Nije uvažen ni kao osnivač stranke a kod Putina rado viđen gost: Evo o čemu su razgovarali Nikolić i Putin | WebTribune\nHome IZBOR Nije uvažen ni kao osnivač stranke a kod Putina rado viđen gost: Evo o čemu su razgovarali Nikolić i Putin\nPredsednik Nacionalnog saveta za koordinaciju saradnje sa Rusijom i Kinom i bivši predsednik Srbije Tomislav Nikolić izjavio je da je tokom svečanosti u u Moskvi, na kojoj mu je ruski predsednik Vladimir Putin uručio Orden prijateljstva, sedeo sa šefom ruske države “skoro tri sata” i da su “otvorili mnogo tema”.\n“Razgovarali smo i o onim temama o kojima smo pričali dok sam ja bio predsednik Srbije, i o situaciji u kojoj se Rusija brani od jednog dela sveta, kao i o situaciji u Srbiji, kojoj ne dozvoljavaju da vodi svoju politiku potpuno mirno, ne vezujući se ni za koga”, rekao je Nikolić za Sputnjik.\nNavodi se da se Nikolić, koji je u Kremlju orden dobio za veliki lični doprinos u jačanju strateškog partnerstva i prijateljskih veza izmedju Rusije i Srbije, takodje u Ambasadi Republike Srbije sastao i sa više od 40 srpskih privrednika koji rade u Rusiji, kao i sa srpskim studentima koji studiraju u ruskoj prestonici.\n“Oni su mi rekli da je to rešavano dalje kroz administraciju, ali da je uvek negde, na nekoj stepenici, zastajalo. Radi se o tome da naši privrednici, uglavnom građevinci, imaju potrebu za radnicima i da žele da dovedu radnike iz Srbije, ali da tu postoje određena ograničenja”, rekao je Nikolić.\nOn je naveo da “jednostavno, naše radnike ruska administracija i njihova migraciona služba svrstavaju medju sve ostale zemlje, a posebno izdvajaju one koji pripadaju bivšem Sovjetskom Savezu, odnosno Zajednici nezavisnih država” i da “to pravi probleme našim privrednicima, jer nikad nisu sigurni koliko će posla imati iduće godine, a moraju unapred da traže kvote i da izvrše uplate za sve te radnike koji dolaze u Rusiju”.\n“Nemamo potpisane sporazume o osiguranju, tako da moraju da uplaćuju invalidsko-penziono osiguranje i u Srbiji i u Rusiji. Tako da ima posla oko toga. Ja sam želeo da vidim da li je nešto rešavano u medjuvremenu, i mislim da Kancelarija i Nacionalni savet mogu mnogo da pomognu, tim pre što u decembru imamo rusko-srpsku Mešovitu komisiju na kojoj ćemo izneti taj problem”, dodao je Nikolić.\nNikolić je naveo da je neprihvatljivo da sporazum o socijalnoj sigurnosti izmedju Srbije i Rusije, koji je usaglašen, još nije potpisan.\n“Mi smo tražili da predstavnik Nacionalnog saveta prisustvuje sednicama Mešovite komisije, koje će se održati u decembru u Srbiji, i tu ćemo sigurno pokrenuti to pitanje, jer je neprihvatljivo da imamo potpisan takav sporazum sa mnogim državama, čak sa državama sa kojima smo bili u ratu, a da ga sa Rusijom, koja nam je prijateljska zemlja, sa kojom imamo zaista izvanredne odnose, nemamo”, ocenio je Nikolić.\nUpitan o čemu je razgovorao sa srpskim studentima, Nikolić je kazao da “u Rusiji mnogo naših studenata, organizovani su, poznaju se i mnogo ih interesuje da li mogu da se vrate u Srbiju da rade, da li mogu u državnim institucijama da se zaposle i šta mogu da očekuju kad ovde završe fakultete, jer ovde ne mogu da se zaposle, nemaju državljanstvo, prednost imaju gradjani Rusije”.\n“A ako bi neko i hteo da ih zaposli, on prvo mora da dokaže da nema takvog kadra medju ruskim državljanima, a potom mora da plati visoke stope poreza i doprinosa za angažovanje stranca. Vidim da bi voleli da ostanu ovde da žive i rade, ali je teško naći čoveka, poslodavca koji će to da izdrži, jer ga košta skoro duplo u odnosu na ruskog gradjanina koji to isto može da radi”, rekao je Nikolić za Sputnjik.


""Šta je to ratnik svetlosti?"\n"Ti znaš", odgovori ona, smešeći se. "To je onaj ko je kadar da pronikne u čudo života, da se bori do kraja za nešto u šta veruje i – najzad – da čuje zvona koja bruje s dna mora.""\n"Ratnik svetlosti nikad ne zaboravlja zahvalnost."\n"Jednog ratnika niko ne treba da podseća na pomoć koju je primio od drugih; on je i sam dobro pamti i deli s drugima nagradu."\n"Ratnik svetlosti je slobodan da izabere ono što želi; on svoje odluke donosi hrabro, samostalno, a – pokatkad – i s izvesnom dozom ludosti."\n"Ratnik svetlosti zna šta hoće. I nema potrebe to da objašnjava."\n"Ratnik svetlosti se, ponekad, bori s onim koga voli. Čoveka koji čuva svoje prijatelje nikada neće slomiti životne bure i oluje; on ima dovoljno snage da prevaziđe teškoće i produži dalje."\n"Ratnik svetlosti, pre no što se upusti u neku važnu borbu, postavlja sebi pitanje: "Do koje mere sam usavršio svoju veštinu?""\n"Pobednici nikad ne ponavljaju istu grešku. Zato ratnik svetlosti stavlja svoje srce na kocku samo za nešto što vredi."\n"Ratnik svetlosti pridržava se glavne pouke iz Ji Đinga: "istrajnost je poželjna". On zna da istrajnost nema nikakve veze s upornošću. Postoje doba kada se bitke otegnu duže no što je neophodno, iscrpljujući njegove snage i slabeći njegov borbeni žar."\n"Ratnik svetlosti zna da se izvesni trenuci ponavljaju. Često se suočava s istim problemima i okolnostima s kojima se ranije već susretao; tada ga obuzima malodušnost, jer misli da je nesposoban da napreduje u životu, budući da se teški trenuci vraćaju."\n"Ratnik svetlosti ne provodi svoje dane upinjući se da igra ulogu koju su drugi izabrali za njega."\n"Ratnici svetlosti čuvaju sjaj u očima."\n"Zato i jesu ratnici svetlosti. Zato što greše. Zato što se pitaju. I zato što traže neki razlog – sasvim je izvesno da će ga i naći."\n"Ratnik svetlosti ne traći vreme slušajući provokacije; on ima sudbinu koju treba da ispuni."\n"Ratnik svetlosti poznaje svoje nedostatke. Ali, isto tako, poznaje i svoje vrednosti."\n"Svaki ratnik svetlosti bar jednom je iskusio strah da se upusti u bitku."\n"Svaki ratnik svetlosti bar jednom je pomislio da nije ratnik svetlosti."\n"Svaki ratnik svetlosti bar jednom je rekao da kad je hteo da kaže ne."\n"Zato i jeste ratnik svetlosti; zato što je prošao kroz sve to a nije izgubio nadu da je bolji nego što jeste."\n"Ratnik svetlosti ne odlaže svoje odluke."\n"Ratnik svetlosti deli svoj svet s osobama koje voli. Nastoji da ih podstakne da rade ono što bi želele, ali nemaju hrabrosti da urade."\n"Ratnik svetlosti zna da – u tišini njegovog srca – postoji neki red koji ga usmerava."\n"Jedan ratnik svetlosti održava ravnotežu između samoće i zavisnosti."\n"Ratnik svetlosti koristi samoću, ali ona ne iskorišćava njega."\n"Ratnik svetlosti ponekad se ponaša kao voda, i provlači se između prepreka na koje nailazi."\n"Za ratnika svetlosti ne postoji ništa apstraktno. Sve je konkretno, i sve ga se tiče. On ne sedi skrštenih ruku u udobnosti svoga šatora, posmatrajući zbivanja u svetu; prihvata svaki izazov kao novu priliku da samog sebe promeni."\n"Ratnik svetlosti odlikuje se osobinama stene. Kad se nađe na ravnom zemljištu – gde je sve u njegovoj okolini u skladnom odnosu – ostaje čvrst i postojan. Ljudi mogu slobodno graditi sebi kuće na temelju onog što je tu zatečeno, jer nema opasnosti da će ih oluja zbrisati."\n"Ratnik svetlosti nikad ne gleda nepravdu ravnodušno. Zna da je sve jedno, i da svaki pojedinačni postupak pogađa sve ljude na kugli zemaljskoj. I zato, kad se suoči s tuđom patnjom, koristi svoj mač da bi doveo stvari u red."\n"Ratnik svetlosti postoji na svetu da bi pomagao svojoj braći, a ne da bi osuđivao svoje bližnje."\n"Ratnik svetlosti nikad se ne obeshrabruje."\n"Ratnik svetlosti se nikada ne žuri. Vreme radi u njegovu korist; on uči kako da ovlada strpljenjem i izbegava nepromišljene poteze."\n"Jedan ratnik nikada ne ubire plod dok je još zelen."\n"Ratnik svetlosti uvek čuva svoje srce da se ne okalja osećanjem mržnje."\n"Ratnik svetlosti poznaje značaj intuicije."\n"Ali ratnik zna da je intuicija azbuka Božija, i nastavlja da sluša vetar i da priča sa zvezdama."\n"Ratnik svetlosti obraća pažnju na sitnice, jer one mogu izazvati veliku pometnju."\n"Ratnik svetlosti ponekad gubi veru."\n"Ratnik svetlosti i dalje živi bez vere. Ali nastavlja da ide napred, i vera mu se na kraju vraća."\n"Ratnik zna da nijedan čovek nije ostrvo. Ne može da se bori sam; kakav god bio njegov plan, zavisi od drugih osoba. Mora s nekim da raspravlja o svojoj strategiji, da zatraži pomoć i – u časovima predaha – da ima kome da priča o svojoj borbi, pokraj vatre."\n"Ratnik svetlosti pleše sa svojim drugovima, ali ne prenosi ni na koga odgovornost za svoje korake."\n"Ratnik svetlosti veruje. I zato što veruje u čuda, čuda počinju da se dešavaju. Pošto je uveren da njegova misao može da mu izmeni život, njegov život počinje da se menja. Budući da je ubeđen da će sresti ljubav, ta ljubav se pojavljuje."\n"Ratnik svetlosti uliva poverenje. Ponekad čini greške, ponekad smatra sebe važnijim nego što jeste. Ali ne laže."\n"Odgovoran ratnik je onaj ko ne tovari na svoja pleća breme sveta; to je onaj ko je naučio kako da se izbori s trenutnim izazovima."\n"Ratnik svetlosti u potpunosti preuzima odgovornost za svoju Ličnu Legendu."\n"A ratnici svetlosti nikad ne prihvataju ono što je neprihvatljivo."\n"Ratnik svetlosti je mudar; ne govori o svojim porazima."\n"Ratnik ne sluša šta đavo govori; on je gospodar svoga mača."\n"Ratnik svetlosti je uvek budan. Ne traži dozvolu od drugih da bi se latio mača; jednostavno ga uzima u ruke. Takođe ne gubi vreme objašnjavajući svoje postupke; veran onome što je Bog odredio, on odgovara za svoja dela."\n"Ratnik svetlosti ne pokušava da gradi sliku o sebi; on naprosto postoji."\n"Istinski ratnikovi drugovi uz njega su u svakom trenutku, u teškim i u bezbrižnim časovima."\n"Ratnik svetlosti uvek ima neku obavezu. On je rob svog sna, ali koraci su mu slobodni."\n"Ratnik svetlosti ne prima darove od svog neprijatelja."\n"Ratnici svetlosti se prepoznaju po pogledu. Nalaze se u svetu, deo su sveta i upućeni su u svet bez bisaga i sandala. Vrlo često ispadaju kukavice. Ne postupaju baš uvek ispravno."\n"Ratnici svetlosti pate zbog gluposti, brinu se zbog beznačajnih stvari, smatraju da su nesposobni da se razvijaju. Ratnici svetlosti, s vremena na vreme, veruju da su nedostojni svakog blagoslova ili čuda."\n"Ratnici svetlosti često se pitaju šta ovde uopšte traže. Bezbroj puta im se učini da njihov život nema nikakvog smisla."\n"Zato i jesu ratnici svetlosti. Zato što greše. Zato što postavljaju pitanja. I zato što nastavljaju da tragaju za smislom – na kraju će ga i naći."\n"Isto kao i borac, ratnik svetlosti poznaje svoju ogromnu snagu; nikada se ne bori s nekim ko ne zaslužuje čast borbe."\n"Ratnik svetlosti ima poverenja u druge, jer – pre svega – ima poverenja u sebe."\n"Ratnik svetlosti dobro poznaje moć reči."\n"Ratnik svetlosti zna koliko vrede istrajnost i hrabrost. U toku bitke, često prima udarce koje nije očekivao. I shvata da će – pre no što rat okonča – neprijatelj izvojevati nekoliko pobeda. Kad se to desi, on daje oduška svojoj žalosti i odmara se, da bi povratio snagu. Ali gleda da se što pre vrati u borbu za svoje snove."\n"Jer, što duže bude odsustvovao, veći su izgledi da će postati slab, plašljiv, kolebljiv. Kad jedan konjanik padne s konja, a ne vrati se u sedlo već idućeg trenutka, nikad više neće imati hrabrosti da ponovo uzjaše."\n"Ratnik svetlosti zna da se trud isplati."\n"Ratnik svetlosti ume da gubi."\n"Kad čovek nešto želi, cela mu Vaseljena pomaže da to i ostvari. Ratnik svetlosti to zna."\n"Ratnik svetlosti daje pre no što mu išta traže."\n"Ratnik zna da je svaki veliki san sazdan od mnoštva različitih stvari, kao što je i sunčeva svetlost zbir miliona i miliona zrakova."\n"Ratnik svetlosti se ne kaje, jer kajanje ubija. On skrušeno priznaje svoju grešku, i čini sve da ublaži zlo koje je prouzrokovao."\n"Jedan ratnik zna da postupci svake osobe povlače za sobom posledice koje će se još dugo vremena osećati, i mora da zna kakav svet ostavlja u nasleđe petom pokolenju."\n"Ratnik svetlosti usredsređuje svoju pažnju na mala čuda svakodnevnog života. Ako je u stanju da prepozna šta je lepo, to je zato što nosi lepotu u sebi – jer svet je ogledalo, i svakom čoveku vraća odraz njegovog vlastitog lica. Iako poznaje svoje mane i ograničenja, ratnik svetlosti čini sve što je u njegovoj moći da očuva dobro raspoloženje u trenucima krize."\n"Niko nije isključivo dobar ili isključivo zao; ratnik upravo o tome misli, kad vidi da je stekao novog protivnika."\n"Ratnik zna da ciljevi ne opravdavaju sredstva. Jer ne postoje ciljevi; postoje samo sredstva. Život ga vodi od nepoznatog do nepoznatog. Svaki trenutak zaodenut je tom čudesnom tajnom: ratnik ne zna odakle dolazi, ni kuda ide."\n""Zbogom", reče. "Ti si znao da zvona na dnu mora nisu legenda; ali bio si kadar da ih čuješ tek pošto si shvatio da vetar, galebovi, šumor palmovog lišća – svi zvuci koje si slušao, čine zapravo brujanje zvona."\n""Isto tako, ratnik svetlosti zna da sve što ga okružuje – njegove pobede, porazi, oduševljenje i malodušnost – spada u njegovu Dobru Borbu. I ume da upotrebi pravu strategiju u pravom trenutku. Ratnik se ne trudi da uvek bude dosledan; naučio je da živi s vlastitim protivurečnostima.""\n(Izdavač: Paideia, Beograd, 2009. godina)\nduhovnost,\tintuicija,\todluke,\tizbor,


Nastavak 30. sjednice Skupštine Kantona Sarajevo – obavještenje medijima | Vlada Kantona Sarajevo\nNastavak 30. sjednice Skupštine Kantona Sarajevo – obavještenje medijima\nObavještavamo Vas da će se UTORAK, 17. novembra 2020. godine, sa početkom u 10:00 sati održati nastavak 30. radne sjednice Skupštine Kantona Sarajevo.\nPreostale tačke Dnevnog reda nastavka 30. radne sjednice su:\nPrijedlog Zaključka o izmjeni i dopunama Zaključaka Skupštine Kantona Sarajevo broj: 01-04-35283-3/20 od 28.09.2020. godine\nPrijedlog Zakona o dopunama Zakona o ublažavanju negativnih ekonomskih posljedica i uštedama u Kantonu Sarajevo-hitni postupak;\nNacrt zakona o izmjenama i dopunama Zakona o državnoj službi u Kantonu Sarajevo;\nPrijedlog Odluke o davanju saglasnosti na Prijedlog Ugovora o prenosu prava vlasništva nekretnine uz naknadu, između Općine Novo Sarajevo i Kantona Sarajevo - Ministarstvo saobraćaja radi realizacije projekta izgradnje stambeno-poslovnog objekta kao zamjenske lokacije u cilju obezbjeđenja zamjenskih stambenih jedinica vlasnicima stanova u ulici Grbavička br. 62-68 u Sarajevu koji se uklanja radi izgradnje saobraćajnice–Južne longitudinale;\nPrijedlog Odluke kojom se daje saglasnost na notarski obrađen Nacrt ugovora o osnivanju prava građenja između Univerziteta u Sarajevu i Općine Centar Sarajevo u svrhu izgradnje spomen-obilježja „Odred Lasta“ na uglu ulica Patriotske lige i Bolnička u Sarajevu, na zemljištu označenom kao k.č. 40/27 k.o. Sarajevo IV;\nPrijedlog odluke o davanju saglasnosti na nacrt ugovora o kupoprodaji nekretnine u stambenom objektu “3B”, izgrađenom u naselju Rosulje, općina Vogošća, Sarajevo, koji će Fond Kantona Sarajevo za izgradnju stanova za članove porodica šehida i poginulih boraca, ratne vojne invalide, demobilizirane borce i prognane osobe, kao Prodavac, zaključiti sa kupcem nekretnine (Suljović Mirsad);\nPrijedlog odluke o davanju saglasnosti na nacrt ugovora o kupoprodaji nekretnine u stambenom objektu 3C, izgrađenom u naselju Rosulje, općina Vogošća, koji će Fond Kantona Sarajevo za izgradnju stanova za članove porodica šehida i poginulih boraca, ratne vojne invalide, demobilizirane borce i prognane osobe, kao Prodavac, zaključiti sa kupcem nekretnina (Huremović Samir);\nUtvrđivanje datuma održavanja sjednice Skupštine Kantona Sarajevo u vezi prijedloga za glasanje o nepovjerenju Vladi Kantona Sarajevo;\na) Izvještaj o radu Fonda Kantona Sarajevo za stipendiranje i školovanje djece boraca, poginulih boraca i poginulih civila - žrtava rata „IKRE“ sa izvještajem o finansijskom poslovanju za 2019. godinu;\nb) Prijedlog Odluke o davanju saglasnosti na Program rada sa finansijskim planom Fonda Kantona Sarajevo za stipendiranje i školovanje djece boraca, poginulih boraca i poginulih civila – žrtava rata ''IKRE'' za 2020. godinu;\n13. Prijedlog Odluke o davanju saglasnosti na Program rada sa finansijskim planom Javne ustanove za 2020. godinu:\nNarodno pozorište Sarajevo;\nPozorište mladih Sarajevo;\nKamerni teatar ' 55 Sarajevo;\nMES - Međunarodni teatarski festival - Scena MESS;\nKantonalni zavod za zaštitu kulturno-historijskog i prirodnog naslijeđa, Sarajevo ;\nHistorijski arhiv Sarajevo;\nBosanski kulturni centar Kantona Sarajevo ;\nMuzej „Alija Izetbegović“ Sarajevo;\nPrijedlog Odluke o davanju saglasnosti na Program rada i Finansijski plan Javne ustanove "Kantonalni centar za socijalni rad" za 2020. godinu;\nPrijedlog Odluke o davanju saglasnosti na Program rada i Finansijski plan Kantonalne javne ustanove "Gerontološki centar" za 2020. godinu;\nPrijedlog Odluke o davanju saglasnosti na Program rada i Finansijski plan Kantonalne javne ustanove Dom za djecu bez roditeljskog staranja za 2020. godinu;\nPrijedlog Odluke o davanju saglasnosti na Program rada i Finansijski plan Kantonalne javne ustanove "Porodično savjetovalište" za 2020. godinu;\nPrijedlog Odluke o davanju saglasnosti na Program rada i Finansijski plan Kantonalne javne ustanove "Odgojni centar Kantona Sarajevo" za 2020. godinu;\nPrijedlog odluke o davanju saglasnosti na Izmjene i dopune Finansijskog plana Javne ustanove “Služba za zapošljavanje Kantona Sarajevo” Sarajevo za 2020. godinu sa Odlukom o izvršavanju Izmjena i dopuna Finansijskog plana Javne ustanove “Služba za zapošljavanje Kantona Sarajevo” Sarajevo za 2020. godinu\nIzvještaj o radu Nezavisnog odbora za period mart 2020. godine - avgust 2020. godine;\nIzvještaj o implementaciji Odluke o proširenom obimu prava za korištenje medicinskih sredstava i lijekova za RVI sa područja Kantona Sarajevo za 2019. godinu;\nIzvještaj o snabdjevenosti Kantona Sarajevo lijekovima i sanitetskim materijalom u 2019. godini sa osvrtom na implementaciju Liste lijekova koji se propisuju i izdaju na teret sredstava obaveznog zdravstvenog osiguranja kroz funkcionisanje Mreže farmaceutske djelatnosti - apoteka, sa prijedlogom mjera i aktivnosti;\nInicijativa za donošenje Zaključka u vezi Zaključka Skupštine Kantona Sarajevo broj: 01-04-35283-3/20 od 28.09.2020. godine;


Republika / OPTUŽENA ZA NAPAD NA BEZBEDNOST BELORUSIJE: Izdata poternica za Tihanovskajom!\nOPTUŽENA ZA NAPAD NA BEZBEDNOST BELORUSIJE: Izdata poternica za Tihanovskajom!\npetak, 16. 10. 2020.| 23:43\nBelorusija je izdala međunarodnu poternicu za Svetlanom Tihanovskajom, kandidatkinjom opozicije za predsednika na izborima održanim u avgustu ove godine, pod optužbama da je pozivala da se načini šteta beloruskoj nacionalnoj bezbednosti, rekao je juče ruskoj agenciji Tas izvor iz pravosuđa u Minsku.\n- Radi se o prekršaju po članu 361 krivičnog prava Belorusije (pozivi na akcije protiv državnih agencija i ustanova) - rekao je taj izvor.\nBelorusija je ranije izdala nalog za hapšenje, koji važi i u Rusiji, zbog bilateralnog sporazuma koji imaju ove dve zemlje. Izborna komisija Belorusije je 9. avgusta saopštila da je Aleksandar Lukašenko osvojio 80,1 odsto glasova, a sledeća je bila Tihanovskaja sa 10,12 odsto. Ona je odbila da prihvati rezultate, smatrajući ih nameštenim, pa je istog dana napustila Belorusiju i otišla u susednu Litvaniju, nakon čega su krenuli protesti opozicije i sukobi s policijom.\nPeskov: Rusija nema problem s njom\nPortparol Kremlja Dmitrij Peskov izjavio je da Rusija nema zakonski problem sa Tihanovskajom, kao i da Moskva ne vidi međunarodnu poternicu kao politički motivisanu.\n- Nemamo nikakva pitanja za Tihanovskaju, nismo izdali poternicu za njom, to su uradili Belorusi. Ipak, zbog sporazuma između Rusije i Belorusije, delimo sve, imamo zajednički sistem - kazao je Peskov.\nSvet Minsk Belorusija Napad Optužena Poternica Svetlana Tihanovskaja Dmitrij Peskov


Konfigurisanje POP ili IMAP e-pošte na mobilnom telefonu na kom je omogućen Internet\nMožete da podesite e-poštu na mnogo različitih mobilnih telefona koji imaju pristup Internetu. Ako znate koji je operativni sistem vašeg mobilnog telefona, u odeljku Funkcije mobilnog telefona potražite veze za posebna uputstva za svaki operativni sistem mobilnih telefona.\nKako da konfigurišem POP ili IMAP e-poštu na telefonu na kom je omogućen Internet?\nU programu za razmenu poruka na mobilnom telefonu možete da konfigurišete e-poštu pomoću sledećih postavki:\nE-mail address: To je vaša puna e-adresa (na primer, tony@contoso.com).\nUser name: Korisničko ime je vaša puna e-adresa (na primer, tony@contoso.com).\nPassword: To je lozinka za nalog e-pošte.\nIncoming mail server: Unesite ime POP3 ili IMAP servera. Više informacija o tome kako da pronađete ime servera dolazne pošte (POP3 ili IMAP4) potražite u odeljku Kako da pronađem postavke servera? u nastavku ove teme.\nServer odlazne pošte: Više informacija o pronalaženju imena servera odlazne pošte (SMTP) potražite u odeljku Kako da pronađem postavke servera? u nastavku ove teme.\nAdvanced Settings: Ako vam program za razmenu poruka na mobilnom telefonu dozvoljava da konfigurišete napredne postavke, uverite se da ste izabrali opciju „Outgoing server requires authentication (Server odlazne pošte zahteva potvrdu identiteta)“, kao i opciju „Use the same user name and password for sending e-mail (Za slanje e-pošte koristite isto korisničko ime i lozinku)“.\nKonfigurisanje naloga e-pošte na mobilnom telefonu zahteva da imate neograničenu razmenu podataka (data plan) kod operatera mobilne telefonije.\nAko sa Windows Mobile telefona ne možete da pošaljete poruke koristeći POP3 ili IMAP4, ali možete da primate poruke, možda je došlo do problema u podešavanju e-pošte na Windows Mobile telefonu. Ovaj problem može da se otkloni ukoliko preuzmete i instalirate hitnu ispravku za slanje e-pošte preko POP i IMAP protokola u operativnom sistemu Windows Mobile 6.1. Da biste preuzeli hitnu ispravku, kliknite na sledeću vezu.


ELEKTRICNI KAMIN KAMELIA - 53990 din\nKategorije Kamini,Peći (grejna tehnika) Električni kamini (LED) ELEKTRICNI KAMIN KAMELIA\nELEKTRICNI KAMIN KAMELIA\nWeb cena: 53990 din\nKAMELIA električni kamin\nElegantan dizajn Art Flame KAMELIA električni kamin dodaće stilu\ni udobnosti vašem domu.\nZidni električni kamin KAMELIA ima prednje ventilacione otvore\nkroz koje cirkuliše vazduh.\nTo omogućava da se kamin ugradi u zid, alku ili postavi kao akcentni stub.\nUnutrašnjost kamina imitacija je plamena koji gori drvetom.\nArt Flame® kamin KAMELIA odlikuje izuzetno realističan plamen\nu tri kombinacije boja i četiri stepena osvetljenja.\nMožete kontrolisati temperaturu u vašem domu dodirom daljinskog upravljača.\nUgrađen je u nameštaj ili nišu gips kartona ili je okačen na zid!\nTip                                         Električni kamin za ugradnju\nTip montaže                        Za ugradnju / za kačenje na zid\nVrsta grejanja                                         Convective\nNazivna snaga (w)                                 750/1500\nPribližna grejna površina (m²)           20\nPribližna grejna zapremina (m³)       52\nMaterijal kamina                                   Metal, staklo\nBoja kamina                                           Crna\nDimenzije kamina (Š * D * V) (mm)        1143 - 140 - 544\nŠirina kamina (mm)                                    1143\nDubina kamina (mm)                                 140\nVisina kamina (mm)                                   544\nVeličina ekrana (inča)                                45\nMontažne dimenzije (Š * V * V) (mm)    1013 - 140 - 521\nVeličina stakla (Š * V) (mm)                     1143 - 544\nTežina (kg)                                                    20\nKarakteristike                                              Nezavisna vatra od funkcije grejanja\nNačini i funkcije                                         Stupnjevi kontrole jačine plamena (dimmer)5\nKombinacije plamena                                3 - žuto / plavo / žuto i plavo\nImitacija plamena (efekat vatre)             LED tehnologija koja štedi energiju\nUnutrašnjost kamina                                 Izgorelo drvo\nZvučni efekat gorenja drva                        Ne\nZaštita                                                            Termostat od pregrevanja\nNapon (V)                                                     220 240\nFrekvencija (Hz)                                          50Hz\nFunkcije                                                        Grejanje / dekorativno\nProtok vazduha                                            Vertikalno\nMenadžment                                               Daljinski, mehanički\nKontrolna tabla                                            Touch panel\nElektronski termostat                                 Ne\nElektronski tajmer (sati)                            0,5 - 7,5\nSadržaj                                                           Kamin, daljinsko upravljanje, uputstva, garancija\nGarancija (mesec)                                        24 meseca\nKamin - zemlja porekla                              Kina\nBruto težina: 22 kg\nWeb cena:38990 din\nWeb cena:39990 din\nWeb cena:31990 din\nELEKTRICNI KAMIN TASMANIJA\nWeb cena:22900 din\nELEKTRICNI SAMOSTOJECI KAMIN 1000/2000W\nWeb cena:8990 din\nELEKTRICNI KAMIN HERACLES\nWeb cena:99990 din\nELEKTRICNI KAMIN ALABAMA 50\nELEKTRICNI KAMIN ALABAMA 36\nWeb cena:63990 din\nELEKTRICNI KAMIN HERMES LED\nELEKTRICNI SAMOSTOJECI KAMIN 1000/200+9W\nWeb cena:42990 din\nWeb cena:44990 din


Banjalučka berza: Današnji promet 150.723 KM - Klix.ba\nBanjalučka berza: Današnji promet 150.723 KM\n12.2.2015. u 14:39\nNa današnjem trgovanju na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 150.723,62 KM, kroz 52 transakcija.\nVrijednost BIRS indeksa se povećala za 0,19 posto i iznosi 674,26 poena, a vrijednost FIRS indeksa se smanjila za -0,09 posto i iznosi 1.672,75 poena.\nNa službenom berzanskom tržištu lista B najveći promet je ostvaren akcijama Telekoma Srpske a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 23.257,60 KM, po prosječnoj cijeni od 1,58 KM po akciji.\nUkupan promet obveznicama iznosio je 95.539,94 KM. Najviše se trgovalo obveznicama Republika Srpska - izmirenje ratne štete 1 u vrijednosti od 29.388,05 KM. Prosječna cijena ovih obveznica ostvarila je rast od 0,85 posto.\nOd akcija zatvorenih investicionih fondova najveći promet je ostvaren akcijama ZIF Polara invest fonda a.d. Banja Luka, a trgovalo se u iznosu od 20.500,00 KM, po prosječnoj cijeni od 4,10 KM, što predstavlja pad cijene za -2,38 posto.\nAkcije dva fonda su ostvarile rast prosječne cijene, od čega su najveći rast imale akcije ZIF Invest nova fond a.d. Bijeljina (2,56 posto), i trgovalo se po prosječnoj cijeni od 0,04 KM, u vrijednosti od 56,80 KM.\nOd hartija od vrijednosti na slobodnom tržištu najveći promet je ostvaren akcija Terminali a.d. Doboj, a trgovalo se u iznosu od 2.408,28 KM, po prosječnoj cijeni od 0,84 KM.\nKod akcija na slobodnom tržištu pad cijene zabilježile su samo akcije preduzeća Boska Robna kuća a.d. Banja Luka i to od -16,67 posto i trgovalo se po cijeni od 0,10 KM po akciji, u vrijednosti od 33,00 KM.\nSarajevska berza: Promet 22.669,42 KM\n12.02.2015. u 14:46


M. I. - Blic\n"NAŠIH PRVIH 30" Koncertom Policijskog orkestra završeno obeležavanje Dana Republike (VIDEO, FOTO)\nKoncertom Policijskog orkestra Ministarstva unutrašnjih poslova Republike Srpske ispred Palate Republike, u Banjaluci je završeno obeležavanje 9. januara, Dana Republike.\nSrećom izbegnuta još veća tragedija: U objektu koji se obrušio u Mostaru bila još dva muškarca, jedan maloletan\nNakon informacije o pogibiji muškarca u porušenom objektu, praktično, u centru Mostara, a koji je stradao prikupljajući sekundarne sirovine, izbegnuta je veća tragedija.\nDve osobe su nastradala u požaru koji je protekle noći izbio u jednom stanu u naselju Lamele u Bratuncu, rečeno je u Teritorijalnoj vatrogasnoj jedinici u ovom mestu.\nZLOČIN U LOVAČKOM DOMU Ubistvu “kumovao” alkohol\nU lovačkom domu "Bašci" u mjestu Delijaš, opština Trnovo, jutros je došlo do upotrebe lovačkog vatrenog oružja u kojem je ubijena jedna osoba.\nUžas u Velikoj Kladuši: Devojka ubila strica\nU Velikoj Kladuši se danas desilo ubistvo, potvrđeno je to iz Ministarstva unutrašnjih poslova Unsko-sanskog kantona.\nUsled zaraze korona virusom preminula je doktorka Doma zdravlja u Banjaluci Tanja Josipović.\nNa lokalitetu Kolijevki mladić iz Goražda (21) stradao usled samoranjavanja.\nTeška nesreća kod Kaknja: Vozilom usmrtio pešaka\nU saobraćajnoj nesreći na auto-putu A1, u smeru Kakanj-Zenica, u mjestu Tičići, poginulo je pešak kojeg je udarilo vozilo, rečeno je iz Operativnog centra Ministarstva unutrašnjih poslova (MUP) Zeničko-dobojskog kantona (ZDK).\nNesreća kod Dervente: U sudaru zaprežnih kola i “audija” povređene dve osobe\nDve osobe su povređene u sudaru zaprežnog vozila i automobila "audi" na magistralnom putu Derventa-Brod, u naselju Sijekovac, rečeno je iz dobojske Policijske uprave.\nNesreća na putu: “Golf” završio na krovu na putu prema Bjelašnici\nNa putu prema Bjelašnici, danas je došlo do saobraćajne nesreće.\nStariji muškarac smrtno je stradao u požaru u Gornjoj Čečavi kod Teslića prilikom paljenja korova, rečeno je u teslićkoj Teritorijalnoj vatrogasnoj jedinici, koja je uspela da ugasi vatrenu stihiju.\nPripadnici Gorske službe spasavanja (GSS) Sarajevo prošle nedelje učestvovali su u akciji spasavanja jednog planinara koji je na planini Treskavici izgubio svest.


RTS | Moje TV oko | Strana 2\nArchive for the tag “RTS”\nMister Proper i regulacioni radijator: kako se krše zakoni o oglašavanju i medijima\nPre neki dan Savet Regulatornog tela za elektronske medije, nekadašnja RRA, krenuo je u akciju kažnjavanja televizija zbog kršenja više zakona. Zanimljivo je da su packu dobile TV Pink i TV Prva zbog prekoračenja vremena blokova reklama u jednom satu. Ako ste njihov gledalac, znate o čemu se radi: taman krenete da gledate neki film ili seriju, ili, ne daj bože, tok šou, kreću reklame. I idu, idu, idu, toliko da zaboravite jeste li pošli ili ste došli, ko su glumci, a ko gosti, o čemu se pričalo i koje je godišnje doba.\nVispreniji iskoriste čuvenu „pauzu za piškenje“ kako su je deca nekad zvala, da umese kolače, usisaju i prostru veš, odvedu decu u vrtić i odu u banku da podignu penziju. Oni mlađi i još vispreniji doplate operateru za opciju odloženog gledanja jer tamo, pogađate, nema reklama, a najmlađi i najdovitljiviji posete neki od brojnih sajtova i željenu emisiju ili film pogledaju direktno. Tu se, doduše, malo kraducka od drugih televizija koje su seriju ranije emitovale, ali to ionako nije strašno, utvrdili smo više puta, zar ne?\nRRA – Regulatorno telo koje nije radijator, iz nekih razloga zadržalo je staru skraćenicu, slično Tanjugu i Jugoalatu – pohvalila se da će od sada na ovu temu izricati razne mere i kazne, jer joj to omogućava novi Zakon o elektronskim medijima. Po ovom Zakonu Regulator može zbog ovakvih prekršaja izricati mere iz svoje nadležnosti, opomenu, upozorenje, privremenu zabranu emitovanja spornih sadržaja, ali i da trajno oduzme dozvolu.\nTako RRA može da reaguje na različite prekršaje, uključujući i kršenje člana 67 ovog zakona, koji uređuje pravila televizijskog oglašavanja i prodaje. Prema ovom članu, oglasni blok može da ima samo emisija koja traje najmanje 30 minuta, a u okviru punog sata emitovanog programa reklame ne smeju da zauzimaju više od 20 posto vremena. Kazne su od pola miliona do miliončeta, a i gazda mora da zavuče ruku u lični džep zbog slične svote.\nGledaocima ove dve televizije sigurno je jasno zašto su opomenuti baš Pink i Prva, mada ni drugi ne zaostaju za njima. Jer, njihov TV program slobodno se može nazvati „u pauzi između reklama“. Da stvar bude još gora, sve televizije, uključujući i Javni servis Srbije, krše Zakon o oglašavanju, emitujući ne samo veći broj reklama od dozvoljenog, već i pojačavajući njihovu glasnoću do jačine pneumatske bušilice, što je takođe zabranjeno zakonom. Tja, zakon… Taman da ne bacate pare na slušne aparate.\nMada, možda RRA i nije u pravu, jer je za kršenje zakona potrebno da serija ima radnju koja se reklamama prekida. A toga uglavnom nema. Kad pogledate jednu epizodu „Male neveste“ ili „Zehre“, shvatite da ste slobodno mogli da se uključite u novembru 2034, i da nećete ništa propustiti, osim što će mala nevesta sad imati 16, a ne 15 godina. Iskreno, reklame su najzanimljiviji deo ovih serija i većina ih dočeka s olakšanjem. A kako i ne bi: svaki put kad uključite „Odbačenu“ ili neki slični uradak iz indijsko-turske kujne, glavna glumica obično plače, kamera zumira njeno lice prateći putanju suze, glavni glumci, poređani ukrug, zgledaju se dok glavni baja uzdiše, brišući znoj s namrštenog čela. I to je to.\nOnaj Mister Proper makar opere kupatilo za sekundu, a ima i dobre bicepse, šta ima veze što je nacrtan.\nPosted in TV mudrolije and tagged Mala nevesta, Pink, Prva, RRA, RTS, Zakon, Zehra\n16 avg 2014\nSve tajne boljeg života\nI dok našim nebom gospodari kiša, na malim ekranima vlada prava idejna suša. Čuvena letnja pauza odlučila je da ignoriše meteorološke poremećaje i „osušila“ programske satnice svih televizija, od belosvetskih do najmanjih, lokalnih.\nDa budemo iskreni, nismo drugo ni očekivali. Naime, letnja pauza označava upravo to: pauzu u emitovanju uobičajenih zabavnih emisija i serija koje su i dalje najgledanije u Srbiji. Naravno, protiv letnje nezainteresovanosti za provođenje slobodnog vremena ispred TV-a možete se boriti jačanjem TV programa novim serijama i emisijama – ili reprizama. Pogađate, u Srbiji se većina televizija odlučuje upravo za ovo potonje, a repriziranja nisu lišeni ni tok šou programi. Tako se na većim komercijalnim televizijama reemituju „najzanimljiviji“, „najšokantniji“ i ostali „naj“ delovi programa, naročito onih s rijaliti predznakom. Suva drenovina od programske šeme dodatno se popunjava reprizama serija ili delova serija ili koncerata iz ko zna kog doba – sve zavisi od toga koliko je gazda televizije odvojio za „ol inkluziv“ letovanje u Marmarisu, a koliko za C paket filmova i indijsko-turskih serija.\nNa ove letnje trikove nisu ostale imune ni najveće televizije, mada je u ovoj matematici peticu dobila TV Prva. Njen rizični potez otkupljivanja „Grandovih“ emisija tik pred početak letnje šeme pokazao se kao pun pogodak, pa je ona zabeležila rast gledanosti. Naime, prosečni „Grandovi“ gledaoci ostali su kod kuće pre TV ekranima, pa je Prva tako uspela da poveća gledanost čak i kad su svi njeni voditeljski puleni zbrisali na Jadran.\nPogled na mesečnu gledanost u julu pokazuje koliko je loše oslanjanje na samo jedan vid zabave. Tako se gledanost TV Pink strmoglavila odlaskom „Granda“ na konkurentsku Prva TV i završetkom prikazivanja gledane turske serije „Sila“. Kad tome dodamo letnju oglašivačku oseku i potpuno odsustvo ideje o tome koja je ciljna grupa kojoj se obraća ova televizija, sasvim je logično što se Pink, koji se do leta po gledanosti držao rame uz rame s RTS-om, sad bori s rastućom gledanošću Prva TV, često gubeći u ovoj utakmici.\nA kad smo već kod sporta, da ne bi njega, na RTS-u ovog leta teško da bismo imali šta da gledamo. Tradicionalno, mesto u satnici nisu dobile naučno-obrazovne emisije, verovatno zato što se više praktično ni ne prave. Da li će novi direktor uspeti da stvari pomeri s mrtve tačke ostaje da se vidi. Kad? Na jesen, naravno, kad se završi čuvena letnja šema.\nŠta preživljava svakog leta, kao ambrozija u mom dvorištu? Repriza domaćih serija, naravno. Tako po osamstotinahiljaditi put gledamo uvek sveže uvele epizode serije „Bolji život“. Kako tekst već znamo napamet, ostaje nam da parimo oči na nameštaju od punog drveta iz „Jugodrva“ ili tako već nečega, i da se takmičimo u kopiranju ponovo modernih frizura iz osamdesetih, poredeći širinu naramenica sa širinom ormana. Oni stariji, umesto naramenica mogu da porede krštenice sa glavnim glumcima, naravno, u svoju korist, i da se prisećaju lepih vremena kad su bili mladi, zgodni, bogati i uspešni. Jer, to vam je tajna boljeg života. Već je prošao, samo što to niste znali.\nPosted in TV mudrolije and tagged gledanost, Pink, RTS, televizija | Postavite komentar\n„Osim toga“ na RTS-u: Šoder lista i priča o talogu\nKada je Ana Janković, alijas Zoe Kida, u nedelju poodne na Prvom programu RTS-a, u svojoj emisiji “Osim toga” postavila pitanje kiča u muzici, verovatno nije mogla da pretpostavi koliku će emotivnu prašinu da izazove kod onih koji su, direktno ili posredno, učestvovali u stvaranju turbo folk atmosfere devedesetih godina prošlog veka.\nSagovornici, a bilo ih je više, i to veoma stručnih i s dobrim razlogom odabranih, listom su se složili s postavkom da se na našim medijskim prostorima eksplozija muzičkog kiča dogodila upravo u vreme najveće krize kroz koju je naša zemlja prolazila – a gde ćeš veće krize od rata, nametnutog ili samoizazvanog, svejedno. I da od tada do danas samo raste, menjajući pojavne oblike, ali nei destruktivnu suštinu.\nVezujući ideje turbo folka i kič reprezentacije za uzdizanje dotadašnjeg društvenog taloga – Aleksandar Janković, profesor Fakulteta dramskih umetnosti u Beogradu, TV kritičarka Branislava Džunov, naučnik dr Velimir Abramovič, i arhitekta Maja Vidaković-Lalić, tvorac kulturne organizacije “Mikser” – analizirali su uzroke i način na koji se kič u umetnosti utaborio u našem društvu do te mere da je do ovih dana postao standard kulture.\nNo, gorka istina o satiri koja se pretvorila u simbol šunda bila je najočitija u rečima Slobodana Bićanina Bićka, koji je ranih devedesetih na nekadašnjem Trećem kanalu vodio kultnu emisiju “Šoder lista”. Kako je s tugom konstatovao, njegov turbo folk alter-ego Ruzmarin, zamišljen kao satirična kritika subkulture u zamahu, postao je upravo njen simbol.\nSnimke s nekih turbo folk koncerata koje je koristio donele su njihovim akterima popularnost daleko izvan seoskih kafana u kojima su nastale. Kako kaže, jedna od ondašnjih pevačica zahvaljivala mu se do neba jer je, zahvaljujući činjenici da su mnogi satiru videli kao komediju i dobru reklamu, uspela da zaradi dovoljno novca da podigne kuću. Tako se, zajedničkim naporima društva i države, subkultura turbo folka uzdigla na nivo opšte prihvatljivosti, dodatno zacementirana političkim i bračnim vezama istaknutih predstavnika rastuće estrade i mafijaško-političkog miljea.\nI dok je Bićko rešio da penzionerske dane provede daleko od negativnog upliva televizije, kiča i kvaziestrade, nekako u senci ostala je armija onih koji su njegovu kritiku tadašnjeg društva shvatili na pravi način – kao poziv na borbu protiv kulturne žabokrečine, oličene u elektronskim zurlama, plastičnim suknjama i perikama silom nabijenim na glavu.\nIako to nigde nije ni spomenuto, postoje i ljudi kojima je “Šoder lista”, uz slične satirične televizijske eksperimente, otvorila četvore oči. Upravo ova emisija dokaz je da su u Srbiji rasli i oni kojima srpska majka nije bila uzor, a njena i slične karijere životni cilj.\nPosted in TV mudrolije and tagged emisija, kič, mediji, Osim toga. Zoe Kida, RTS, Soder lista | Postavite komentar\nSportski komentatori na SP u Brazilu: Statistika, naša dika\nOtkako su nam čelnici RTS-a pre nekoliko meseci najavili raspored prenosa Mundijala, živi nismo bili u očekivanjima šta Sportska redakcija može da ponudi svojim gledaocima, naročito zato što naše reprezentacije nema ni u tragovima, osim ako neko od njih nije spojio lepo i korisno, pa posle Karnevala u Riju odlučio da produži letovanje/zimovanje i gleda mečeve sa tribina.\nI, kao i svaki put, nisu nas izneverili.\nSve je počelo 12. juna, fenomenalnim prenosom otvaranja Mundijala, savršeno uklopljenim u 1347. reprizu „Ranjenog orla“ koji se fudbalskim reminiscencijama (glavnu junakinju šutiraju tamo-amo kao probušenu bubamaru) savršeno uklopila u vrelu atmosferu „praznika fudbala“. Sva sreća pa je otvaranje trajalo samo sat vremena, da ne remeti tok radnje.\nKonačno, počeli su i mečevi, praćeni specijalnom emisijom, emitovanom u pauzama između utakmica, kad im dozvole reklame. Ovoga puta u trci za najbolji naziv pobedili smo komšije za prsa: naša „Planeta Brazil“ za nijansu je bolja od hrvatske „Brazuke“, a oni koji mogu da prate prenose televizija iz drugih država, kažu da je situacija obrnuta kad je u pitanju sadržaj. Ali, pošto nam kablovski distributeri redovno zacrnjuju sliku, moraćemo da im verujemo na reč.\nIako je RTS u Brazil poslao samo novinara Aleksandra Stojanovića, čuveni Aca Informacija pre odlaska na zadatak uspeo je da kolegama iz Sportske redakcije prenese statistički virus, od koga sad boluju i oni kojima ni stilistika, a kamoli statistika nije bila dika. Poneti željom da gledaocima pruže što više informacija, komentatori su zanemarili ostale „sitne“ detalje: tako smo zajednički muku mučili sa sastavima reprezentacija, analizama prekršaja i sudijskom signalizacijom, pa čak i s matematičkim pitanjem koliko je ostalo do kraja utakmice, ako se uračunaju i produžeci.\nTradicionalno nervoznim gledaocima i poslednju dlaku sa glave ubedljivo su odnosila pogrešno izgovorena imena, inače prilično poznatih fudbalera. Tako je Nedeljko Kovinjalo ime nemačkog fudbalera Mesuta Ozila uporno izgovarao Ezil, iako takva kombinacija ne postoji ni po fonetskim pravilima nemačkog, ni turskog, a ni srpskog jezika. Kad tome dodamo gomilu iritantnih reklama, dobijemo prilično jasnu sliku Svetskog prvenstva iz domaćeg, navijačkog ugla.\nNaravno, skoro svega nabrojanog bili su pošteđeni gledaoci koji imaju mogućnost da SP prate u HD rezoluciji. Em nije bilo reklama, em zbog starih kamera nije prenošen ni specijal u studiju, em su u poluvremenu uživali u kratkim pregledima najzanimljivijih detalja s utakmice – i sve to bez komentara. A kad im je dosadilo da slušaju koliki je procenat davanja gola argentinske reprezentacije u prvom poluvremenu u istoriji – bilo je dovoljno da isključe ton. Jedino nisu uspeli da izleče ranjenu pticu.\nMundijal će trajati još nedelju dana, te će biti dovoljno prilike da se naši reporteri bolje spreme za uvek zanimljivu završnicu. Dakle, kolege, prebrojte minute, proverite imena i prezimena fudbalera, manite se statistike i pustite nas da do kraja uživamo u fudbalskom prazniku.\nPosted in TV mudrolije and tagged Brazil 2014, Mundijal, RTS, SP u fudbalu, sportski komentatori, televizija | Postavite komentar\nZa i protiv skupštinskog TV kanala: Polivanje i mikrofoni\nKada je pre nekoliko dana ministar Ivan Tasovac ponovo pokrenuo pitanje pokretanja posebnog TV kanala za prenose sednica Skupštine Srbije, nije mogao ni da pretpostavi da će, praktično, razvaliti poklopac Pandorine kutije. Jer, priča o posebnom, skupštinskom kanalu s vremena na vreme pojavi se u javnosti i, kao kakav mini cunami, uzburka strasti suprotstavljenih, a zainteresovanih strana.\nOtkako je RTS izgubio svoj Treći kanal, skupštinske sednice prenosile su se na njegovom Drugom programu – prvo bez zvanične odluke, a kasnije i zvanično zahvaljujući konkursu raspisanom za ove atraktivne prenose, na kojima spava većina prisutnih s obe strane ekrana, na koji se javio samo RTS, koji se najviše i bunio.\nOvih dana pitanje premeštanja sednica na poseban kanal aktuelizovano je najviše zahvaljujući digitalizaciji koja se konačno krupnim koracima sprovodi u Srbiji. Digitalnim signalom pokriven je veći deo države, a sam sistem napravljen je tako da je vrlo jednostavno odvojiti frekvenciju za emitovanje posebnih programa, u okviru javnog servisa. Hrvatska je to uradila, otvorivši HRT3 i HRT4, uz satelitski i regionalni. I komšijska Makedonija ima poseban, skupštinski kanal.\nDigitalizacijom Srbije uklonjene su tehničke prepreke za brz i jednostavan prelazak prenosa sa našeg Drugog programa na poseban kanal. Ipak, sve je još uvek pod velikim znakom pitanja.\nNaime, digitalizacija se još uvek odvija samo u onom, krupnom tehničkom delu, koji se odnosi na nabavku i instaliranje opreme za emitovanje. Drugim rečima, država je zatajila kada je u pitanju digitalizacija domaćinstava koje bi taj signal trebalo da gledaju. Tako oni koji nemaju novca da kupe LCD televizore najnovije generacije ili nisu kablovski pretplatnici, ne bi mogli da gledaju skupštinske prenose jer još uvek nije organizovana nabavka set-top boksova. Oni digitalni signal konvertuju u analogni i uz njihovu bi pomoć bilo moguće gledati digitalni signal sa starih, debelih televizora.\nS druge strane, odlazak Skupštine sa Drugog programa ostavio bi ogromnu programsku rupu koju ni najveštiji mađioničar ne bi mogao da popuni. Jer, procenat novca koji izdvajamo za naučno-obrazovni, kulturni i program za decu meri se promilima, a da nam satnicu popunjavaju reprizama „Ranjenog Montevidea“ – stvarno nismo zaslužili.\nOtvaranje novog skupštinskog kanala i „čišćenje“ Drugog programa RTS-a naša je neminovnost. Da li će nadležni krenuti prvo u masovniju digitalizaciju kućnih prijemnika, u vidu pomoći pri nabavci set-top boksova za stare televizore ili će čekati da se sami snađemo, tek, stvaranje mogućnosti za emitovanje više specijalizovanih programa, a za iste pare, sve nam je bliže i izvesnije.\nPitanje je samo čime će popuniti taj skupštinski kanal kad se jednom napravi. Šta ćemo gledati kad se sednica završi ili poslanici imaju pauzu? Ako se drže RTS-ovskog repriznog običaja, može nam se desiti da u pauzama gledamo najbolje momente s ranijih sednica, koje uključuju i polivanje vodom, čupanje mikrofona, iznošenje iz sale, vređanje i gađanje priručnim materijalom. Već vidim svetlu rijaliti budućnost ovog kanala.\nRTV Pink, čuvaj se!\nPosted in TV mudrolije and tagged cipela, digitalizacija, Prenos sednica Skupstine, RTS, Skupština Srbije, televizija, tuča, Šešelj | Postavite komentar\nRTS preletači: Ožalošćena porodica\nPosle korote koju su sebi nametnule perjanice Radio televizije Srbije, mogli smo da pretpostavimo da je pitanje dana kada će, kao u „Ožalošćenoj porodici“, neko prvi baciti flor i krenuti da prebrojava srebrni escajg.\nNismo dugo čekali. Najpre je u jednim novinama odjeknula vest da su „Tijanićevim miljenicima skresane plate“, tačnije, čuvene varijabile iliti stimulacije, pa su krenule špekulacije o visini njihovih stvarnih primanja. Onda je počela da se prebrojava njihova pokretna i nepokretna imovina, uz izvlačenje starih priča o bezobrazno visokim penalima plaćenim za prelazak nekih od sadašnjih RTS-ovih zvezda sa drugih televizija na Javni servis Srbije… I tako, otkrivanje prljavog veša se nastavlja, nedostaje samo Agaton Arsić i srebrni poslužavnik da komendija bude potpuna.\nI dok se na RTS-u bave svođenjem računa i prebrojavanjem prekobrojnih, odnosno, još jednim pokušajem sistematizacije i svođenjem kolektiva na one koji rade, trač rubrike domaćih medija pune su priča o prvim lastama-prelastama. Među prvoimenovanima je Živorad Nikolić, popularni Žika Šarenica (mada ima i drugi nadimak, po kojem je poznatiji). Za njega, naime, kruže priče da mu je ponuđen prelazak na RTV Pink, što je on „za sad“ demantovao, time lukavo otvarajući prostor za mogući nastavak pregovora.\nIako je „Šarenica“, otkako se pojavila davne 1986. godine, jedna od najgledanijih emisija na RTS-u, moramo priznati da nas prelazak na „ružičastu televiziju“ nimalo ne bi iznenadio. Kad malo bolje pogledate, koncept emisije prilično se dobro uklapa u Pinkove postavke, „gađajući“ njihovu ciljnu grupu, koju čini pretežno ruralno stanovništvo srednjih godina, kažu statistike.\n„Šarenica“ je kolažna emisija, sastavljena od pevanja, pričanja, zabave, okićena sponzorima. Sve pomalo podseća na vašarsku šatru: Žika u jednu emisiju dovede tango plesače, rok pevačicu, čoveka koji zviždi operske arije, manekenke koje šetaju zimsku kolekciju studentkinje kostimografije, sve začinjeno dimom s roštilja na kojem se spremaju leskovački specijaliteti, dok Žika deli savete dojiljama-aktivistkinjama. Ko ne veruje, neka uključi TV u subotu ili nedelju u devet časova izjutra.\nPo mom skromnom mišljenju, Žika bi se sjajno uklopio u Pinkovu programsku šemu, pogotovo ako mu se pridruži Lea Kiš. Uostalom, oni su i ranije bili kolege, dok je Lea bila ozbiljna voditeljka na RTS-u.\nDa se stvari dešavaju po nekom skrivenom scenariju pokazuje i gostovanje Saše Popovića u emisiji Ivana Ivanovića na TV Prva. Ako se setite da je „Grand“ ranije pokazivao ozbiljne namere da promeni TV jato, biće vam jasnije zašto se Mitrović poželeo šarenog Žike. Ko zna, možda na kraju Žika i Lea zapevaju u isti mikrofon – baš onaj koji Žika voli da zabode u džep od košuljčeta. Život je pun iznenađenja.\nPosted in TV mudrolije and tagged Pink prelazal TV zvezde, RTS, Žikina šarenica | Postavite komentar\nDnevnik, 30. septembar\nJesenja parlamentarna sezona uskoro počinje, a već su se ustalasali duhovi sa svih strana. Povod je stari: pitanje da li će, gde i kako biti organizovan prenos sednica Skupštine i ko će to na kraju krajeva da plati.\nRadna grupa za TV prenos Skupštine odlučila se da predloži RTS-u da nastavi s prenosima sednica Parlamenta, a novac koji Javni servis potražuje u ovu svrhu biće isplaćen iz budžeta. U tu svrhu Radio televizija Srbije izdala je saopštenje u kojem predlaže da se iz budžeta Srbije pokriva polovina troškova za direktne i odložene prenose zasedanja, jer “budući da zakon ne predviđa obavezu Javnog servisa da prenosi zasedanja Skupštine, ovim troškom, zapravo novcem građana Srbije, RTS praktično finansira Skupštinu kao državnu instituciju i time taj deo pretplate pretvara u svojevrsni porez”.\nSlatko. I lukavo, moram priznati, jer stvarno stičete utisak da je RTS oštećen za velike pare i da više ne može da izigrava socijalnu ustanovu nauštrb potreba gledalaca i sopstvenog razvoja.\nStvarnost je, ipak, malo drugačija. Istina je da je Drugi program RTS-a praktično blokiran prenosima Skupštine, čime su ugroženi drugi programski segmenti, ali je pitanje koliko je za oseku kvaliteta kriv Parlament, a koliko programska politika Javnog servisa. Jer, ako vam okosnicu programa čine reprize nekada uspešnih serija i rijaliti šou programa, a dokumentarnog, obrazovnog i dečijeg programa nema ni od korova, postavlja se pitanje na šta se troše pare od pretplate, kao i one već jednom izdvojene iz budžeta?\nU pokušaju da zaceni prenose RTS ih tarifira kao da su u pitanju prenosi s površine Meseca. Tako je Skupština ove godine koštala Javni servis milion evra, a jesenja zasedanja tek počinju. Doduše, ne zna se tačno šta je uračunato u ove novce. Prenos se ne organizuje sa više od tri kamere, dobro, možda četiri (jedna u foajeu), tu su plate kamermana, režisera, organizatora i studija, ali sve i da u cenu ukalkulišu hranu, piće, dnevnice i obavezne kravate, zbir je daleko od miliončeta. Možda kalkulišu eventualni dobitak: reklame i komercijalni program kojim bi ostvarili da im nije obaveznog zasedanja? I tu dođosmo do stare boljke zvane “zašto pretplata, kad idu reklame”. Stvarno, zašto plaćamo pretplatu za televiziju koja ima komercijalni program?\nI u celoj toj priči prosto zaboravismo na obostranu želju učesnika rasprave da sve obaveze plaćanja prenosa Skupštine preusmere na budžet. Rupa bez dna u kombinaciji sa čarobnom Sport Bili torbom, budžet Republike Srbije ne prestaje da opčinjava one koji pokušavaju da zaobiđu elemente tržišnog kapitalizma i nastave da se ljuljaju na rajskim talasima socijalističkog samoupravljanja, koje u njihovom slučaju znači “zavuci ruku u kasu do lakata.”\nUmiljato jagnje dve majke sisa, a u slučaju RTS-a u pitanju je čitavo stado. Po svemu sudeći, kola će se opet slomiti na našim leđima, pa ćemo nastavak parlamentarnog šou programa Srbije od 6. oktobra plaćati dvaput – jednom preko pretplate, a jednom od budžetskih para. Koliko, tek će se videti, samo da se formira komisija za utvrđivanje troškova, sa jedno pet-šest savetnika i dva-tri predsednika.\nA predviđena i dogovorena parlamentarna televizija? Čeka godinu 2012, kad će tehnički biti moguće da Skupština dobije svoj kanal. Da li će dočekati digitalizaciju ili će nas preduhitriti Nostradamusovo predskazanje o kraju sveta, ostaje da se vidi. Živi bili pa dočekali. Ono prvo, nadam se.\nPosted in Uncategorized and tagged Prenos sednica Skupstine, pretplata, RTS | Postavite komentar


Frensis Bojl optužuje Ričarda Holbruka\n12. juli/srpanj, 2005.\nOtvarajući nastavak konferencije u Sarajevu, akademik Muhamed Filipović govorio je o istorijskom kontekstu genocida nad Bošnjacima Srebrenice - od propasti svjetskog komunizma, preko raspada Jugoslavije, do uzroka rata u Bosni i Hercegovini:\n“Rat je nastao kao pokušaj realizacije interesa srpske i hrvatske nacionalne politike o podjeli utjecaja na preostaloj teritoriji bivše države, a proizašao je iz ideja i političkih planova nacionalnih pokreta srpstva i hrvatstva i bio je diktiran i vođen iz Srbije i Hrvatske, odnosno nakon sporazuma o podjeli BiH, postignutog u jesen 1991. godine između Tuđmana i Miloševića u Karađorđevu. Taj su sporazum provodile lokalne snage tih pokreta, s uporištem na jugoslovensku armiju i vojsku Hrvatske, a politički na Srbiju, odnosno na režim Miloševića, i Hrvatsku, odnosno režim Tuđmana.”\nNa važnost definisanja zločina u Srebrenici kao genocida, što je ustanovio Haški tribunal, ukazao je doktor Norman Nejmark, sa Stenford Univerziteta u Sjedinjenjim Državama:\n“Ta definicija kaže da ne treba postojati na stotine hiljada poginulih da biste imali genocid. On podrazumijeva uništavanje nacije, u ovom slučaju manjih političkih entiteta i ubijanje ljudstva u njemu.”\nProfesor Frensis Bojl, sa Univeriziteta Ilinoj u Sjedinjenim Državama, ovlašteni agent Bosne i Hercegovine u tužbi za genocid protiv Srbije i Crne Gore pred Muđunarodnim sudom pravde u Hagu, povodom jučerašnje komemoracije u Potočarima, iznio je teške optužbe protiv predstavnika međunarodne zajednice i njihovih licemjernih govora, a posebno se osvrnuo na američkog diplomatu Ričarda Holbruka:\n“Kada sam vidio Ričarda Holbruka pred sobom, htio sam otići do najbližeg suda kako bih dobio nalog za njegovo hapšenje i stavljanje u zatvor, gdje i pripada zbog genocida u Srebrenici. Mi svi znamo da je Holbruk najodgovorniji.”\nNa Međunarodnoj konferenciji “Genocid nad Bošnjacima sigurne zone Srebrenica - pouke budućim generacijama”, učestvuje 120 naučnika iz dvadeset zemalja. Skup se završava, kako je najavljeno, l4. jula, usvajanjem zajedničke rezolucije.


Izdato 1.500 energetskih pasoša za stambene zgrade13 Mar\nU Srbiji postoji skoro 1.600 liceniranih inženjera za energetsku efikasnost i izdato je više od 1.500 energetskih pasoša. Pomoćnik ministra rudarstva i energetike Miloš Banjac je, na konferenciji povodom završetka projekta „Savetodavne usluge u oblasti energetske efikasnosti u zgradarstvu", istakao ...\nNovac za kuće na selu i građevinski materijal14 Jan\nU toku je konkurs za otkup seoskih domaćinstva i njihovu adaptaciju za izbeglice smeštene u gradu Novom Sadu. Pravo da konkurišu imaju izbegličke socijalno ugrožene porodice i pojedinci koji nemaju rešeno stambeno pitanje i ne poseduju nekretnine ovde ni u zemlji porekla. Konkurs se zatvara 3. ...\nKuće niču i mimo zakona25 Nov\nIako godinama statistika pokazuje da je opština Preševo jedna od najsiromašnijih u Srbiji, ovo je ujedno i jedna od lokalnih samouprava u kojima se najviše gradi. Uglavnom „niču" stambene zgrade i poslovni prostori, a investitori su Albanci, ne samo iz ovog kraja, već i oni koji godinama žive ...\nInvestitor objašnjava koje nekretnine su najisplativije ulaganje18 Aug\nGrant Cordone poseduje više od 4 hiljade stanova. Ovaj preduzetnik i autor mnogih bestselera objašnjava zašto su stambene zgrade njegova najbolja investicija. Prema njegovom mišljenju, “nekretnine su najbolji način da vaše bogatstvo poraste”. Ali ne bilo koje nekretnine. Cordone ulaže u stambene ...\nHosteli u zgradama ubuduće samo uz saglasnost Skupštine stanara09 Apr\nGradsko veće Grada Beograda usvojilo je odluku u vezi sa otvaranjem nekategorizovanih ugostiteljskih objekata u stambenim zgradama koja, između ostalog, predviđa da se hosteli u zgradama ubuduće mogu otvarati samo uz saglasnost Skupštine stanara, izjavio je gradski menadžer Goran Vesić. On je ...\nStan skuplji i lakše se proda22 Feb\nU stambenim zgradama u kojima su hodnici čisti, zidovi okrečeni, a u liftovima svira muzika, stanovi će se prodati brže, a kvadrat može čak da bude i malo skuplji. Ipak, zaposleni u agencijama za nekretnine širom grada tvrde da cena u ovim dobro održavanim objektima nikako ne može da bude viša ...\nStrana 7 od 12«««...56789...»»»


“Ići ćemo na pobedu kao i u svakoj utakmici. Nadam se da će teren biti dobar, stadion pun i da će biti fudbalska atmosfera. Bilo bi lepo da nastavimo niz koji je iza nas i da oborimo rekord jer titule se osvajaju i zaboravljaju, a rekordi ostaju. Više bismo ostali upamćeni po obaranju Benfikinog rekorda nego po tituli”, rekao je Božović na konferenciji za novinare u Beogradu.\n“Posle pauze uvek ima raznih pravaca, neki igraju za reprezentacije, neki ne, ali to nije alibi za sledeću utakmicu. Moramo da se dokazujemo, da pobedjujemo. Nismo imali veliku pauzu, možda nam je i dobro došla”, kazao je Božović i zahvalio ljudima iz Bijeljine, čiji su bili gosti tokom pauze.\nNapadač crveno-belih Ugo Vijeira postigao je golove na devet uzastopnih utakmica, a na novinarsko pitanje da li mu zamera sebičnost, Božović je odgovorio da mu zamera, ali “šta da mu radi”.\n“Ne zameram mu samo ja, zameraju mu i saigrači, ali zato valjda i daje golove”, dodao je.\n“Vojvodina nije pobedila u drugom delu sezone i želi da zauzme što bolju poziciju za plej-of. Bodovi su joj potrebni i imaju veći imperativ pobede, pod većim su pritiskom”, rekao je Božović.\n“Razgovaraćemo kada matematički budemo šampioni. Ima mnogo stvari od kojih zavisi da li ću produžiti ugovor. Razgovor je otvoren. Sutra igramo sa Vojvodinom, utakmica je, ne mogu sada o tome, ima vremena”, kazao je on.\nUpitan da komentariše situaciju u srpskom i crnogorskom fudbalu, Božović je rekao da je ta tema “za dužu priču” i da nema vremena jer “Dnevnik počinje u pola osam”.\n“Uvek je prisutan neki optimizam koji je bez pokrića. Srbija nije svetska fudbalska velesila, to svi moraju da shvate. Za reprezentaciju se navija, onakva kakva je, to je reprezentacija vaše zemlje, druge nema. Toliko je negativna atmosfera i dok god bude tako, neće biti uspeha. Ovde pola naroda navija protiv Srbije, a pola za Srbiju”, rekao je Božović.\n“Vojvodina je u krizi, mi u jurenju rekorda i mislim da će biti super utakmica. Jedva čekamo da počne. Nema razloga da ne bude pun stadion”, rekao je Kahriman.\nUtakmica će početi u subotu u 18.00 na stadionu Karadjordje u Novom Sadu.


Novo vrijeme » Flydubai povezuje Podgoricu i Sarajevo Flydubai povezuje Podgoricu i Sarajevo – Novo vrijeme\nFlydubai povezuje Podgoricu i Sarajevo\n1. Nov 2017. | 20:10 | NV\nFlydubai, avio-prevoznik iz Dubaija, sletio je u Sarajevo. Usluga letenja biće moguća dva puta sedmično sa zaustavljanjem u Sarajevu (SJJ) prije nego nastavi ka Podgorici (TGD), čime se putnicima omogućava direktan let između ta dva grada.\nNakon dolaska, flydubai delegacija predvođena Ghaith Al Ghaithom, glavnim izvršnim direktorom kompanije flydubai i Jeyhun Efendijem, komercijalnim višim potpredsjednikom za regije (UAE, EU, ME, CIS) u kompaniji flydubai, sastala se s Arminom Kajmakovićem, generalnim direktorom Međunarodnog aerodroma Sarajevo, Matejom Krpanom, komercijalnim direktorom i Senadom Malićem, direktorom sektora za sigurnost na Međunarodnom aerodromu Sarajevo.\nGhaith Al Ghaith, glavni izvršni direktor kompanije flydubai, je rekao da “ovim letom flydubai postaje prva avio-kompanija koja nudi redovne usluge letenja između Sarajeva i Podgorice, čime ostajemo predani pružanju novih mogućnosti za trgovinu i turizam.”\nJeyhun Efendi, komercijalni viši potpredsjednik za regije (UAE, EU, ME, CIS) u kompaniji flydubai, je izjavio da “flydubai od decembra 2014. godine ima direktne letove do Sarajeva, glavnog grada Bosne i Hercegovine. Zbog popularnosti ove usluge vidimo mogućnost daljnjeg pružanja povezanosti na regionalnom nivou, kao i pružanje direktnih letova do Dubaija. ”\nSarajevo pripada mreži Srednje i Istočne Europe avio-kompanije flydubai koja obuhvaća još gradove Beograd, Bratislavu, Bukurešt, Prag, Skoplje i Sofiju.\nCjelokupan red letenja kao i cijene dostupne su na ovome linku.\nOznake: Flydubai > Međunarodni aerodrom Sarajevo\nZbog magle otkazani letovi za Istanbul, Minhen i Beč\n25. Dec 2015. | 10:16\nPiloti palog aviona kompanije FlyDubai bili su iskusni\n19. Mar 2016. | 15:37\n25. Dec 2017. | 21:57\nLufthansa obilježila 20 godina letenja na liniji München – Sarajevo\n29. Mar 2018. | 18:45\nTUIfly ukida sezonske letove Brisel – Sarajevo\n27. Dec 2017. | 09:28\nMoguće puštanje Tunela D-B u punoj dužini za posjetioce\n13. Jun 2016. | 08:10\nFlydubai uvodi letove za Podgoricu sa zaustavljanjem u Sarajevu\n26. Sep 2017. | 20:55\nMeđunarodni Aerodrom Sarajevo: Otkazan jutarnji let za Istanbul\n29. Jun 2016. | 08:44


Proizvodnja buradi – Rubin\nVinski podrum kompanije je kapaciteta 22,5 miliona litara, dok je kapacitet podruma za pića tipa konjaka 15 miliona litara, od čega je 6 miliona u hrastovim buradima (12.000 hrastovih buradi od 500l za odležavanje destilata izrađenih u Rubinovoj pinterskoj radionici), što ga čini jednim od najvećih drvenih podruma u Evropi.\n1958. godine, za odležavanje i starenje prvih količina Vinjaka nabavljeno je 200 buradi, izrađenih od kvalitetne slavonske hrastovine u ŠIK-u „Spačva“ kod Vinkovaca, a zatim je 1959. Godine formirana sopstvena pinterska radionica u Rubinu. Poznati majstor kačerskog zanata, Božidar Zornić Džida, izradio je prvu seriju buradi koristeći kao građu prvoklasnu hrastovinu nabavljenu u selima ispod Homolja. Prostor ispod velikog podruma počeo je da se ispunjava hrastovim buradima u kojima je odležavao Vinjak, pa je vremenom ta slika postala zaista impresivna i po njoj se prepoznavao Rubin. Na stotine buradi bilo je skladno poređano, obliveno suncem, koje je bilo blagotvorno u tadašnjoj tehnologiji Vinjaka.\nI danas, posle 60 godina, vredni pinteri Rubina izrađuju najkvalitetniju burad u kojima odležavaju vina i rakije. Od 2017. godine krenula je proizvodnja buradi po specijalnim zahtevima externih kupaca.\nZa svako naše bure priča počinje još u stogodišnjoj hrastovoj šumi. Naš imperativ u proizvodnji buradi je vrhunski kvalitet, koji obezbeđujemo potpunom kontrolom procesa – pažljivo pratimo put hrastovine od šume pa sve do gotovog bureta. Svakoj fazi: od odabira i čuvanja hrastvove građe u oblom stanju, preko prerade drveta, proizvodnje, čuvanja, sušenja i selekcije hrastvih duga, do proizvodnje i barikiranja buradi, posvećujemo maksimalnu pažnju. Na taj način, garantujemo da je svako naše bure vrhunskog kvaliteta.\nIZBOR HRASTA I POSTUPAK SA GRAĐOM U OBLOM STANJU\nNaša burad je proizvedena isključivo od srpskog hrasta kitnjaka (Quercus Sessiliflora ili Quercus petraea) koji pokazuje izuzetno pozitivan uticaj na razvoj vina i rakije. Biraju se hrastovi stari preko 80 godina, a seča stabala se vrši isključivo u fazi mirovanja sokova stabla: novembar, decembar, januar. Nakon seče, hrastova građa u oblom stanju (balvani) se čuva na placu Rubina, uz kontrolu i održavanje konstantne vlažnosti drveta, kako bi se inicirao razvoj poželjne i sprečio razvoj nepoželjne mikroflore i pucanja drveta.\nPROIZVODNJA I ČUVANJE HRASTOVIH DUGA\nNakon određenog vremena, balvani se seku na kraće komade iz kojih se cepanjem ili struganjem dobijaju duge (neobrađene daske od kojih se formira burad). Svaka duga se cepa (struže) iz balvana posebno, i na taj način vlaknena konstrukcija balvana ostaje neoštecena, pa se dobija uvek prvoklasna duga. Duge sazrevaju na otvorenom prostoru najmanje dve, a najviše četiri godine. Vremenski uslovi, stalna promena temperature, vetar, letnje i zimske padavine, odstranjuju kontaminate i suvišne grube (gorke) tanine.\nNakon prirodnog sušenja, duge se dodatno obrađuju – skida im se tanak površinski sloj, kako bi se stekao jasan uvid u zdravstveno stanje i kvalitet drveta. Nakon obrade i odbacivanja eventualno loših duga, vrši se njihova selekcija na bazi razmaka između godova, pa se duge sa manjim razmakom između godova upotrebljvaju za proizvodnju buradi za vino, dok se duge sa većim rastojanjem između godova koriste za proizvodnju buradi za rakije i vinski destilat. Nakon selekcije pristupa se obradi duge -poštujući vekovnu tradiciju, pinteri (majstori za burad) oblikuju duge tako da su one najšire u sredini i da se se prema krajevim lagano sužavaju.\nNa kosinama se prave ivice tačno određenog ugla, tako da kada se duge postave jedna uz drugu formiraju valjak. Zatim se preko jednog kraja formiranih duga postavlja jak čelični obruč. Nakon toga se pristupa savijanju duga i formiranju buradi – bure se postavlja iznad vatre i tako se drvo zagreva. Tokom zagrevanja, bure se sa unutrašnje strane kvasi vodom, čime se zapravo pari i omekšava drvo, kako bi se izbeglo pucanje duga. Zatim se oko donjeg dela duga (široki deo) obavija konopac ili sajla, pomoću kog se duge pritežu i savijaju u dobro pozanti oblik bureta. Kada se bure savije u prepoznatljiv oblik, postavljaju se dodatni privremeni obruči. Stalni pocinkovani obruči se stavljaju kasnije. U ovoj fazi bure ostaje otvoreno sa obe strane.\nNa formiranom buretu, sa unutrašnje strane na oba kraja se pravi žljeb (utor) u koji kasnije pri ugradnji, ulaze ivice drvenog (hrastovog) poklopca. Poklopci se takođe prave od delova hrastovih duga između kojih se postavlja tanka trska (ševar) koja služi za zaptivanje, kako bure ne bi propuštalo vino ili rakiju.\nPre nego što se postavi poklopac, bure se barikira (termički tretira) – ponovo se stavlja iznad vatre (živi plamen od hrastovih letvica) i lagano nagoreva iznutra. U zavisnosti od toga kakvo je bure vinar poručio, vreme tretmana (barikiranja) će biti kraće ili duže.\nOvoj fazi proizvodnje buradi u Rubinu se poklanja posebna pažnja i pristupa joj se sa filigranskom tačnošću. U zavisnosti od želje naručioca, imamo tačno definisane tretmane koji obezbeđuju sledeće stepene barikiranja (nagorevanja):\nlight toast (slabo nagorelo),\nmedium toast (srednje nagorelo),\nmedium plus toast (srednje jako nagorelo) i\nheavy toast (jako nagorelo)\nVreme tretmana, odnosno intenzitet plamena i temperatura se strogo kontrolišu putem termo sondi koje se fiksiraju na dve tačke unutar bureta. Pravilno odrađen termički tretman (barikiranje) oblikuje u drvetu takve arome, koje u buradima prilikom sazrevanja dopunjuju i oplemenjuju karakter vina i rakije koja se u njima čuvaju.\nZAVRŠNE RADNJE U PROIZVODNJI BURADI\nNakon završenog barikiranja, postavlja se pokopac koji po želji naručioca takođe može da se nagoreva (barikira). Zatim se bure brusi (polira), stavljaju se novi pocinkovani obruči, buši se otvor (vranj), vrši se provera zaptivenosti bureta pod pritiskom pare, i nakon potvrde kvaliteta svako bure se pakuje i isporučuje u zaštitnom pakovanju.


Čak je i na šišanje, ili makar u frizerski salon, uz pratnju trubača došao fudbaler.\nTošić je ponovo u Beogradu gde čeka novi angažman, a moguće da je ovaj gest bio i proslava nekog poslovnog uspeha, ne samo praznika.\nTošić je raskinuo ugovor sa Gvangdžouom iz Kine i nema klub, a poslednjih dana se Crvena zvezda navodi mesto gde bi 35-godišnji fudbaler mogao da nastavi karijeru.\nTokom prazničnih dana rešio je fudbaler da se zabavi uz višak slobodnog vremena, a sve je objavio i na društvenoj mreži Instagram.\nPesma koja je bila na repertoaru jeste "Đurđevdan", često je to slučaj u ovakvim prilikama.


četvrtak, 04 jul 2019 15:56\nFirma „No-Mi“ je prepoznala napore „Čistoće“ i potrebu za poboljšanjem uslova obavljanja ovih, za grad izuzetno važnih djelatnosti, što je bio motiv za donaciju, čulo se tokom današnjeg susreta sa novinarima u servisnoj stanici u Igalu.\n„Izražavam zadovoljstvo što smo mi, kao firma koja je osnovana u Herceg Novom, u prilici da pomognemo našem gradu donacijom koja će olakšati život našim sugrađanima i turistima, a ovom preduzeću omogućiti da uspješnije posluje“, kazao je predstavnik firme „No-Mi“ Bojan Gušić.\nFirmi „No-Mi“ zahvalio se u ime Opštine potpredsjednik Miloš Konjević. On je istakao da ova donacija značajno pomaže napore menadžmenta i zaposlenih u „Čistoći“, koji su za godinu uspjeli da osposobe sva vozila, nabave nova, značajno unaprijede funkcionisanje preduzeća i potpuno spremni uđu u ljetnju sezonu.\nDonacija je stigla u pravom momentu, jer je količina otpada koji se dnevno prikupi već juče bila na nivou kao lani u špicu sezone – 90 tona dnevno.\n„Sa ovim kamionom i pet kontejnera uspjeli smo da regulišemo najbolniju tačku funkcionisanja preduzeća, pretovarnu stanicu u reciklažnom centru u Meljinama“, istakao je direktor „Čistoće“ Vladimir Arsić, zahvaljujući se donatoru.\nOn objašnjava da su abroll kontejneri kontejneri sa rolerima i posebnom kukom za prihvat i navlačenje na specijalni kamion. Ovakvim sistemom jedan abroll kamion može da opslužuje više abroll kontejnera, u ovom slučaju ih ima pet, što je praktično i ekonomično rješenje za odvoženje velikih količina otpada.\nPriliv sredstava 300.000 eura veći nego lani\nAko se uporedi period od 01. januara do 30. juna, ove godine ukupan priliv sredstava „Čistoće“ je 300.000 eura veći nego lani. Priliv sredstava iz sopstvenih prihoda, ne računajući kreditne obaveze, trsnsfere Opštine Herceg Novi i donacije, iznosi nešto više od 100.000 eura, što je dobar reper u poslovanju, istakao je direktor Vladimir Arsić.\nOvo je samo jedan od vidljivih razultata na poboljšanju rada preduzeća, tokom godinu dana od kada njime upravlja aktuelni menadžment. Tokom protekle godine nabavljeno je devet novih vozila, od čega šest kamiona, jedna čistilica i dva automobila, ukupne vrijednosti oko 300.000 eura. U voznom parku „Čistoće“ sada je 18 vozila, a prosječna starost vozila smanjena je sa 20 na 16 godina. Osim toga, isplaćene su velike kreditne obeveze iz prethodnog perioda, te napravljena određenja zaduženja po pitanju uplate doprinosa i povezivanja radnog staža zaključno sa martom ove godine, ističe Arsić.\nKako je poručio, neophodno je da “Čistoća“ nastavi da radi na daljem širenju i unapređenju voznog parka, posebno imajući u vidu zahtjeve turističke privrede i drugih investicija koje se razvijaju. Arsić dodaje da je jedna od najvažnijih tema koju sada treba riješiti pitanje deponije, jer bi, ukoliko ne stigne produženje za korišćenje postojeće ili dozvola za izgradnju nove deponije, grad mogao da dođe u situaciju da otpad mora da odvozi u Bar.


Svakodnevni rituali Ive Chu: Kada imamo mir, imamo i radost | Injournal - Lifestyle magazin\nNovinarka i influenserka Iva Čuljak, na društvenim mrežama poznatija kao Iva Chu, koju prati nekoliko desetina hiljada ljudi, otkrila nam je kojih pet rutina čine njen dan. Kako bismo se nosili sa svakodnevnim izazovima, Iva preporučuje da u svoj raspored uvrstimo određene aktivnosti kojih ćemo se uvek pridržavati. Ona kaže da se često možemo osećati izgubljeno dok ne kreiramo svoje rutine, pa se danas uz svojih pet osnovnih rutina, oseća mnogo bolje, bilo da je u društvu ili sama. Iako joj svaki dan nije isti, neizostavno je da se na listi nađu razgovor sa sestrom, trening, obaveze i opuštanje sa prijateljima.\n– Jutro započinjem šoljicom toplog napitka uz glo i to je vreme koje koristim da poslažem sve obaveze koje me čekaju tog dana. Znate, imamo dva tipa ljudi – one koji su ujutru odmah spremni da skoče na noge i druge kojima treba bar sat vremena da bi bili funkcionalni. Ja pripadam ovoj drugoj grupi – kaže Iva uz smeh.\n– Moja sestra godinama živi na nekim drugim kontinentima i zahvaljujući tehnologiji koju danas imamo ta daljina se zapravo i ne oseti. Navikle smo da se svaki dan čujemo i da obe započnemo jutro virtuelnim razgovorom.\n– To mi je zaista potrebno svakog dana kako bih u miru legla da spavam i u miru se i probudila. Kad imamo mir, imamo i radost. Vodeći računa o svom fizičkom izgledu, osećam se bolje i psihički.\n– Po obavljanju svih obaveza, svakog dana uživam u druženju sa prijateljicama. To mi često daje insipiraciju za pisanje kolumni. Svima nam se u životu događa toliko različitih stvari na dnevnom nivou koje mogu da nas inspirišu – smatra Iva.\n– Kada se uveče ušuškam u svoje ćebe i zapalim mirisne sveće, volim da pročitam nekoliko redova poezije. Nažalost, nemamo uvek vremena za maratonsko čitanje romana, ali definitivno ritual koji ne propuštam je poezija pred spavanje, čisto da um pripremim da ne sanja loše – završava Iva.\nOznake Dnevni rituali, Glo, Iva Chu


Prvomajska protestna šetnja u Subotici i Beogradu - ecofeminizam\nmaj 1, 2016 Beograd, Levi samit Srbije, manjine, protest, radnička prava, Subotica, žene\nLevi samit Srbije organizuje Prvomajsku protestnu šetnju od Trga republike do Slavije i Beogradu i kod Otvorenog univerziteta u Subotici. U proglasu koji su poslali navodi se:\n„Radnička prava su pod stalnim napadom već više od 25 godina. Nezaposlenost je u konstantnom porastu, a položaj onih koji imaju posao sve je nesigurniji. Veliki deo stanovništva je osiromašio, dok je bogatstvo koje smo zajedno izgrađivali tokom socijalizma sada privatizovano i koncentrisano u rukama nekolicine privilegovanih. Našim novcem iz zajedničkog budžeta se subvencionišu privatni investitori koji otvaraju malo, slabo plaćenih i nesigurnih radnih mesta. Penzije i socijalna zaštita su pod udarom, dok su zdravstvo i školstvo sve nedostupniji siromašnijim slojevima. Žene i manjinske grupe su posebno ugrožene. Na ovu katastrofalnu situaciju najveći deo stanovništva nema nikakav uticaj. Sve što nam je preostalo od demokratije su izbori. Ali ispostavilo se da na izborima mi nemamo izbora. Sve postojeće partije u manjoj ili većoj meri učestvovale su u vlasti i sve manje ili više vode istu politiku. To je i razlog zašto polovina stanovništva ni ne glasa. Sistem ne nudi alternativu niti nam omogućava da zaista odlučujemo o tome kako želimo da živimo“, navodi u pozivu Prvomajskog protesta Levi samit Srbije.\nProtest za ljudska i radnička prava, povodom Prvog maja.\nPrvi maj je dan koji simbolizuje borbu radnica i radnika za veća prava. Prava radništva se nalaze se pod kontinuiranim udarom već više od 25 godina. U proglasu ove organizacije piše:\n„Sistem ne nudi alternativu niti nam omogućava da zaista odlučujemo o tome kako želimo da živimo.Okupićemo se ovog Prvog maja kako bi se naš glas čuo. Zahtevamo demokratiju u ekonomiji i politici!U prvi plan stavljamo princip solidarnosti. Borimo se za očuvanje tekovina socijalne države. Ne želimo tržišnu utakmicu i društvo koje služi interesima profita i privatnog kapitala, već želimo saradnju, uzajamnu pomoć, i društvo u kojem je prioritet zadovoljenje potreba ljudi. Ne želimo dalje privatizacije, ne želimo budžetske rezove. Hoćemo svima dostupno i kvalitetno zdravstvo i školstvo. Ne želimo javno-privatna partnerstva jer u njima je rizik javan, a profit privatan. Ne želimo ni međusobno takmičenje sa susednim državama u privlačenju stranih investicija jer to zapravo predstavlja takmičenje u srozavanju radničkih prava i snižavanju cene rada“, navodi se u Proglasu povodom protesta.\nLevi Samit Srbije ističe da su neophodne javne investicije, kvalitetni poslovi i puna zaposlenost uz dobre plate.\n„Ističemo važnost borbe za jednakost polova i rodnu ravnopravnost kao i borbu protiv diskriminacije. Protivimo se smanjenju penzija jer se time starijim generacijama oduzima ono što su pošteno zaradili.Zahtevamo promene političkog sistema kojima će biti omogućeno efikasno i direktno učestvovanje najširih društvenih slojeva u donošenju političkih odluka. Mi hoćemo da se pitamo, da budemo akteri, protagonisti! Vlast u državi je pod monopolom političke i ekonomske elite na koju odlučujući uticaj imaju velike sile i međunarodne finansijske institucije. Zalažemo se za sistem participativne demokratije u kome najširi društveni slojevi aktivno učestvuju, predlažu rešenja, donose odluke, slobodno i direktno biraju i smenjuju nosioce javnih funkcija i kontrolišu njihov rad.Neki kažu da je ovo utopija, mi kažemo da je to normalan život dostojan čoveka i u borbi za to ćemo izaći na ulice i ovog Prvog maja! Pridružite nam se!“, zaključuje se u Proglasu za Prvomajski protest.\nPrvi maj obeležen protestima


Ukrajinu ne treba prepustiti samu sebi | Komentar | DW | 23.01.2014\nSituacija u Kijevu je eskalirala. Po prvi put od početka protestnih okupljanja došlo je do smrtnog stradanja demonstranata. Evropska unija i Rusija moraju zajednički spriječiti pogoršanje situacije, kaže Ingo Mannteufel.\nNekoliko demonstranata je ubijeno u uličnim borbama u Kijevu. To je tužni bilans višemjesečnih sukoba između 'Euromaidan aktivista' i sigurnosnih snaga predsjednika Janukoviča. Obračuni na ulicama Kijeva u punom su jeku.\nJoš koncem protekle sedmice, nakon zaoštravanja odnosa među sukobljenim stranama, mnogi su se pribojavali najgoreg. Novim represivnim zakonima, koji značajno ograničavaju pravo na demonstracije i proteste, predsjednik Janukovič je svjesno ciljao na eskalaciju sukoba.\nUmjesto da vodi ozbiljne pregovore sa umjerenim vođama opozicije, Jannukovič je usvajanjem iznenađujućeg paketa zakona objavio rat onim sunarodnicima koji već mjesecima zahtjevaju njegovu ostavku. Posljedica toga bila je podjela u redovima onih koji predvode demonstracije i njihovih pristalica. Vođe opozicije, poput Vitalija Klička, podstakle su radikalne i nasilne demonstrante na otpor protiv vlasti u Ukrajini.\nUkrajina se tako našla na rubu izbijanja građanskog rata. To je rezultat radikalizacije demonstranata i strategije eskalacije Viktora Janukoviča. Mirni protesti počeli su u novembru, nakon što Janukovič nije potpisao Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju sa Evropskom unijom.\nU međuvremenu se ne radi više samo o približavanju EU, već u biti o opstanku vladavine Janukoviča, koji je represivnim zakonima i brutalnim akcijama sigurnosnih snaga dokazao nedostatak demokratske odgovornosti. Čekanje do redovnih predsjedničkih izbora u proljeće 2015. godine, dakle, nije rješenje aktuelnih sukoba.\nU Briselu je poznata ukrajinska pjevačica Ruslana pozvala sve Evropljane, do podrže demonstrante na kijevskom Trgu nezavisnosti. Rekla je da se na Majdanu vodi borba protiv diktature i za evropske vrijednosti. (22.01.2014)\nUkrajina: eskalacija umjesto približavanja\nNakon teških sukoba u Kijevu vođa oporbe, Kličko smatra da je prosvjedni pokret u krizi. Navodi da oporba, koja se zalaže za mirne prosvjede, ne može pod kontrolom zadržati pokret. (21.01.2014)\nNovim zakonima vlada u Kijevu ograničava građanska prava. Oleksandr Suško, koordinator civilnih organizacija sa EU, za DW govori o najnovijim potezima vlade i mogućim posljedicama za Ukrajinu. (17.01.2014)\nPolitika koja je trenutno na sceni izuzetno je opasna. Janukovič, ali i opozicioni lideri, ako uopšte više i mogu da govore u ime svih demonstranata, međusobno se optužuju i teško da će postići bilo kakav dogovor i rješenje bez da se umiješaju posrednici. Dakle, ako se nastavi nasilje, koje svakako treba zaustaviti, Ukrajinu bi mogao zahvatiti građanski rat. Stoga se očekuje da EU i Rusija zajednički djeluju na rješavanju ovog problema.\nZbog složenih interesa, nejasnih pretpostavki i vizija evropske politike Ukrajine u kojoj preovladava uglavnom spoljno-politički uticaj Rusije u kome nema odstupanja, to neće biti nimalo lak poduhvat. Primjer Sirije je na najsuroviji način pokazao kuda to može odvesti, ako međunarodna zajednica ne želi usuglasiti razlike u stavovima. Slučaj Sirije je također jasno pokazao da pritisak Zapada, ali i sankcije koje bi EU trebala najzad uvesti režimu Viktora Janukoviča, kao i pragmatična politika sa Rusijom, mogu dovesti do političkih rješenja.\nUkrajina klizi u građanski rat. To ne može biti ni u interesu Rusije, ali ni u interesu Zapada. Već sada bi trebali početi diplomatski napori EU usmjereni prema Moskvi. U diskusijama o Siriji u Montreu i na sastanku globalne elite u švajcarskom Davosu trebalo bi biti dovoljno mogućnosti da se spriječi dalja eskalacija sukoba u Ukrajini.\nTagovi Ukrajina, Kličko, Janukovič, sukobi, prve žrtve sukoba demponstranata i policije


Visitbar.org SEO Issues, Traffic and Optimization Tips for Visitbar.org\nNovember, 10 2018 08:38:22 PM\n6 9 18 1 0 0\n<H1> Opštine Bar </H1>\n<H1> XXII KRAJINSKA KOŠTANIJADA </H1>\n<H1> Antifašistička mapa </H1>\n<H1> Katalozi TO Bar za 2017. godinu </H1>\n<H1> Panoramska ruta </H1>\n<H2> Turistička ponuda Bara na sajmu turizma World Travel Market u Londonu </H2>\n<H2> XXII KRAJINSKA KOŠTANIJADA </H2>\n<H2> Održan još jedan sastanak sa turističkom privredom </H2>\n<H2> Tuoperatori iz Kine u posjeti Baru </H2>\n<H2> Za još ljepši grad - nagrađeni po kategorijama </H2>\n<H2> FOTO IZAZOV </H2>\n<H2> Vremenska prognoza </H2>\n<H2> Povezanost </H2>\n<H3> Prvo mjesto u kategoriji fizička lica: </H3>\n<H3> Prvo mjesto u kategoriji pravna lica: </H3>\n<H3> Poslednja dokumenta </H3>\n<H3> Pretraga autobuskih linija </H3>\n<H3> Poslednje </H3>\n<H3> Aerodromi </H3>\n<H3> Brodske linije </H3>\n<H3> Željeznica </H3>\n<H3> Drumski saobraćaj </H3>\n<H3> Bar Info </H3>\n<H3> MRCC barradio </H3>\n<H3> Montenegro Info </H3>\n<H3> Najnovije na sajtu </H3>\n<H3> Budimo u kontaktu </H3>\n<H4> Bar, nekad i sad </H4>\nTotal HTML size 116881 bytes\nNo your domain IP 104.31.86.182 does not redirect to visitbar.org\nDomain Name: VISITBAR.ORG\nRegistry Domain ID: D134994133-LROR\nUpdated Date: 2018-04-24T21:45:57Z\nCreation Date: 2006-12-13T22:17:47Z\nRegistrar Registration Expiration Date: 2018-12-13T22:17:47Z\nRegistrant Organization: Gravex\nRegistrant Email: Select Contact Domain Holder link at https://www.godaddy.com/whois/results.aspx?domain=VISITBAR.ORG\nAdmin Email: Select Contact Domain Holder link at https://www.godaddy.com/whois/results.aspx?domain=VISITBAR.ORG\nTech Email: Select Contact Domain Holder link at https://www.godaddy.com/whois/results.aspx?domain=VISITBAR.ORG\nVisitbar.org desktop website speed is slow. Page speed is important for both search engines and visitors end.\nvisitbar.com Already Registered\nvisitbar.biz Already Registered\nvisitbar.us Already Registered\n45.13.252.26 United States Cloudflare\nhttp://visitbar.org/ Internal Links Dofollow\nGeografski položaj Internal Links Dofollow\nSaobraćaj Internal Links Dofollow\nZaštitnik grada Bara Internal Links Dofollow\nKulturna dobra Internal Links Dofollow\nTri vjerske građevine Internal Links Dofollow\nSpomenici islamske arhitekture Internal Links Dofollow\nSpomenici narodnog graditeljstva Internal Links Dofollow\nSpomenici privredne arhitekture Internal Links Dofollow\nMemorijalni spomenici Internal Links Dofollow\nTvrđave i utvrđenja Internal Links Dofollow\nPrirodne atrakcije Internal Links Dofollow\nTuristička mjesta Internal Links Dofollow\nPlaže Internal Links Dofollow\nPanoramska ruta Internal Links Dofollow\nAktivni odmor Internal Links Dofollow\nRestorani i konobe Internal Links Dofollow\nKafići, picerije i poslastičare Internal Links Dofollow\nVinski podrumi Internal Links Dofollow\nMuzeji Internal Links Dofollow\nKongresi i predavanja Internal Links Dofollow\nFoto izazov Internal Links Dofollow\nAntifašistička mapa Bara Internal Links Dofollow\nNabavke Internal Links Dofollow\nTurističko informativni biro Internal Links Dofollow\nZa još ljepši grad Internal Links Dofollow\nZa još ljepši grad - pravna lica Internal Links Dofollow\nZa još ljepši grad - fizička lica Internal Links Dofollow\nXXII KRAJINSKA KOŠTANIJADA Internal Links Dofollow\nAntifašistička mapa Internal Links Dofollow\nKatalozi TO Bar za 2017. godinu Internal Links Dofollow\nTuristička ponuda Bara na sajmu turizma World Travel Market u Londonu Internal Links Dofollow\nOdržan još jedan sastanak sa turističkom privredom Internal Links Dofollow\nTuoperatori iz Kine u posjeti Baru Internal Links Dofollow\nZa još ljepši grad - nagrađeni po kategorijama Internal Links Dofollow\nZa još ljepši grad 2018 Internal Links Dofollow\nLjeto sa zvijezdama 2018 Internal Links Dofollow\nPrvi put u Baru kruzer HORIZON Internal Links Dofollow\nSaopštenje TO Bar sa promocije turističke ponude barske opštine na „Beogradskom manifestu“ od 25. do 27. maja 2018. Internal Links Dofollow\nJužnojadranska regata Bar- Herceg Novi, 12. Maj Internal Links Dofollow\nOdluka i Zahtjev za dostavljanje ponuda za nabavke malih vrijednosti - Suveniri sa štampom Internal Links Dofollow\nhttp://visitbar.org/multimedija/galerija/foto-izazov/category/2 Internal Links Dofollow\nXXII KRAJINSKA KOŠTANIJADA 11:00 Ostros, Montenegro Internal Links Dofollow\nSaopštenje za medije : Turoperatori iz Kine u posjeti Baru Internal Links Dofollow\n31. BARSKI LJETOPIS Internal Links Dofollow\nbarski ljetopis Internal Links Dofollow\nopstina bar Internal Links Dofollow\nPariz Internal Links Dofollow\nsmjestaj, atrakcije, turizam, bar Internal Links Dofollow\nTO Bar Internal Links Dofollow\nTop Resa 2015 Internal Links Dofollow\nhttps://www.facebook.com/groups/124988374192557/ External Links Dofollow\nhttps://twitter.com/travel_bar External Links Dofollow\nhttps://plus.google.com/106516840107635487936/about External Links Dofollow\nhttps://www.youtube.com/channel/UCqMMDko_yFIBTiBOXFyAgiQ External Links Dofollow\nPogledajte External Links Dofollow\nhttp://www.bar.me External Links Dofollow\nhttp://www.montenegro.travel/ External Links Dofollow\nhttp://www.marinabar.org/ External Links Dofollow\nhttp://www.montenegrolines.net/ External Links Dofollow


Transparentnost donosi objektivnost i lakše donošenje odluka! - Marketing Mreža\nTransparentnost donosi objektivnost i lakše donošenje odluka!\nPovodom projekta Agency Report, koji je pokrenula Marketing mreža, u saradnji sa agencijom IPSOS Strategic Marketing, uradili smo seriju intervjua sa predstavnicima agencija na temu transparetnosti tržišta. Tim povodom razgovarali smo sa Natašom Marković, Deputy Directorkom agencije Nova Communications.\nAgencija Nova Communications podržava svaku aktivnost na temu istraživanja, ažuriranja podataka i sistematizacije. Time i agencije i klijenti imaju jasan uvid u stanje tržišta. Na taj način možemo doći do jasnije slike šta su novi trendovi i unapediti poslovanje.\nSvaki biznis plan počinje analizom tržišta. Transparento tržište postaje sve važnije u svim oblastima poslovanja obzirom na to da nam daje mogućnost raspolaganjem podataka važnim za biznis strategije. Transparentnost jeste zdrava konkurencija, donosi objektivnost i lakše donošenje odluka.\nVažno je pratiti trendove, unapređivati znanje i ulagati u edukaciju i obuke kako „mladih snaga“ tako i kolega sa iskustvom. Odmah zatim, negovanje dobrih odnosa i profesionalna komunikacija sa klijentima, medijima i ostalim agencijama.


Republika / Komentari / Umesto razgovora, opozicija blokira RTS! Počela treća runda međustranačkog dijaloga o izbornim uslovima\nsonja ilic13. decembar 2019. u 11:24\nNedolicno ponasanje opozicije je za svaku osudu\nMisko13. decembar 2019. u 11:24\nOpozicija samo pokusava da dize nemire po Srbiji kako bi osporili prestojece izbore ali narod nije za nasilje.\nGoca13. decembar 2019. u 11:28\nSta drugo ocekivati od nasilne opozicije.\nStanimir13. decembar 2019. u 11:29\nPuno nam se osilila ova opozicija .A sta bi bilo kad bi narod njih napao kao sto oni napadaju na Skupstinu I RT?Pa neko ce i vama stati na put gospodo,previse vi koristite demokratiju i ljudska prava.\nmeda13. decembar 2019. u 11:30\nOpozicija nema veze sa realnošću\nmeda13. decembar 2019. u 11:31\nGrađani nisu za nasilje zato i ne podržavaju opoziciju\nDejo13. decembar 2019. u 13:59\nSramota da to rade ovo je za svaku osudu. Stvarno nije korekotno da to rade.\nDragan13. decembar 2019. u 21:43\nPonovni performans opozicije koji će biti neuspešan po njih.


2013 Indeks ekonomskih sloboda za Bosnu i Hercegovinu | Sloboda i Prosperitet BiH\nYou are here2013 Indeks ekonomskih sloboda za Bosnu i Hercegovinu\nBy Jadranko Brkic - Posted on 10 Siječanj 2013\n"Rang ekonomske slobode za Bosnu i Hercegovinu je 57,3, što je njenu ekonomiju čini 103. najslobodnijom u indeksu za 2013godinu. Njena ukupna ocjena je ista kao i prošle godine, uz poboljšanja u upravljanju javnom potrošnjom i slobodi rada, a sa pogoršanjem u monetarnoj i fiskalnoj slobodi. Bosna i Hercegovina je rangirana 38. od 43 zemlje u Evropskom regionu, a njen ukupan rang ostaje i ispod globalnog i ispod regionalnog prosjeka.\nNakon nekoliko godina skromnog privrednog rasta, ekonomski učinak Bosne i Hercegovine je oslabio, dijelom zbog globalne ekonomske krize, ali uglavnom zbog nedostatka napretka u poboljšanju regulatorneg efikasnosti i politike otvorenog tržišta. Veliki broj preduzeća je i dalje pod kontrolom države, a privatizacija je praktično zaustavljena.\nZaštita imovinskih prava je slaba, a korupcija je široko rasprostranjena. Vladavina prava je slaba, a lokalni sudovi su podložni političkom uticaju i nemaju sredstava da efikasno procesuiraju komplikovane organizovane kriminale. Birokracija i skupe procedure registracije odražavaju istoriju centralnog planiranja. Visoka javna potrošnja je veliko opterećenje za privredu."\nČitav izvještaj na engleskom možete pročitati ovdje.\nSa ovakvim rezultatima, da li je uopšte potrebno napominjati da političari u Bosni i Hercegovini trebaju pod hitno da prestanu sa prepirkama oko trivijalnih problema, te da se fokusiraju na poboljšanju poslovne klime kroz uspostavljanje istinski nezavisnog sudskog sistema i jačanje vladavine prava, zaštitu imovinskih prava, smanjenje birokracije i propisa u domenima pokretanja i rada obrta, bitno smanjenje poreznih nameta, i ukidanje ograničenja na investicije i trgovinu.\nNo ni naši najbliži susjedi ni ove godine nisu mnogo bolje rangirani od prethodnih, što jasno govori da zemlje balkanskog regiona nemaju apetita za ekonomskom liberalizacijom, te i dalje odlučno marširaju stazama socijalizma. Više o rangovima ekonomskih sloboda pojedinih zemalja pogledajte ovdje.


Hapšenja zbog planiranja vojnog udara i atentata na Lukašenka — Radio Velkaton : Radio Velkaton\n19. Aprila. 2021. Svijet\nHapšenja zbog planiranja vojnog udara i atentata na Lukašenka\nPripadnici ruske Federalne službe bezbjednosti uhapsili su dvije osobe koje su planirale vojni udar u Bjelorusiji i atentat na predsjednika Aleksandra Lukašenka, saopćeno je juče iz ove službe.\n“Tokom specijalne operacije koju su izvršili pripadnici FSB-a uz Državni komitet za sigurnost Bjelorusije spriječene su ilegalne aktivnosti Jurija Leoni-doviča Zjankoviča, koji ima dvojno američko-bjelorusko državljanstvo, i bjeloruskog državljanina Aleksandra Feduta”, navodi se u saopćenju.\nKako je saopćeno, oni su pripremali su vojni udar u Bjelorusiji prema isprobanoj šemi “obojene revolucije”, uz učešće lokalnih i ukrajinskih nacionalista, te fizičko uklanjanje predsjednika Aleksandra Lukašenka,.\n“Na osnovu informacija dobijenih od bjeloruskih partnera, simpatizeri radikalne opozicije Zvankovič i Feduta organizovali su diskusiju o planu za oružani ustanak u Bjelorusiji i donijeli odluku da se lično sretnu u Moskvi”, navodi se u saopćenju.\nPo dolasku Zjankoviča u Moskvu i nakon konsultacija u SAD-u i Poljskoj, sastanak je održan u privatnoj prostoriji restorana u ruskoj prijestonici.\nTokom susreta zavjerenici su istomišljenicima i generalima u bjeloruskoj vojsci rekli da je za uspjeh u provođenju njihovog plana neophodno fizički ukloniti sve važnije ličnosti u Bjelorusiji.\nZjankovič i Feduta su detaljno opisali plan vojnog udara, uključujući upad u radijske i televizijske centre radi emitovanja obraćanja naciji i blokiranja vojske i pripadnika specijalne policije lojalnih vlastima u Minsku.Udar je bio planiran za 9. maj tokom parade povodom Dana pobjede u Minsku, navode iz FSB-a.


Pitanje koje je ”srušilo” ministra Leposavića, postavio je... (foto i video) - IBALKAN\nPitanje koje je ”srušilo” ministra Leposavića, postavio je… (foto i video)\nPitanje koje je ”srušilo” ministra leposavića, postavio je u Skupštini Crne Gore poslanik DPS-a Andrija Nikolić…\nPODGORICA: Crna Gora, vijesti, utorak. 08.04.2021… 11.35… Pitanje koje je ”srušilo” ministra Leposavića, postavio je… (foto i video)\nPremijer Zdravko Krivokapić juče je pokrenuo poroceduru za razrješenje ministra pravde, ljudskih i manjinskih prava, Vladimira Leposavića zbog njegovih stavova o genocidu u Srebrenici.\nPitanje koje je “srušilo” ministra leposavića, postavio je u Skupštini Crne Gore poslanik DPS-a Andrija Nikolić:\n“Da li ste vi kao ministar pravde, koji je zadužen i za polje ljudskih i manjinskih prava, spremni da priznate, da prihvatite, da se u Srebrenici dogodio genocid i da li pokazujete spremnost da se poklonite žrtvama?”\nLeposavić je odgovorom izbjegao da kaže svoj stav na ovu temu, ali je rekao da je sud u Hagu gdje je suđeno za genocid u Srebrenici “izgubio svoj legitimitet”.\nLeposavić je započeo odgovor tako što je Nikoliću poručio da je njegovo pitanje konkretno, ali da nije korektno.\n“Nije na ministru pravde, kao što nije ni na bilo kojem drugom pojedincu, koji nije učestvovao u kritičnom događaju, pogotovo kakav je ovaj, da prizna ili ne prizna, odnosno eventualno poriče postojanje bilo kojeg krivičnog djela, pogotovo ratnog zločina”, rekao je Leposavić.\nMinistar je potom objasnio da je upitan da li su ratni zločinci u Srebrenici imali genocidnu namjeru.\n“Ja to ne znam. Mogu samo da vjerujem sudijama iz Haga. Bilo onima koji su glasali za ovakvu pravnu kvalifikaciju, bilo onima iz istog sudskog vijeća koji su o ovom pitanju dali ili izdvojeno ili posebno mišljenje“, istakao je Leposavić.\nMinistar Leposavić je kazao kako je odluka Međunarodnog suda pravde, kojom je isti zločin u Srebrenici kvalifikovan kao genocid, zasnovana na nalazima Haškog tribunala koji je, prema njegovim riječima, gotovo u potpunosti izgubio svoj legitimitet kada je utvrđeno da su dokazi izvjestioca Savjeta Evrope o vađenju i trgovine organima civilnih srpskih žrtava na Kosmetu uništeni u tom sudu.\nMinistar je kazao neće sporiti osjećanja i uvjerenja Bošnjaka i Muslimana koji neće prestati da u svojim srcima doživljavaju ovaj zločin kao svoju trajnu patnju i tragediju.\n“Genocid je ono što se utvrdi da je genocid, a sud je rekao da je to bio genocid. U julu ’95 godine više od 8.000 mušakraca i djece u nekoliko dana. Nije nevažno kakav će odnos biti određene političke ličnosti, u odnosu na to da li ćete negirati ili prihvatiti činjenicu da se u Srebrenici desio genocid. Sud je formulisao svoj odnos prema tome i vi kažete da ne postoje relevantne činjenice na osnovu kojih bi se izjasnili. Nažalost na Balkanu i dalje preovladava postratni mentalitet zato što uzroci rata nisu transformisani u formu kohabitacije koja podrazumijeva da je BiH država priznata od strane svih. Zato ste vi dužni da zauzmete civilizacijski odnos prema ovoj strahoti”, istakao je Nikolić.\nPitanje Nikolića i odgovor Leposavića možete pogledati na 3:54:00 u videu.\nČitaj još: ZILHA, VRAĆA UDARAC: Osmislila plan, kako da se osveti Edisu i Dragani, želi da iskoristi... (foto)


FIFA 12 prodaja: oboren rekord\nFIFA 12 prodaja: oboren rekord 06.Okt.2011, 23:54, Izvor: GameInfusion.net\nKao što se i očekivalo FIFA 12 se odlično prodaje. Ova, za sada odično ocenjena, fudbalska igra prodala se u preko 3,2 miliona primeraka za svega nedelju dana, što je za 23 posto više nego prethodne godine, kada je FIFA 11 oborila rekord franšize.Takođe, 1. oktobar je bio najintezivniji dan za servere EA Sports-a, jer se tog dana online igralo oko 10 miliona ljudi. Naš opis očekujte uskoro, a da pogledate naše utiske, najvae, slike i trejlere posetite FIFA 12 u našoj bazi igara. Nastavak na GameInfusion.net... | Pročitaj ovu vest iz drugih izvora 0 0\nNapomena: Ova vest je automatizovano (softverski) preuzeta sa sajta GameInfusion.net. Nije preneta ručno, niti proverena od strane uredništva ovog sajta, već je preneta automatski, računajući na savesnost i dobru nameru sajta GameInfusion.net. Ukoliko vest (članak) sadrži netačne navode, vređa nekog, ili krši nečija autorska prava - molimo Vas da nas o tome ODMAH obavestite kako bi uklonili sporni sadržaj.\n08:39: Ljudska regeneracija postaje stvarnost?08:38: Odnosi Srbije i CG idu uzlaznom linijom08:37: Svetska banka: I opštine u Srbiji trebaju da stegnu kaiš08:36: Svetska banka: I opštine trebaju da stegnu kaiš08:36: Balaševića čeka 30.000 fanova08:36: Krkobabić: Bez smanjenja i zamrzavanja penzija08:36: Evro danas vredi 111,03 dinara08:36: Danas oblačno, povremeno sa kišom08:35: Potrebna veća podrška za bolji položaj porodice u Srbiji08:35: Srušio se most kod Sijetla08:34: Džordž Majkl umalo stradao u bizarnoj nesreći08:32: A. Kahn Design Orkney Grey RS250 Evoque08:32: (VIDEO) Srušio se most između SAD i Kanade! 08:31: Nastavak suđenja vođi Alkatraza08:31: Ranjeni pri pokušaju bekstva iz KPZ u Valjevu08:31: (FOTO) Andrej Pejić u krevetu sa Jelenom Karleušom!08:29: Vraćene olakšice za strana ulaganja u proizvodnju automobila u ...08:29: Kupujete traktor: Birajte - kredit ili lizing08:29: Krkobabić: Niže penzije bi napravile genocid08:29: WhatsApp na srpskom, sa ćirilicom!08:29: Ranjen pri pokušaju bekstva iz KPZ u Valjevu08:27: Montela: Ako stigne unosna ponuda, svestan sam da Jovetić mora o...08:27: Bogdanović: Teže je navijati na stadionu, ali Grobari su i to u...08:27: Predsednik BSK: Čuda se dešavaju, zar ne?08:27: Urtel spasao Kahu, Barsa lako08:27: Hoću da mi pretraživač radi brže! Onda je vreme da uradite sl...08:26: Daunov sindrom: hendikep, a ne bolest08:26: Dodik: Bez saglasnosti Srpske nema prenosa nadležnosti08:24: Srušio se most između SAD i Kanade!08:23: Nikolić i Putin potpisuju Deklaraciju o strateškom partnerstvu08:23: Njega vole i Borusija i Bajern - Otmar Hicfeld!08:23: Decapited predgrupa Children Of Bodom u Beogradu08:23: Nestanak električne energije u Industrijskoj zoni08:22: Jovanović tužio Mamića za diskriminaciju08:22: Srušio se most koji spaja SAD i Kanadu 08:22: Odluka o pritvoru funkcionera RBV08:20: SAOBRAĆAJNA NESREĆA U BEOGRADU: Mladić i devojka teško povre...08:19: Divlje Jagode singlom najavljuju novi album08:15: Zemljotres 7,4 stepena u Tongu08:15: Prior Design obezbedio dodatnu opremu za Range Rover Evoque08:15: NHL (plej-of): Rendžersi se spasili u produžetku08:14: Sorensen danas u Novom Gradu08:14: Vlada danas o primeni sporazuma?08:13: Poslanici danas o setu poreskih zakona08:13: Srušio se most u Washingtonu, ljudi i automobili pali u vodu08:12: Kiša i danas usporava saobraćaj u gradu08:12: U tri saobraćajna udesa četvoro povređenih08:11: Kursna lista za 24. maj08:10: Turizam u Egiptu se polako oporavlja08:09: Pjongjang spreman prihvatiti ponudu o dijalogu08:08: SanDisk najavio 1Ynm tehnologiju08:08: Vremeplov (24. maj 2013)08:08: Srušio se most između SAD i Kanade! (FOTO)08:08: ŠOŠTAR: Partizan je kao Đoković! Zvižde nam zato što smo do...08:08: ALARMANTNO: Svaka deseta tinejdžerka anoreksična!08:08: UBISTVO U RAKOVICI: Muškarac likvidiran hicima u glavu08:07: Muškarac ubijen u Rakovici 08:06: Horoskop za petak 24. maj08:06: Novosadski taksisti voze počasni krug za ubijenog kolegu08:06: Ekonomskoj školi preti plenidba imovine\nIgre - nove Vesti\n06.Okt.201106.Okt.2011: Igre06.Okt.2011: GameInfusion.netDan pre: 05.Okt.2011Dan pre: IgreDan pre: GameInfusion.netDan posle: 07.Okt.2011Dan posle: IgreDan posle: GameInfusion.net