\n7. The Chainsmokers Feat. Daya – Don’t Let Me Down\n8. Imany – Don’t Be So Shy (Filatov & Karas Remix)\n« BiH neće učestvovati na Eurosongu VIDEO: Objavljena prva pesma sa novog albuma grupe Blondie »


Niška televizija » Dovoljno energenata za celu grejnu sezonu (VIDEO)\nDovoljno energenata za celu grejnu sezonu (VIDEO)\nObjavljeno 16.01.2014. 18:14\nTrenutne obaveze gradske toplane prema glavnom snabdevaču energentima, kompaniji „Jugorozgas“, iznose trista devedeset miliona dinara, a ukupna dugovanja korisnika toplotne energije milijardu i sto osamdeset miliona dinara. I pored toga, u Gradskoj toplani kažu da imaju dovoljno zaliha za stabilno snabdevanje toplotnom energijom svih korisnika do kraja zime.\nVelika dugovanja građana i pravnih lica prema JKP „Gradska toplana“, ove zime nisu ugrozila rad ovog važnog servisa, ali nije zgoreg ponoviti apel prema građanima korisnicima usluga, da se obaveze redovno izmiruju.\n„Jugorozgas“ je kompanija koja sa udelom od 90% snabdeva Gradsku toplanu prirodnim gasom.\nVisoke dnevne temperature, neuobičajene za ovo doba godine, idu na ruku Gradskoj toplani, ali i pored toga, obezbeđene su dovoljne količine energenata za celu grejnu sezonu, kažu u JKP „Gradska toplana“.\nRazvoj socijalne zaštite Grada Niša


U Medija-centru Gradske kuće danas je najavljen program proslave Dana grada Subotice, 1. septembra, koji će, kako je rečeno, biti bogat i raznovrstan. Program proslave Dana grada počeće 29. avgusta, u 19 časova, otvaranjem izložbe na Otvorenom univerzitetu pod nazivom „Jesen u Prizrenu“ koju je u čast Dana grada upriličio Dom kulture iz Gračanice.\n– Subotički simfonijski orkestar i mađarska pevačica Bea Paja održaće koncerte, 31. avgusta, dok će za sam Dan grada, 1. septembra, na glavnoj bini nastupiti naš poznati pevač Željko Vasić – navela je Jasmina Stevanović.\nOvogodišnju proslavu Dana grada upotpunile su i ustanove kulture koje će imati „Dan otvorenih vrata“. U Art bioskopu „Lifka“ predviđene su filmske projekcije, a za ljubitelje likovne umetnosti, izložbe su planirane u Savremenoj galeriji, Muzeju, u ZOO vrtu, na Otvorenom univerzitetu, u Galeriji „Vinko Perčić“ i Italijanskom kulturnom centru.\n– Imamo i goste sa Kosova, a članovi amaterskog pozorišta ’Janićije Popović’ iz Gračanice izvešće predstavu ’Nasmejani snovi’ koju su pripremali u našem Dečjem pozorištu. Svi sadržaji su besplatni – istakla je Jasmina Stevanović.\n– Na repertoaru će biti poznati hitovi iz sedamdesetih i osamdesetih godina prošlog veka i verujemo da će publika uživati. Na sceni će biti 60 vrsnih muzičara, sjajni vokali i siguran sam da će to biti koncert za pamćenje – naglasio je direktor Subotičkog simfonijskog orkestra Miloš Nikolić.\n– Naime, već tradicionalno udruženja i škole učestvuju u programu i gradu na taj dan poklanjaju i promovišu sve ono što tokom godine stvaraju. Pozivamo zato sve sugrađane da dođu i podrže sve ove mlade ljude, učesnike programa na maloj bini, jer on neće biti ništa manje interesantan od programa na velikoj bini – rekla je Jasmina Stevanović.\n– Na ’Korzou’, od zgrade Narodnog pozorišta do Doma vojske, biće postavljeni štandovi na kojima će svoju bogatu ponudu sugrađanima predstaviti šampioni subotičkih pijaca – najavio je Branislav Joka, direktor JP „Tržnica“.\n– Za nedelju, 2. septembar, planiran je sada već tradicionalni događaj koji smo pre dve godine uveli u okviru proslave Dana grada, a to je poseta gradonačelnika i predsednika Skupštine grada subotičkom porodilištu, kada sve bebe rođene na Dan grada i njihove majke dobiju prigodne poklone – naglasila je Jasmina Stevanović.\n– Saobraćajnice u centru grada, na Prozivci i na Radijalcu biće zatvorene za saobraćaj u nedelju, 2. septembra od 10 do 14 časova. Molimo sve sugrađane koji budu u prilici da izađu i da podrže takmičare, da dođu u centar grada, izađu put trase i podrže učesnike trke – rekla je Žužana Magoši, pomoćnik gradonačelnika.


Vikend u Beogradu, 19. i 20. decembar 2020. - Dan u Beogradu\nNaslovna » BG servis » Vikend u Beogradu, 19. i 20. decembar 2020.\nVikend u Beogradu, 19. i 20. decembar 2020. (foto: Aleksandra Prhal)\nVikend u Beogradu, 19. i 20. decembar 2020.\nAh Neša 19. decembar 2020. BG servis Postavite komentar\nVikend u Beogradu, 19. i 20. decembar 2020: počeo je zimski raspust, a u ponedeljak će i zvanično zima da počne; dečji vikend čine festivali i NG predstave.\nTokom ovog vikenda nema planiranih radova koji se tiču vodovodne i električne mreže u Beogradu.\nZbog kvarova na vodovodnoj mreži, u subotu, 19. decembra do 15.00, vodu neće imati stanari u sledećim ulicama:\nStari grad: Vlajkovićeva 16\nVračar: Alekse Nenadovića 18\nPalilula: Stevana Dukića 37 – Karaburma, Danice Jovanović 21\nZvezdara: Đuke Dinić bb\nVoždovac: Rada Neimara 54a, Mali Stepašinovac 1 – Ripanj\nČukarica: Zmajevačka 52 – Žarkovo, Vašarska 12 – Sremčica\nRakovica: Miljakovačke staze 100 – Miljakovac\nNovi Beograd: Jurija Gagarina 241, Antifašističke borbe bb\nZemun: Rade Končara 89, Novogradska 31\nGrocka: Kneza Mihaila 1 – Kaluđerica\nBarajevo: 29. novembra 45c\nNa OVOM LINKU smo objavili isključenja u nedelju, 20. decembra.\nNa OVOM LINKU smo objavili sve aktuelne izmene u saobraćaju i na linijama javnog gradskog prevoza tokom decembra 2020. Obratite posebnu pažnju na izmene na Novom Beogradu.\n»»» Rukovodilac nove kovid bolnice u Batajnici Tatjana Adžić Vukičević smatra da je korona virus mutirao i ocenjuje da je, po dinamici i težini kliničke slike, ovaj treći talas najteži, pre svega zbog velike transmisije virusa.\n»»» Ukoliko se ostvare najave zvaničnika prve vakcine građani Srbije mogli bi da prime već sledeće nedelje. U Srbiju bi trebalo da stigne nešto manje od 5.000 doza vakcine kompanija Fajzer i Biontek što je dovoljno za oko 2.500 ljudi. Sada su prioritet stariji građani, a kada će početi masovna vakcinacija još nije poznato.\n»»» Događaje u Beogradu i online programe pogledajte na OVOM LINKU. Ako vam pundravci ne daju mira, predlažemo da pogledate neki film na Festivalu nitratnog filma u Kinoteci, mada su sigurniji kvalitetni ONLINE programi i za decu (Festival nauke, Kids Fest) i za odrasle (mojoff.net, virtuelne izložbe).\n»»» Što se tiče kvaliteta vazduha u Beogradu, u subotu ujutru je DOBAR, po podacima sajtova beoeko.com i IQAir.\n»»» Direktorka Instituta za javno zdravlje „Batut“ Verica Jovanović, izjavila je da su bolnice prepune, da se u njima leči više od 9.500 kovid pacijenata, a da je broj prijema i dalje veći od broja otpusta. Jovanović je za RTS istakla da je obeležavanje krsne slave u krugu porodice od velikog značaja, jer nas to štiti od infekcije.\n»»» Podsećamo da će od ponedeljka ustanove kulture, a to znači i bioskopi i pozorišta raditi do 21.00. Više o novim merama Vlade Srbije pročitajte OVDE.\n»»» Epidemiolog Predrag Kon obavestio je juče građane da sada po domovima zdravlja ima četvorovalentnih i trovalentnih vakcina protiv gripa i da je ta vakcinacija važna. On je na svom Facebook profilu napisao i da su punktovi za vakcinaciju protiv gripa odvojeni od kovid ambulanti.\n»»» Testovi na virus korona koji su se pojavili u apotekama nisu za kućnu upotrebu, već su namenjeni privatnim zdravstvenim ustanovama, poručuju iz Kriznog štaba i apeluju na građane da se ne testiraju sami kod kuće, jer se mogu povrediti ili nepravilno uzeti uzorak i dobiti lažno pozitivan ili lažno negativan rezultat.\n»»» Postojeće mere donete u cilju sprečavanja širenja virusa korona ostaju na snazi i tokom ovog vikenda, a nova sednica Kriznog štaba trebalo bi da bude održana u ponedeljak. To znači da će i ovog vikenda raditi samo prodavnice prehrambene robe, pumpe, apoteke, dok će svi ostali objekti biti zatvoreni.\nZvanični podaci do 18. decembra 2020. u 15.00:\nukupan broj registrovanih slučajeva: 292.640;\nbroj smrtnih slučajeva: 2.580;\nprocenat smrtnosti: 0,88%;\nbroj testiranih osoba: 2.118.129;\nbroj testiranih osoba u poslednja 24 sata: 16.740;\nbroj potvrđenih slučajeva u poslednja 24 sata: 4.910;\nbroj preminulih osoba u poslednja 24 sata: 51;\nbroj hospitalizovnih osoba: 9.544;\nbroj osoba na respiratorima: 349.\nVremenska prognoza za 19. i 20. decembar 2020.\nU subotu, u Beogradu oblačno, ali bez padavina. U celoj zemlji je na snazi žuti meteo-alarm zbog magle. Najviša dnevna temperatura 5°C.\nU nedelju slično kao i u subotu. Jutro hladno i maglovito, u toku dana sa sunčanim intervalima. Minimalna temperatura biće tri, a maksimalna 7 °C.\nDo srede nas očekuje isto vreme kao i tokom vikenda; smenjivaće se oblaci i sunčano ali hladno vreme, uz maksimalne dnevne temperature oko 11 stepeni.\nAko idete van Beograda…\nTagovibg servis covid-19 stanje na putevima vesti vikend u beogradu virus korona vreme u beogradu vremenska prognoza zima u beogradu\nPrethodni Karavan zimnice na pijaci „Đeram“, 19. i 20. decembra 2020.\nSledeći Zapečeni rezanci sa šunkom


Akapulko: Povratak kralja!\n– March 3, 2013Posted in: Glavne vesti\nAko je posle prva dva povratnička turnira bilo sumnji u Nadalovu formu i trenutne mogućnosti, zbog slabije konkurencije, onda je posle finala ATP500 turnira u Meksiku jasno da je Nadal onaj stari i opasan, a to je na svojoj koži najbolje osetio David Ferer, koji je uspeo u finalu da osvoji samo dva gema, 6-0 6-2 za Nadala!\nPobeda je iznenađujuće ubedljiva s obzirom na prethodne Nadalove mečeve i činjenicu da je Ferer daleko najbolji teniser protiv koga je Rafa igrao, branilac titule i tri puta osvajač turnira u Akapulku. Ferer je prošle nedelje osvojio titulu u Buenos Airesu, što pokazuje da je u dobroj formi. Nadal je sa druge strane igrao sve bolje, iz meča u meč, što je očigledno kulminiralo u finalu. Doduše, Ferer je i na prošlogodišnjem Roland Garosu osvojio svega pet gemova protiv Rafe, a Nadala je na šljaci pobedio samo u prvom susretu, 2004. godine u Štutgartu, što govori da nema oružja protiv Nadala na ovoj podlozi, ma koliko ona Fereru ležala. Mnogo opasniji je po Nadala bio Almagro u polufinalu, zbog servisa i svoje agresivne igre, ali bez hladne glave u ključnim trenucima, što je i donelo pobedu Nadalu.\nOvo je bila Nadalova 17. pobeda protiv Ferera, uz 4 poraza, a sedma u finalima i sva su bila na šljaci. Nadal je tako osvojio 38. titulu na ovoj podlozi, a 52. u karijeri. Od svog povratka na teren, ovo je Nadalu 12. pobeda iz 13. mečeva, druga titula a samo je prvo finale u Vinja el Maru izgubio, od Sebaljosa.\nPosle svega nameću se dva pitanja. Da li se Nadal posle ovakve pobede, koja mu je sigurno puno znači za samopouzdanje, oseća spremnim da krene u obračun sa najboljima na betonu, ili će oreol uspešnog povratka čuvati do sezone šljake? Igrati na američkim mastersima bi mu doneo rizik, jer nije isto igrati protiv starih mušterija na podlozi za koju je Nadal praktično i stvoren kao igrač, i igrati protiv agresivnih servera koji mogu da mu zagorčaju život u nekoj ranoj fazi, jer se tu Nadal neće osećati komforno kao na šljaci.\nNaravno, ako bi uspeo da dođe do same završnice i tu se ravnopravno suprostavi najboljima, onda bi Nadal mnogo dobio. Ali tu se nameće i drugo pitanje… koliko je Nadalovo koleno oporavljeno da izdrži igranje iz nedelju u nedelju, sa stalnim promenama podloge? U svakom slučaju, očekuje nas zanimljivo tenisko proleće!\nPosted March 3, 2013 at 9:56 AM\nPosted March 3, 2013 at 5:29 PM\nKkao je izdominirao, Ferer nista nije mogao. Rafa je dobio na masi i agresivniji je, verovatno da pokrije slabije kretanje. Fenomenalan je bio Nadal, sveka cast!