"Danas kada se životni vek produžava, suočavamo se sa novim problemima u rehabilitaciji. Pred nama je sve više posla sa ljudima kojima je savremena medicina produžila život, ali zato oni postaju žrtve mnogih drugih nevolja, koje utiču na snižavanje kvaliteta života", navelo je u saopštenju Društvo fizioterapeuta Srbije.\nPodsećajući da je njihov posao da "pomažu ljudima da samostalno hodaju, da stoje, sede, da se služe rukom, da se sami oblače i obavljaju ličnu higijenu, da prodišu, da se iskašlju, da se lakše porode, da ih ne boli", fizioterapeuti su istakli da "moraju da neguju pravo da se obrazuju i stručno nadograđuju".\nOni su ocenili da su pred njima "velike mogućnosti istraživanja, profesionalnog, stručnog, specijalizovanog usavršavanja i obrazovanja, osmišljavanja i provere novih savremenih tehnika, razmena iskustva i informacija".\n"Delujemo u najlepšoj grani medicine, gde jasno možemo "čitati" rezultate svog rada. Koliko uložimo u pacijenta, toliko nam se i vrati", naveli su fizioterapeuti, dodajući da oni svoje pacijente prate - od potpune nepokretnosti do potpune mobilnosti, od maksimalne funkcionalne limitiranosti do samostalnosti u svim aktivnostima.\nFizioterapeut Vežbe Fizička aktivnost


Vesti - 23/24.09.2017. - Nezavisni sindikat prosvetnih radnika Vojvodine\nNarodna Skupština: 1.234 amandmana na školske zakone\nPoslanici opozicije u četvrtak su tokom rasprave o predlozima Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja i Zakona o visokom obrazovanju ocenili da ti predlozi ne rešavaju ni jedan problem, već otvaraju nove i ukazali da se sve reforme “lome” preko leđa prosvetnih radnika, kao i na nizak novo bezbednosti u školama. Zato su na ova dva teksta uputili čak 1.234 amandmana. Skupština nastavlja sa radom u ponedeljak.\nRadeta: Većina nije razumela značaj ova dva zakona!\nPoslanica SRS Vjerica Radeta ocenila je da je “greota” i sramota “što skupštinska većina nije razumela značaj ova dva predloga zakona” i omogućila odvojenu raspravu o ova dva važna zakona. Ona je rekla da zakonska rešenja treba sistemski da reše probleme i dodala da su poslanici SRS podneli 98 amandmana. Prema njenim rečima, bezbednost u školama je na jako niskom nivou, kao i da se u osnovnim školama deca drogiraju i da vršnjačko nasilje uzima maha. – Mora se nešto preduzeti da se to spreči. Kasno je kada se nešto desi i kada neko zbog nekih političkih poena zaposedne medije, pa traži da se donese, ne znam Aleksin zakon, Zojin zakon, Marijin zakon itd, to je vređanje tih žrtava, te dece koje su žrtve na ovaj ili onaj način tog vršnjačkog nasilja ili nekog drugog – rekla je Radeta. Ona je rekla i da je ozbiljna primedba to što je predviđeno da ministar bira direktore škola i dodala da je to u suprotnosti sa decentralizacijom za koju se zalaže SRS.\nŠarčević: Bezbednost učenika je prioritet\nMinistar prosvete Mladen Šarčević saglasio se da je bezbednost učenika u školama veliki prioritet i naveo da su neki pomaci za godinu dana napravljeni. On je rekao da je prisustvo školskih policajaca u školama veće, da postoji dežurstvo nastavnika, da se organizuju predavanja o bezbednosti.\nŠarčević je rekao da pitanje bezbednosti nije pitanje zakona već normativnih akata i da tu značajnu ulogu ima organizovanost škole ali i saradnja sa MUP-om.\nČabraja: Prosvetni radnici u strahu\nAleksandra Čabraja iz Kluba samostalnih poslanika koja je, kako je rekla, 15 godina bila prosvetni radnik ocenila je da se svaka reforma i sve što se dešava u školstvu “lomi preko leđa” prosvetnih radnika. Ona je rekla da ni jednom prosvetnom radniku nije u interesu da nastavni program izgleda onako kako izgleda sada. – Prosvetni radnici su neprestano pritisnuti između zahteva roditelja, dece, države, zahteva koji im se postavljaju i, kako rekoh, svaka reforma i svaka promena u sistemu ide preko njihovih leđa. Zbog toga se dešava da svaki prosvetni radnik strahuje od takozvanih tehnoloških viškova i gubitka posla – navela je ona. Prema njenim rečima, Predlog zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja je neprihvatljiv i ne rešava ni jedan problem. – Glasaćemo protiv ovakvog zakona i mislim da zakon koji je donesen na ovakav način, bez dijaloga, bez pravog dijaloga i sa samom prosvetom, sa svim organima, sa sindikatima itd. nije prihvatljiv i smatramo da ne rešava praktično ni jedan problem od svih nagomilanih problema, već će otvoriti i nove – kazala je Čabraja. Ona je dodala da se predlogom zakona otvaraju nove mogućnosti za politizaciju i korupciju.\nZukorlić pozdravio proceduru izbora direktora\nPredsednik skupštinskog Odbora za obrazovanje Muamer Zukorlić ocenio je da je dosadašnji način izbora direktora bio štetan. – Imali smo školske odbore koji su osiguravali neku demokratičnost u izboru. Međutim imali smo i razlivanje odgovornosti…Ono što sada imamo je jasna adresa, vrlo jasna adresa. Sutra ukoliko taj direktor ne valja znamo kome ćemo se obratiti znamo od koga ćemo tražiti da ispravi i na kraju znamo ko je kriv. Mislim da je ovo svojevrsni iskorak u kome se utvrđuje jasna odgovornost – naveo je Zukorlić.\nSNS: Kvalitetna rasprava\nPoslanica SNS Aleksandra Tomić ocenila je da dvodnevna rasprava u parlamentu o Predlogu zakona o visokom obrazovanju bila kvalitetna jer poslanici opozicije nisu iznosili “suštinsko neslaganje” već “određen kritike na hitan postupak donošenja zakona”. Poslanica SPS Vesna Ivković rekla je da će ta poslanička grupa u danu za glasanje glasati za oba predloga zakona.\nOpozicija: Sva vlast centralizovana u ministarstvu\nNajviše zamerki opozicija je iznela na predlog Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja jer smatraju da će sva vlast biti centralizovana u ministarstvu, te da će ministar birati direktore u više od 2.000 škola, da će imati mogućnost da preinači odluku školskog odbora, te da to otvara prostor za partijsko zapošljavanje. Opozicija je zamerila i što se u predlogu zakona rad Nacionalnog prosvetnog saveta svodi na savetodavnu ulogu. Predstavnici opozicije kritikovali su predlog Zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, jer su uvereni da će sva vlast u tom segmentu društva biti centralizovana u ministarstvu, dok ministar tvrdi da su predloženim zakonom omogućene velike kompetencije u izboru direktora, te da ministar na kraju to samo verifikuje.\nPoslanica kluba “Za spas Srbije” Sanda Rašković Ivić tvrdi, međutim, da će ministar prosvete predloženim Zakonom birati direktore u 2.500 škola, da će imati mogućnost da preinači odluku školskog odbora, te da to može da dovede do negodovanja nastavnika i roditelja. Ona kaže i da možemo doći u situaciju da 10 odsto roditelja i nastavnika budu nezadovoljni izborom direktora, a to će značiti da će u 250 škola situacija biti kao u zemunskoj osnovnoj školi, u kojoj su đaci,i roditelji i nastavnici štrajkovali zbog smene direktora. Predloženi zakon, prema njenim rečima, ne vodi ka izboru najboljih kadrova, već najpodobnijih i najposlušnijih. Dok je Ivić govorila, njoj je Vojislav Šešelj, poslanik SRS, dobacivao uvredljive reči na šta mu je ona odgovorila da nije u rijalitiju.\nPoslanik Žarko Korać takođe je rekao da nije dobro da se na jednom mestu vodi kompletna prosvetna politika niti što se nacionalni prosvetni savet svodi na savetodavno telo.\nŠarčević: Ministar je samo “stilska figura”\nMinistar prosvete Mladen Šarčević primetio je, međutim, da je ministar trenutno samo “stilska figura” i da on nije imao nikakva ovlaštenja prilikom izbora direktora, te da su na čelo škola mogli da dođu i loši rukovodioci, a da se to posle “leči” u dugim postupcima. Ide se na to, dodao je, da ljudi koji će biti na rukovodećim pozicijama budu sa visokim kompeticijama, a procedura će kao i do sada biti ispoštovana i izbor će proći sve instance – od kolektiva, konkursa, školskog odbora, lokalne samouprave, pokrajine. – Ministar će na kraju tog procesa samo da verifikuje – poručio je.\nŠešelj: Formirati posebna odeljenja za decu migrante\nVojislav Šešelj, poslanik SRS je rekao da treba ukinuti prijemne ispite jer učenik, kako kaže, ne može u jednom danu da pokaže šta je naučio tokom školovanja, te da se mora poštovati diploma osnovnih i srednjih škola. On je rekao još da migranti ne treba da se uključuju u nastavu u postojećim školama, jer ne znaju srpski jezik i ne mogu da prate nastavu, te da će trpeti deca iz Srbije. Treba formirati posebna odeljenja, nastavu na engleskom koju će da finansiraju UN, rekao je Šešelj u parlamentu.\nMinistar mu je odgovorio da su migranti u tranzitu i da njih nema više od petoro dece u odeljenju i da njihovo prisustvo ne utiče na efikasnost nastave. – Mi pritiskamo UNICEF da se odvajaju veća sredstva i oni uče i srpski i engleski jezik – kazao je on.\nŽivković: Hegemonija ministra\nLider NS Zoran Živković rekao je da Predlog zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja uvodi hegemonija ministra “ To je prevelika odgovornost. To se ne radi ni u vojsci ni u policiji. To se ne radi nigde…To znači da ako vi postavljate direktore da ste vi odgovorni za sve što se dešava u svakoj školi – naveo je on.\nZukorlić: Intencija zakona da se problemi rešavaju efikasnije\nGovoreći o zakonu o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja, predsednik skupštinskog Odbora za obrazovanje Muamer Zukorlić je rekao da je intencija predloga zakona da se problemi pokušaju rešavati efikasnije. – Jer smo do sada imali ogromne probleme gde su direktori, da tako kažemo, kao samostalne institucije uglavnom u sprezi sa lokalnom samoupravom bili svojevrsni vladari u tim školama, gde brojni problemi nisu mogli biti rešavani – naveo je on.\nDJB podneo 400 amandmana\nPokret Dosta je bilo podneo je 400 amandmana na Predlog zakona o osnovama sistema obrazovanja i vaspitanja i Predlog zakona o visokom obrazovanju, rekao je u četvrtak lider tog pokreta Saša Radulović na pres konferenciji u skupštini. U novom zakonu, kako kaže, nema nikakvih rešenja za probleme plagijata, centralizovana je moć u Ministarstvu prosvete, a dok će amandmanima DJB pokušati da omogući besplatno obrazovanje dece. – Ključni član je da je obrazovanje pravo deteta na takav način ga treba tretirati u zakonu, da svi troškovi obrazovanja detata treba da padnu na teret budžeta. Izračunali smo da nabavka svih udžbenika za svu decu, osnovnih i srednjih škola, košta manje od 0,2 odsto budžeta, znači ovo je više nego dostupno – rekao je Radulović.\nPoslanik DJB Dušan Pavlović rekao je da su glavni nedostaci ovih zakona što se ne bave dovoljno pitanjem vršnjačkog nasilja, problemima nastavnika koji gube licencu, problemom plagijata.\nOn je dodao da je posebno zabrinjavajuće što po novom zakonu ministar bira direktore osnovnih škola, što će, tvrdi, tek stvarati probleme u budućnosti.\nJerkov: Ministar grabi svu vlast\nPoslanica Demokratske stranke Aleksandra Jerkov rekla je novinarima u parlamentu da predloženim zakonom ministar grabi svu vlast za sebe i da se dobija sistem u kom se sve kontroliše, a ništa ne poboljšava i da se samo stvaraju dodatni problemi. Ona je kazala da se sadašnje obrazovanje od nekadašnjeg razlikuje samo po tome što “deca ne kleče na kukuruzima” i ne dobijaju packe zbog grešaka.\nBrnabić: Ne strepim zbog manjeg BDP-a, mogućnost za veće plate i penzije\nPremijerka Srbije Ana Brnabić u četvrtak je rekla da ne strepi zbog usporenog rasta bruto domaćeg proizvoda (BDP) jer su svi ostali ekonomski pokazatelji i dalje jako dobri i da ima mogućnosti za povećanje penzija i plata u javnom sektoru. – Ne bih umanjivala značaj stagnacije BDP-a, nije mi lako, ali predstavnici Međunarodnog monetarnog fonda (MFF) su mi u razgovoru rekli da ni oni nisu zabrinuti zbog toga jer su ostali parametri dobri – rekla je Brnabić novinarima na forumu o poslovanju u jugoistočnoj Evropi. Premijeka je kazala da je za ekonomiju zemlje važno što novih radnih mesta ima sve više, što raste izvoz i industrijska potrošnja. – Rast BDP-a manji o očekivanog neće suziti prostor za povećanje plata u javnom sektoru i penzija. Imamo dovoljno sredstava, budžet je stabilan – rekla je ona i potvrdila da će uskoro biti saopšteno koliki će biti procenat uvećanja plata za pojedine službe i penzija.\nPremijerka ponosna na minimalac!\nPrema rečima premijerka Ana Brnabić, “ono nama važno, a što možda nije na pravi način ispraćeno u javnosti, je dogovor oko povećanja minimalne cene rada, sa 130 na 143 dinara”. “Jako je značajno povećanje cene rada i mi smo na to ponosni. I to je indikator stanja naše ekonomije”, istakla je Brnabićeva. Inače, i tako povećen minimalac biće najmanji u regionu, da ne pominjemo koliki je minimalac u srećnijim zemljama.\nMinistar rada: Na minimalcu 350.000 zaposlenih\nDržava kao poslodavac (najveći u zemlji, prim. ured.) ima između 21 i 25.000 zaposlenih na minimalnoj ceni rada, a u celoj državi je oko 350.000 zaposlenih na minimalcu, potvrdio je ministar za rad, zapošljavanje, socijalna i boračka pitanja Zoran Đorđević i u intervjuu Novom magazinu rekao da nećemo brzo izaći iz zone minimalca, bez pozitivnog kretanja u proizvodnji. Administrativni potezi poput povećanja minimalne cene rada i neoporezivog dela zarade mogu ubrzati taj proces, rekao je on. Đorđević je rekao da se za sada ne zna koliko će biti povećanje plata. “I predsednica Vlade je rekla da će se znati u narednih nekoliko nedelja”, rekao je on.\nZukorlić: Rektorokratija vlada\nU visokom obrazovanju imamo rektorokratiju, monopol takozvane akademske zajednice, iza koje se krije nekoliko najuticajnijih ljudi, rektora najjačih univerziteta, na čelu sa Beogradskim, koji vladaju sveukupnom sudbinom visokog obrazovanja, izjavio je predsednik skupštinskog Odbora za obrazovanje, nauku i tehnološki razvoj Muamer Zukorlić. Zukorlić je rekao da novi zakon o visokom obrazovanju to mora da ispravi, “da napravi ravnotežu i razbije monopol kao osnov za korupciju i nepotizam koje danas imamo”. Za to sam pripremo amandmane. Pokušaću da imamo i odborske amandmane, ne samo poslaničke, sve pravno moguće mehanizme u skupštini ću upotrebiti da ukažem na to, najavio je Zukorlić. Trn u oku su mu Univerzitet u Beogradu (BU) za koji smatra da guši razvoj drugih univerziteta i Konferencija univerziteta Srbije (KONUS), zbog majorizacije, preglasavanja većine u odnosu na manjinu. Podseća da KONUS čine predstavnici svih univerziteta, počev od rektora, ali i da univerzitet na svakih 5.000 studenata ima jednog predstavnika, kao i na svakih 1.000 zaposlenih.\nKONUS: Zukorlić zloupotrebio položaj\n“Krajnje je neprimereno da predsednik Odbora Muamer Zukorlić, zbog problema oko akreditacije Univerziteta čiji je vlasnik, a zloupotrebljavajući funkciju predsednika skupštinskog Odbora, napada sistem visokog obrazovanja Republike Srbije”, kaže rektorski savet Кonferencije univerziteta Srbije (KONUS), povodom optužbi koje je protiv ovog tela danas izneo Muamer Zukorlić. Kako navode, Muamer Zukorlić, predsednik Odbora za obrazovanje, nauku, tehnološki razvoj i informatičko društvo, izneo je “neutemeljene i neprimerene komentare na račun КONUS–a” tokom zasedanja tog odbora, a u trenutku dok se vodila rasprava o Predlogu Zakona o visokom obrazovanju. – Sa iznenađenjem konstatujemo da se na osnovu diskusije predsednika Odbora može zaključiti da on (Zukorlić), iako rukovodi jednim od najvažnijih skupštinskih odbora, nije upućen u strukturu sistema visokog obrazovanja Republike Srbije kao i o ulozi КONUS-a u tom sistemu i njegovom radu – napisano je u saopštenju.\nTokm diskusije Zukorlić je optužio KONUS za favorizovanje jednog Univerziteta. – Tvrdeći da KONUS-om upravlja, citiramo: “Beogradski univerzitet koji samostalno uz pomoć još jednog, ili još jednog korumpiranog privatnog, donosi sve važne odluke odakle kreću svi prijedlozi pa i onaj za sastav Savjeta za visoko obrazovanje”, predsednik Odbora Zukorlić potcenjuje rektore ostalih univerziteta u sastavu КONUS-a, njihovu stručnost i kompetentnost i etiketira ih kao korumpirane, iako bi za takve tvrdnje bez valjanih dokaza mogao i pravno da odgovara – kaže se u saopštenju.\nKONUS naglašava da Univerzitet u Beogradu ne sprečava razvoj ostalih univerziteta, već podržava njihov napredak i unapređenje kvaliteta kroz intenzivnu i plodonosnu saradnju. Oni su podsetili predsednika odbora da KONUS čini osam državnih i devet privatnih akreditovanih univerziteta u Republici Srbiji, te da rektori ovih univerziteta odluke donose konsenzusom.\nSaopštenje su potpisali prof. dr Dragan Antić, potpredsednik КONUS-a i rektor Univerziteta u Nišu, prof. dr Dragan Domazet, potpredsednik КONUS-a i rektor Univerziteta “Metropolitan”, prof. dr Dušan Nikolić, rektor Univerziteta u Novom Sadu, prof. dr Nebojša Arsenijević, rektor Univerziteta u Кragujevcu, prof. dr Miladin Кostić, rektor državnog Univerziteta u Novom Pazaru, prof. dr Zoran Erić, Rektor Univerziteta umetnosti u Beogradu, prof. dr Mladen Vuruna, Rektor Univerziteta odbrane, prof. dr Blagoje Nedeljković, v.d. rektora Univerziteta u Prištini sa sedištem u Кosovskoj Mitrovici, prof. dr Milomir Minić, rektor Univerziteta “Džon Nezbit”, prof. dr Mladen Veinović, rektor Univerziteta Singidunum, prof. dr Milija Zečević, rektor Evropskog univerziteta, prof. dr Aleksandar Andrejević, rektor Univerziteta “Educons” Sremska Кamenica, prof. dr Gordana Vukelić, rektor Univerziteta “Union”, prof. dr Mirko Кulić, rektor Univerziteta “Privredna akademija” Novi Sad, prof. dr Slavko Vukša rektor “Alfa” univerziteta, akademik Vladimir Bumbaširević, predsednik КONUS-a i rektor Univerziteta u Beogradu.(→Press Clipping)\nUsaglašena Novosadska deklaracija – deo projekta “Pojas i put”\nPeti dijalog politike obrazovanja Kine i 16 zemalja centralne i istočne Evrope, završen je usaglašavanjem Novosadske Deklaracije, koja će biti poslata svim državama na finalno potvrđivanje. Ministar rudarstva i energetike Aleksandar Antić i ministar prosvete Mladen Šarčević u četvrtak uveče su u Galeriji Matice srpske priredili prijem za učesnike skupa u Novom Sadu. Galerija Matice srpske koja obeležava 170 godine postojanja, bila je domaćin učesnicima skupa, koji su imali prilike da se upoznaju sa 500 umetničkih dela iz perioda od 16. do 20 veka.\nMinistar Antić, koji je i nacionalni koordinator za saradnju u mehanizmu Kina – CIEZ, istakao je veliki značaj mehanizma ocenjujući da je deo daleko šireg koncepta i ideje o razvoju projekta “Pojas i put”. Prema njegovim rečima, mehanizam predstavlja zaista važan segment razvoja odnosa i veliku šansu za razvoj svih 16 država u okviru tog mehanizma.\nPrethodni, Četvrti dijalog održan je u oktobru 2016. godine u Pekingu. Saradnja Kine i zemalja centralne i istočne Evrope, integralni je deo globalne sveobuhvatne inicijative “Pojas i put”, koju je pokrenuo kineski predsednik Si Đinping 2013. godine. Srbija ima aktivnu ulogu u tom mehanizmu saradnje i bila je domaćin Trećeg sastanka šefova vlada Kine i zemalja CIE u decembru 2014. godine kada je tadašnji premijer Aleksandar Vučić ugostio premijere centralne i istočne Evrope i premijera Kine Li Kećianga. Predsednik Srbije Aleksandar Vučić u maju ove godine u Pekingu je učestvovao na prvom međunarodnom Forumu lidera “Pojas i put” uz predsednike još 28 država.\nUnapređenje obrazovne saradnje Kine i zemalja CIE\nNa skupu koji je nastavljen u petak okupili su se predstavnici ministarstava obrazovanja Kine i 16 zemalja centralne i istočne Evrope, razgovara se o unapređenju obrazovne saradnje na Petom dijalogu o obrazovnim politikama Kine i zemalja CIE. Otvaranju skupa prisustvovali su i zamenik ministra obrazovanja Kine Du Dženjuen, ministar prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Mladen Šarčević i rektor Univerziteta u Novom Sadu Dušan Nikolić. Prisustvovali su i pokrajinski premijer Igor Mirović, gradonačelnik Novog Sada Miloš Vučević i ambasador Kine Li Mančang. Na skupu održanom u zgradi Rektorata Univerziteta u Novom Sadu, učestvovali su i zamenici ministara i drugi predstavnici resora obrazovanja iz zemalja centralne i istočne Evrope, koji će dva dana razgovarati o unapređenju obrazovne saradnje, prakse i usklađivanja obrazovnih strategija radi jačanja odnosa u toj oblasti.\nPored skupa o obrazovnim politikama, biće održan i četvrti sastanak konzorcijuma visokoobrazovnih ustanova mehanizma “16+1”, na kojem će učestvovati predstavnici nauglednijih kineskih i univerziteta iz centralne i istočne Evrope. Prvi dijalog o obrazovnim politikama Kine i zemalja CIE održan je 2013. godine u kineskom gradu Čungćingu, a zatim su usledili Drugi dijalog u Tijenđinu i Treći koji je održan u Varšavi.\nŠarčević: Zajednički koristiti kapacitete i resurse\nMinistar prosvete Mladen Šarčević je izrazio nadu da će zajednički rad na promociji dijaloga biti plodonosan jer je Kina među vodećim zemljama sveta. Mi, nastavio je ministar, treba da prepoznamo tu dugoročnu strategiju i da definišemo prioritete i pravce saradnje. “Srbija je ušla u reformu obrazovanja i to je naš ključni prioritet i zajednički cilj jer smo svesni činjenice da je obrazovanje uz nauku u funkciji održivog razvoja put ka opštem napretku društva”, istakao je ministar.\n“U skupštini Srbije su važni zakoni iz oblasti reforme obrazovanjai koji će reafirmisati prinicipe visokog obrazovanja”, zaključio je ministar Šarčević.\nDžanjuen: Uklonimo trgovinske i druge barijere\nZamenik kineskog ministra prosvete Du Džanjuen je podsetio na hronologiju događaja inicijative “Jedan pojas jedn put” i naglasio tom prilikom da je za proteklih pet godina došlo do značajne razmene studenata te da je oko pet i po hiljada stranih studenata bilo u Kini i da je istovremeno oko 3 hiljade i 800 kineskih studenata bilo u Evropi. U narednih pet godina, najavio je još hiljadu kineskih studenta koji će po ovom programu razmene posetiti evropske zemlje. On je predložio uspostavljanje kooridinatora radi efikasnije razmene informacija i komunikacije među zainteresovanim zemljama ali i povezivanje različitih obrazovnih strategija i uspostavljanja zajedničkih standarda u priznavanju kvalifikacija.\nNikolić: Čast je biti domaćin ovakvog skupa\nPozdravljajući goste, rektor novosadskog univerziteta Dušan Nikolić je rekao da univerzitet pohađa 52.000 studenata , da u njemu radi 5.000 i da nije slučajno baš Novi Sad izabran da bude domaćin ovakvog jednog skupa. Zahvaljujući na ukazanom poverenju rektor je rekao da su se u Novom Sadu oduvek susretale različite civilizacije i kulture te da je grad stasao u multietničko središte i zajednicu sa bogatom akademskom zajednicom.\nPotvrđuje to i izbor Novog Sada za Omladinsku i evropsku prestonicu kulture.Ovaj najveći multilateralni skup u 2017. godini u Srbiji, okupio je predstavnike državnih delegacija, kao i univerziteta iz 17 zemalja, koji će razgovarati o nastavku saradnje i daljoj izgradnji kapaciteta na polju obrazovanja, saopštila je Kancelarija Vlade Srbije za saradnju s medijima. Peti dijalog o politikama u obrazovanju jedan je od mehanizma saradnje Kine i 16 zemalja Centralne i Istočne Evrope. Dijalog je posvećen unapređenju prosvetne saradnje i modernizaciji obrazovne politike, poboljšanju kvaliteta obrazovanja i kompetenciji predavača, kao i reformi obrazovanja u inovacijama. https://www.youtube.com/watch?v=4kRlC46mh-Q\nOko 90 odsto dece izbeglica iz kolektivnih centara Principovac i Adaševci u opštini Šid, koji su bili planirani da se uključe u nastavu u srpskim školama, počelo je da pohađa nastavu, rečeno je agenciji Beta u Ministarstvu prosvete i nauke. Kako je rečeno, u četiri škole u opštini Šid, ministarstvo je očekivalo uključenje u nastavu 101 učenika iz ta dva kolektivna centra a zaključno sa 19. septembrom nastavu je počeo da pohađa 91 učenik. Ministarstvo je navelo da je 18. septembra nastavu počelo da pohađa ukupno 33 dece u osnovnim školama “Branko Radičević” i “Sremski front” u Šidu, a dan kasnije 58 dečaka i devojčica je selo u klupe osnovnih škola “Filip Višnjić” u Moroviću i “Vuk Karadžić” u Adaševcima. Meštani Šida protestovali su u poslednjih nekoliko dana zbog toga što deca migranata od ove školske godine treba da idu u iste osnovne škole sa njihovom decom. Pojedine političke stranke i nevladine organizacije oštro su osudile te proteste i pozvali nadležne da obezbede sprovođenje Ustava i zakona i zaustave rasizam u Šidu.\nSkot: Glavni junaci integracije malih migranata su srpska deca\nAmerički ambasador u Beogradu Kajl Skot izjavio je u četvrtak da su SAD zahvalne Srbiji na gostoprimstvu iskazanom prema migrantima i Vladi Srbije koja je omogućila da 400 dece migranata pohađaju školu i uče jezik. Škole su najvažniji, prvi i ogroman korak za integraciju migranata, rekao je Skot tokom obilaska zemunske škole “Branko Pešić”, koju pohađa 47 dece migranata od ukupno 400 uključenih u obrazovni sistem u Srbiji. Ambasador je ocenio da su u celom procesu obrazovanja i integracije dece migranata ipak glavni junaci njihovi vršnjaci. – Nastavnici su važni, ali i deca Srbi koja će pomagati svojim vršnjacima da razumeju novo drušvo i novi jezik – rekao je Skot, koji je školi u ime SAD poklonio edukativnu opremu školu – pametne table, projektore, laptove, ali i 130 školskih torbi za sve učenike.\nUspeh učenika na evropskom takmičenju “Šta znaš o saobraćaju”\nNa evropskom takmičenju “Šta znaš o saobraćaju” koje je održano krajem prošle nedelje u Albaniji, ekipa Srbije je u veoma jakoj konkurenciji osvojila 4. mesto. Učenici iz Srbije, Aneta Stoja, Ankica Čakajac, Veljko Potkonjak i Jovan Nikolić, sakupili su 690 poena, samo poen manje od ekipe Rusija II, koja je osvojila treće mesto. Ubedljivo najbolji rezultat na takmičenju postigla je Letonija (700 poena), a srebrna odličija su pripala članovima ekipe Rusija I (692 poena). Auto-moto savez Srbije (AMSS), gotovo 5 decenija organizuje takmičenje „Šta znaš o saobraćaju” u Srbiji, učestvuje u pripremi naše ekipe i omogućuje najuspešnijim poznavaocima saobraćajnih propisa i najveštijima u savladavanju poligona spretnosti da pokažu šta znaju i na evropskom takmičenju. Svrha kontinuirane edukacije najmlađih učesnika u saobraćaju je bolja bezbednost saobraćaja u našoj zemlji.\nFestival pozorišta za decu od 24. septembra\nNaredna nedelja u Subotici biće u potpunosti u znaku pozorišta za decu. Međunarodni festival posvećen najmlađima počinje u nedelju 24. septembra i trajaće 6 dana. Međunarodni festival pozorišta za decu u Subotici Najmlađe očekuju predstave iz čitavog sveta. https://www.youtube.com/watch?v=feBcVXyRZXQ\nU petak uveče u 20.00 časova u Galeriji Matice srpske u okviru pratećeg programa izložbe Dimitrija Avramovića umetnika evropskih okvira i srpskog konteksta je održano predavanje “Evropski okviri i umetnička praksa Dimitrija Avramovića”, dr Igora Borozana, autora izložbe i docenta Filozofskog fakulteta u Beogradu. Manifestacija Dani evropske baštine 2017. sa ovogodišnjom temom “Kulturno nasleđe i priroda” će u Galeriji Matice srpske biti obeležena 23. i 24. septembra 2017. godine u 11.00 i 17.00 sati predavanjem Motiv drveta kao bića sveta msr Jelene Ognjanović, kustosa Galerije Matice srpske. Takođe, za najmlađe posetioce će 23. septembra u 11.00 sati biti organizovana kreativna radionica za decu Čarobno životinjsko carstvo na slikama.\nPomoćnik direktora Kancelarije za KiM Ljubomir Marić izjavio je u četvrtak 21. septembra da će Srbija nastaviti da na sve načine da podržava rad Prištinskog univerziteta sa privremenim sedištem u Kosovskoj Mitrovici, svesna njegove nezamenjive uloge za opstanak srpskog naroda u pokrajini i značaja koji uveliko prevazilazi lokalne okvire. Marić je, otvarajući međunarodni naučni skup “Nauka bez granica”, na kojem učestvuje i značajan broj univerzitetskih profesora i naučnika iz inostranstva, rekao da u eri globalizacije i brisanja granica između država, ekonomija i civilizacija, nauka ima otvoreniji prostor za razmenu ideja nego ikada u istoriji.\nVremeplov: Stefan Prvovenčani\nVremeplov: Prva muzička škola\nVremeplov: Jovan Bandur\nNa današnji dan 23. septembra 1899 godine rođen je srpski kompozitor i dirigent Jovan Bandur, profesor Muzičke akademije i dirigent Beogradske opere. Posle studija u Beču i Pragu komponovao je inspirišući se motivima narodne muzike. Dela: kantate “Poema 1941.”, “Raspeva se zemlja”, ciklus madrigala za mešoviti hor, “Jugoslovenska partizanska rapsodija”, koncert za violinu i orkestar, solo pesme.\nVremeplov: Emanuilo Janković\nEmanuilo Janković, srpski pisac, prevodilac, prirodnjak, knjižar i štampar umro je 23. septembra 1791 . Gimnaziju je završio u rodnom Novom Sadu a medicinu je studirao u Haleu. U Pragu je izučio knjižarski i štamparski zanat. U Lajpcigu je 1790. kupio štampariju i doneo je u Novi Sad kako bi štampao srpske knjige, ali mu vlasti to nisu dozvolile pa je štampao knjige na nemačkom, latinskom, mađarskom. U Novom Sadu je držao knjižaru gde je uz knjige nudio i muzikalije, bakroreze. Prevodio je i prerađivao strane pozorišne komade, preveo je komediju K.Goldonija “Tergovci”, F.K. Štarka “Zao otac i nevaljao sin”, posrbio” je i komad J.J. Engela “Blagorodni sin”. Preveo je i “Opisanije života i heroičeskih del feldmaršala od Laudon” nepoznatog autora. Bio je član Prirodnjačkog društva u Haleu i autor je dela: “Fizičesko sočinjenije”.\nVremeplov: Univerzitet u Zagrebu\nVremeplov: Oktavijan Avgust\nVremeplov: Stojan Janković\nNa današnji dan 23. septembra 1687. poginuo je, u napadu na Turke u Duvnu, Stojan Janković, vođa uskoka u Ravnim Kotarima u severnoj Dalmaciji. U borbi s Turcima 1666. zarobljen je i odveden u Carigrad, odakle je posle 14 meseci pobegao, što je opevano u srpskoj narodnoj pesmi “Ropstvo Janković Stojana”, a 1686. oteo je Sinj od Turaka. Za podvige u borbama protiv Turaka, mletačke vlasti su ga odlikovale titulom “kavalijera” i dale mu veliko imanje u Kotarima.\nInspektori, godinu dana posle smrti malog Radenka, kreću u kontrolu bolnica\nDeset radnih grupa formiranih po nalogu ministra Zlatibora Lončara danas kreće u obilazak 58 opštih bolnica u Srbiji, pišu “Novosti”. Kako navodi list, to je praktično nastavak kontrola započetih u oktobru prošle godine posle smrti osmogodišnjeg Radenka Nikodinovića iz Kozjaka kod Loznice od komplikacija preloma ruke.\nDržavni sekretar u ministarstvu zdravlja Meho Mahmutović, potvrdio je da su formirane komisije za obilazak opštih bolnica i da se kreće u novi krug obilazaka, ali nije želeo da otkriva raspored poseta da se na terenu ne bi unapred pripremili za dolazak radnih grupa i time zapravo maskirali pravu situaciju. – U ove posete sada će se uključiti i republičke stručne komisije za sve oblasti medicine, kako bi se na najužem stručnom nivou našla najbolja rešenja za probleme koji postoje na terenu. Tako će, recimo, u kardiološka odeljenja opštih bolnica ići direktorka KCS, dr Milika Ašanih, u onkološka direktor Instituta za onkologiju i radiologiju Srbije, dr Radan Džodić, na ortopedska, direktor Ortopedsko-hiruške bolnice “Banjica”, profesor dr Zoran Baščarević – rekao je Mahmutović.(→Press Clipping)\nInspekcija: Moguće zatvaranje škole u Zemunu\nInspekcija ministarstva prosvete, nauke i tehnološkog razvoja na čelu sa državnim sekretarom Markom Milenković posetila je u četvrtak Osnovnu školu “Svetozar Miletić” u Zemunu s namerom da se preduzmu mere za ponovno uspostavljanje nastave koja je u ovoj školi prekinuta pre 14 dana. Tim ministarstva prosvete sačinjen od tri prosvetna inspektora i dva prosvetna savetnika obišao je školu sa v.d. direktora Milošem Gačićem i utvrdio da u nižim razredima samo tri učitelja redovno drže nastavu. Pomoćnik ministra prosvete, Bogoljub Lazarević, rekao je da je škola ”Svetozar Miletić” jedinstven primer da nastavnici ne drže nastavu odlukom Saveta roditelja koji nema nadležnost da odlučuje da li će škola da radi ili ne. “Trenutno imamo nezakonitu obustavu rada škole što je u nadležnosti grada, jer prekid vaspitno-obrazovnog rada može da postoji samo uz saglasnost lokalne samouprave”, rekao je pomoćnik ministra prosvete. (→Press Clipping)\nRoditelji pogrdnim rečima ispratili inspekciju\nPomoćnik ministra prosvete, Bogoljub Lazarević je naveo da će se resorno ministarstvo truditi da, nakon inspekcijskog i stručno-pedagoškog nadzora, napravi plan kako bi se nadoknadilo 14 dana, podvukao je, nezakonito obustavljene nastave. On je podsetio da postoje pravna sredstva kojima mogu da se preispitaju mere ministra prosvete uvedene zbog nezakonitih radnji bivšeg direktora i bivšeg školskog odbora. “Molim roditelje, nastavnike i sve zaposlene da omoguće da deca normalno krenu u školu, a da se sporna pitanja rešavaju u državnim institucijama. Nudimo im još uvek razgovor, ali ne na način koji smo danas imali prilike da vidimo”, naveo je Lazarević aludirajući na okupljene roditelje koji su pogrdnim rečima ispratili tim ministarstva.\nNa pitanje novinara šta će se desiti ako škola ne počne sa redovnom nastavom, Lazarević odgovara da će se postupati na osnovu inspekcijskog nadzora. “Činjenica je da postoji mnogo stvari koje su nezakonito urađene i u ovom periodu. U ovom trenutku je paralisan i rad sekretarijata, tako da ne možemo da dođemo do osnovnih školskih dokumenata, ne znamo ni u čijem su posedu ovih 14 dana i to moramo hitno da rešimo”, rekao je pomoćnik ministra.


"Ponosni smo što smo podržali izgradnju 20 od 26 kilometara autoputa kroz Grdelicu. Reč je o najizazovnijoj deonici sa više od 20 mostova i dva tunela, kreditirani sredstvima EIB, od kojih je tunel Manajle najduži u Srbiji", istakla je Negre na sinoćnom prijemu povodom Dana Evrope, koji EIB, kao finansijska poluga Unije, slavi.\nEIB finansira izgradnju infrastrukturnih projekata u Srbiji, od puteva do sistema vodosnabdevanja.\nBanka ulaže u izgradnju i obnovu četiri klinička centra (u Nišu, Beogradu, Novom Sadu i Kragujevcu) i trenutno podržava više od 300 projekata na lokalu, navodi se u saopštenju EIB-a.\nSvaki značajan put kroz Srbiju, od 1977. godine, nosio je pečat EIB-a: počev od Autoputa 'Bratstva i jedinstva', preko obilaznice oko Beograda koja je u izgradnji, do autoputa kroz Grdeličku klisuru, kao dela Panevropskog koridora koji spaja Salcburg u Austriji sa Velesom u Severnoj Makedoniji, objasnila je Negre.\nEvropska investiciona banka je najveći multilateralni zajmodavac na svetu, čije investicije u Srbiji prevazilaze 5,4 milijardi evra.\nSamo u 2018. godini, u zemlje Zapadnog Balkana uloženo je više od milijardu evra, od čega gotovo polovina sredstava odlazi na projekte u Srbiji, podseća se u saopštenju EIB-a.\nTESTIRANJE TUNELA KROZ GRDELICU Radovi na delu autoputa završeni, otvaranje za 10 dana\nUstavni sud Republike Srbije doneo je Zaključak kojim se odbacuje predlog za ocenu ustavnosti odredbe člana 45. Zakona o zaštiti konkurencije. Predlog za ocenu ustavnosti ove odredbe podneo je jula prošle godine Poverenik za informacije od javnog značaja i zaštitu podataka o ličnosti.\nKako bi utišale ljute građane, gradske vlasti u Berlinu odlučile su da "zamrznu" visinu stanarina u glavnom gradu Nemačke na pet godina.\nOD 1. JULA SMS U ROMINGU 4 DINARA Minust razgovora jeftiniji za 60 odsto


Tabulir komerc Beograd | Kraljice Natalije 45\n/ Kancelarijski materijal i oprema\n/ Tabulir komerc\nTel: 011 404 8541 E-mail:\n011 404 8541\nKraljice Natalije 45,\nPlaćanje: Nedostupno Kategorija: Kancelarijski i školski materijal i oprema\nDelatnosti: Kancelarijski materijal i oprema Plaćanje: Nedostupno Nameštaj i nastavna sredstva za škole\nPreporučite ovu firmu Tabulir komerc se bavi prodajom kancelarijskog materijala, tonera za laserske i fotokopir aparate, filmove za telefax aparate, spirale i kartone za koričenje, ribona i kompjuterskog papira, cd i dvd, usb, papir za fotokopiranje, telefax aparata, laserskih ink- jet štampača, kopir aparata, kompjuterskih etiketa za laserske štampače. Autorizovani smo dileri robnih marki HEWLET, PACARD, EPSON, CANON, LEXMARK, RICOH, KYOCERA, VERBATIM, KINGSTON, HERLITZ, DONAU, OFF.POINT, NOKI, MINMAKS, UNI-BALL, FABRIANO, IQ MONDI, FACE. Slike proizvoda i usluga Preporučite ovu firmu Preporuke i pitanja za firmu Tabulir komerc Postavite pitanje firmi ili


Članovi Evropskog parlamenta - BHRT u BiH odigrao ključnu ulogu tokom COVID-19 | FENA\nBiH i Euro integracije\t Uto, 24.11.2020. 12:38\nČlanovi Evropskog parlamenta - BHRT u BiH odigrao ključnu ulogu tokom COVID-19\nSARAJEVO, 24. novembra (FENA) - Grupa članova Evropskog parlamenta i predstavnici Evropske radiodifuzne unije zabrinuti su zbog finansijskog stanja Javnog radiotelevizijskog servisa BHRT u Bosni i Hercegovini (BiH) i pozivaju nosioce vlasti u BiH da razmotre dodjelu posebnog paketa pomoći za podršku sistemu javnog emitiranja u BiH.\nEVROPSKI PARLAMENT BHRT APEL


Austrijska industrija autodijelova daje gas - novosti - Austrija u Bosni i Hercegovini - www.advantageaustria.org\nAustrijska industrija autodijelova daje gas\nSa proizvodnom vrijednosti od preko 24 milijarde Eura jako izvozno ovisna industrijska grana osigurava preko 210.000 radnih mjesta.\nAustrijska industrija auto dijelova jeste i ostaje važan generator impulsa i jak motor izvoza. Preduzeća se dokazju na svjetskom tržištu, stalno dosežući rekordne rezultate i čine značajan doprinos primjetnom rastu izvoza, kao i atraktivnosti Austrije kao poslovne lokacije.\nAustrijska industrije je u svakom sluöaju jako povezana sa automobilskim sektorom. 900 preduzeäa su sasvim ili djelimično aktivni u ovoj industrijskoj grani. Oni su 2018 godine ostvarili proizvodnu vrijednost u iznosu od 24,4 mrd. Eura (+6 %) te dodanu vrijednost od 7,4 Mrd. Eura. Industrija auto dijelova je jedna od najznačajnijih industrijskih grana zemlje: 2018 je zapošljavala preko 80.000 uposlenika, a indirektno obezbjeđuje preko 210.000 radnih mjesta.\nOva industrijska grana trenutno se nalazi pred svojim najvećim procesom transformacije. Kao najveće promjene smatraju se digitalizacija, koja omogućava nove inovativne proizvodne procese sa primjenom industrije - 4.0, dalje rastuća internacionalizacija kao i elektromobilnost ili razvoji poput autonomne vožnje. .\nprethodna novostAustrijska mala i srednja preduzeća ubrajaju se u…sljedeća novostStipendije za Evropski Forum Alpbach 2019\nARGE industrija autodijelova\nViše o automotive industriji Austrije


Beogradski Workpuls analizira efikasnost zaposlenih za 1.000 klijenata širom sveta\nPotencijal svog proizvoda baziranog na cloud tehnologiji koji prati vreme rada zaposlenih na računaru, tim iza startapa Workpuls najbolje je pokazao podizanjem čak dve runde investicijia od fonda South Central Ventures. Još 2016. godine osigurali su prvi kapital koji je značajno uticao na dalji rast ovog tima i proizvoda, a samo prošle godine ovaj startap podigao je dodatnih 420.000 evra.\nDanas, Workpuls koristi preko 1.000 korisnika (kompanija) koji su platili korišćenje ovog servisa, što je bio samo jedan od povoda da porazgovaramo sa Ivanom Petrovićem, osnivačem ovog startapa, koji je sa nama podelio priču o stvaranju ovog uspešnog projekta.\nTakođe, dotakli smo se i toga na koji način je ovaj tim uspeo da privuče čak dve značajne investicije i kako su im one pomogle prilikom unapređenja proizvoda i izlaska na konkurentno tržište, ali i širenje tima.\nProizvod koriste arhitektonske kompanije kao i marketing agencije\n“Big data je nešto što nas je oduvek interesovalo, posebno kada je u pitanju relacija čovek-računar. U prethodnom startapu razvijali smo proizvod koji je bio namenjen sistem administratorima i služio za kontrolu udaljenih računara. Tada smo se zainteresovali za drugu stranu medalje, za to kakvu interakciju sa računarom imaju zaposleni, nakon čega je nastao Workpuls – program koji prikuplja informacije o upotrebi računara“, započinje Ivan razgovor za Netokraciju.\nOn nam je, između ostalog, otkrio i da se tim koji razvija ovaj proizvod udvostručio u preteklih godinu dana, pa sada broji 14 članova. Prema unapred postavljenoj selekciji, okvirno je 40% tima zaduženo za development, dok je ostatak tima podeljen na marketing, prodaju i korisničku podršku.\nMeđutim, kako tačno Workpuls funkcioniše, po kom principu radi i kome je tačno namenjen? Ivan nam na ovo pitanje odgovara da se pomenuti softver koristi za praćenje rada na računaru na dva različita nivoa. Prema njegovim rečima, prvi nivo prati vreme provedeno na određenom zadatku, dok drugi ide u dubinu i detektuje aplikacije i sajtove koje zaposleni tokom tog vremena koristi ili posećuje.\nPetrović za Netokraciju objašnjava i da poslodavci i menadžeri mogu ove sajtove i aplikacije da označe kao produktivne ili ne, na osnovu čega Workpuls meri nivo produktivnosti na nivou tima, individue ili projekta, što nam je detaljno i objasnio:\nU početku je proizvod bio namenjen za široku upotrebu i praktično je bilo koja firma nezavisno od veličine i industrije mogla da ga koristi. Vremenom smo naučili da sve više korporacija počinje zaposlenima da dozvoljava povremeni rad od kuće, tako da smo radili na unapređenjima specifičnim za ovaj sektor.\nParalelno, suzili smo fokus i kada je u pitanju industrija kako bismo što lakše dolazili do klijenata, te se sada najviše fokusiramo na arhitektonske kompanije, i na marketing i development agencije.\nŠto se tiče benefita koje sam prozivod donosi krajnjim korisnicima, Ivan napominje da su to povećanje produktivnosti, optimizacija internih procesa, kao i smanjenje vremena provedenom na projektima. Pored toga, Workpuls se pokazao korisnim prilikom optimizacije budžeta, isplata prekovremenih sati, ali i drugim stvarima vezanih za projekte.\nA na pitanje Netokracije po čemu se ovaj softver razlikuje od konkurentski proizvoda na tržištu, naš sagovornik nam otkriva sledeće:\nNaše tržište je specifičnije nego što se čini i za razliku od većine konkurentskih kompanija naš proizvod ne služi isključivo za merenje vremena, već se bavimo i dubljom analizom načina na koji je to vreme provedeno, te na taj način uspevamo da merimo produktivnost i fokus. Ovo tržište je definitivno manje i od samog početka naša glavna prednost je bio proizvod koji je jednostavniji od ostalih.\nPetrović otkriva da je tim nastavio u tom pravcu, s tim što su se potrudili da tu jednostavnost oblikuju prema potrebama različitih industrija, i tako stvorili proizvod koji njima mnogo više odgovara od nekog konkurentskog.\nU narednom periodu sledi i postepeno širenje tima\nPrepoznavši pomenute kvalitete, na usluge ovog rešenja do sada se pretplatilo 1.000 kompanija koji nastoje da vode evidenciju o radu svojih zaposlenih. Petrović nam otkriva da su neki od klijenata od samog početka korisnici ovog servisa, ali i da je dosadašnji feedback korisnika, bilo da je pozitivan ili negativan, zapravo uvek pomagao u daljem razvoju proizvoda.\nOtuda smo se osvrnuli i na biznis model koji stoji iza Workpuls i na koji način je projektovana monetizacija samog softvera. Naš sagovornik kaže da je rast poslovanja pomognut investicijom iz prethodne runde, zapravo bio osnova za projekciju biznis modela koja je nadograđena onim što je tim u međuvremenu naučio o tržištu i klijentima, ali i određenim pretpostavkama koje dolaze sa većim budžetom i timom.\nUpravo na ovaj način, ističe Ivan, ovaj startap je uspeo da projektuje potencijalni rast. U ovom slučaju monetizacija proizvoda je veoma jednostavna i bazira se na mesečnoj pretplati po zaposlenom, tačnije postoje dva plana dva plana naplate (od 6 i 8 dolara), a broj zaposlenih koje poslodavac prati se množi sa jednim od ta dva broja.\nOsim modela pretplate, kao što smo već pomenuli, Workpuls se može pohvaliti podizanjem dve investicije od SCV fonda (fokusiranog na brzorastuće visokotehnološke startape), a Ivan naglašava da su pre četiri godine startapi mogli da dobiju investicije na osnovu ideja, međutim to više nije moguće zahvaljujući dostupnim servisima i alatima koji su omogućili jednostavnije pravljenje različitih rešenja.\n“Ono što je u našem slučaju privuklo investitore u obe runde su fokus i rezultati. I investiciju nije teško dobiti ukoliko pokažete da to što radite stvara dobre rezultate“, napominje Petrović koji je sa nama podelio i više detalja o tome na koji način on i njegov tim planiraju da ulože dobijena sredstva:\nPlan nam je da se fokusiramo na širenje na nova tržišta, ali kako bismo uspeli u tome morali smo da proširimo tim i poslovanje. Tako da smo u prethodnom periodu zaposlili nove ljude, i izgradili novu verziju platforme.\nUporedo sa nama, rasla je i naša online prisutnost, pa beležimo konstantan organski rast. Sve više kompanija se interesuje za naš proizvod, i cilj nam je da dodatno razvijamo customer success tim koji će raditi na zadovoljstvu korisnika i prodaji.\nProizvod će, dodaje Ivan, nastaviti da grade i prilagođavaju drugim industrijama, a pored toga bave se i R&D-em, koji nam je za sada i dalje u drugom planu. “A što se tiče tima, i to nastavjamo da razvijamo i širimo se u odnosu na trenutne potrebe i obim posla koji očekujemo”, dodaje naš sagovornik na samom kraju razgovora.


Milorad Dodik i Kolinda Grabar - Kitarović, Banjaluka, 12. septembar 2015.\nU Banjaluci su se u subotu sastale delegacije Republike Srpske i Hrvatske, koje su predvodili predsjednik Republike Srpske, Milorad Dodik, i predsjednica Hrvatske, Kolinda Grabar - Kitarović. Nakon sastanka u Palati Republike, Dodik i Grabar - Kitarević nisu davali izjave za novinare.\nHrvatska predsjednica kasnije se sastala sa banjalučkim biskupom Franjom Komaricom, te je nakon sastanka istakla da je sa predsjednikom Dodikom razgovarala o pitanju povratka Hrvata u Bosnu i Hercegovinu, te je izrazila podršku Hrvatske na evropskom putu BiH.\n"Bosnu i Hercegovinu vidim kao članicu Evropske unije i NATI-a i to što prije jer je to uvjet za trajni mir, sigurnost i opstojnost svih naroda na ovim prostorima. Posebno se, također, zalažem za jednakopravnost sva tri naroda na cijelom prostoru BiH. Meni kao hrvatskoj predsjednici vrlo je posebna briga o položaju hrvatskog naroda u BiH, i njihova opstojnost na ovim prostorima, za šta treba stvoriti određene preduvjete. Na žalost, polovina Hrvata je otišla iz Bosne i Hercegovine u odnosu na predratne brojeve, a da bi se ostvarile prilike za povratak osim političkih moraju se ostvariti i gospodarske prilike", istakla je Kolinda Grabar - Kitarović.\nNa sastanku sa Dodikom, Grabar - Kitarović ističe i da je bilo riječi o regionalnom povezivanju, kao i o infrastrukturnim projektima.\n"Razgovarali smo o konkretnim projektima povezivanja prometnog, energetskog i svakog drugog, a nadam se i novim gospodarskim projektima, jer vidimo da je ovaj dio Bosne i Hercegovine prirodno gravitira prema Hrvatskoj", rekla je Grabar - Kitarović.\nOcjenjujući položaj Hrvata u BiH, Grabar - Kitarović je istakla da nije zadovoljna trenutnom situacijom, prvenstveno oko pitanja povratka koji, kako navodi, treba ubrzati, niti je zadovoljna koliko Hrvatska čini za Hrvate na ovom prostoru.\n"Mislim da trebamo povećati novčanu i drugu pomoć i stvarati uvjete za njihov povratak. Iako je to složeno pitanje kad ljudi jednom odu a mladi odrastu u drugim područijima onda se teško vraćaju", rekla je predsjednica Hrvatske.\nPovodom sastanka iz Kabineta predsjednika Republike Srpske izdali su saopštenje u kojem stoji da su na sastanku dominirala pitanja saradnje, posebno u oblasti saobraćajne i energetske infrastrukture.\n"S tim u vezi zajednički je istaknuta potreba što skorije izgradnje mosta na Savi, koji povezuje Republiku Hrvatsku i Republiku Srpsku", stoji u saopštenju.\nTakođe, je izraženo očekivanje da će problemi koji su pratili realizaciju ovog projekta biti prevaziđeni, te da će najfrekfentniji granični prelaz u Bosni i Hercegovini izgradnjom tog mosta biti rasterećen.\nPitanje saradnje u oblasti energetike je bilo jedna od tema o kojima je posebno bilo riječi, s naglaskom da energetski projekti mogu biti i jesu dobra spona u odnosima ovog bh. entiteta sa Hrvatskom.\n"Jedna takva poveznica biće izgradnja HE Dubrovnik 2, o kojoj je ranije potpisan i memorandum o saradnji", navodi se u saopštenju iz Kabineta predsjednika RS.


Agencija za selidbe beograd| Medjunarodne selidbe\nKako da spakujete stvari za selidbu, nameštaj, elektroniku, lampe, staklene stvari, posudje, umetnicke slike, knjige ... Pročitajte ovde - Saveti za selidbe\nU okviru međunarodnog transporta pružamo usluge špedicije i carinjenja selidbenih predmeta i roba. Posebno izdvajamo mogućnost zbirnog transporta Vaše robe, ako nije fiksiran datum dopreme iste, što omogućava nižu cenu transporta.Recta Via transport realizuje medjunarodne selidbe sa vozilima od 1-25 t nosivosti. Naši organizacioni kapaciteti su dovoljno veliki da u svakom trenutku možemo odgovoriti na Vaš zahtev.\nPouzdani kamioni za medjunarodni transport\nkombi i mali transporti\nPrepustite nama brigu o Vašoj selidbi jer nama je to zadovoljstvo. Recta Via već duže od 25 godina vrši usluge u domaćem i međunarodnom transportu kao i sve vrste sitnih uslužnih zanatskih radova. Veliki broj preporuka koje dobijamo od naših zadovoljnih klijenata ujedno su naša velika obaveza i podstrek da jos vise budemo posveceni unapredjenju selidbenog servisa.\nPrekomorski transport i selidbe\nNaši dispečeri imaju višegodisnje iskustvo u organizovanju pomorskog transporta kontejnerima od 20 i 40 fita bilo da je reč o punim utovarima flc ili se radi o zbirnim kontejnerskim posiljkama LLC. Imamo dugogodišnju saradnju sa brodarskim agenturama na svih 6 kontinenata. Posebno ističemo saradnju sa brodarima iz Luka Kopar,Rijeka,Pirej i Solun. Takodje imamo sjajne konekcije sa lukama u Kini i Australiji i Americi.\nTokom 25 godina rada imali smo zadovoljstvo da sarađujemo sa velikim partnerima kao što su: JTI, Informatika, Art televizija, FDU, Ambasada Republike Nemačke, Ambasada Kraljevine Švedske, Ambasada Alžira,PMF Beograd,SANU, Kulturni centar Republike Iran, ABATEL, EI PUPIN, Mostogradnja, Heba, JKP Parking sevis, Dom za stare "Plavi Horizont" i mnogih drugih ali i velikim brojem malih firmi i individua kojima smo pristupali sa istom pažnjom i odgovornošću.\nKontaktirajte nas, Čekamo Vas.\nNaša usluga je brza, efikasna i povoljna. Pozovite nas odmah i saznajte kako Vam možemo pomoći:


Sreten Petrović, svjedok na sudjenju Blagojeviću\nNa drugom tribunalovom sudjenju za srebreničke zločine, odbrana pukovnika Vidoja Blagojevića nastoji da dokaže da pripadnici Bratunačke brigade, čiji je komandant bio, nisu odgovorni za progone i masovna pogubljenja Bošnjaka u julu 1995. Odbrana ne poriče da su zločini počinjeni u zoni odgovornosti te brigade, ali negira da su u njima učestvovali njeni pripadnici.\nU istom cilju danas je svjedočio i Sreten Petrović, bivši zamjenik komandanta Trećeg bataljona Bratunačke brigade. U glavnom ispitivanju odbrana se osvrnula i na "incident" kod kontrolnog punkta "Eho" na Zelenom Jadru 31. maja i prvih dana juna 1995. godine, kad je Holandski bataljon UNPROFOR bio prinudjen da napusti položaj pod pritiskom snaga bosanskih Srba, medju kojima je bio i Treći bataljon Bratunačke brigade.\n"Nije to bio napad, nego simulacija napada", uzvratio je svjedok, objasnivši da su otvorili jaku vatru, ali u vazduh, a ne na pripadnike UNPROFOR-a. "Pošto nisu htjeli da predaju kontrolni punkt, pokušali smo da ih uplašimo, i to je urodilo plodom," rekao je svjedok.\nNa pitanje predsjedavajućeg sudije zašto je taj incident uopšte relevantan za ovaj predmet, zastupnik optužbe Piter Mekloski/Peter McCloskey je rekao da je taj napad bio u funkciji plana Drinskog korpusa da osvoji enklavu Srebrenica. "Prije 31. maja postojao je jasan plan da se napadne i pregazi enklava", rekao je on i dodao da je imenovanje Vidoja Blagojevića za komandanta Bratunačke brigade uslijedilo upravo u tom periodu. Napadom na kontrolni punkt UNPROFOR snage VRS su presjekle put koji je povezivao enklave Srebrenicu i Žepu.


Zašto pričamo u snu? | Planeta Zdravlja\nPričanje u snu se definiše kao blagi poremećaj sna, tokom koga onaj ko sanja priča a da nije ni svestan toga. Jasnoća pričanja može da varira od mrmljanja, pa do veoma jasnih i konciznih monologa. Ipak, ova pojava je retka i češća je kod muškaraca i dece nego kod žena.\nDa bi se pojasnili razlozi koji izazivaju „pričljivost“ tokom sanjanja, mora se kratko pojasniti sam proces padanja u san. Kada legnemo da spavamo i zatvorimo oči, mi najpre padamo u taj tzv.“lagani“ san, posle koga smo brzo na putu u dubok san. Nakon dubokog, opet prelazimo u period laganog sna, koji je često praćen brzim pokretima oka ili REM (rapid eye movements) faze koja traje od 90-120 minuta. Ovaj proces, u stvari predstavlja jedan ciklus spavanja i ponavlja se nekoliko puta tokom noći. Međutim, kako noć odmiče tako se dužina dubokog sna smanjuje, a povećava trajanje laganog sna, kao i REM faze.\nSvaka faza se odlikuje različitim moždanim talasima i fizioločkim procesima, kao što su promena tonusa mišića, brzine otkucaja srca i disanja. Tako je za REM fazu karakteristično to da je sanjanje najživopisnije i najviše se zapamti, a kod muškaraca dolazi i do erekcije, što može da posluži za mnoga medicinska ispitivanja.\nPsiholozi objašnavaju, da se pričanje u snu javlja tokom prelaska iz jedne u drugu fazu. Prilikom tih prelazaka, većina ljudi je skoro ili potpuno nakratko budno ali odmah ponovo zaspi i ne seća se tog prelaza. Kod nekih ljudi se dešava da su oba ta impulsa podjednako izražena, kada je deo mozga i dalje u tom sporom talasu spavanja , a deo mozga „ostane“ u toj kratkotrajnoj budnosti i onda nastaje raskorak u prenošenju signala, pa se često sadržaj sna čuje naglas, ili šesto ni ne mora biti direktno povezan sa snom, već samo reakcija na neke nadražaje iz spoljašnje sredine u tom trenutku. Ova pojava je zastupljenija u prvoj trećini spavanja.\nUzroci koji dovode su najčešće posledica umora, stresa, neredovan san, alkohol, depresija. Kod dece se često dešava tokom menjanja mesta spavanja, što sa jednog kreveta na drugi, što kod menjanja prostora.\nKada se pričanje u snu konstantno ponavlja i prilično je intenzivnog karaktera i posle 25.godine, odnosno kod odraslih, to se dovodi u vezu sa nekim psihičkim poremećajima i proživljenim traumama.\nIako pričanje u snu nije fizički štetno, ipak može prouzrokovati neprijatnosti i po onog koji sanja, kao i po njegovog partnera, rodbinu, i bilo kog ko je u njegovoj blizini.\nLečenje pričanja u snu se svakako ne sprovodi medikamentima, već se pribegava „higijjeni“ spavanja- redovan i zdrav san, umanjenje stresa, alkohola, prestanak uzimanja obilnih obroka pre spavanja.\nOnima koji su neposredni partneri „pričalicama“ u snu, svakako se mogu „prepisati“ i čepovi za uši.\n2015-06-27T22:34:01+02:00By Planeta Zdravlja|Blog|1 komentar\nMarijana 29. 09. 2013. na 23:12\nJa non stop pricam u snu , i svaku noc sanjam .. Cesto mi se snovi ponavljaju , i poceli su da me umaraju psihicki . Nemam nekih vecih problema koji bi to stanje izazvali .


April najtopliji mjesec od kada se mjeri temperatura | Autonomija\nPodaci pokazuju da je rast globalne temperature konstanta koja bi svijet trebalo ozbiljno da zabrine\nKako tvrdi NASA u novom izvještaju, temperatura na globalnom nivou u aprilu viša je za 1,1 odsto u odnosu na mjerenja od 1951-1980, čime je april postao šesti mjesec zaredom koji je premašio ranije izmjerene temperature, navodi „Indipendent“.\n„Ovo je zaista velika informacija. Trenutno smo u poziciji gdje ne znamo kako će se stvari odvijati. Znali smo da `El Ninjo` ima uticaja, ali mislim da niko nije očekivao ovakav skok“, rekao je meteorolog Erik Holthaus.\nNema osnova za postupak protiv fondacije Sergeja Trifunovića


Od Puškina do Bahtijara Vagabzadea: Kako beogradske ulice dobijaju imena - BBC News na srpskom\nKada je, pre tri godine, na Banjici jedna ulica dobila naziv Bahtijara Vagabzadea, stanovnici nisu mogli da izgovore ime ovog azerbejdžanskog pisca, odnosno sopstvenu adresu.\nUlice u glavnom gradu Srbije nose najrazličitije nazive - imena su dobijale po značajnim datumima, geografskim pojmovima, političarima, javniim ličnostima, ali i manje poznatim osobama.\nUlicu ili trg u Beogradu, na Vračaru, uskoro bi trebalo da dobije i glumac Dragan Gaga Nikolić. Građani do 31. marta mogu da predlože ulicu ili trg koji će naziv dobiti po Nikoliću.\nU Beogradu ima ukupno 8.403 ulice, navodi se u statističkom godišnjaku Grada Beograda iz 2016. godine.\nPrema pisanju medija, u gradu je 91 ulica sa istim nazivom, pa tako Ulicu Bahtijara Vagabzadea seče desetak manjih, ali one nose, mahom, samo dva naziva - Crnotravska i Baštovanska.\nSvetski dan šume: Zašto Beograđani beže u prirodu\nU Srbiji novac osnovni uslov za sreću\nZadarska ili Ulica Dobrice Ćosića\nMeđu poslednjima koji su u Beogradu dobili ulice su političar i književnik Dobrica Ćosić i istoričar Milorad Ekmečić.\nInicijativa koju je kao građanin podneo predsednik Srbije Aleksandar Vučić, usvojena je na sednici skupštine grada 4. marta, objavila je Politika.\nĆosićevo ime nosiće Zadarska ulica, a Ekmečićevo - Travnička.\nStanovnici Zadarske, međutim, nisu bili presrećni zbog ove promene. Krajem februara, jedna od stanarki ove ulice, u ime svog komšiluka, objavila je u Politici pismo tražeći da Zadarska ostane - Zadarska.\nU pismu je navedeno da po Ćosiću treba nazvati neku ulicu, ali da je Zadarska ušla u baštinu Beograda pod imenom koje bi trebalo i da zadrži.\nSličan bunt pre nekoliko godina izrazili su i stanovnici nekadašnje Pohorske ulice na Novom Beogradu koja je preimenovana u Ulicu general Ždanovu 2016. godine.\nNekoliko stotina njih potpisalo je peticiju tražeći da se ime jedne od najstarijih ulica na Novom Beogradu ne menja.\nOd Vorhola do Vagabzadea\nSrđan Aleksić koji je 1993. ubijen u Trebinju, nakon što je od srpskih snaga pokušao da zaštiti prijatelja Bošnjaka, dobio je u Beogradu ulicu u januaru 2016. godine.\nIste godine, američki umetnik Endi Vorhol dobio je ulicu na Julinom brdu.\nNatpis na slici Ulica Kneza Miloša menjala je naziv kroz istoriju, a neki građani je i danas zovu Miloša Velikog\nU naselju Mirijevo neke ulice nazive su dobile po istaknutim Romima - džez muzičar Đango Rajnhart, glumcima - Jovanu Janićijeviću Burdušu, kao i njegovom kolegi Julu Brineru.\nU surčinskom naselju Ledine, gotovo jedna do druge nalazi se ulica 5. Oktobra, Diane Budisavljević, ali i umetnika Danila Bate Stojkovića, Mije Aleksića, Mome Kapora, Mire Trailović.\nGlumci Taško Načić i Žanka Stokić, takođe, dobili su ulice u ovom naselju.\nU komšiluku su im i Puškinova, ulica Ane Karenjine, Rembranta, Leonarda da Vinčija, Rubensa, Van Goga, Majakovskog, Ticijana, Šekspira i Kolumba, a prate ih i velikani poput Perikla, Bohumila Hrabala, Vilija Branta ili Tomasa Mana.\nZmajevi i godišnja doba\nMožda najinteresantniji toponim nosi jedna ulica na Žarkovu - ime je dobila po zmaju.\nPrema predanju, u njoj je nekada živelo ovo ogromno stvorenje. Legenda kaže da mu se glava nalazila na mestu današnje ulice, a rep je bio na drugom kraju naselja.\nOtuda i neki delovi Žarkova nose nazive Repiška, Repiške.\nImage copyright Lazara Marinkovic/BBC\nNatpis na slici I beogradski ćoškovi imaju imena\nMnogo jasnije je poreklo imena zemunske ulice Mrcinište - na tom mestu su ljudi nekada pre ostavljali tela uginulih životinja, takozvane mrcine.\nLepše nazive nose pojedine voždovačke ulice - Cvetna, Trešnja, Ulica Ruža, Ljubičica ili Topola.\nNa Zvezdari je smeštena ulica Kisela voda. Njen naziv nema veze sa nekim izvorištem mineralne tečnosti, već sa makedonskom opštinom Kisele vode, s kojom se Zvezdara „pobratimila".\nJavljaju se i imena sa religioznim motivima, Svetog Nikole na Zvezdari ili Islama grčkog u Batajnici.\nNeka od njih nose imena zanimanja - Vajarska, Stolarska, Odžačarska, Pekarska, Obućarska.\nSurčinci su jednoj ulici dali i ime Mala Amerika.\nPo priči meštana, koju su mediji preneli, u njoj je živeo čovek koji je likom toliko podsećao na američkog predsednika Ronalda Regana da su baš po njemu nazvali ovu ulicu.\nPo kome će bulevar dobiti ime?\nBeograd bi uskoro trebalo da dobije prvi bulevar u naselju Beograd na vodi i to sa imenom drugog američkog predsednika.\nKako je u junu prošle godine najavila predsednica Komisije za spomenike i nazive trgova i ulica Andrea Radulović, taj bulevar nosiće naziv Vudroa Vilsona.\n„Radi se o inicijativi predsednika Aleksandra Vučića, jer je Vudro Vilson izdavanjem srpskog proglasa 1918. godine i zalaganjem za siguran pomorski izlaz Kraljevine Srbije pružio našem narodu bezrezervnu podršku", rekla je Radulović.\nOna je kazala da je u pitanju bulevar koji će spajati Bulevar vojvode Mišića (kod Sajma) i Karađorđevu ulicu, na mestu gde će novi most zameniti stari Savski most.\nInicijativu da ulica, plato ili trg ponesu nečije ime može da podnese svako, od pojedinaca, do udruženja, grupa građana ili opština.\nImage copyright Lazara Marinković/ BBC\nKomisija potom razmatra predlog i, ako je saglasna, prosleđuje ga Ministarstvu za državnu upravu i lokalnu samoupravu.\nAko je i mišljenje ministarstva pozitivno, predlog dolazi u skupštinu grada, a konačnu odluku donose odbornici.


Kolt - Blic Online\nČESI KUPILI AMERIČKU KOMPANIJU "KOLT" Ugovor vredan 220 miliona dolara\nČeška fabrika za proizvodnju oružja "Češka zbrojovka" potpisala je sporazum o kupovini američke kompanije “Kolt”, koja je pomogla razvoju revolvera u 19. veku i od tada snabdeva vojsku SAD i drugih zemalja.\nAmerički "Kolt" podneo zahtev za stečaj\nPoznati američki proizvođač oružja "Kolt" (Colt) podneo je zahtev za stečaj, ali je istakao da ovaj potez neće pogoditi poslovne aktivnosti kompanije.\nPOSRNUĆE ČUVENE FABRIKE Američki proizvođač oružja 'Kolt' pred bankrotom\nPoznatom američkom proizvođaču oružja "Kolt", (Colt) preti bankrot, ako privatni akcionari i vlasnici obveznica ne prevaziđu nesuglasice vezane za popravljanje finansijskog stanja u kompaniji.


Božićni post za pravoslavce\nPost za pravoslavce\nZa sve vernike pravoslavne veroispovesti počelo je jedno od najvećih iskušenja, šestonedeljni post koji prethodi najradosnijem hrišćanskom prazniku – Božiću.\nPost se sastoji od uzdržavanja od mrsne hrane, ali i loših misli, pohotnih želja kao i rđavih dela prema tumačenju Svetog vladike Nikolaja Velimirovića. Prema verovanju, post predstavlja pripremu za Božić koja je potpuna onda kad vernik na kraju posta primi svete tajne ispovesti, pokajanja i pričešća.\nTokom posta, dozvoljena je upotreba zejtina svim danima osim srede i petka, a tad se jede hrana pripremljena na vodi. Isto tako, vino i riba se mogu jesti svake subote i nedelje, ali i na neke veće praznike u ovom periodu čak i ako padaju u sredu ili petak. Poslednju sedmicu pre Božića, trebalo bi da se posti isključivo na vodi.\nŠta Pravoslavna Crkva kaže o postu\nHrišćanski postovi imaju nekoliko vidova – u zavisnosti od stepena strogosti.\nU postove spada:\n– običan post – upotreba ribe, ulja i svih vrsta biljne hrane.\nIzvor: lifepressmagazin.com i Svetoslavlje.org\n2015-11-30T08:47:45+01:0030 новембра, 2015|Preporuka|\nPetkana 11/30/2015 at 10:50\nJeromonah Rafailo Boljević govoreći o pravilima posta naročit naglasak stavlja na njegovu duhovnu stranu,pre nego na prosto uzdržavanje od jela i pića. Promena načina ishrane je svakako bitna i neophodna kaže on,ali ako čovek samo posti uzdržavajući se od hrane,a nedovoljnu pažnju posvećuje svom duhovnom postu,isto je kao da ore njivu na koju neće ništa posejati, i na kojoj će veoma brzo nići korov, gušeći dušu.\nS obzirom da je ovde onemogućeno postavljanje video sadržaja,pronađite na Youtubu njegovo predavanje pod nazivom „Milioner“,gde govori o jednoj izuzetno važnoj duhovnoj vežbi-samoukorevanju.\nSvako dobro vam želim svima!\nVelibor Mihić 11/30/2015 at 18:02\nХвала „ПЕТКАНИ“ на идеји, пронашао сам видео-предавање јеромонаха Рафаила Бољевића из манастира Маине, код Будве – предавање с насловом МИЛИОНЕР – и већ сам га послао БАШТИ БАЛКАНА. Надам се да ће га уредништво портала објавити. Веома лепо предавање игумана Рафаила. Видео-прилог траје више од сат и по…\nPetkana 12/01/2015 at 10:22\nDragi Velibore,baš ste me obradovali! Predavanja oca Rafaila su pravo blago,za mene lično neprocenjivo. Nadam se da će ga redakcija objaviti.


Tjednik Globus zauzima, nesumnjivo, posebno mjesto na hrvatskoj medijskoj, ali i političkoj sceni. Od svog prvog broja, Globus je list kojeg se čita, citira i uvažava u javnosti, te čiji su autori i sugovornici najvažniji sudionici političkog, kulturnog i svekolikog društvenog života.\nKao prvi uspješni postkomunistički tjednik nastao u Hrvatskoj, Globus se vremenom pretvorio u novinsku instituciju.\nPrvi broj Globusa izašao je u prosincu 1990. godine, u zamršenim političkim okolnostima, nakon promjene vlasti u zemlji i pada polustoljetnog komunističkog režima. Tada je Globus – kao i neki drugi listovi, koji danas više ne izlaze – predstavljao značajan medijski oslonac nastajućem višestranačkom, demokratskom društvu. Istodobno, Globus je promovirao obrasce modernog, zapadnog žurnalizma, od prezentacije i pisanja novinskih tekstova, do prijeloma i tretmana fotografije.\nNedugo kasnije, sredinom 1991, Globus je, silom povijesnih prilika, postao ratni magazin, koji je bez propagande, analitički i kritički, pisao o svim zbivanjima tijekom Domovinskog rata, od 1991. do 1995. godine.\nGlobus je tih godina, prvi, pisao o tamnim stranama hrvatskog oslobodilačkog pokreta, od ubojstva obitelji Zec do Oluje.\nNakon 1995. Globus se, pišući o najvažnijim društvenim temama i postajući najvažnija medijska tribina opozicijskih politieara, pokazao relevantnim mjestom hrvatske politike.\nList je tih godina, često, bio i jedino novinsko izdanje koje je izvještavalo o promašajima i zloporabama državne vlasti i tadašnjeg poglavara.\nNakon 1997. Globus mijenja format i prelazi na tisak u boji, u formi modernog newsmagazina, što je i danas. Nakon Globusa, to su načinili i preostali politički tjednici u zemlji, od kojih su neki tek Globusovi derivati.\nDanašnji je Globus moderni politički magazin, privržen vrijednostima liberalnog demokratskog društva, a sastavljen od najvažnijih političkih, kulturnih, sportskih i općedruštvenih tema. Tjedni se danas bavi velikim istraživanjima društvenih fenomena i hrvatske politike, izvješćuje o novostima u svijetu kulture i znanosti, te je relevantan izvor informacija iz najvažnijih životnih područja.\nDo sada je na tržište plasirano više od 45 milijuna primjeraka Globusa, što je tek brojka koja govori o značenju nacionalnog političkog tjednika.


Početna Izjave Obećanja Imaćemo pola miliona kineskih turista tokom 2017.\nPredsednik Srbije o rastu broja kineskih turista\nOtvoreni parlament, 5. decembar 2016.\nMeđutim, od Vučićevih pola miliona Srbiju je tokom prošle godine posetilo oko deset puta manje turista iz Kine, uključujući Hong Kong - tačno 51.691. Neko bi, možda s pravom, rekao da ovo i nije klasično obećanje, jer Vučić nije mogao mnogo da utiče na to koliko će posetilaca iz Kine doći u Srbiju. Ipak, budući da je toliko omanuo i najavio stotine hiljada turista, očigledno bez osnova, Vučić će svakako dobiti ocenu “neispunjeno”.\nInače, ovo očekivanje moglo je biti posledica entuzijazma zbog tada najavljenog direktnog leta Beograd – Peking. U to vreme iz Turističke organizacije Srbije uveravali su nas da su kineski građani, nakon najava o međusobnom ukidanju viza između Kine i Srbije, veoma zainteresovani za obilazak Srbije, a da je glavni preduslov za povećanje broja turista iz Kine uvođenje direktne avio-linije Beograd - Peking.\nU međuvremenu, vize između Srbije i Kine jesu ukinute, uveden je i novi let - doduše ne direktan, već preko Praga - i broj turista iz Kine, prema zvaničnim podacima Republičkog zavoda za statistiku, jeste porastao za više nego duplo u odnosu na prethodnu godinu, kada ih je bilo 18.409. Tačnije 2,8 puta. Ipak, sve to je i dalje daleko od najavljenog.


Iz kovid sistema sledeći izlaze "Mišović" i KBC Zemun\nIz kovid sistema sledeći izlaze „Mišović“ i KBC Zemun\nDruštvo Autor:Tanjug01. jun. 202013:30 > 13:40\n„Ukoliko ispunjava uslove mi bismo privremenu bolnicu na Sajmu zatvorili, a njenu ulogu bi preuzela bolnica u Mladenovcu“, naveo je ministar.\n„Polako vraćamo sistem, jer duži period nismo mogli da radimo pacijente koji nisu kovid pacijenti“, naveo je ministar.\nMijomir Pelemiš / Foto: BETAPHOTO/MILAN OBRADOVIĆ/DS\n„Mi smo našim protokolima zadovoljni. Naši rezultati su ohrabrujući gledajući broj obolelih i umrlih“, rekao je Pelemiš i dodao da za lečenje virusa korona ne postoji terapija, da se u svetu koriste eksperimentalni lekovi.\n„To je redovna aktivnost, prate se terapijski efekti lekova koji se koriste. Biće revizija u protokolu, ali ne odstupamo od principa koji su se pokazali kao efikasni. Smrtnost od 2,13 odsto govori da postojeći protokoli jesu efikasni i sve što smo radili jeste efikasno“, zaključio je on.\nDragiša MišovićKBC ZemunMijomir PelemišZlatibor Lončar


Na platou Ajvatovice održan omladinski kamp | Bugojno Danas\nPočetna SBK Na platou Ajvatovice održan omladinski kamp\nNa platou Ajvatovice prekjučer je održan omladinski kamp za mlade Islamske zajednice. Kampu je prisustvovalo 120 mladih sa područja travničkog muftijstva..a organizovan je u saradnji udruženja AZAD D.Vakuf i Muftijstva Travničkog,te streljačkog kluba “Target”Travnik i “20.juni 92” Visoko uz pokroviteljstvo Rijaseta Islamske zajednice u BiH.\n– Kao organizatori kampa, mi smo prezadovoljni kako je sve proteklo i koliki broj mladih ljudi se okupio na prvom omladinskom kampu u okviru manifestacije “506. Dani Ajvatovice”. Svi koji su došli na ovaj kamp su uživali u prelijepom danu ali i igrama koje smo pripremili za sve mlade, ali i one koji se tako osjećaju – rekao je Ismail Elkaz, sekretar Asocijacije za aktivno društvo (AZAD).\nElkaz: Svi koji su došli na omladinski kamp su uživali\nElkaz je dodao da u narednim godinama očekuje još veći broj mladih ljudi koji će prisustvovati kampu i koji će se moći takmičiti u skoku u dalj, bacanju kugle, odbojci, potezanu konopca i gađanju iz vazdušne puške.\n– Ovo je prvi put da se organizuje omladinski kamp i sa svih strana dobijamo pohvale na ideji i organizaciji. Sve ćemo dati što je u našoj mogućnosti da ovaj kamp posjećuje omladina iz svih krajeva Bosne i Hercegovine – rekao je Elkaz.\nSekretar Asocijacije za aktivno društvo (AZAD) da se omladini na kampu obratio izaslanik muftije glavni imam Bugojna Vehid Arnaut kome je predat bajrak mladih Islamske zajednice.\n– Mladi ovim su potvrdili svoj odanos prema našoj vjeri, državi i Islamskoj zajednici – istakao je Elkaz.\nPrethodni članakOpćinsko vijeće Bugojno o poticajima za poljoprivredu\nSljedeći članakEKSKLUZIVNO: Hasan Ajkunić se kandidovao za načelnika Bugojna kao nezavisan kandidat


Poziv na webinar „Izazov prava konkurencije u uvjetima digitalne ekonomije“ – Vanjskotrgovinska komora BiH\nU toku webinara učesnici će se upoznati sa izazovima pred kojim se nalazi pravo konkurencije u uvjetima sve veće digitalizacije ekonomskih procesa. Na digitalnom tržištu, privredni subjekti koriste sve dostupne digitalne mogućnosti kako bi se što bolje pozicionirali na tržištu, te je od izuzetne važnosti da poznaju pravila konkurencije koja vladaju na tržištima od njihovog interesa, a u prvom redu pravila konkurencije na tržištu Evropske unije. Za Bosnu i Hercegovinu je posebno značajan prikaz trenda modernizacije prava konkurencije, dilema i prepreka kada je u pitanju zaštita konkurencije na digitalnom tržištu EU.\nUčešće na webinaru je besplatno. Više informacija o webinaru možete naći u pozivu u prilogu.\nPrijavu na webinar možete izvršiti ispunjavanjem online prijavnog obrasca najkasnije do 24.09.2021. godine do 16:00 sati. Neposredno prije početka edukacije učesnici će dobiti link za pristup webinaru.


Uhapšena osoba zbog prevare prilikom uplate letovanja preko Tim Turista\n05:45: PM ponedeljak 19 oktobra, 2020\nPosted on 12. avgusta 2014. at 13:31 by Ist Media\nZAJEČAR, (IST Media) Zaječarska policija uhapsila je S.K. (46), zbog sumnje da je prevarom oštetila 16 građana koji su uplatili letovanja.\nKako se navodi u policijskom saopštenju, osumnjičena se tereti da je tokom maja i jula, u nameri da sebi pribavi protivpravnu imovinsku korist, dovela u zabludu 16 građana, lažnim prikazivanjem da je vlasnik i odgovorno lice turističke agencije “Tim turist“.\n“Ona se tereti da je unapred primala uplate, a nije izvršila prenos organizatorima putovanja. Sumnja se da je sebi pribavila protivpravnu imovinsku korist u iznosu od oko milion dinara”, navela je policija.\nPrema podacima policije, račun agencije „Tim turist je neprekidno blokiran od 31. januara 2012. godine.\nZbog postojanja osnova sumnje da je izvršila krivično delo prevara, po nalogu Osnovnog javnog tužilaštva u Zaječaru, policija je S.K. odredila meru zadržavanja do 48 sati.


pinkm.me | CRNA GORA se sprema za poglavlje životne sredine i klimatskih promjena\nMinistar održivog razvoja i turizma Pavle Radulović i konsultant za zaštitu životne sredine prilikom pristupnog procesa zemalja pregovarača Evropskoj uniji Helmut Bloh, potpisali su danas Pismo o namjerama kojim je ozvaničena buduća saradnja.\nOvakav model se uspostavlja radi jačanja dugoročne saradnje i uključivanja svih zainteresovanih subjekata vezano za proces pregovaranja sa Evropskom Komisijom, odnosno u nastupajućem procesu otvaranja Poglavlja 27 – Životna sredina i klimatske promjene.\nVeliko iskustvo Bloha smatram dragocjenim i nadam se da ćemo njegove savjete, znanje i komunikaciju iskoristiti na najbolji mogući način – na opšte dobro i građana i prirode - kazao je nRadulović.


This is Art-online's cached page of http://www.artgalerija.net\nThe page may have changed since we visited it. Art-online is not responsible for the content of this page.\nArt Galerija slika/Art Galerija umetnickih slika\nArt Galerija - kupi sliku Advanced Search\nUmetnici - Slikari :\nDabic Vukasin - Dabs Dakic Zoran\nDragan Ilic - Di Vogo\nEmil Thomas (Slovenija) Filipovic Mirjana\nIlic Petrovic Ljiljana Ivankovski Cili (Hrvatska)\nIgnjatovic Slavoljub Jakov Makaji Jankovic Mijodrag Jene Visinka Jovanovic Ljubisa\nKaric Slijepcevic Natalija\nKaramatijevic Tara Kiridzic Bojan\nKovacic Predrag Lazarevic Sinisa\nLavrnic Milica Lukic Aleksandra Markovic Dragan\nMarci Markov Matovic Vesna\nMilovanovic Predrag (BiH) Milosevic Snezana Mihajlovic Sinisa\nMilanov Stojan Miladic Svetlana\nMilosevic R. Dragan\nMirkovic Zdravko Mitic Snezana\nPejcic Goran Goflam\nRistic Biljana Ristic Mita\nStanic Hadzalic Adam\nSekulic Mirko\tStojilkovic Stanisa\tSrbovic Zagorka Zaga\nTatalovic Nebojsa\tTrnjanski Vojislav\n- TA LAVLI\n- DeltaBit Hosting\n- ART Gallery Online - Ulje na platnu\n- Serbian Artist\n- www.slikarstvo.rs -----------------------\nVIDEO 1- Kiridzic B.\nVIDEO 2- Ristic Mita\nVIDEO 3- Mix slikara VIDEO 4- Mix slikara\nArt Galerija umetnickih slika Najveci izbor umetnickih slika za Vas... ulje na platnu, pastel, akvarel, gvas, tempera, grafika, skulpture... trenutno u galeriji 80 slikara sa oko 5000 umetnickih dela! Kupite umetnicka dela najboljih Srskih slikara direktno od slikara bez posrednika!!!\nSLIKARI ako Vas interesuje saradnja mozete nas kontaktirati na: Darko Lazic (administrator i vlasnik art galerije), tel. 064/26-26-497 ili e-mail: dlazic@verat.net . NAJVECA ONLINE GALERIJA NA BALKANU!!!! Pogledajte i nasu novu galeriju: www.uljenaplatnu.com Date: 11/01/2007\nAlbum: Najveci srpski slikari\nZelimo da Vas podsetimo na srpske likovne velikane, koji su obelezili citave epohe u slikarstvu Srbije Date: 01/25/2009\nKeywords: najveci srpski slikari, srpski slikari, srpsko slikarstvo, legende srpskog slikarstva, slikarstvo, Srbija, art, serbian art, gallery, galerija, Uros Predic, Paja Jovanovic, Stojan Aralica, Nadezda Petrovic, Milan Konjovic, Djordje Krstic, Petar Lubarda, ..\nAlbum: Sandra Ratkovic\nUlje na platnu Date: 11/04/2007\nKeywords: Sandra Ratkovic, slikar, slikarka, slika, ulje na platnu, pastel, pejzaz, pejzazi, mrtva priroda, akt, portret, Novi Sad, prodaja slika, kupi sliku\nAlbum: Ristic Biljana\nZivi i radi u Novom Sadu. Date: 11/15/2007\n(257 items total)\nKeywords: Ristic Biljana, slikar, Novi Sad, nagrada za slikarstvo, dizajn, scenski dizajn, ilustracija, umetnicka fotografija, produkcija, ALBI ART, LIKUM, ucesnik kolonija, domacih i stranih, samostalne izlozbe, kolektivne izlozbe, ulje na platnu, pastel, papir\nAlbum: Dragan Ilic Di Vogo\nDi Vogo, umetnik slikar,nadrealno slikarstvo fantastike Date: 11/05/2007\nKeywords: Di Vogo, umetnik, slikar, nadrealno, slikarstvo, fantastike, beograd, ulje na platnu, nadrealizam, hipernadrealizam, srpski slikari, srpsko slikarstvo, art, top slikar\nAlbum: Stojilkovic Stanisa\nUmetnicka Dela - Stojilkovic Stanisa Date: 11/07/2007\nKeywords: Stojilkovic Stanisa, Umetnicka dela, Vranje, slikar, umetnik, slike, ulje na platnu, akril ulje, pojedinacne izlozbe, grupne izlozbe, kolekcija, kolekcionar, prodaja slika\nAlbum: Damjanovski Bozidar\nDiplomirao na akademiji likovnih umetnosti (slikarstvo u klasi prof. Nedeljka Gvozdenovica) u Beogradu 1972. godine. Postdiplomske studije završio na istoj akademiji 1975. godine u klasi profesora Radenka Mišcevica Date: 11/01/2007\nKeywords: Damjanovski Bozidar, slikar, umetnik, akademski, slike, akril, pesak, glina, lepak, grafika, heleni, egipat, vizant, mix, beograd, srbija\nAlbum: Dragan Babic\nslikar radi reprodukcije domacih majstora: Paja Jovanovic, Uros Predic, Djordje Krstic i dr. Date: 01/30/2008\nKeywords: Dragan Babic, slikar, slikarstvo, Sabac, slika, replike starih majstora, slike, reprodukcije domacih majstora, Uros Predic, Paja Jovanovic, Sava Sumanovic, Djordje Krstic\nAlbum: Dobrijevic Radojka\nDobrijevic Radojka - Živi i radi u Apatinu. Piše poeziju i bavi se slikarstvom. Date: 11/06/2007\nKeywords: Dobrijevic Radojka, apatin, slikar, slikarka, slika, slikarstvo, poeta, poezija, pise poeziju, zbirka, pesme, pesma, tehnike, ulje na platnu, akvarel, pastel, Mene nebo poziva, samostalne likovne izložbe, kolonije\nAlbum: Miladic Svetlana\nSvoje stvaralastvo predstavljam putem interneta i preporuka onih koji su videli moja dela koja krase mnoge domove u regionu ,a i u svetu. Date: 11/09/2007\nKeywords: Miladic Svetlana, slikar, Stil, NADREALIZAM, grupne izlozbe, FANTASTICNA UMETNOST, realizam, abstrakcija, pastel, papir, kombinovana tehnika, Backa Palanka, slike\nCopyright Art Galerija All Right's Reserved .2007,\nSva prava zadrzana. Sitemap - Sitemap.xml - Monegorijas - Golubica - WTF Portal - Video Igrice - Speedy Oglasi - Inter Top Art Sites - e Cestitke\n- ART Saga studio - Ljubavno gnezdo - Ljubavni sastanak - Nasmej me - Smesni snimci - Moj klip - Veliki Brat VIP - Polovna kola - Krkic Bojan - Poslovni oglasi - Operacija trijumf - Kuca snova - Pesma evrovizije - Smeh do suza - Igraonica - Znaci plakanje - Filic Music - Direktorijum - Katalog linkova - Yuportal - Linkovi - YU linkovi - Razmena banera - Web direktorijum - Igre - Igrice - Pozadine za desktop - Nekretnine - Polovni automobili - Poker igre - Rezultati uzivo - Rezultati- Direktorijum linkova - Poker pravila - Banja Vrujci - Lista.rs - Webb Express - 031 markis - Lager - Algo Marketing Web Dizajn - AutoSabac - Bonus::Tipovi - Servis racunara - Oglasee - STANko.rs - APARTMANI-SOBE-SMESTAJ Vrnjacka Banja


cijena čelika još uvijek nije stabilna u Kini\nVrijeme objavljivanja: januar-15-2021\nCijena čelika još uvijek nije stabilna u Kini, gore, dolje, gore, dolje ... Kurs USD / RMB također nije dobar, stopa je danas 6,44-6,46. Troškovi sirovina zaštitne ograde na autoputu malo su povećani, a cijena pocinčanog čeličnog kalema ostaje ista kao i juče.Čitaj više »\nTrend aprecijacije RMB-a još nije uspostavljen, spoljnotrgovinske kompanije moraju izbjegavati kursne rizike\nIzvor: Times Finance Autor: Yu Siyi Financial Times Nedavno je kontinuirano uvažavanje RMB-a izazvalo zabrinutost. 17. septembra centralni paritet RMB prema američkom dolaru porastao je za 150 baznih poena na 6,7675. 16. septembra centralni paritet RMB prema američkom dolaru porastao je za ...Čitaj više »\nKineski trend cijena čelika u septembru 2020\n1. Pregled tržišta U avgustu 2020. godine domaća cijena čelika blago je oscilirala. Od 30. avgusta indeks cijena čelika zatvorio se na 3940, što je porast od 50 u odnosu na kraj prethodnog mjeseca. Konkretno, u avgustu je neprekidno vrijeme sa visokim temperaturama prevladavalo širom zemlje, nizvodno od ...Čitaj više »\nNovi proizvod od FRP plastičnog krovnog lima\nShandong Baimiao sagradio je novu proizvodnu liniju FRP plastičnog krovnog lima u junu 2020. godine, godišnja proizvodnja je 2.000.000 metara, uglavnom proizvode valove i trapezoidni oblik, prozirni, prozirni, šareni. Prednosti FRP stakloplastičnog krovnog lima: (1) Propusnost svjetlosti ...Čitaj više »


DAIKIN klima uredjaj inverter FTXA35AS/RXA35A - Laptop Centar d.o.o.\nDAIKIN klima uredjaj inverter FTXA35AS/RXA35A\nProizvod iz grupe: Klima uredjaji\nCena: 169.999,00 din.\nDaikin klima FTXA35AS/RXA35A\nTip klima uređaja Inverter\nModel spoljne jednice: RXA35A\nModel unutrašnje jedinice: FTXA35As\nVrsta unutrašnje jedinice zidni\nEnergetska klasa grejanja: A+++\nInteligentni termalni senzor-Inteligentni termalni senzor proverava trenutnu temperaturu i ravnomerno raspoređuje vazduh širom prostorije, pre prelaska na šemu protoka koja usmerava topao ili hladan vazduh ka delovima prostorije kojima je to potrebno\nKoanda efekat - grejanje-Koanda efekat ostvaruje optimalan protok vazduha u režimu grejanja Korišćenjem specijalno koncipiranih krilaca, bolje usmeren protok vazduha omogućuje bolju raspodelu temperature širom prostorije\nKoanda efekat - hlađenje-Koanda efekat ostvaruje optimalan protok vazduha u režimu hlađenja Korišćenjem specijalno koncipiranih krilaca, bolje usmeren protok vazduha omogućuje bolju raspodelu temperature širom prostorije\nNečujan rad spoljne jedinice-Dugme „Silent“ na daljinskom upravljaču prigušuje šum rada spoljašnjih uređaja za 3 dB(A) da bi se obezbedilo tiho okruženje za susedstvo.\nOnlajn kontroler-Kontrolišite svoju unutrašnju jedinicu ma gde se nalazili pomoću inteligentnog telefona, laptopa, pc-a, tablete ili dodirnog ekrana\nPrimena multi-modela-Na jednu spoljnu jedinicu mogu da se priključe do 5 unutrašnje jedinice, čak i ako su različitih kapaciteta. Sve unutrašnje jedinice mogu individualno da se regulišu u okviru istog režima grejanja ili hlađenja.\nKapacitet grejanja (kW) 4,0\nKapacitet Hlađenja (kW) 3,4\nPotrošnja struje hlađenje (KW) 0,85\nPotrošnja struje grejanje (KW) 0,99\nTemperaturni opseg rada hlađenje -10°C~+46°C\nTemperaturni opseg rada grejanje -15°C~+18°C\nNivo buke unutrašnje jedinice (dB)min/max: 19/41\nProtok vazduha hlađenje/grejanje (max.) m3/h 774/750\nDimenzije unutrašnje jedinice (VxŠxD) (mm) 295x798x189\nTežina unutrašnje jedinice (kg): 13\nNivo buke spoljne jedinice (dB)min/max: 44/49\nDimenzije spoljne jedinice(VxŠxD) (mm): 550x765x285\nTežina spoljne jedinice (kg): 32\nRadni medijum: R32\nMaksimalna dužina (m): 20\nDAIKIN klima inverter FTXJ35MW / RXJ35M\nDAIKIN klima inverter FTXJ35MS / RXJ35M\nDAIKIN klima Inverter FTXA35AT/RXA35A\nVOX- Multi Split Klima spoljasnja VAM4-36IE


agenti MI6 – Borba\nPokreću nemire i u Crnoj Gori: Američki i britanski obavještajci spremili udar na srpsko…\nstefan dec 26, 2018 2\nTenzije i nemiri na Kosovu i Metohiji, stvaranje vojke OVK, najnovija dešavanja i talasanja u Republici Srpskoj, kao finale akcije britanskih i američkih službi imaće udar na SPC u Crnoj Gori, saznaje Borba. Sva ova dešavanja su…\nstefan nov 8, 2018 2\nAgenti britanske obavještajne službe MI6 koji djeluju u Crnoj Gori, stoje iza najnovijih dešavanja u Sandžaku, ekskluzivno saznaje Borba u obavještajnim krugovima. Cilj agenata britanske službe je da destabilizuju Balkan, a naročito Srbiju,…


"CRNI MONAH":Pogledajte snimak iz KUĆE koja... | Skandalozno\n“CRNI MONAH”: Pogledajte snimak iz KUĆE koja važi za NAJUKLETIJE mesto u Evropi – VIDEO\nfoto: print screen/you tube.com/Flash News\nGrupa isterivača je u specijalnoj misiji pokušala da izmami duh “crnog monaha” koji je zaposeo najukletiju kuću u Britaniji, ali se u jednom trenutku njihovo umeće okrenulo protiv njih.\nDvadesetosmogodišnji Kajl Fauler je posetio kuću u Velikoj Britaniji koja godinama slovi za najukletije mesto u Evropi. U pohodu su bili njen suprug i sin koji je sasvim slučajno kamerom zabeležio trenutak u kome se duh ukazao.\nKuća se nalazi na lokalnom putu u Zapadnom Jorku, a bila je u dugogodišnjem vlasništvu porodice Pričard i godinama je bila proganjana od strane “crnog monaha“.\nNa snimku se vidi kako porodica koja godinama širom sveta traži duhove korača stepenicama na sprat, da bi u jednom trenutku kamera zabeležila odraz demona u ogledalu, prikazujući kadar iza njihovih leđa.\nKasnije u toku večeri su uz pomoć sveće i čaše, pokušali da prizovu utvaru kada je Kajlin suprug pao u trans, verujući da ga je zaposeo duh monaha.\n– Utvara se pojavila na stepenicama u odori “crnog monaha” sa kapuljačom koja prekriva čelo. Kasnije tokom noći, ukazao se u spavaćoj sobi kada smo uz pomoć sveće uspeli da izazovemo utvaru da se ponovo pokaže u ogledalu.\nTada sam video da su mi oči u trenutku potamnele a lice poprimilo oblik lica ubogog starca. Ešli je postala zabrinuta. Video sam strah na njenom licu dok je posmatrala zbivanja u odrazu ogledala.\nDozivala me dugo ali ja je nisam čuo sve do trenutka kada mi je stavila ruku na rame. Sve je trajalo nekoliko minuta – kaže Kajl Fauler u izjavi za Sandej Ekspres.\nO eventualnoj opasnosti koja je tokom tih trenutaka pretila ovim hrabrim ljudima Fauler kaže da ga nije savladao strah.\n– Nisam osećao da neko vlada mojim telom i mislima. Međutim, pitanje je kako bi se sve završilo da Ešli nije bila pored mene – rekao je Fauler.\nZatim je porodica Fauler otišao u kuću svoje partnerke Ešli, gde su ih čekali njena majka i još dva muškarca, iskusni isterivači duhova. Grupa je započeela seansu prizivanja koja je trajala sat i po. Oko ponoći su otišli na spavanje ali se duh “crnog monaha” ni tada nije smirio.\nBudite prvi sa komentarom na članku "“CRNI MONAH”: Pogledajte snimak iz KUĆE koja važi za NAJUKLETIJE mesto u Evropi – VIDEO"


Zbog prijetnji Ćiri Mamiću prijeti osam mjeseci zatvora - Index.hr\nZbog prijetnji Ćiri Mamiću prijeti osam mjeseci zatvora\nPROTIV Zdravka Mamića Općinsko je državno odvjetništvo podiglo optužni prijedlog zbog pokušaja protupravne naplate od Ćire Blaževića, piše Vjesnik.\n"Pri punoj svijesti Blaževiću poručujem, neka čuju policija i javnost, po cijenu života ili smrti taj novac opet će biti moj. Trudit ću se da na kraju ipak ne bude mrtav", rekao je u lipnju 2003. u intervjuu za Sportske novosti Mamić u namjeri da naplati 200.000 eura, koliko smatra da mu Ćiro duguje.\nIstog dana kada je intervju objavljen Ćiro Blažević je protiv Mamića podnio kaznenu prijavu, a Općinsko državno odvjetništvo predložilo je da se Mamića osudi na 8 mjeseci zatvora, odnosno tri godine uvjetno.\nTijekom istrage Ćiro je naveo kako mu je Mamić rekao da će mu poslati kamatare, te kako mu je nepoznata osoba sakrivši broj na mobitelu rekla "vrati pare ili ćemo ti j..... majku. Imaš trening u 18, a kod tebe smo u 20 sati".\nZdravko Mamić pak tvrdi kako je s Ćirom razgovarao o vraćanju 200.000 eura koje je dobio za sezonu koju nije odradio, prenosi Vjesnik, te da je Ćiro rekao kako neće biti problema. Mamić je dodao kako mu je Ćiro u zadnjem razgovoru rekao :"…ma kakvo vraćanje, nabijem te na k.…", te mu spustio slušalicu.\nDinamov dopredsjednik tvrdi kako nikad nije imao namjeru prijetiti Ćiri, već su prijetnje izvučene iz konteksta.\nKada je Mamić prijetio Ćiri, navodno je nazočan bio i Mirko Barišić, predsjednik Dinama, no u istrazi on je rekao kako to nije istina. Dragan Marić, predsjednik Marsonije, koji je s Mamićem u lošim odnosima od transfera Ivice Olića, rekao je kako je čuo Mamića da govori da si Ćiro ne bi smio dozvoliti da ga traže kamatari, prenosi Vjesnik.


AFERA PASOŠI TURCIMA! Evo ko je sve učestvovao u prodaji pasoša turskim državljanima! - Sandžak Haber - Sandžačke Internet Novine\nNaslovna Featured Istaknuto AFERA PASOŠI TURCIMA! Evo ko je sve učestvovao u prodaji pasoša turskim...\nAFERA PASOŠI TURCIMA! Evo ko je sve učestvovao u prodaji pasoša turskim državljanima!\nOsim njega tada su uhapšena još četvorica osumnjičenih među kojima i matičari iz Novog Pazara, Sjenice, i Tutina. Od uhapšenog turskog državljanina je oduzet laptop i mobilni telefoni, što je korišćeno kao dokaz. BIA je presrela razgovore između Umita i njegovih sunarodnika koji su kupovali pasoše, kao i razgovore koje je obavljao sa matičarima u Sandzaku.\nSva petorica osumnjičenih, suočeni sa dokazima, zaključili su sporazume o priznanju krivice i već su pravosnažno osuđeni.\nJardimici je priznao izvršenje krivičnih dela trgovina uticajem i pranje novca zbog kojih je pravosnažno osuđen na dve godine zatvora. Trajno su mu oduzeta i dva automobila BMW X5, proizvedena 2008. i 2006, procenjene vrednosti na oko 40.000 evra, kao i 50.000 evra u gotovom.\nNazif Kahrović iz Novog Pazara je priznao da je falsifikovao isprave i osuđen je na godinu i po zatvora, a oduzeto mu je i 10.000 evra. Sporazumi su zaključeni i sa Vehbom Sadikovićem i Šabanom Hodžićem iz Tutina zbog zloupotrebe službenog položaja, kao i Markom Savićem iz Trstenika zbog falsifikovanja isprave u pomaganju. Njima su izrečene uslovne kazne zatvora od jedne godine, koje se neće izvršiti ukoliko u roku od dve godine ne izvrše novo krivično delo.\nUhapšena policajka, matičarka i još dve osobe biće privedene nakon isteka 48 sati na saslušanje u beogradsko Više tužilaštvo.\nPasoš vredan 10.000 evra\nTurski državljani su dobijali prave srpske pasoše na lažna imena, što su plaćali i do 10.000 evra. S tim pasošima su mogli slobodno da putuju po celoj Evropi, čak i ako postoje crvene Interpolove poternice za njima. Cena srpskog pasoša kada se identitet ne menja bila je od 2.000 evra pa naviše.\nPrethodni tekstPolicija zaplijenila 100 kg heroina “Balkanskog Escobara”, uhapšen i dvojni državljanin BIH\nSledeći tekstPoseta delegacije turskog Univerziteta “Mehmet Akif Ersoy” u cilju razvoja poljoprivrede


Vladimir Zelenski: Ruski jezik bi u budućnosti mogao da dobije poseban status u Donjecku i Lugansku | Hronika\nFLORANS PARLI: IAKO SRBIJA NIJE ČLANICA NATO, ONA AKTIVNO SARAĐUJE SA ALIJANSOM I DAJE EFIKASAN DOPRINOS NAŠOJ KOLEKTIVNOJ ODBRANI\nN1: VLADA I RADNICI POŠTE POSTIGLI DOGOVOR, POVLAČE SE KAZNE I SUSPENZIJE\nEVROPSKI SAVET: EU ZA JOŠ 6 MESECI PRODUŽILA EKONOMSKE SANKCIJE RUSIJI\nVLADIMIR ZELENSKI: U DONBASU SE NEĆE DESITI SREBRENICA, NEĆE BITI NIKAKVOG MASAKRA, JER JE UKRAJINA DRUGAČIJA ZEMLjA KOJA POŠTUJE SVOJE GRAĐANE\nBORISOV POSLE SASTANKA SA STOLTENBERGOM: NATO JEDINI GARANT BEZBEDNOSTI NA BALKANU - SA LEVE STRANE KRIM, SA DESNE ISTANBUL, A IZA NAS KOSOVO\nNA DANAŠNjI DAN 1877. GODINE, NA POZIV RUSIJE, KRALj MILAN OBRENOVIĆ OBJAVIO RAT TURSKOJ; UMRLI SEMJUEL DŽONSON I RIČARD HOLBRUK\nPREMA PRELIMINARNIM REZULTATIMA, KONZERVATIVCI BORISA DŽONSONA OSVOJILI VEĆINU NA PARLAMENTARNIM IZBORIMA U BRITANIJI; BORIS DŽONSON PORUČIO PRISTALICAMA: „UŽIVAJTE U SLAVLjU“\nNASLOVNE STRANE SRPSKE ŠTAMPE 13. DECEMBRA 2019. GODINE\nKONGRES SAD USVOJIO REZOLUCIJU KOJOM SE PRIZNAJE GENOCID NAD JERMENIMA; ANKARA: REZOLUCIJA SAD O OTOMANSKOM GENOCIDU NAD JERMENIMA UGROZIĆE ODNOSE\nNEBOJŠA STEFANOVIĆ U BERLINU: ULAZAK U EU JE STRATEŠKI PRIORITET SRBIJE\nPočetna strana > Hronika > Vladimir Zelenski: Ruski jezik bi u budućnosti mogao da dobije poseban status u Donjecku i Lugansku\nVladimir Zelenski: Ruski jezik bi u budućnosti mogao da dobije poseban status u Donjecku i Lugansku\nRuski jezik bi u budućnosti mogao da dobije poseban status u Donjeckoj i Luganskoj narodnoj republici, izjavio je predsednik Ukrajine Vladimir Zelenski u intervjuu za „Ukrajinske novosti“.\n„Mislim da, kada zaustavimo rat, moramo da dozvolimo ljudima u Donjecku da govore jezik kojim žele“, rekao je Zelenski.\nPrema njegovim rečima, samo se radi o „informacionom ratu“, a ustvari — u Ukrajini nema problema sa upotrebom ruskog jezika u svakodnevnom životu.\n„Evo, ja sam predsednik i govorim sa vama kako želim“, dodao je ukrajinski predsednik — na ruskom.\nKako je naveo, ako stanovnici regiona budu imali odgovarajuće zahteve, kao na primer — „da dobiju mogućnost da popunjavaju dokumente na ruskom jeziku“; Zelenski misli da neće biti „nikakav problem“ — da se razmotri ovo pitanje.\nPoslednjih godina u Ukrajini ne prestaju zahtevi da se zabrani sve što je, na bilo koji način, u vezi sa Rusijom ili sa ruskim jezikom.\nBivši predsednik Ukrajine Petro Porošenko je 15. maja potpisao Zakon o obezbeđivanju funkcionisanja ukrajinskog jezika kao državnog, koji predviđa upotrebu isključivo ukrajinskog jezika u praktičnom svim oblastima života. Prema mišljenju autora inicijative, važno je razvijati ukrajinski jezik kao — „nezavisni jezik glavne nacije“.\nDokument obavezuje građane da razgovaraju na ukrajinskom jeziku u institucijama, školama, univerzitetima i bolnicama, u prodavnicama i kafićima, u sudovima, vojsci, policiji, tokom izborne kampanje i referenduma. Izuzetak je dat — samo za privatne razgovore i za verske obrede.\nČlanovi opozicije uneli su na razmatranje ukidanje zakona. Oni smatraju da je prilikom razmatranja prekršena procedura za njegovo usvajanje, a sama odluka nije u skladu sa ustavom. Međutim, Rada je odbila da ukine zakon.\n:\tFlorans Parli: Iako Srbija nije članica NATO, ona aktivno sarađuje sa Alijansom i daje efikasan doprinos našoj kolektivnoj odbrani\n:\tN1: Vlada i radnici Pošte postigli dogovor, povlače se kazne i suspenzije\n:\tDŽeremi Korbin: Veoma sam razočaran rezultatom parlamentarnih izbora, neću voditi laburiste na sledećim izborima\n:\tEvropski savet: EU za još 6 meseci produžila ekonomske sankcije Rusiji\n:\tVladimir Zelenski: U Donbasu se neće desiti Srebrenica, neće biti nikakvog masakra, jer je Ukrajina drugačija zemlja koja poštuje svoje građane\n:\tIvica Dačić: Srbija poštuje teritorijalni integritet Ukrajine, niko od zvaničnika nije imao sastanke sa delegacijom Krima\n:\tBorisov posle sastanka sa Stoltenbergom: NATO jedini garant bezbednosti na Balkanu - sa leve strane Krim, sa desne Istanbul, a iza nas Kosovo\n:\tNa današnji dan 1877. godine, na poziv Rusije, kralj Milan Obrenović objavio rat Turskoj; Umrli Semjuel DŽonson i Ričard Holbruk\n:\tPrema preliminarnim rezultatima, Konzervativci Borisa DŽonsona osvojili većinu na parlamentarnim izborima u Britaniji; Boris DŽonson poručio pristalicama: „Uživajte u slavlju“\n:\tNaslovne strane srpske štampe 13. decembra 2019. godine


Sarmiento 1892, Balvanera, 1044 Buenos Ajres, Argentina\nDestinacija Balvanera je odličan izbor za putnike koje zanimaju šoping, šetnje gradom i pozorište\nCongreso Square: udaljeno samo 6 minuta! (439 m hoda)\nDestinacija Balvanera je odličan izbor za putnike koje zanimaju šoping, šetnje gradom i pozorište.\nOvaj objekat je na Booking.com veb sajtu od 16. mar 2011..\nSmešten u samom srcu destinacije Buenos Ajres, ovaj objekat ima fantastičnu ocenu lokacije: 8.3\nU kom periodu želite da boravite u objektu Hotel Gran Sarmiento?\nNajskorija rezervacija ovog hotela obavljena je 30. maj u 14:15 sati, iz Brazila.\nUpravo rezervisano na destinaciji Buenos Ajres: 13 hotela poput objekta "Hotel Gran Sarmiento" su upravo rezervisani.\n5 razloga da izaberete objekat Hotel Gran Sarmiento\n1055 smeštajnih objekata u: Buenos Ajres\nSadržaji smeštajnog objekta: Hotel Gran Sarmiento\nLokacija objekta Hostel Suites Obelisco je ocenjena sa 9,3\nGosti su objektu San Carlos Hotel dali ocenu 8,9\nPogledajte 30 najboljih hotela na destinaciji Buenos Ajres, na osnovu 212 910 verifikovanih recenzija hotela na Booking.com.\nGosti koji su pogledali Hotel Gran Sarmiento takođe su pogledali:\nIn the heart of downtown Buenos Aires, just a 5-minute walk from the Obelisk and the impressive National Congress building, the hotel offers practical rooms and free Wi-Fi in public areas. Prosečna ocena na osnovu 387 recenzija\nJust 1 block from upscale Santa Fe Avenue, Casa Calma Hotel offers chic décor and rooms with two-place spa baths. WiFi access is free. Najskorija rezervacija u ovom hotelu obavljena je juče u 14:23\nLocated 300 metres from the National Congress palace, Mari Plaza Hotel offers rooms with free Wi-Fi in a building originally built in the 1800s. Breakfast is provided. Florida Street is 1.3 km away. Najskorija rezervacija u ovom hotelu obavljena je danas u 00:47\nLocated 400 metres from the San Telmo market and 600 metres from Plaza de Mayo square, this hotel features free Wi-Fi and a terrace with BBQ facilities. Breakfast is included. Najskorija rezervacija u ovom hotelu obavljena je danas u 03:21


Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija | Delfi knjižare | Sve dobre knjige na jednom mestu\nDisney - Moja prva ilustrovana enciklopedija\nŽanr: Enciklopedije, Knjige za decu, Edukativni\nCena u knjižarama: 1.699,50 din\nCena i do: 1.376,60 din\nCena na sajtu sa popustom i do: 1.377,00 din\nIzaberite mesto Beograd Gornji Milanovac Jagodina Kragujevac Kraljevo Lazarevac Leskovac Niš Novi Beograd Novi Pazar Novi Sad Pančevo Pirot Požarevac Smederevo Sombor Subotica Užice Valjevo Vršac Zemun Zrenjanin Šabac\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Beograd:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Gornji Milanovac:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Jagodina:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Kragujevac:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Kraljevo:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Lazarevac:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Leskovac:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Niš:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Novi Beograd:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Novi Pazar:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Novi Sad:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Pančevo:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Pirot:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Požarevac:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Smederevo:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Sombor:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Subotica:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Užice:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Valjevo:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Vršac:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Zemun:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Zrenjanin:\nArtikal „Disney - Moja prva ilustrovana enciklopedija“ je dostupan u sledećim knjižarama u mestu Šabac:\nDeca neverovatnom brzinom upijaju nove činjenice i informacije. Radoznali predškolci nauče više tokom prvih šest godina odrastanja nego u bilo kom drugom periodu života. Diznijeva prva ilustrovana enciklopedija osmišljena je na način da upotpuni i unapredi taj jedinstveni period razvoja Vašeg deteta, na adekvatan način ga uvodeći u svet životinja, prirode i sveta koji ga okružuje. Na svakoj stranici, mališane očekuju poznati Diznij ijevi likovi koji će učenje učiniti zanimljivim i zabavnim.