Šta pobjeda Ersina Tatara znači za Sjeverni Kipar? | TEME | Al Jazeera\nTurski predsjednik Recep Tayyip Erdogan i lider turskog dijela Kipra Ersin Tatar u predsjedničkoj palači u Ankari (Reuters)\nPredsjednik Kipra Nikos Anastasiades je u nepoznatim vodama.\nOn se još nada napretku u pregovorima koje sponzoriraju Ujedinjene nacije da se ponovo ujedini ovaj otok, ali novoizabrani lider turske kiparske zajednice je za podjelu.\nPrvi sastanak sa Ersinom Tatarom 3. novembra iznjedrio je sporazum za novi krug pregovora pod pokroviteljstvom UN-a, ali dok će Anastasiades govoriti o federalnoj državi, kako su specificirale rezolucije Vijeća sigurnosti UN-a, Tatar će predlagati da se ispitaju i druga rješenja.\n„Mi zaslužujemo nezavisnost“, kazao je Tatar, nakon što je osvojio 51,69 glasova u glasanju 18. oktobra.\n„Mi se borimo da postojimo unutar Turske Republike Sjeverni Kipar. Stoga bi naši susjedi na jugu i svjetska zajednica trebali poštovati našu borbu za slobodu“, kazao je on.\nTurska Republika Sjeverni Kipar osnovana je nakon što je turska izvršila invaziju na ovaj otok u odgovoru na grčki pokušaj državnog udara 1974. Samo Turska priznaje ovu državu.\nKraj pregovora o ujedinjenju?\nPregovori pod sponzorstvom UN-a imaju za cilj da ponovo ujedine tursku kiparsku zajednicu sa Republikom Kipar kao federaciju.\nTo je proces koji je poraženi lider turskog Kipra, Mustafa Akinci, podržavao.\nAnkara je podržala njegovog protivnika nakon što je on izrazio svoju bojazan od pripajanja Turskoj. Neki vjeruju da njegov gubitak sa 48,31 posto glasova obilježava kraj šest decenija pregovora da se ponovo ujedini Kipar.\n„Nadali smo se da će Turska biti spremna da krene prema nastavku pregovora i postojale su naznake da ona to jeste. Sada je klima poprilično nebulozna“, kazao je Andreas Mavoryiannis, stalni kiparski predstavnik u UN-u i bivši glavni pregovarač.\n„Ne vidim da bi Turska mogla prihvatiti rješenje u vezi Kipra koje ne znači potpunu i trajnu kontrolu“, kazao je Alexandros Mallias, iskusni grčki diplomata.\n„Turska će predložiti ekstremno labavu konfederaciju u kojoj centralna vlada ima vrlo malo ovlasti, ili proces pripajanja“, kazao je on Al Jazeeri.\nOsman Kalfaoglu, novinar na Sjevernom Kipru, je rekao: „Turska je rekla da će, ako propadnu pregovori u Crans Montani, oni implementirati plan B“, referirajući se na posljednji, neuspjeli krug pregovora u 2017.\n„Akinci nije smatrao da su druge formule za rješenje izvodive. Tako je [turski predsjednik Recep Tayyip Erdogan], kršeći izborne zakone Turske Republike Sjeverni Kipar, savjetovao Tatara, posebno u zadnjim danima kampanje.“\nRaskid s prošlošću?\nKalfaoglu vjeruje da će Tatar sada insistirati na dvodržavnom rješenju, ali da je potkopao svoj autoritet.\n„Tatar je nebitan. On ne poznaje kiparski problem i potpuno je predao uzde Turskoj“, kazao je on.\nRebecca Bryant, koja je vršila antropološka istraživanja na Sjevernom Kipru 30 godina, kaže da otvorena turska uključenosti u ove izbore „stvara strah među turskim Kipranima u vezi planova Turske“.\n„Svi, čak i pobjednička strana, su zabrinuti zbog količine polarizacije koja se desila“, kaže ona. „Od nekih seljana smo čuli da ne trebaju glasati za Akincija, da mogu glasati za bio koga drugog izuzev Akincija, i nakon prvog kruga da je bilo pritiska da se glasa za Tatara“.\n„Mislim da svi uz bojazan očekuju šta će se desiti.“\nRepublika Kipar je usvojila pristup sačekaj i vidi.\n„Nadam se da stavovi koje je lider turskih Kiprana izražavao do sada nisu njegov krajnji cilj, jer bismo u tom slučaju imali otklon“, kazao je Anastasiades, tri dana nakon izbora.\nAhmet Sozen, koji drži katedru za politologiju na Univerzitetu Istočnog Mediterana na Sjevernom Kipru, istakao je da turski Kiprani variraju između predsjednika za podjelu i za federaciju u proteklih 20 godina.\nOn vjeruje da Turska podrživši Tatara, „jača svoju pregovaračku poziciju“ pred novi krug pregovora.\nTurski Kiprani su se u ovo uklopili, kazao je on, dijelom iz osjećaja za samoočuvanjem.\n„Među 51 posto ljudi koji su glasali za Tatara, mnogo je liberala, biznismena koji su mislili da će Turska, ako Akinci bude izabran, ukinuti finansijsku pomoć – ‘bit ćemo u teškoj situaciju, pa hajdemo onda podržati ovog čovjeka nevoljko’.\n„Predosjećaj mi govori da ukoliko bi sutra bio održan referendum za federalno rješenje, barem 50 posto populacije bi glasalo za federaciju“, govori Sozen.\n„Ovo što g. Tatar govori nije novo“, kazao je bivši kiparski predsjednik George Vassiliou, koji je vodio aktivne kampanje za rješenje kiparskog pitanja tokom svog mandata od 1988 do 1993.\n„[Bivši lider turskog Kipra Rauf] Denktash uvijek je insistirao na dvije države i to su uvijek odbijali EU i UN. Mislim da je to pokušaj da se ostavi snažan utisak.“\nVassiliou je i dalje optimističan.\n„U interesu je Turske da riješi pitanje Kipra, jer Turska više od ičega želi da bude uključena u istočni Mediteran, a ne izolovana kao što jeste zbog Grčke i Kipra.“\nKiparsko otkriće prirodnog gasa prije 9 godina navelo je Tursku da radi svoja istraživaja u spornim istočnomediteranskim vodama od 2014.\nEvropska unija je osudila ova kršenja kiparskih suverenih prava, ali Ankara tvrdi da djeluje unutar međunaodnog pravnog okvira.\nTurska istraživanja ove ogdine na predjelu za koji Grčka tvrdi da je njen epikontinentalni pojas po osnovu UN-ovog zakona o moru, dovela su ove dvije države na ivicu sukoba.\nAndreas Mavroyiannis, kiparski ambasador u UN-u, vjeruje da tursko pokazivanje moći ne ukazuje na stvarnu promjenu politike.\nBaršunasti razvod ili konfederacija\n„Turska… ima nekoliko planova i pokušava ih sve zajedno iskoristiti kako bi iznudila ustupke“, kazao je on Al Jazeeri.\n„Žele na sto staviti konfederaciju i podjelu, i dvodržavna rješenja i igraju istovremeno na više nivoa.“\n„Šta je Turska stvarno spremna prihvatiti…, mi ne znamo. To će se tek na kraju pokazati.“\nŠestog oktobra je Tatar stajao pored Erdogana dok je turski predsjednik najavljivao da će pripojiti napušteni turistički grad Varoshu na kiparskoj istočnoj obali.\n„Kada Varosha ode, zauvijek će otići i svaka nada da ćemo ponovo sastaviti državu“, kazala je Fiona Mullen, direktorica konsultantske kuće Sapienta Economics u Republici Kipru.\nBryant vjeruje da će Tatar, pod Erdoganovim vođstvom, pristati na pregovore koje sponzorira UN, ali uz začkoljicu.\n„Mislim da će turski Kiprani vjerovatno na UN-ovim pregovorima tražiti federalno rješenje, ali će zahtijevati prije tog pisano obećanje da ako pregovori propadnu, mogu pričati o drugim rješenjima, kao što je podjela. Oni žele baršunasti razvod, ili u najmanju ruku konfederaciju.“\nPremijer samoproglašene Republike Sjeverni Kipar ostvario je tijesnu pobjedu u drugom krugu predsjedničkih izbora. Ersin Tatar, koga podržava Turska, osigurao je nešto manje od 52 posto glasova. Ovaj izborni rezultat vjerovatno će utjecati na jačanje napetosti u istočnom Mediteranu.


Javni poziv za učešće u projektu: „Standing behind my words“\nProgram obilježavanja 28. godišnjice stradanja Bošnjaka Stupnog Dola\nRadovi na izgradnji oborinske i fekalne kanalizacione mreže u dijelu ulice Polomska – MZ Podlugovi\nSvjetski dan osteoporoze, najčešće bolesti kostiju\nGordana Tadić smijenjena sa funkcije glavne tužiteljice Tužilaštva BiH\nReis Kavazović uručio muraselu novom sarajevskom muftiji Grabusu\nUčenici i uposlenici SŠC”Nedžad Ibrišimović” posjetili Sportsko-rekreativni centar Ajdinovići\nDani o Allahovom poslaniku: U nedjelju mevlud u džamiji Malešići\nMARKETING I CJENOVNICI\nYou are at:Home»ILIJAŠ»Javni poziv za učešće u projektu: „Standing behind my words“\nBy Adisa Omerovic on\t 07/10/2021 0 Comments\nOmladinska organizacija „Iskoristi dan – Carpe diem“ objavljuje javni poziv svim zainteresovanim mladim osobama od 15 do 30 godina na području općine Ilijaš za učešće u projektu „Standing behind my words“. Cilj projekta jeste osposobljavanje mladih ljudi općine Ilijaš za učešće u usmenoj komunikaciji/konverzaciji na engleskom jeziku. U okviru projekta planirano je šesnaest (16) radionica na kojima će polaznici, kroz različite aktivnostii na zanimljiv način usavršavati komunikacijske vještine na engleskom jeziku.\nMogućnost da poboljšate kvalitet upotrebe engleskog jezika i usmenog izražavanja,\nPriliku da razvijete, unaprijedite, te proširite vokabular,\nPriliku da steknete samopouzdanje prilikom usmenog izražavanja na engleskom jeziku,\nŠansu da se pripremite za moguće životne situacije,\nAktivno učestujete u neformalnom obrazovanju\nPolaznicima će po završetku projekta biti uručeni certifikati o učešću\nZa potrebe projekta potrebno je 20 učesnika. Za učešće u projektu možete se prijaviti na: https://docs.google.com/forms/d/1AlrVbQGcpKUfICOVY4OQv4wks_juZgoB6OodxBglVEM/edit\nPoziv ostaje otvoren 7 dana od dana objavljivanja.\nPrevious Article07. oktobra 1992. godine branioci Sarajeva odbranili Trg heroja\nNext Article Mogu li Zmajevi ispuniti san nacije i plasirati se na Svjetsko prvenstvo?\nPROGRAMSKA ŠEMA 2021\nMarketing je važan segment poslovanja za svaku firmu i pojedinca. Ukoliko imate proizvod ili uslugu za koju je neophodna reklama, a ne znate kako taj proizvod ili uslugu približiti ciljanom tržištu i potencijalnim kupcima Javna ustanova “Kulturno sportski centar i Radio Ilijaš pomoći će vam da ostvarite svoje ciljeve. Kontaktirajte nas klikom ovdje.\nDokumentacija JU “KSC I RADIO ILIJAŠ”\nKontakt email: radioilijas@gmail.com\nKontakt telefon: 033 400 800\nMarketing je važan segment poslovanja za svaku firmu i pojedinca. Ukoliko imate proizvod ili uslugu za koju je neophodna reklama, a ne znate kako taj proizvod ili uslugu približiti ciljanom tržištu i potencijalnim kupcima Javna ustanova “Kulturno sportski centar i Radio Ilijaš pomoći će vam da ostvarite svoje ciljeve.\nKontaktirajte nas klikom ovdje.\nTelefon: 033 400 800


Januar - Prosvjeta služi srpskom narodu\nU Hramu Vaskrsenja Hristovog u Beču, u subotu 30. januara 2016. godine, održani su "Duhovni razgovori", u organizaciji SPKD "Prosvjeta" - odbora u Austriji, koji su i ovoga puta bili otvorena platforma za razmenu znanja, ideja i negovanja kulture dijaloga. Predavanje "Raskošnost, postojanost i životnost ideje SPKD Prosvjeta" održao je Mihajlo Vujović, utemeljivač odbora "Prosvjete" u Austriji. Prisutne je u ime Srpske pravoslavne crkve pozdravio otac Krstan Knežević, arhijerejski zamenik, ističući da je Vujović jedan od rodonačelnika "Prosvjete" u Austriji: "Njeno osnivanje pre pet godina je nešto najbolje što se desilo u poslednjih 26 godina mog boravka u Beču." Prosvjeta je most između dveju kultura i zato je poštovano društvo, ne samo u Austriji, već i i u matici i svuda gde Srbi žive, te zbog toga njenu ideju treba širiti i oživljavati," istakao je Knežević. Među gostima su bili i vojni izaslanici ambasada BiH, puk. Slobodan Tanasilović i Crne Gore, general Ljubiša Jokić.\nO dosadašnjem radu i bogatoj radnoj biografiji Mihajla Vujovića, prisutne su upoznali predsednik Prosvjete, prof. Srđan Mijalković, i sekretar Društva, prof. Svetlana Matić.\nObraćajući se prisutnima, Vujović je podsetio da je "Prosvjeta" osnovana 1902. godine u Sarajevu i da je nekoliko puta rad bio obustavljan, a da je njenu najbolju istoriju napisao dr Božidar Madžar. "Prosvjeta danas ima 50 odbora. Najviše ih je u Republici Srpskoj, ali postoje i u Beogradu, Cirihu, Parizu, Beču. Namjera je da se ideja širi svuda gdje ima srpskog naroda. Ideja "Prosvjete" treba da bude planetarna i ona ima moć javne diplomatije. Glavni odbor "Prosvjete" broji 19 članova, a postoje i nastojanja da se omogući srednji nivo organizovanja, poput Odbora Srbije, Crne Gore i dijaspore. Predlažem da centar odbora dijaspore bude Beč", istakao je Vujović.\nPrisutne je podsetio na zadatke koje je "Prosvjeta" realizovala u proteklim godinama njenog postojanja, a to su između ostalih: organizovanje naučnog rada, izdavačka delatnost, podizanje đačkih domova, spomenika, muzeja, očuvanje ćiriličnog pisma i srpske kulturne baštine, saradnja sa Srpskom pravoslavnom crkvom i širenje kulturne i prosvetiteljske delatnosti. Mihajlo Vujović je čestitao austrijskom odboru "Prosvjete" što je u ovih pet godina uspeo da održi brojne projekte sa mnogo uspeha, kao i uspešnu inicijativu da jedan park u Beču ponese ime heroine Dijane Budisavljević.\nNakon oficijelnog dela programa, druženje je nastavljeno uz fotografisanje i potpisivanje knjiga do kasnih večernjih sati, uz interensantnu diskusiju i predloge za unapređenje rada i širenja svetle ideje "Prosvjete".\nMihajlo Vujović je rođen 1963. godine u Bileći. Osnovnu školu i dva razreda gimnazije završio je u Bileći. Školovanje je nastavio u Beogradu, gde je prvo završio Vojnu gimnaziju, a potom i Vojnu akademiju KoV sa prosečnom ocenom 9,42. Generalštabnu školu Vojske Jugoslavije završio je, takođe, u Beogradu, a školu Nacionalne odbrane, ili Ratnu školu (najvišu vojnu školu u Francuskoj), završio je u Parizu. Obavljao je mnoge vojne dužnosti: od komandira voda i nastavnika u Vojnoj akademiji do načelnika uprave u Zajedničkom štabu OS BiH. U ratu je obavljao dužnost načelnika veze i načelnika operativno nastavnog odseka Trebinjske brigade, a posle rata dužnosti komandanta Bilećke i komandanta Trebinjske brigade. Tri i po godine proveo je na dužnosti Vojnog atašea BiH u Republici Austriji i vojnog savetnika u misiji BiH pri UN, OSCE i drugim međunarodnim organizacijama u Beču. Kao poverenik SPKD „Prosvjeta“ za Beč, utemeljio je odbor „Prosvjete“ u Austriji. Objavio je knjigu "Svjedočenja i rasuđivanja". Govori francuski i engleski jezik.\nPr.Prosvjeta Austrija, 31.01.2016.


Poslovi platnog prometa sa inostranstvom | Ostalo | Komercijalna banka ad Podgorica\nKomercijalna banka za Vas može obaviti transfer novca putem loro i nostro doznaka ali i preko Western Union mreže, kao njen zastupnik. Banka obavlja otkup i prodaju efektivnog stranog novca od domaćih i stranih fizičkih lica, a takođe otkupljuje i bankarske, putničke, penzijske čekove, kao i čekove pravnih i fizičkih lica, po veoma povoljnim uslovima.\nPravna lica mogu realizovati svoje naloge preko OfficeBanking servisa.\nKomercijalna banka AD Podgorica vrši isplatu penzija iz inostranstva, preko transakcionih računa za međunarodne platne transakcije iz: Srbije, Njemačke, Austrije, BiH, Švedske, Hrvatske.


Veštačka "sunđerasta" planina koja apsorbuje CO2 - Gradjevinarstvo.rs\nVeštačka "sunđerasta" planina koja apsorbuje CO2\n24.10.2018. | Eric Baldwin |\nAmsterdamski arhitekta Angelo Renna projektovao je veštačku „sunđerastu“ planinu visoku 90 metara, napravljenu da apsorbuje CO2 u Torinu, u Italiji. Formirana iz zemljišta iskopanog sa gradilišta železničkog tunela koji povezuje Torino sa Lionom, planina ima za cilj da poboljša vazduh i smanji zagađenje kroz napravljeno zemljište. Veštačka planina je sastavljena od mešavine peska i betona i projektovana da postane zeleno obeležje grada.\n„Sponge Mountain“ (foto: Angelo Renna)\nKombinujući ideju koja se odnosi na uticaje na životnu sredinu sa prostorom za slobodno vreme, Renna je napravio „Sponge Mountain“ kako bi stvorio novo rekreativno područje u Torinu gde se sugrađani i posetioci mogu opustiti i odakle mogu videti grad. Sa površinom od 11 hektara, ova planina bi se uzdigla iznad grada i odatle bi se pružio pogled na Torino. Predlog se zasniva na ideji da će izgradnja pruge TAV stvoriti 6 tona zemljišta i iskoristiti uskladišteni kalcijum karbonat.\nKroz multidisciplinarno istraživanje, Renna veruje da predložena planina ima sposobnost da zadrži CO2 u neorganskoj formi sa stopom od 85 tona po hektaru godišnje tokom pet godina. U poređenju sa hektarima prašuma koje apsorbuju 5 tona po hektaru godišnje, projekat bi mogao da stvori značajan uticaj u gradu. Organisation for Economic Co-operation and Development procenila je da Torino ima 2,2 miliona stanovnika. Projekat „Sponge Mountain“ mogao bi da pomogne da se apsorbuje CO2 u Torinu dok bi sam grad nastavio da se širi i urbanizuje.


Književni prevodioci kao posrednici u dijalogu kultura – EFM.BA\nKnjiževni prevodioci kao posrednici u dijalogu kultura\nProjekat Goethe-Instituta i Francuskog instituta u BiH\nu saradnji sa Udruženjem Prevodilaca u BiH i EU info centrom\n08.11.2017, 18 sati\nČitanja putopisa iz vremena austroguarske vladavine 1878-1918.\n1878 Medijateka Francuskog Instituta, Mula Mustafe Bašeskije 8, Sarajevo godine završava valadavina Osmanskog carstva u Bosni i Hercegovini te se Bosna i Hercegovina na Berlinskom kongresu dodjeljuje Austrougarskoj. Tada Bosna i Hercegovina postaje dostupna za putopisce, novinare, entnologe i historičare iz zapadne i srednje Evrope. Austrijanci, Nijemci, Francuzi – svi oni koriste priliku da istražuju i otkrivaju, za njih veoma egzotičnu zemlju. Posljedica toga je nastajanje mnogobrojnih putopisa. Tako da je moguće pronaći izvještaje koji ističu činjenice ali i jako orjentalističke izvještaje sa negativnim stereotipima, koji su usmjereni iz „zapadnjačkog“ odnosno kolonijalnog ugla gledanja, i izvještaji, koji nude pozitivnu ili čak romantičnu sliku države. Ova jedinstvena svjedočanstva o “pogledu izvana” na historijsku Bosnu i Hercegovinu biće dočarana čitanjem mnogobrojnih kolaža.\n09.11.2017, 18 sati\nOkrugli stol „Književni prevodioci kao posrednici u dijalogu kultura“ EU Info centar, Skenderija 3a, Sarajevo\nPrevodioci imaju odlučujuću ulogu u demokratskom procesu evropskih integracija. To je posebno važno u kontekstu Bosne i Hercegovine, zvaničnog kandidata za članstvo u Evropskoj uniji od 20. septembra 2016. godine.\nOvaj okrugli sto će razmatrati ulogu prevodioca u kulturnim razmjenama jer da bi se razumjeli potrebnp je poznavati jezik i kulturuh drugih\nNjemačko-francuski kulturni fond osnovan je u januaru 2003. povodom 40. godišnjice Elizejskog ugovora. Kao jedinstven instrument saradnje obje strane Rajne, jača njemačko-francusko partnerstvo u oblasti kulture i podstiče zajedničko angažiranje obje zemlje u pogledu Evropskih integracija. Fond podržava njemačko-francuske kulturne projekte u trećim zemljama. Te projekte zajedno razvijaju i provode Goethe-Institut i Francuski institut s partnerima u zemljama domaćinima.\nAutor urednikObjavljeno 07. 11. 2017. 07. 11. 2017. Kategorije Muzika. Umjetnost. Kultura. Akcija.Oznake Književni prevodioci kao posrednici u dijalogu kultura\nPrethodno Prethodni članak: Kompletan program 12. Pravo Ljudski Film Festivala\nSljedeća Sljedeći članak: Izložbe Likar i Strašni u Umjetničkoj galeriji


Cijena: 170 kn (45 min) noge, struk, leđa, ruke\n130 kn (30 min) noge\nPotpuno prirodna, nježna, ali učinkovita metoda koja gladi reljef kože, pomaže da izbacite višak tekućine, smanjuje obujam bedara i tijela, ciljano djeluje na problematična područja i tako poboljšava tonus i ukupni izgled kože.\nDrvo kao prirodni materijal nema kontraindikcija kod upotrebe pa je tretman pogodan čak i za osjetljivu kožu.\nJako je važno da tretman izvodi obučena, stručna osoba uz upotrebu pravilno anatomski oblikovanih valjaka najviše kvalitete, jer jedino to će Vam osigurati potpunu učinkovitost tretmana bez neželjenih posljedica u obliku modrica koje se ne bi smjele pojaviti.\nTretman se izvodi svaki dan ili svaki drugi dan, za vidljiv rezultat dovoljan je paket od 10 tretmana nakon čega slijedi održavanje, dok je za zahtjevnije slučajeve potrebno ponoviti nekoliko paketa.\nU tretmanu koristimo mješavinu eteričnih, anticelulitnih ulja koja će Vam pomoći da brže dođete do željenog cilja.


Dnevni horoskop za 8. oktobar 2019. godine | Luftika\nOvan se bori, Bik zainteresovan za Vodoliju, Blizanci ništa ne stižu, Rak menja ciljeve, Lav samo radi, Devica ima oscilacije, Vaga tajanstvena, Škorpiji ima poslovnih problema, Strelac razočaran, Jarac u ozbiljnoj vezi, a Ribama sledi iznenađenje. Ovo je današnji dnevni horoskop za 08.10.2019. godine.\nPokušavate da budete u boljoj poziciji nego trenutno. Morate da se uključite malo više u ono što vam se plasira kao vaš lični zadatak. Borite se za više novca, pa birate i prilike koje ne želite da propustite. Saradnici su vam od pomoći i ne morate da se osamljujete u svom poslu, koji trenutno radite.\nSarma: 5 neverovatnih recepata za sve prilike\nImate osećaj da vas partner dezavuiše i ne dozvoljava da se oslobodite stresa. Pokušaj da se dovijete slobodnog vremena možda padne u vodu.\nNe posustajete imate dovoljno energije.\nPročitajte horoskop za ovu sedmicu\nTagsastro danasnji horoskop dnevni horoskop dnevni ljubavni horoskop Dnevni poslovni horoskop horoskop horoskop za danas horoskop za današnji dan\nVlasnik PSŽ-a mu dao čitulju, navijači posvetili koreografiju: Ko je Srbin Miloš zbog kojeg tuguje Pariz?\nTridesetak rasnih konja, gladnih i žednih, luta po novosadskom naselju Jugovićevo


SEEbiz.eu / RS / Uniqa: Premija u prvom kvartalu porasla 5,1%\nUniqa premija osiguravatelja\nDatum objave: 25.05.2017. - 08:19:00\nZadnja izmjena: 26.05.2017. - 17:17:27\nBEČ - Osiguravajuća grupacija UNIQA, 2017. godinu počela je snažnim rastom fakturisane premije u visini od 5,1% tokom prvog kvartala i iznosi 1,511 miijardu evra.\nPremije u sektoru imovinskog i osiguranja od nezgode zabeležile su najznačajniji rast, posebno u regionu Centralno – istočne Evrope, i to u visini od 5,5% i iznose 815,7 miliona evra. Zdravstveno osiguranje takođe beleži rast i to za 4% i iznosi 269,7 miliona evra. Životno osiguranje sa premijom od 426,5 miliona evra ostvarilo je rast od 5%.\nProfit pre oporezivanja takođe je ostao stabilan i iznosi 33,1 miliona evra u prvom kvartalu 2017. godine.


Početna Proizvodi OBUĆA Sandale Ž.SAND. 2210J7A085GRE -LORI\nSandale s potpeticom (8 cm) talijanskog branda Loriblu izrađene su u potpunosti od kože. Kopčaju se remenom sa klasičnom metalnom kopčicom poviše gležnja. Dolaze ukrašene kristalima.


Opredeljenje Grada Kruševca je trajno zbrinjavanje svakog otpada | Kruševac Info\nOpredeljenje Grada Kruševca je trajno zbrinjavanje svakog otpada\nU zgradi Gradske uprave Kruševac održano je predavanje o temi „Finalno zbrinjavanje otpadnog stakla od računarskih monitora i televizijskih ekrana“.\nPrezentovani sistem za finalni tretman odgovarajućeg otpada, u ovom slučaju monitorskog stakla od računara i televizijskih aparata već dugi niz godina se primenjuje u Evropi. U ovom slučaju reč je o pilot projektu koji je podržalo resorno ministarstvo Republike Srbije.\nPrema rečima predavača prof dr Predraga Jovanića naučnog savetnika Intituta za multidisciplinarna istraživanja cilj je dobijanje validno upotrebljivog materijala putem jednostavnih tehnologija.\nTrajno zbrinjavanje otpada je trajno opredeljenje i zadatak grada Kruševca istakla je ovom prilikom pomoćnica gradonačelnika za ekologiju i održivi razvoj i energetiku Dragana Milićević. Pomenutm skupu prisustvovali su direktori javnih preduzeća, predstavnici građevinskih firmi i stručnjaci u oblasti zaštite životne sredine i ekologije.\nTrayal korporacija gradi Eko Park, postrojenje za…\n« Car Lazar Kruševac odbojkaški klub\nSvi konkursi gradske uprave Kruševac otvoreni do 6. marta »


U Banskom dvoru otvorena izložba kineskog tradicionalnog slikarstva i kaligrafije | BL Portal\nIzložba radova kineskog tradicionalnog slikarstva i kaligrafije “Kad bi se život zaustavio pri prvom susretu” otvorena je večeras u Kulturnom centru Banski dvor u Banjaluci.\n“Uvijek osjećam toplinu kada dođem u Banjaluku i rado se ovdje vraćam, jer osjećam veliko gostoprimstvo, te mi je posebno zadovoljstvo biti ovdje, dio ovog značajnog događaja, koji predstavlja još jednu vezu između dva bratska naroda – Srba i Kineza”, rekao je Miao prilikom otvaranja izložbe.\n“Ovo je prvi put da Banjaluka, Republika Srpska, ali i BiH ima priliku da ugosti ovakva umjetnička djela, jer je Sijan Akademija jedna od najstarijih u Kini. Cilj nam je da osim jezika, umjetnosti i kulture prikažemo tekovine kineske civilizacije kroz njenu tradiciju”, rekla je Stevićeva.\nTags: Banski dvor, izložba, Izložba radova kineskog tradicionalnog slikarstva i kaligrafije


Carlos PenaVega: Obožavamo naše Rushere, BTR će se vratiti turnejom! - Famoza.net\nCarlos PenaVega: Obožavamo naše Rushere, BTR će se vratiti turnejom!\n02/06/2016 02/06/2016 Vladimir (Famoza.net) 352282 Commentshttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Fcarlos-penavega-obozavamo-nase-rushere-btr-ce-se-vratiti-turnejom%2FCarlos+PenaVega%3A+Obo%C5%BEavamo+na%C5%A1e+Rushere%2C+BTR+%C4%87e+se+vratiti+turnejom%212016-06-02+13%3A00%3A57Vladimir+%28Famoza.net%29http%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D35228\nMomci iz sastava Big Time Rush sve češće se oglašavaju ovih dana a sad je došao red na Carlosa PenaVegu koji je za HollywoodLife pričao o svojim solo planovima ali i povratku benda!\nCarlos je trenutno zvezda predstavlja “Briljantin” na najvećem prekookeanskom brodu na svetu ali ističe i kako trenutno uveliko radi na svom solo albumu pa je pričao s kim bi voleo da sarađuje. “Uvek sam bio fan španske muzike, Enrique Iglesias i Ricky Martin su me inspirisali kad sam bio mali a čini mi se da sad postoji praznina kad je takva vrsta muzike u pitanju. Ako Selena želi duet, tu sam!”, priča on.\nCarlos ipak ističe da će i pored solo planova u njegovom životu uvek biti mesta za Big Time Rush. “Smešno mi je kako mi ljudi govore da se bend raspao… Ne misli da je prestao da postoji. Mi smo jednostavno na našim malim pauzama a kad se pojavi prilika uradićemo turneju, zašto da ne? Volimo naše Rushere! Ima vremena da napravimo turneju… Samo je potrebno da se slože kockice”. Nadajmo se da na to nećemo čekati godinama!\nSvakog dana od utorka 31. maja do petka 3.juna na famoza.net ti poklanjamo po jedan album “Tini” – sve što treba da uradiš jeste da u tekstovima koje objavimo u toku dana između 10h i 21h pronađeš dva skrivena pojma vezana za Martinu Stoessel i pošalješ ih na naš e-mail, [email protected]. Ko nam prvi pošalje oba pojma, dobija CD! Skriveni pojmovi napisani su podebljanim i kosim slovima! CD možemo da šaljemo samo na teritoriju Srbije!\n"Ovo je prva velika stvar za mene": Carlos PenaVega dobio…\nPročitajte još Ko je u pitanju? Momak iz Big Time Rusha najavio da radi pesmu za jednog člana 1D!\nTea nam šalje svoj kviz o Martini Stoessel!\nInteresantna kombinacija: Drake i Hailey Baldwin u vezi?\n2 thoughts on “Carlos PenaVega: Obožavamo naše Rushere, BTR će se vratiti turnejom!”\nMewh ✌ says:\nBend se nije raspao, i nikad nece… na zalost mnogih, naravno. ??\nAww Obozavam ih! BTR se nikad nije raspao✌?


"Nasa Borba" - Ostavka prof. Vase Antunovica?\nPRVI RADNI DANI NOVOG GENERALNOG DIREKTORA KLINICKOG CENTRA SRBIJE\nOstavka prof. Vase Antunovica?\nPocetak prve radne nedelje novog generalnog direktora Klinickog centra Srbije, profesora dr Jovana Hadzi Djokica, obelezile su, uglavnom, tesko proverljive i nepotvrdjene informacije koje se odnose na moguce planove novog prvog coveka najvece zdravstvene ustanove u Srbiji. Jedna od takvih, nezvanicnih, informacija kaze da je profesor dr Vasa Antunovic, dugogodisnji zamenik generalnog direktora KCS, podneo ostavku na dosadasnju funkciju.\nProfesora Antunovica juce nije bilo moguce naci, a sekretarica u njegovom kabineru u upravi rekla je da je na sluzbenom putu. Uzimajuci u obzir to da je profesor Antunovic bio jedan od protivkandidata dr Hadzi Djokicu, kao i to da su obojica imala problema sa vrlo “vrucim" anonimnim pismima za vreme odlucivanja o tome ko ce postati novi direktor, izvori u KCS ne iskljucuju mogucnost da vest o Antunovicevoj ostavci nije samo trac. Bolji poznavaoci prilika u ovoj zdravstvenoj ustanovi kazu da se “dobro secaju kako su ostavke padale i povlacile se", pa ne uzimaju preterano ozbiljno traceve koji ispunjavaju hodnike KCS.\nDa li ce novi direktor izvrsiti neke kadrovske promene, te postaviti nove direktore instituta i klinika, znace se, verovatno, vrlo brzo. Jedan deo zaposlenih u KCS smatra da je sadasnja garnitura direktora uglavnom “zadovoljavajuca" i po strucnosti i po partijskoj pripadnosti. Drugi, pak, kazu da to nije tako cisto i da ce nekih promena biti. Da li ce se promene odvijati uz striktno pracenje politicke opredeljenosti, ili ce se u novom odabiru kadrova koristiti neki suptilniji metodi, ostaje da se vidi. Mozda kao ilustracija moze da posluzi recenica jednog od direktora koji je rekao: “Ne bi trebalo nista da menja, jer je ovo kadrovsko resenje dobro. Vecina direktora je u JUL-u, a ona manjina mu dobro dodje da prikaze politicku raznolikost u kuci."


Prava radnika iz doba Jure - Mario Reljanović - Peščanik\nSrbija je jedina zemlja u kojoj se povećanje stranih investicija dovodi u direktnu vezu sa povećanom potrošnjom pelena za odrasle. Deluje kao loša šala, ali je zapravo samo tužna svakodnevica radničke klase. Nedavna događanja u južnokorejskoj fabrici u Leskovcu podstakla su mnoga pitanja.1 Nažalost, i (ne)očekivanu reakciju države, najpre ministra rada koji je automatski utvrdio da nema nikakvih kršenja zakona, a nakon toga i premijera lično, koji je direktno povezao borbu za elementarna prava zaposlenih sa rasterivanjem stranih investitora. Ako su navodi o zlostavljanju zaposlenih tačni, njihov intenzitet prevazilazi radnopravnu sferu delovanja državnih nadzornih organa, i ulazi u krivičnopravnu oblast. Svaka reakcija države koja bi zaštitila radnike će, međutim, izostati. Zato što se Srbija inače reklamira kao zemlja radnika koji „dobro rade, a malo troše“. To je mantra u kojoj nema mesta dostojanstvu, brizi, stimulativnom postupanju i poštovanju zakona. Uz „investiciju“ dobijate i žmurenje države na sve što radite, koliko god bilo nezakonito. Otuda i stoji konstatacija da investitori u Srbiji zapravo nisu pravi investitori (čast izuzecima).\nU toku je jasno izražen trend urušavanja prava zaposlenih, i to nije ništa novo. Svaka izmena Zakona o radu, ili nekog od pobočnih zakona, podrazumeva dalje smanjenje prostora na kojem zaposleni može da uživa svoje dostojanstvo na radu. U nekim aspektima smo na donjoj granici minimuma međunarodnih obaveza; u nekima, o kojima je već pisano, smo ispod tog minimuma.\nPraznine i nedorečenosti, nelogičnosti i potpune besmislice u radnom zakonodavstvu, čine pojedine neverovatne situacije zakonitim. Neke druge su manje zakonite, ali su realne jer se redovno dešavaju u praksi. Manjak nadzora nad primenom zakona, kao i izobičajavanje primene pojedinih normi, uz impotentne sindikate koji se ne mogu izboriti za preokret ovakvih trendova, doveli su do toga da se mogu dogoditi dole opisane stvari. I ne samo dogoditi – praktikovati bez ikakvih posledica po poslodavca; jedini koji snose teret će po pravilu biti zaposleni.\nDakle, ako ste zaposleni u Srbiji trebalo bi da očekujete sledeće stvari:\n1. Da vas poslodavac natera da potpišete otkaz ugovora o radu. Iznuđeni otkaz više nije nedozvoljen, budući da se odredba kojom se tako nešto zabranjivalo „izgubila“ u izmenama i dopunama Zakona o radu 2014. godine. Poslodavac može na vas vršiti pritisak, pretiti da će vas otpustiti ukoliko sami ne odete, smanjiti vam zaradu, šikanirati vas na najrazličitije načine sa ciljem da odete. Ponekad se sve svodi na jedan razgovor zastrašivanja, najčešće uz laži da će vas – ukoliko sami ne odete – otpustiti zbog lošeg rada, i da onda nećete moći da primate naknadu za slučaj nezaposlenosti. Situacija je ironično upravo obrnuta – svako ko da otkaz, neće moći da ostvari ta prava. Zašto poslodavci pribegavaju iznuđenim otkazima? Jeftiniji su od davanja otkaza zaposlenom, nemaju nikakva ograničenja da odmah prime drugo lice na iste poslove i – možda ključna stvar – praktično se štite od svakog rizika pokretanja radnog spora zbog nezakonitog otkaza. Zaposleni može da tvrdi da je dao otkaz zbog zlostavljanja na radu i tu ga zakon i dalje štiti, ali se malo njih na to odlučuje zato što sudovi zlostavljanje na radu posmatraju veoma kreativno, a postupci za zaštitu od zlostavljanja traju predugo.\n2. Da bezuspešno tražite krivičnu odgovornost poslodavca koji vam ne isplaćuje zarade i ne uplaćuje doprinose. Ovako nešto jeste krivično delo (uprkos raširenom verovanju da nije) iz člana 163. Krivičnog zakonika, Povreda prava po osnovu rada i prava iz socijalnog osiguranja: „Ko se svesno ne pridržava zakona ili drugih propisa, kolektivnih ugovora i drugih opštih akata o pravima po osnovu rada i o posebnoj zaštiti na radu omladine, žena i invalida ili o pravima iz socijalnog osiguranja i time drugom uskrati ili ograniči pravo koje mu pripada, kazniće se novčanom kaznom ili zatvorom do dve godine“. Nema međutim podataka koliko je poslodavaca osuđeno za ovo krivično delo – prema nekim saznanjima čini se da je ova cifra jako niska, a sasvim sigurno je enormno niska u odnosu na broj poslodavaca (odgovornih lica) koji se mogu smatrati počiniocima ovog krivičnog dela.\n3. Poslodavac je nedodirljiv kada ode u stečaj i šansa da se naplate dospela potraživanja (zarade) zaposlenih su minimalne. Poznati su slučajevi da su poslodavci radili sa iznajmljenom opremom u iznajmljenom prostoru. Nisu isplaćivali zarade zaposlenima mesecima (ponekad i godinama) pravdajući se lošim poslovanjem. Preko noći bi otkazali sve zakupe (prostora i opreme) i otišli u likvidaciju praznih računa. Nakon toga će oni, ili povezana lica, mirne duše i savesti otvoriti novu firmu i ponoviti isti postupak. Ovo se naročito odnosi na uslužne delatnosti.\n4. Kolektivno pregovaranje je luksuz, privilegija koju (izvan javnog sektora) malo ko od zaposlenih može da ostvari. Zahvaljujući aktivnoj opstrukciji (da ne kažem dogovoru) reprezentativnih sindikata i poslodavaca, opšti kolektivni ugovor ne postoji, dok su posebni kolektivni ugovori gotovo po pravilu rezervisani za javni sektor. Zaposlenima ostaju samo kolektivni ugovori kod poslodavca – a za tako nešto je potrebno dosta hrabrosti, počev od organizovanja sindikata i animiranja dovoljnog broja zaposlenih da bi sindikat stekao reprezentativnost koja mu je neophodna za pregovaranje, pa do uspešnog zaključenja kolektivnih pregovora između očigledno neravnopravnih strana. Otuda su i ovi kolektivni ugovori više izuzetak nego pravilo. Da stvar bude još gora, izmenama i dopunama Zakona o radu 2014. godine, uvedena je norma da poslodavac koji odbije kolektivno pregovaranje ne može da donese pravilnik o radu. Ova odredba se relativno lako zaobilazi, jer poslodavac nije dužan da potpiše kolektivni ugovor, već samo da iskaže volju da stupi u pregovore, koje kasnije može opstruirati. Ipak, čak i kada se dođe u situaciju da poslodavac ne želi da pregovara, ograničavanje njegovog ovlašćenja da donese pravilnik o radu je više tužno, nego frustrirajuće. Naime, pravilnik o radu može da sadrži samo povoljnije odredbe po zaposlene nego što je to zakonom propisano. Otuda, ukoliko nema pravilnika (ni kolektivnih ugovora, kojih kao što sam već napomenuo uglavnom nema) na zaposlene se primenjuje direktno zakon – koji će biti najmanje jednako (ne)povoljan kao što bi bio pravilnik o radu. Velika pobeda sindikata, zaista!\n5. Ako ste posao našli putem (polu)ilegalnih agencija za posredovanje – takozvanih „agencija za lizing radnika“, sva je šansa da nećete moći da ostvarite veći broj prava iz radnog odnosa iako ste formalno u radnom odnosu sa agencijom. Lizing radnika veoma je unosna šema – agencija poslodavcu uputi radnika, uzme lavovski deo njegove zarade (ima svedočenja da ustupljeni radnici imaju platu 20.000 dinara na poslovima na kojima oni koji su u radnom odnosu kod tog poslodavca primaju preko 50.000 dinara) i ostavi ga na milost i nemilost. Ugovori su po pravilu na određeno vreme na kratak rok (često i na po mesec dana) čime se zaposleni drži u neizvesnosti za dalju budućnost, samim tim i u poslušnosti. Ukoliko su mu povređena prava, agencija će odbiti da mu pomogne i istaći će rado da ne može da bude pasivno legitimisana (tužena) u eventualnom radnom sporu jer zaposleni ostvaruje rad na drugom mestu. Poslodavac kod kojeg radi međutim takođe nije pasivno legitimisan, jer zaposleni nema nikakav formalni odnos sa njime – naprotiv, ima ugovor o radu sa agencijom. Logička zavrzlama bi se mogla lako rešiti pred sudom koji bi morao da ustanovi postojanje pasivne legitimacije kod oba subjekta – ali vreme pouzdanja u sudove i njihovu kreativnu praksu primene propisa je očigledno iza nas. Država, sa druge strane, iskazuje čudan interes da godinama krši preuzete međunarodne obaveze i drži ovu oblast potpuno deregulisanom.\n6. Uglavnom nećete dobiti zaradu koja je srazmerna vašem radnom učinku. Na tržištu rada koje je poremećeno kao što je u Srbiji, sa izuzetno niskom potražnjom radnika a visokom ponudom radne snage, zarada bi morala biti regulisana na daleko detaljniji način. Kako stvari sada stoje, minimalna cena rada, odnosno minimalna zarada, služe isključivo da se poslodavcima pruže sve pogodnosti jeftine radne snage a da se pri tome radnicima da fer šansa da ne umru od gladi. Zloupotreba minimalne zarade, koja inače nije predviđena kao redovna zarada ali se redovno koristi kao takva, toliko je uzela maha da se čak i visokokvalifikovanim zaposlenima nudi tek onaj zakonski minimum (minimalna cena rada + jedan dinar) za obavljanje složenih i odgovornih poslova. Država i ovde odbija da razgovara o drugačijem pristupu minimalnoj ceni rada i adekvatnoj zaštiti zaposlenih.\n7. Ne morate biti profesionalni kontraobaveštajac, direktor u hidrocentrali, ili visokopozicionirani u generalštabu da biste baratali tajnama. Naprotiv, ovde se bez ikakvih zakonskih posledica bukvalno sve može proglasiti tajnom. Pa tako imamo ugovore o radu koji su proglašeni tajnom (opet Jura!), pravilnike o radu i kolektivne ugovore koji su tajni… Iako Zakon o tajnosti podataka svakom od napred navedenih dokumenata odriče mogućnost da budu tajni, dok Zakon o zaštiti poslovne tajne veoma precizno navodi šta se pod time može podrazumevati, poslodavci široko primenjuju praksu tajnosti najrazličitijih podataka. Tajna je zapravo ovde samo pokrivalica za nezakonite odredbe i kršenje prava zaposlenih (iako je to izričito zakonom isključeno). Tajna je instrument zastrašivanja zaposlenih, koji se onda ne mogu (kako oni misle) nikome požaliti na svoju radnopravnu muku.\n8. Konačno, ukoliko imate sreće da se nađete među retkim zaposlenima koji primaju zaradu i nisu ni na koji način ugroženi od strane poslodavca, nemojte se previše uljuljkivati. Jer, to već sutra može da se promeni. Bez ikakvog posebnog razloga, na primer zbog lošeg ekonomskog poslovanja, poslodavac može da odluči da vam ponudi potpuno drugačije uslove rada od onih na koje ste pristali kada ste se zaposlili. Ovo se najčešće dešava radi smanjenja zarade i premeštaja na druge (po pravilu slabije plaćene) poslove, kao i kod „problematičnih“ trudnica, ili roditelja koji se vraćaju sa odsustva radi nege deteta. Ukoliko ne prihvatite aneks ugovora koji vam se nudi – sledi otkaz. Možete naravno na sudu dokazivati da je sadržina aneksa bila nezakonita, ali svaki malo mudriji poslodavac to može da „frizira“ kroz izmene pravilnika o organizaciji i sistematizaciji poslova, na primer, i predstavi to kao potpuno normalnu situaciju u vođenju poslova u najboljem interesu njegove firme.\n9. Srbija je verovatno jedna od retkih zemalja u kojima su prisutna i dva posebno domišljata (i nezakonita) fenomena kod isplate zarade. Jedan je „na račun ti ide minimalac (da smanjim izdatke za doprinose) a ostalo dobijaš na ruke“, a drugi je „isplaćujem ti veću cifru kako stoji u ugovoru, a kad podigneš pare 20.000 zadrži a ostatak vraćaš meni“. Naravno, ako ne želite jedno ili drugo, uvek ima neko bez posla ko će pristati. I na to, i na mnoga druga poniženja.\nA mi se još čudimo kako nam tako dobro ide.\nOvo inače nije prvi put da se ova kompanija pominje po zlu, u odnosu na radna prava: http://www.blic.rs/vesti/srbija/skandal-u-leskovcu-evo-kako-se-dobija-posao-u-novoj-fabrici-kablova/qbckzdf.


ABDICIRAO UMORNI KRALJ — Bosnjaci.Net\nObjavljeno: 23. December 2010. 13:12:28\nRobeli navodi da Igor Lukšić puno bolje odgovara kao organizator crnogorskog puta ka Evropskoj uniji: on je ekonomista, hobi-pjesnik, radio je proteklih godina na sprovođenju više programa EU pomoći, a internacionalno je dobro umrežen. Sa druge strane, Đukanović skoro da nije u mogućnosti da sprovede reforme i izgradi funkcionirajuću pravnu državu, jer bi morao prvo da razvlasti bogate prijatelje i kumove".\n"Crna Gora je za posljednjih balkanskih ratova bila leglo šverca cigareta preko Jadrana za zapadnu Evropu: devedesetih godina prošlog vijeka je 50 odsto državnih prihoda poticalo od šverca. Diplomate i obavještajne službe su o tome sve znali, ali pošto je Đukanović bio trn u oku Miloševiću, gledano mu je kroz prste", nastavlja Robeli.\nOn zaključuje da "Milo ostaje predsjednik DPS-a i da će vući konce iz sijenke", dok dopisnik “Frankfurter algemajne cajtunga”, Karpeter Švarc ironično u naslovu konstatuje: "Zaokruženo životno djelo - sa 49 godina".\n"Opomena EU da kandidatura znači i ozbiljnu reformu bezbjednosnog aparata, te odlučniju borbu protiv korpucije i organizovanog kriminala je za Luškića izazov koji on rado prihvata, nastavlja Švarc.\nOn konstatuje da se "Đukanović očigledno ne plaši gubitka imuniteta: od kasnih 90-ih godina na ovamo u Italiji se vodi istraga protiv njega, osumnjičenog za poslove sa bandama napuljske kamore, kalabrijske Ndragete, napulijske Sacra corona unita i sicilijanske mafije, za koje je Crna Gora bila sigurna baza za šverc cigareta”.\n“Naoružanje crnogorske policije je, tvrde upućeni, nabavljeno ne malim prihodima, koje su crnogorski klanovi imali iz ovih poslova", piše Švarc.\nEkspert za Balkan u “Frankfurter rundšau” Norbert Mapes-Nidik, konstatuje u naslovu kako je "div otišao, ali nije pao".\n"Poznavaoci prilika ne vjeruju u iskreno povlačenje jakog čovjeka male države", piše Mapes-Nidik.\nDodaje da "Đukanović vlada čvrsto Crnom Gorom, svojim malim Luksemburgom, preko mreže rođaka i prijatelja”.\n“Njegov brat dominira ključnom bankom države, njegova sestra drži 70 odsto stranih investitora kao advokat. Privatizacija KAP-a i prodaja najljepših komada crnogorske obale su doveli do privredne propasti i divlje gradnje, što političkoj klasi štetilo nije”, piše Mapes-Nidik.\nOn zaključuje da su Evropljani prema Đukanoviću ambivalentni, “cijene ga kao uračunjivog saveznika, ali zbog sumnje da je blizak sa organizovanim zločinom se vrlo nerado viđaju sa njim”.\n“Podgoricom konstantno kruži glasina da se morao povući jer je to bio preduslov Evrope", piše “Frankfurter rundšau”.


Sabotaža među rivalskim ransomwareom | IT klinika\nPetya sabotirao rivalski Chimera ransomware objavivši ključeve za dekripciju\n"Nema časti među lopovima" - izreka je koja važi i za tvorce ransomware-a. Autori Mischa i Petya ransomware-a objavili su 3500 ključeva za dekripciju rivalskog Chimera ransomware-a. Vrlo verovatno svrha ovoga je da sajber-kriminalci prestanu da koriste Chimera ransomware i pređu na novu verziju Mischa i Petya ransomware-a. Vesti o objavljivanju ključeva potekle su sa Tvitera od strane korisnika @JanusSecretary. U tvitu je pored linka ka ključevima za dekripciju stajalo i sledeće:\n"Objavili smo oko 3500 ključeva za dekripciju Chimere. U pitanju su RSA privatni ključevi i prikazani su u HEX formatu. Antivirus kompanije ne bi trebalo da imaju težak posao da naprave dekripter sa ovim informacijama".\nKaspersky Lab je u sredu objavio ažuriranu verziju RakhniDecryptor ransomware utility (verzija 1.16.0.0) koja dekriptuje fajlove zaražene Chimera ransomware-om. Na taj način je korisnicima koji su pokupili Chimeru omogućeno da povrate fajlove bez plaćanja otkupnine. Izvor "curenja" ključeva za dekripciju se može povezati sa Mischa ransomware-om (Mischa koristi deo izvornog koda Chimere). Autori Petya su prema sopstvenom priznanju u jednom momentu ušli u Chimerin razvojni sistem i iskoristili deo njihovog koda za svoj projekat. Pretpostavlja se da su tada uzeli i ključeve za dekripciju.\nPopularnost Chimere drastično opada. Prošlog novembra BleepingComputers je objavio da autori više ne rade na ransomware-u. Crypto-ransomware je prvi put primećen septembra 2015. u Nemačkoj. Bio je jedinstven po tome što je u uvijenoj formi pretio da će objaviti žrtvine fajlove onlajn. Moguće je da nije slučajnost to što je Chimera dobila finalni udarac u isto vreme kada je krenula nova kampanja autora Petya i Mischa ransomware-a. Istog dana kada su objavljeni ključevi za dekripciju Chimere, tržištu (sajber-kriminalcima) je ponuđen Petya & Mischa RaaS (platforma preko koje sajber-kriminalci mogu da plasiraju ransomware na vrlo jednostavan način).\nAutori Petya i Mischa testiraju novu vrstu ransomware-a u saradnji sa nekoliko "velikih distributera". Tesno sarađuju od prošlog maja. Tada se dogodio vrhunac Petya crypto-malware kampanje kada su meta bili ne samo fajlovi na žrtvinom računaru, već i Master File Table (MFT) na kompromitovanim uređajima. Ukoliko Petya nije mogao da dođe do MFT-a, pokušao bi da instalira Mischa ransomware.\nPovodom udruživanja Petya i Mischa ransomware autora Lorens Abrams sa sajta BleepingComputers napisao je sledeće:\n"Od danas, svako ko želi da se bavi sajber-kriminalom može da se javi i postane zvanični distributer. Nažalost, čini se da je dalje širenje ovog ransomware-a neminovnost i da će u budućnosti biti velikih kampanja njegove distribucije".


Razmišlja se o tome da Beogradski sajam postane kovid ambulanta | Novosadski informativni portal 021\nOn je kazao da će se na Sajmu "sigurno otvarati kovid sistem ukoliko i dalje bude rastao broj građana koji zbog simptoma infekcije dolaze na pregled u kovid ambulante".\n"Beogradski sajam je u jednom trenutku bio najveći vakcinalni punkt u Evropi, zašto da nemamo i kovid ambulantu ako će to da pomogne građanima", rekao je direktor Doma zdravlja Savski venac za Prvu televiziju.\nOcenio je da zabrinjava procenat pozitivnih testova kojih je, kako je rekao, krajem decembra bilo između 22 i 25 odsto, a prethodnih dana više od 50.\n"Kliničke slike su sada nešto lakše nego pre ali to je ogroman pritisak na primarni zdravstveni sistem. Mi smo imali tri kovid ambulante a sad ih imamo sedam", kazao je Bekić.\nTiodorović: Sledi druga faza omikrona, obolevaće stariji\nKoncert u Nišu "Pobeda nad koronom" otkazan zbog korone, otkazane i sve predstave\n16.01.2022\t• 14:01\nAko otvaraju sajam onda MORA da ispunjava higijenski maksimum.\nDa bude sve sterilisano čisto, da ispunjava sve uslova da bi Sajam bio covid ambulanta. A ne kao kadaje Sajam bio privremena covid bolnica niti je ispunjavao uslove da bude covid bolnica, niti je imao higijenski maksimum.\n16.01.2022\t• 13:30\nprimarni sistem nešto radi, a ne piše šarene papire ( upute specijalisti ).\n16.01.2022\t• 12:05\nBg sa 2.000.000 stanovnika ima sedam kovid ambulanti a NS sa pola miliona jednu!


Četvrti meč u seriji u Memfisu nije počeo kako su se domaćini nadali pošto su Tandersi pogađajući iz svih uglova nakon prve četvrtine imali 29:18. Izabranici Lajonela Holinsa uspeli su da se na vreme trgnu pronašavši za početak igru koja bi im na poluvremenu donela solidnih "-8" (56:48), ali znali su da je ključ potpunog preokreta neutralisanje Duranta.\nParalelno sa obavljanjem te misije, Grizlisi su uspostavili ritam pod košem a Zek Rendolf i Mark Gasol su korak po korak vraćali ekipu u meč, da bi u poslednjoj četvrtini došli do prilike da meč završe i pre produžetka.\nUmornog Duranta uspešno su menjali Serž Ibaka i Redži Džekson i Tandersi su nekako, preko sjajnog Kevina i poslednjeg poena, izgurali do produžetka ali su tamo na kraju ipak kapitulirali.\nMajk Konli postigao je 24 poena, Rendolf i Gasol po 23, dok je Durant na drugoj strani došao do 27 poena uz sedam skokova i asistencija. Kevin Martin je dodao 18 poena a Ibaka 17 uz 14 skokova.\nMajami je bio čvrsto rešen da i drugi put u roku od nekoliko dana slavi u Čikagu i seriju "prenese" u svoju dvoranu za konačnih 4:1. Ubitačan ritam Lebrona Džejmsa i drugova iz prvog poluvremena kada su imali i 30:19, nijednog trenutka nije stao a rezultat koji je bio krajnje "evropski" - 88:65, dovoljno govori o tome koliko je Hit dobro igrao odbranu, ili pak, koliko su domaćini bili očajni u napadu.\nČikago je bio koliko-toliko u igri u prvom poluvremenu iako je gubio sa 11 razlike na poluvremenu (44:33), ali u trećoj četvrtini u kojoj su postigli samo devet (!) poena, sve je otišlo u zaborav. Svi su podbacili a naročito Nejt Robinson koji je duel završio bez poena sa 12 promašaja iz igre.\nLebron Džejms je postigao 27 poena, uz osam asistencija i sedam skokova, a Kris Boš 14 poena. Karlos Buzer je kod Čikaga ubacio 14 poena uz 12 skokova dok je Džimi Batler dodao 12 poena.


Holandija 2021 | „Birth of a new age“ iz mog ugla - ESC Serbia | Evrovizija.rs\nŽangu Makroj je 62. predstavnik Holandije na Pesmi Evrovizije. Kao učesnik-domaćin, u finalu 22. maja izvešće numeru Birth of a new age.\nProšle godine je interno izabran da brani trofej Dankana Lorensa, i to s pesmom Grow, a nakon otkazivanja takmičenja u Roterdamu, nacionalna televizija AVROTROS je odlučila da ga zadržai kao predstavnika i ove godine. Kao i prošlogodišnju, i ovogodišnju evrovizijsku numeru napisali su Žangu i „Perquisite“.\nSâm naslov Birth of a new age upućuje na to da govori o otpornosti i početku nove ere, kroz šta je jasno iskazana nova okolnost kroz koju prolazi čovečanstvo u poslednjih godinu dana. Zanimljivo je da je Žangu nekoliko reči pesme otpevao na sranan jeziku, jednom od 17 jezika koji se govore u Surinamu, uglavnom u Paramaribu. Taj delić pesme u bukvalnom prevodu znači „Ja imam pola centa, ne možeš me slomiti“. Pola centa je bio najmanji apoen u Surinamu, zbog čega se i doslovno ne može podeliti u manje apoene, a u kontekstu cele pesme simboliše samopoštovanje, otpornost, odlučnost.\nZastava naših domaćina je jedna od jednostavnijih. Sastoji se od tri horizontalna polja. Prvo na vrhu je crvene boje i simbolizuje snagu i hrabrost. U sredini je bela boja, simbol mira, a na dnu je crvena i predstavlja pravdu i mir.\nKako je naša redakcija ocenila holandsku pesmu poslušajte u prilogu. Pesmu komentarišu, po redosledu: Aleksandar, Nemanja, Anja, Đorđe, Marko, Svetlana, Slobodan i Strahinja.\nNe zaboravite da i vaše ocene ravnopravno ulаze u ukupnu prosečnu ocenu ove pesme. Ostаvite svoj komentаr i ocenite pesmu u anketi do 2. maja do 19.00 h.\nOcenite pesmu „Birth of a new age“\nPROSEČNA OCENA ČITALACA: 2,09\n07.05.2021 at 22.43\nPodseća će i na Holandiju 2021. gde uspe da se provuče i nekom drugom prepusti Bottom 3.\n03.05.2021 at 23.04\nIma ovo nešto u sebi. Po treći put ponavljam istu reč kao kod Austrije i Irske – nepretenciozno.. mada se onaj “brokoli” ponavlja sto puta.. Sve u svemu dva i po, a možda i trojka ajde.\n03.05.2021 at 13.21\nOvo su odabrali kao domaćini da predstave u rodnoj zemlji je l’?\nNije ih bilo sramota da odaberu pesmu ispod proseka?\n02.05.2021 at 17.39\nOcena 2-, tradicija nastavljena da domacin salje krs pesme. Samo je tu da popuni broj.\n02.05.2021 at 10.12\nŠto me ta dobačena 2 asocira na neke dane u srednjoj\n02.05.2021 at 01.56\nBio sam ubeđen da će ovo biti nova jedinica, ali prethodne pesme sa najnižom ocenom su osigurale da ne razmisljam u tom smeru! Ipak ova pesma ima lepsu prirodu i poseduje taj neki spiritualizam. Refren je kolko-tolko slušljiv. I svakako bolje zvuci od proslogodisnje pesme.\nOcena za Holandiju – dobačena dvojka (2).\n02.05.2021 at 01.50\nOvo je tako katastrofa dečija pesmica,samo se dve rečenice vrte ko pokvarena ploča:Your rythm is rebeillon i Yu no man broko mi,mi na afu sensi.Poput skorašnjih domaćina(Ukrajina,Portugalija,Izrael) i Holandija će ljubiti samo dno tabele sada kao domaćin,sprdnja od pesme,možda će dobiti samo koji poen od Belgije,eventualno Nemačke i to je to.\nDa nije zemlja domaćin u pitanju,ne samo da ne bi prošla u finale,nego bi bila bukvalno poslednje mesto u polufinalu.Nakon pobedničke Arcade,poslati ovo?!Šta drugo reći,osim da se Holandija treba vratiti na puteve stare slave dogodine(2022).\n02.05.2021 at 00.39\nPozitivno je što su drugačiji od ostalih i što donose neki novi ritam na takmičenje, ali je negativno što nisu uspeli da to urade na zanimljiv i prijemčljiv način. Ovde je sve nekako monotono, repetitivno, dosadno. Nikakvo drugo osećanje mi ova pesma ne izaziva osim što mi je dosadna i jedva čekam da završi.\n02.05.2021 at 00.10\nPesma ima svoj “vajb”, koji meni jako prija. Vodi u neku drugu dimenziju i evroviziji daje raznolikost vanevropskih razmera. Deo otpevan na neengleskom jeziku daje celovitost pesmi. Ocena 4-\n01.05.2021 at 23.24\nNa drugi utisak, nije ovo loše. Pošto će se mnogi zadržati na prvom, loše se piše domaćinu, barem od publike. Nesporna je ovde autentičnost, a u nedostatku možda nekakvog razvoja pesme, kulminaciju predstavlja ono gotovo mantričko ponavljanje par reči u refrenu. Pristojna trojka.\n01.05.2021 at 22.26\nAfrobeat … nije loše. No, za moj ukus fali još malo više dinamike. Spot lepo prikazuje elemente afričke kulture. Okej je i što Nizozemska uošte pruža priliku ljudima sa tih područja, da ih predstavljaju na Pesmi Evrovizije sa svojom kulturom.\n01.05.2021 at 22.21\nJedna poprilično mlaka,ali meni bar zanimljiva stvar u tom kulturološkom smislu.Aj bar to da uzmem za pozitivno,ali sve u svemu nije nešto što će promeniti plasmane domaćina.\nMoje 34.mesto i ocena: 2 (slabašna)\n01.05.2021 at 20.42\nMeni je ovde slabo šta jasno. Onako iskreno i jednostavno rečeno. U redu, poštujem originalnost ali ova pesma niti je takmičarska niti ima nešto što bi me zaintrigiralo da razmišljam o njoj, da je pustim ili bilo šta tome slično… Ovakve pesme nisu za Evroviziju. Kažem to jer sve što Žangu želi da nam pokaže ovom pesmom mogao je da uradi na daleko bolji i svima nama prijemčiviji način. No, valjda sve zavisi od cilja onog što stvara, to jest od onoga šta on želi da postigne. Doduše, ova stvar se uklapa u evrovizijski koncept raznovrsnosti i različitosti. Zanimljivo mi je ubacivanje teksta na jeziku koji se govori na Surinamu, to je nešto što bih pozdravio. Ali ovo nije takmičarsko a ne znam zašto bi neko na Evroviziju išao ako ne želi da se takmiči. No dobro ima nas raznih a opet kažem u tome je veličina Evrovizije. Ocena – 1\n01.05.2021 at 19.55\nDosadno, naporno, nezanimljivo.. Cak mu je I proslogodisnja bila daleko bolja.. U redu je sto se u pesmi potencira zvuk i jezik porekla ali po meni ovde su veci izgledi licne promocije nego predstavljanje drzave.. Takodje ne razumem fazon domacina da se salju krajnje banalne I bljutave pesme I da se bori za zadnjih par mesta.. Jedva cekam sledecu godinu da verovatno dobijemo opet onu Staru dobru Holandiju.. Ovo je ustajali bajati kackavalj od pesme.. Ocena 1\n01.05.2021 at 19.16\nRazumem da Holandija zaista ne zeli posebno zbog korone i cele krize ekonomske da i 2022.godine trecu goidnu u nizu se priprema za organizaciju ovog takmicenja koje nije ni jeftino,aliiii……\nMogli su makar nesto malo zanimljivije ili bolje poslati,lepo je biti originalan i drugaciji,cenim i njegov vokal ali nakon Ukrajine,Australije,Ceske…….ovo je jedna od numera za koju zaista treba imati dosta snage ali i zivaca bas izdrzati do kraja pesme odslusati…\nCeska,MoldavijaMakedonija,SM itd su se izvukle jer mi se bas ne dopadaju a jednom ili dvaput izdrzao da ih cujem pa su ne znam ni ja sto dobile neku dvojku kaoo,ali ipak nazalost Holandija ce se pridruziti Australiji i Ukrajini koje su za sada jedine dobile od mene jedinicu i mislim da ce izvesno Holandija osvojiti poslednje 26.mesto u finalu ove godine.\n01.05.2021 at 19.13\nIiii…. Idemo: Holandija – Klarens Sedorf sa numerom: Ti si moj brokoli, ti si brokoli… brokoli…\nSalu na stranu, ali ovo je vec bas vodeca tradicija jos od 2017. da domacin obavezno posalje tesku krsh numeru. Dobro ajde, nije skroz losa ali materijal za Bottom 6 definitivno jeste.\n01.05.2021 at 19.04\nPostujem ovakav tip muzike, ali nije nesto sto bih ja licno slusao. Stavise repetitivno i dosadnjikavo. Domacini kao da se uporno trude da zavrse na poslednjem mestu u finalu.


13/11/2019 | 14:31 | Izvor: sputniknews.com\n- Želimo stabilan, bezbjedan i napredan Zapadni Balkan - rekao je Ildem na konferenciji “Prolazimo kroz zidove“, koju organizuje Centar za evroatlantske studije, u okviru Sedme beogradske NATO sedmice. Dodao je da za to postoje dva ključna razloga.\n- Prvo, djelimo sa vama vaše viđenje demokratije i dobrosusjedskih odnosa sa drugim zemljama i međunarodnim organizacijama. Drugo, kad su susjedi NATO-a bezbjedni i stabilni, i mi smo stabilni i bezbjedni - izjavio je on.\nIldem je naglasio da NATO shvata teret koji Srbija nosi u očuvanju regionalne stabilnosti i podržava njene ambicije za bližu integraciju sa Evropskom unijom.\n- Shvatamo odluku da postanete partner NATO-a, ali da ne tražite članstvo - rekao je Ildem.\nPomoćnik generalnog sekretara NATO-a za javnu diplomatiju istakao je da NATO ne govori svojim partnerima šta da rade, već samo omogućava dijalog po pitanjima sigurnosnih izazova. Dodao je da NATO i njegove članice u potpunosti razumiju pravo svih zemalja da vode sopstvenu bezbjednosnu politiku i da donose odluke o tome kako će je primjeniti.\nTo uključuje i pravo da zemlja donese odluku do koje mjere će biti angažovana u saradnji sa NATO-om, rekao je Ildem.\nOn je naglasio da NATO shvata da je kontroverzan u Srbiji, jer su sjećanja na vazdušnu kampanju 1999. godine i dalje bolna za mnoge, pogotovo za one koji su izgubili svoje voljene.\n- NATO kampanja nikad nije bila protiv srpskog naroda, već u cilju zaštite civila - tvrdi Ildem i dodaje da je svaki nevini život koji je izgubljen tragedija zbog koje žale.\nSrbija gradi stanove za izbjeglice iz BiH i Hrvatske\nPočela gradnja Moravskog koridora (FOTO/VIDEO)\n08:00 > Manastir na Kosmetu u potpunoj izolaciji proslavlja slavu


Ispovesti - Završio sam za stolara i odmah poto\nZavršio sam za stolara i odmah potom me je ujak uzeo da radim u Rusiji građevinu. Stolar, tesar, zidar, armirač, kranista i još nekoliko sporednih zanata imam u rukama. Posle sedam godina u Rusiji, skućio sam se i osnovao porodicu u Beogradu. Povremeno odem do Austrije na tri meseca kod tog ujaka, uzmem do desetak hiljada, da kupim novi auto, renoviram kuću i sl. Posla u Beogradu na pretek, radim privatno, uplaćujem socijalno preko ženinog frizerskog salona. Nikad ne izadjem ispod 1000e mesečno, kad odbijem moje troškove. Imam vremena i za porodicu i za hobi (nije pecanje, nego čitanje, uglavnom, istorija i georafija). I ljudi kukaju, nema posla, učili smo čkole neke do 30. godine, a radimo za 400e...


Zbog eskalacije virusa korona obustavili postupke vantjelesne oplodnje – Portal Nikšić\nZbog eskalacije virusa…\nZbog eskalacije virusa korona obustavili postupke vantjelesne oplodnje\nNačelnik Odjeljenja za humanu reprodukciju cetinjske Opšte bolnice Željko Lazović kazao je u razgovoru za Dan da su ponovo zbog eskalacije virusa korona obustavili postupke vantjelesne oplodnje.\nProšle godine postupkom vantjelesne oplodnje rođene su 62 bebe, a majke su bile prosječne starosti 38 godina. Dosad je, na cetinjskom Odjeljenju odrađeno 136 postupaka vantjelesne oplodnje (VTO), što je 30 odsto manje nego u prethodnoj godini. Lazović je ocijenio da je razlog toga pandemija virusa korona kojoj smo svi morali da se prilagodimo, pa i parovi koji su planirali neki od postupaka biomedicinski potpomognute oplodnje.\nOn je kazao da su ponovo zbog eskalacije virusa korona obustavili postupke vantjelesne oplodnje.\n“Uticaj epidemije na rad Odjeljenja se ogledao u tome što smo u trenutku proglašenja pandemije Kovid-19 u Crnoj Gori (17. marta) obustavili primanje novih pacijenata u postupke VTO, a oni pacijenti koji su se već nalazili u postupku, prema preporukama Evropskog udruženja za humanu reprodukciju (ESHRE) imali su mogućnost da završe započeti postupak, ali da ne bude transfera embriona već da se embrioni zamrznu. Nakon tog prvog talasa u maju smo ponovo nastavili sa radom, naravno morali smo prilagoditi rad Odjeljenja novonastaloj situaciji. To prilagođavanje odnosilo se na prostor, kadar, pacijente i metode rada. Sve te mjere su omogućile da se smanji rizik od u nošenja virusa u centar i povećanje bezbjednosti kao i smanjenje rizika obolijevanja zaposlenih na Odjeljenju”, izjavio je Lazović.\nPrema njegovim riječima, kada su u pitanju pacijenti prednost su dali grupi onih kod kojih se ne preporučuje odlaganje postupka a to su žene starije od 40 godina, pacijentkinje sa slabom rezervom jajnih ćelija, teški muški infertilitet i svi oblici onkofertiliteta.\n“Sve parove 48 sati prije aspiracije jajnih ćelija obavezno smo testirali na PCR Sars Kov2. Sada smo zbog eskalacije pandemije ponovo prinuđeni da prekinemo rad, tako da ovom prilikom mogu da informišem pacijente da oni kojima je Konzilijum odobrio postupak VTO o trošku Fonda zdravstva, a nijesu uspjeli da ga obave neće izgubiti pravo i da će važenje u puta biti produženo”, objasnio je doktor Lazović.\nDodao je da se podaci o broju rođenih beba ažuriraju tek kada se poslije uspješnog postupka VTO sve pacijentkinje i porode.\n“Tako da imamo podatke za prošlu godinu kada su iz postupka VTO rođene 62 bebe, prosječna starost majki je bila 38 godina. Inače, u bolnici „Danilo Prvi” u ovoj godini dosad je rođeno 296 beba”, istakao je dr Lazović.\nDoktor Lazović upozorava da problem neplodnosti pogađa svaki šesti par u Crnoj Gori.\n“Ako izrazimo u procentima 40 odsto je problem kod ženskog, 40 odsto kod muškog, 10 odsto oba partnera, 10 odsto idiopatski sterilitet (nepoznat uzrok). Jedan od glavnih razloga je odlaganje rađanja prvog djeteta za kasniju životnu dob, tj. poslije 35 godine života. Najčešći medicinski razlozi od strane ženskog lartnera su poremećaji ovulacije, začepljenje jajovoda, endometrioza, policistični sindrom jajnika, anomalije materice, infekcije genitalnog trakta i polno prenosive bolesti, operacije jajnika i jajovoda. Od strane muškog partnera svi oni razlozi koji dovode do smanjenog broja, pokretljivosti i kvaliteta spermatozoida ili potpunog odsustva spermatozoida (azospermija).Tu spadaju infekcije, razni endokrini poremećaji (gojaznost, štitna žlijezda) zloćudne bolesti, epigenetski uticaji. Takođe štetno mogu uticati faktori spoljašnje sredine: plastikadeški metali, pesticidi, jonizujuće zračenje. Zatim konzumirannje alkohola, duvana, droga”, upozorava Lazović\nTags: humana reprodukcijaOdjeljenje za humanu reprodukcijuvto


Zabranjen uvoz 5,4 tone mandarina iz Turske | Agroportal.ba\nFitosanitarna inspekcija Republike Srpske je u okviru redovnog pregleda pošiljke hrane biljnog porijekla pri uvozu zabranila uvoz voća. Sjedište uvoznika je u Federaciji BiH. Zabranjen je uvoz pošiljke mandarina porijeklom iz Turske, u bruto količini od 5.400 kilograma, zbog povećanog sadržaja pesticida.\nPovećano prisustvo “Fenvalerata”\nPrilikom pregleda pošiljke nadležni inspektor je izvršio uzorkovanje za laboratorijsku analizu radi ispitivanja ostataka pesticida. Na osnovu Izvještaja o laboratorijskoj analizi izdatog od strane “Instituta za vode” Bijeljina, u analiziranom uzorku mandarine utvrđeno je povećano prisustvo pesticida Fenvalerat, iznad vrijednosti propisanih Pravilnikom o maksimalnim nivoima ostataka pesticida u i na hrani i hrani za životinje biljnog i životinjskog porijekla – saopštili su iz Inspektorata RS.\nUvoznik je zatražio superanalizu koja je izvršena u “SP Laboratoriji” Bečej, Srbija, kojom je potvrđeno povećano prisustvo ostatka pomenutog pesticida. Na osnovu čega je doneseno rješenje kojim je naloženo vraćanje sporne pošiljke pošiljaocu ili uništavanje pod nadzorom nadležnog federalnog inspektora.\nkontrola uvoza Mandarine Turska uvoz


ARHIVA - Bivši predsednik Donald Tramp na mitingu u Velingtonu u Ohaju, 26. juna 2021.\nSedmoro policajaca zaduženih za zaštitu američkog Kapitola tužilo je bivšeg predsednika Donalda Trampa, navodeći da je, u dosluhu sa desničarskim ekstremističkim grupama, podstakao smrtonosni napad na Kongres 6. januara.\nU tužbi podnetoj federalnom sudu u Vašingtonu, policajci navode da je napad bio kulminacija višemesečne retorike Trampa, koji je - kako tvrde - bio svestan da postoji potencijal za nasilje i aktivno ga je ohrabrivao, u nadi da će tako zaustaviti potvrdu izborne pobede demokratskog predsednika Džozefa Bajdena.\nPodnosioci tužbe iznose tvrdnju da je Tramp kovao zaveru sa ekstremističkim grupama Ponosni momci i Čuvari zakletve, kao i desničarskim političkim operativcima Rodžerom Stounom i Alijem Aleksandrom, koji su promovisali Trampov govor blizu Bele kuće nesporedno pre napada na Kapitol.\n"Zajedno sa drugim optuženima, Tramp je namerno i uporno iznosio i ohrabrivao lažne tvrdnje o ukradenim izborima kako bi diskreditovao izborne rezultate i podstakao bes svojih pristalica", navodi se u tužbi.\nU slučaju slične tužbe, koju je podneo demokratski kongresmen Erik Svolvel, Tramp je tvrdio da su njegovi postupci bili sloboda govora koja je zaštićena prvim amandmanom američkog Ustava, te da ne može da se tereti po američkom građanskom pravu jer je delovao u okviru svojih predsedničkih ovlašćenja 6. januara.\nTužioci razmatraju nagodbe sa delom optuženih za upad u Kapitol\nMoguć sporazum sa jurišnikom na Kapitol obučenim kao Džordž Vašington


VUK U JAGNJEĆOJ KOŽI: Upoznajte Artz Golf I 928 (VIDEO) - inPortal\nVUK U JAGNJEĆOJ KOŽI: Upoznajte Artz Golf I 928 (VIDEO)\n11th Juni 2020 11th Juni 2020 iNPortal\tgolf 1\nNa prvi pogled, izgleda kao standardni VW Golf I… Dok pored njega ne postavite serijski Golf “kec” i tek onda shvatite da ovde nešto, ipak, nije u redu!\nPriča o “običnim”, popularnim automobilima koji su dobili znatno snažnije pogonske jedinice, ima napretek. Naročito su popularni Golfovi, te je tako već čuven postao Golf 16Vampir sa 1150 “konja”, a ništa manje ni njegov “rođak” Golf II koji se mogao pohvaliti snagom od preko 1200 KS!\nNo, to su ipak ekstremi, specijalno pravljeni za drag trke, koji gotovo da nemaju šta da traže u redovnom saobraćaju. Međutim, ovaj Golf, iza kojeg stoji Gunter Artz, vlasnik jednog Volkswagenovog dilerstva u Hanoveru, jedna je sasvim druga priča, koja potiče još iz 1978. godine!\nNaime, Gunter, za razliku od većine, koji su krenuli “turbo putem”, u ovaj Golf ubacio zapravo 4,5-litarski V8 motor, direktno iz Porschea 928. Zapravo, kako sam kaže, oko šasije i pogonskog sklopa 928-ice, napravili su Golfovu karoseriju, koja je, zbog samih dimenzija, morala da se “rastegne”.\nDa bi V8 motor te zapremine stao ispod “haube”, neophodan je dovoljno velik motorski prostor, koji je znatno širi nego li kod “običnog” Golfa, te je jasno onda zbog čega je Golf 928 za oko 23 cm širi u odnosu na serijski primerak. Zapravo, jedino su “krila” i vrata od Golfa, dok je sve ostalo moralo ručno da se pravi.\nEnterijer je u većini preuzet iz 928-ice, što će reći udobna kožna sedišta, volan, instrumentacija i armaturna tabla. Tu su još i “luksuzni” detalji, naročito za to vreme, kao što su električni prozori, električni “šiber”, kao i klima-uređaj.\nNaravno, najinteresantnija stvar krije se “ispod lima”, a to je već pomenuti Porscheov 4,5-litarski V8 motor, koji oslobađa 240 konjskih snaga, što je dovoljno da Golf do 100 km/h stigne za 7,6 sekundi, uz maksimalnu brzinu od čak 230 km/h. Snaga se preko 5-stepenog manuelnog menjača prenosi na zadnje točkove.\nZapravo, to su bile originalne specifikacije motora koji je korišćen, da bi kasnije, Artz u Golf ubacio unapređeni Porscheov motor iz 928S, od 4,7 litara zapremine koji je standardno oslobađao 300 konjskih snaga i 385 Nm obrtnog momenta.\nCena ovog “projekta” 1980. godine iznosila je oko 150.000 nemačkih maraka (neki izvori navode i 180.000 DM!), a niko tačno ne zna koliko je primeraka Artz napravio, pored svog, naravno. Bilo je porudžbina od poznatih trkača, a između ostalih, jedan kupac je bio i Louis Krages, poznat pod pseudonimom John Winter, koji je 1985. godine pobedio na Le Mansu, vozeći za Joest Racing tim Porsche 956.\nUpravo njegov Golf 928 završio je na kraju izvesnog Arno Alberta, koji ima nekoliko ekskluzivnih automobila u svojoj kolekciji, a do Golfa je došao 1999. godine za svega 30.000 DM. No, automobil je bio u lošem stanju, motor nije radio, karoserija je bila za restauraciju, itd.\nNakon dve godine “vraćanja u život”, u čemu je učestvovala i Porsche Weissach fabrika, sređujući u potpunosti pogonski sklop, ovaj Golf 928 je sada “kao nov”, a Arno ga rado vozi u redovnom saobraćaju.\n← Ukraden u Tuzli: Policija nakon 4 dana pronašla Golf 2 u Stanarima\nE-romobili sve popularniji i u Tuzli: Pored brojnih prednosti predstavljaju i potencijalnu opasnost! →\n15th Juni 2020 15th Juni 2020 iNPortal


Lov i još ponešto - (FOTO) Društvo sokolara Srbije povodom obeležavanja zaštitnika svih sokolara\n14. Februar, je poseban dan za sve članove i simpatizere Društva sokolara Srbije, to je dan kad proslavljamo velikomučenika Svetog Trifuna, zaštitnika svih sokolara.\nDan kada sumiramo utiske u odnosu na prethodnu godinu, prelazimo preko svih neprilika i nelagodnosti, okrećući se čistoći i plemenosti ove drevne veštine. Sabiranjem oko nje kao i samim praktikovanjem iste, stavljamo do znanja, nama, a pre svega našim pokolenjima da i dalje postoje oni koji su spremni da prenose predanje sa kolena na koleno.\nDa još postoje ljudi koji će baklju, naše kulturne baštine čuvati od ugušenja i osigurati neke buduće generacije, da ugledaju tu iskru svetlosti u najvećem sjaju.\nPo drugi put zvanično obeležavamo slavu, a nezvanično ona je deo svih nas, kroz našu dugu i bogatu istoriju. Koja iako je vremenom gubila nit, zadržala je svoju svrsishodnost i konzistenciju. Zahvaljujući pre svega Lovačkom savezu Srbije, Upravi za šume Republike Srbije, članovima društva, lovcima, volonterima, zaljubljenicima, fanaticima...\nPonovo je doživela svoju reprodukciju, ekspanziju i glorifikaciju. Bez svih pomenutih ljudi, realizacija današnjeg događaja bi se svela samo na masnim slovima boldovan praznik. Spoj ljubavi i lova, čoveka i ptice, neba i zemlje, je ono što najbolje prikazuje današnji dan. Našu težnju, kao i svih onih koji nas podržavaju da kroz naredne godine samo u većem broju i još boljem raspoloženju dočekujemo ovaj praznik.\nVerujemo da smo ozbiljnim pristupom i mukotrpnim radom napravili i važan iskorak ka našem članstvu pod okrilje UNESKO-a. Što između ostalog potvrđuje koordinatorka za upis u nacionalni registar. Koja je organizaciju ocenila najvećim mogućim ocenama i pozitivnim utiskom, dala nadu svima nama, da ćemo naše srpsko sokolarstvo uskoro zaštiti, i postaviti ga tamo gde pripada. U sam vrh, ne samo naše, već i svetske kulturne baštine.\nŠto nam je potvrdio naš prijatelj, brat, predsednik Grčkog Sokolarskog Kluba, Stavros Atanasiu. Sa kojim je, na svečanom ručku, uz najveće moguće počasti, potpisan dekart saradnje. Kojim je pismeno overeno, da će se naša dva kluba jos više pomagati u budućnosti. I za kraj, najveće zasluge idu ipak našoj Crkvi, veri, pretcima koji su sačuvali ovo kulturno bogatstvo negovali ga i održavali kroz najteže moguće trenutke i predali ga u ruke ljudima koji su spremni, da bez ikakvog oklevanja budu most sa budućim pokolenjima.\nIstorija se piše svakodnevno, a ovim danom smo samo stavili tri tačke i nagovestili, da ćemo trudom, dobrom voljom i ljubavlju nastaviti naš put ka očuvanju kulture, tradicije, sokolarstva, na mnoga leta!\nTags: dogadjaj,\tsokolarstvo


Banjalučka berza - Današnji promet 159.278 KM\n13. sep. 2018. 14:20 Objavljeno u FINANSIJE, TRŽIŠTE KAPITALA\nBANJA LUKA, Na današnjem trgovanju na Banjalučkoj berzi ostvaren je promet od 159.278,05 KM, kroz 61 transakcija.\nUkupan promet obveznicama na današnjem trgovanju iznosio je 80.543,79 KM. Najviše se trgovalo obveznicama Republika Srpska – izmirenje ratne štete 12 u vrijednosti od 39.903,18 KM. Prosječna cijena ovih obveznica ostvarila je rast od 0,29 posto.\nNajveći promet na tržištu fondova ostvaren je akcijama DUIF Kristal Invest a.d. – OMIF Future Fund, a trgovalo se u iznosu od 5.084,60 KM, po prosječnoj cijeni od 9,49 KM, što predstavlja rast cijene za 0,32 posto.\nUdjeli/akcije 3 fonda su ostvarile rast prosječne cijene, od čega je najveći rast imao ZMIF u preoblikovanju Zepter fond a.d. Banja Luka (4,52 posto), i trgovalo se po prosječnoj cijeni od 0,509 KM, u vrijednosti od 2.292,28 KM. Fena


Ko su najveći profiteri od pandemije? | Frontal\nPandemija korone je mnoge ljude osiromašila, neke preduzetnike obogatila, dok su drugi - postali još bogatiji. Neke branše su u velikoj krizi, druge su odjednom jako tražene. Među pobednicima korone ima i Nemaca.\nOsnivač Amazona Džef Bezos je van svake kategorije. Kompaniji Amazon za vreme pandemije ide bolje nego ikad. Cena akcije skače od rekorda do rekorda. Bezos, najbogatiji čovek na svetu i pre pandemije, sada je postao još mnogo bogatiji i ima 160 milijardi evra.\nIlon Mask bacio oko na vrh\nRad kod kuće - Zum\nRad kod kuće u vreme pandemije je veliki blagoslov za Erika Juana. Osnivač platforme za komunikaciju Zum, došao je u SAD iz Kine kada je imao 27 godina. Posle nekoliko godina rada za WebEx, osnovao je sopstvenu video-platformu i 2019. otišao na berzu. Cena akcije Zuma je eksplodirala. Neto vrednost ljubitelja košarke Juana procenjuje se na 16 milijardi evra.\nZatvorene teretane i ograničenje kontakta išli su Džonu Foliju na ruku. Godine 2013. je bio početnik i pokušavao da dođe do kapitala za njegove umrežene sprave za vežbanje - danas ga investitori zasipaju. Cena akcije firme Peloton se od početka pandemije utrostručila i neočekivano učinila 50-godišnjaka milijarderom.\nŠopifaj (Shopify) je softver koji omogućava trgovcima da sami kreiraju internet prodavnice i povežu se sa firmam koje se bave logistikom. Tobijas Litke stoji iza koncepta. Rodom iz Koblenca 2002. emigrirao je u Kanadu i počeo - u garaži. Šopifaj (Shopify) je sada najvrednija kanadska kompanija. Cena akcije se više nego udvostručila od marta, a bogatstvo 39-godišnjaka procenjuje se na 7,5 milijardi evra.\nVakcina protiv korone koju je razvio Biontek iz Majnca, firma čiji je suosnivač i vlasnik Ugur Šahin, prva je u Evropi dobila odobrenje za masovnu upotrebu. To znači da je Šahin, koji se doselio iz Turske, ne samo odjednom postao svetski poznat, već se i izuzetno obogatio. Vrednost njegovih akcija se procenjuje se na preko dve milijarde evra.\nHello Fresh je firma koja vam predlaže šta da kuvate i dostavlja paket sa svim sastojcima. Od početka pandemije - profit je više nego utrostručen, prodaja više nego udvostručena - prema tromesečnom bilansu početkom novembra. Suosnivač i deoničar Dominik Rihter profitira od zatvorenih restorana i trenda ka kuvanju kod kuće. Još nije miljarder, ali već ima prave sastojke - i za to.\n04.12.2020. u 15:17h


Priča se da Marko Jarić nije bio veran\nOdavno su mediji pisali da je razlog razvoda Adriane Lime i Marka Jarića nekadašnja učesnica “Parova” Kristina Spremo. Njena biografija je prilično burna.\nKristina Spremo navodno je bila "jabuka razdora"\ndriana Lima se zaručila za srpskog NBA igrača Marka Jarića, u junu 2008. godine. Par se venčao na Dan zaljubljenih naredne godine. U maju 2009. je objavljeno kako je Lima zatražila srpsko državljanstvo, ali joj ono nikada nije odobreno. Par je objavio da se rastaju nakon pet godina braka. Razvod je okončan u martu 2016. godine. Lima je katolkinja koja ide na misu svake nedelje.\nBONUS VIDEO: Adriana Lima na crvenom tepihu


Članci poređani po datumu: Petak, 18 Maj 2018\nPetak, 18 Maj 2018 15:02\nU Beloj Crkvi Kadril je plesalo više od 230 maturanata osnovnih i srednjih škola.\nPetak, 18 Maj 2018 13:22\nAkcija sakupljanja poljoprivrednog ambalažnog otpada u Beloj Crkvi\nPetak, 18 Maj 2018 09:28\nAkcija preventivnih zdravstvenih pregleda u Opštoj bolnici Vršac\nAkcija besplatnih preventivnih pregleda, koju u cilju rane dijagnostike i promocije prevencije kao najefikasnijeg načina brige o sopstvenom zdravlju organizuje Ministarstvo zdravlja, biće nastavljena u Opštoj bolnici Vršac u nedelju, 20. maja, od 8 do 16 časova.\nU prizemlju nove zgrade Opšte bolnice Vršac biće organizovani besplatni kardiološki pregledi (koji uključuju EKG, merenje pulsa i krvnog pritiska), dermatološki pregledi (pregled mladeža dermatoskopom) i laboratorijsko uzimanje holesterola i triglicerida.\nPacijenti koji imaju potrebu za laboratorijskim analizama holesterola i triglicerida potrebno je da ne unose hranu 12 časova pre vađenja krvi.\nPregledi su besplatni, a na njih imaju pravo svi osigurani, ali i oni pacijenti bez zdravstvenog osiguranja odnosno overene zdravstvene knjižice.\nPetak, 18 Maj 2018 09:19\nAkcija Saveta za bezbednost saobraćaja u cilju povećanja bezbednosti đaka\nAkcija Saveta za bezbednost saobraćaja usmerena ka povećanju bezbednosti u saobraćaju učenika završnih razreda sprovodi se u svim osnovnim školama u opštini Bela Crkva. Resursima i kadrovski su akciju podržali Sekcija za bezbednost saobraćaja tehničke škole “Sava Munćan” i UG “Srpska policijska unija”.\nPetak, 18 Maj 2018 09:16\nPredstava "Gospođa ministarka" - poklon Belocrkvanima\nBelocrkvanki po rođenju i u duši Danijeli Božičković Radulović, nije bilo teško da kolege iz Opštinskog amaterskog pozorišta „Branislav Nušić“ iz Malog Crnića „nagovori“ da turneja po Srbiji počne iz mesta iz kog je ona potekla i krenula u svet. Ansambl je odličnom glumom oduševio publiku i potpuno zasluženo bio nagrađivan alpauzima.\nPetak, 18 Maj 2018 09:15\nUstanove kulture, škole, udruženja i Kancelarija za mlade opštine Bela Crkva kao nosilac i ove godine će biti deo nacionalne manifestacije „Noć muzeja“ sa čak 9 postavki i performansa. U Beloj Crkvi posetiocima će biti na raspolaganju sedam lokacija, dok će u naseljenim mestima Češko Selo i Kruščica biti po jedna izložba i performans.\nJedna od najposećenijih manifestacija u oblasti kulture se u Srbiji održava petnaesti put. Ove godine tema nosi naziv Pobede i pobednici jer ove godine ceo svet obeležava kraj Prvog svetskog rata.\nPetak, 18 Maj 2018 09:14\nEmilija Spasojević iz Bele Crkve treća na Festivalu pameti\nProjekat "Festival of Mind" je organizovan pod pokroviteljstvom Pokrajinskog sekretarijata za obrazovanje, propise, upravu i nacionalne manjine-nacionalne zajednice, u saradnji sa Mensom Srbije i Fakultetom za ekonomiju i inženjerski menadžment FIMEK. Učenici Tš “Sava Munćan” učestvuju svake godine i uvek su bili u finalu.


Usvojen Zakon u RS: Roditelju koji ne plaća alimentaciju biće oduzet pasoš - Lola\nDa li ste znalinajnovijePorodicaRadoznala Lola\n“Zakon prvi put jasno definiše, između ostalog, pravo na privremeno izdržavanje i korisnike ovog prava, postupak za ostvarivanje prava, isplatu i povrat iznosa privremenog izdržavanja”.\nOsnovni razlog za donošenje Zakona o privremenom izdržavanju djece Republike Srpske jeste potreba za unapređenjem položaja djece, kojima je potrebna podrška Republike da ostvare svoje zakonsko pravo na izdržavanje”, saopštila je Sonja Davidović, ministrica porodice omladine i sporta Republike Srpske.\nDodaje da je Zakonom predviđeno osnivanje posebnog Fonda – osnivač Fonda je, u ime Republike, Vlada Republike Srpske, a Fond ima svojstvo pravnog lica sa javnim ovlašćenjima.\n“Do potpunog namirenja potraživanja od obveznika izdržavanja, obvezniku izdržavanja će se odbiti izdavanje putne isprave, odnosno putna isprava će mu biti oduzeta oduzeti, u skladu sa zakonom kojim se uređuje oblast izdavanja putnih isprava”, pojašnjava.\n“Osnivanje novog Fonda, sa posebnom namjenom po ovom osjetljivom društvenom pitanju, jasno nas opredjeljuje da se uhatimo u koštac sa nesavjesnim zakonskim dužnicima, kada je u pitanju izdržavanje djece”, ističu iz Vlade RS.\n“Jer neplaćanje alimentacije je krivično djelo. Roditelju koji plaća alimentaciju, u interesu je da plati tu alimentaciju, a ne da plati alimentacionom fondu dug i kaznu. Istovremeno, osnivanjem Alimentacionog fonda, smatram da bi pravosudni organi počeli da rade ažurnije, a Centri za socijalni rad imali bi na jednom mjestu podatke za svu djecu koja žive u jednoroditeljskim zajednicama.\nAlimentacioni fond je i jedna vrsta obaveze države, jer je dužna da se brine o djeci koja su njena budućnost, budući poreski obveznici, a ne da im bude maćeha i odbacuje ih”, kaže za BUKU Basara.\nalimentacija oduzimanje pasoša plaćanje alimentacije porodica usvojen zakon u RS\nOvo je malo poznata sudbina Teslinih sestara


NIKADA NIJE IŠLA POD NOŽ! Neda Ukraden otkrila TAJNU svog izgleda - 'Nemam u sebi ni gram SILIKONA!'\nIzvor: SrbijaDanas.com, 11.Jan.2020, 10:05\nNIKADA NIJE IŠLA POD NOŽ! Neda Ukraden otkrila TAJNU svog izgleda - "Nemam u sebi ni gram SILIKONA!"\n- Nemam u sebi ni gram silikona. Postoji kraljevski piling i tretman kojem praktikujem godinama, na svakih šest meseci. Čini mi se da mi on prija >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << i da se rezultat vidi - kaže Neda i dodaje da je zahvaljujući genetici, od majke nasledila izražene jagodice, tako da nije bilo potrebe ni za dodavanjem filera u lice.\nОбјава коју дели Neda Ukraden (@neda.ukraden) дана 6. Јан 2020. у 3:58 PST\nОбјава коју дели Neda Ukraden (@neda.ukraden) дана 6. Јан 2020. у 9:37 PST\nIzvor: Story, 11.Jan.2020\nPevačica Neda Ukraden (69) pričala je za domaće medij o svom odličnom izgledu i otkrila koja je njena tajna. Pevačica se nikada nije podvrgla plastičnim operacijama, a evo šta o tome kaže. – Nemam u sebi ni gram silikona. Postoji kraljevski piling i tretman koji praktikujem godinama na svakih...


Papa zabrinut situacijom u BiH\nSlovenski predsjednik Borut Pahor razgovarao je u ponedjeljak u Vatikanu s papom Franjom u prigodi 30. godišnjice uspostave diplomatskih odnosa Slovenije i Svete Stolice, a uz bilateralne odnose bilo je riječi i o razvoju situacije oko Ukrajine, te o odnosima unutar BiH.\n-Mirno rješenje je potrebno naći po svaku cijenu, ukoliko ne želimo dovesti Evropu na rub očaja – kazao je slovenski predsjednik za RTV Slovenija nakon audijencije.\n-U regiji nedostaje političke spremnosti za simbolične geste pomirenja”, rekao je u izjavi Pahor, dodavši da Papu stanje u BiH posebno brine i da su obojica ocijenili da se podcjenjuje važnost elementa pomirenja, kojega u sadašnjem trenutku praktično ni nema.\nKako prenose slovenski mediji, Pahor je izrazio nadu da će papa Franjo moći posjetiti Sloveniju barem na nekoliko sati, možda još ove godine.\n– To je moja velika želja – kazao je Pahor.\nSlovenski je predsjednik rekao da je tokom audijencije s Papom govorio i o značenju malih gesti kako bi svi ljudi osjetili puno zajedništvo u sadašnjoj zdravstvenoj krizi koju je donijela pandemija covida-19.\n-To je ono što je papi Franji izuzetno važno za izlaz iz te krize, zato da ostanemo zajednica koja je solidarna i međusobno povezana – naveo je Pahor u izjavi nakon susreta s papom Franjom.\nPahor se u ponedjeljak u Vatikanu susreo i s državnim sekretarom Svete Stolice, kardinalom Pietrom Parolinom, i sekretarom za odnose s državama, nadbiskupom Paulom Richardom Gallagherom, a prisustvovao je i misi koju je na grobu pape Ivana Pavla II održao ljubljanski nadbiskup i slovenski metropolit Stanislav Zore, prenosi Hina.


eSIM tehnologija kao jedan od ključnih podstrekača IoT-a - Internet ogledalo\nYou are at:Home»Magazin»Arhiva»201»eSIM tehnologija kao jedan od ključnih podstrekača IoT-a\neSIM tehnologija kao jedan od ključnih podstrekača IoT-a\nPočev od pametnih telefona, tableta i nosivih stvari do prodajnih terminala, pametnih brojila i povezanih automobila, IoT će uskoro postati najveća mašinerija koju je čovečanstvo ikada izgradilo – i svakim danom postaje sve veća. Nova studija „eSIM na prekretnici: usvajanje spremno da se ubrza“ (“eSIM at an Inflection Point: Adoption poised to accelerate”), naručena od strane kompanije G+D Mobile Security, ispituje ulogu eSIM tehnologije u ovom razvoju.\nG+D Mobile Security je za potrebe ove strudije naručio od kompanije za istraživanje tržišta IDC (International Data Corporation) da intervjuiše donosioce odluka operatera mobilnih mreža, vendora uređaja i IoT-a, kao i automobilske i industrije poluprovodnika širom sveta.\nU istraživanju su učestvovali mnogi vodeći igrači u IoT ekosistemu, a ključni rezultati su sledeći:\n· eSIM je jedna od tehnologija koje će imati najveći uticaj na IoT i podstaći će njegovo širenje\n· preko 70% učesnika u studiji već koristi rešenja bazirana na eSIM ili planira da ih uvede u naredne dve godine\n· pored bezbedne povezanosti, studija otkriva pet dodatnih IoT slučajeva korišćenja za eSIM tehnologiju: zaštita identiteta korisnika, atestacija uređaja, integritet aplikacija i podataka, fišriranje podataka u cloudu kao i privatnost podataka na ivici\n· pored već poznatih pokretača prihoda, studija identifikuje još četiri digitalna izvora koji mogu biti lakše implementirani eSIM tehnologijom: postprodajne usluge, daljinska podrška, prediktivno održavanje i analize korisničkih podataka\n· iUICC (Integrated Universal Integrated Circuit Card) je najnovija eSIM inovacija koja integriše hardver za povezivanje direktno u arhitekturu čipa krajnjih uređaja a ne više kao nezavisne čipove na njihovim štampanim kolima. Učesnici u istraživanju smatraju ovu tehnologiju održivom, ali trenutno je vide kao još nedovoljno zrelu zbog zabrinutosti u pogledu bezbednosti, sertifikacije i spremnosti ekosistema…


Šta se doagađa u našem telu kada nam je hladno? - Smedia\nŠta se doagađa u našem telu kada nam je hladno?\n08.11.2016 | 10:10\nZašto svako od nas drugačije reaguje na hladnoću? Uvek postoji najmanje jedna osoba u društvu, na poslu, koja uvek oseća hladnoću više od ostalih. Šta se to događa u našem telu kada nam je hladno i da li je hladnoća nalsedna?\nPercepcija hladnoće počinje kada nervi u koži pošalju mozgu impulse o temperaturi kože. Ovi impusli reaguju ne samo na temperaturu kože, već i na stopu promene u njenoj temperaturi.\nNalet nervnih impulsa nastalih padom temperature kože, mogu da budu i rano upozorenje na nešto što će verovatno da izazove temperaturu celog tela (temperaturu unutrašnjih organa) da padne. Ako se ne proveri na vreme, pad u temperaturi celog tela može da rezultira smrtonosnom hipotermijom.\nImpulsi koji dopiru do cerebralnog korteksa, dela mozga gde se javlja rezonovanje, generišu informacije o tome koliko nam je hladno. Oni se kombinuju sa...


Autor Tema: Lektire (Pročitano 4502 puta)\n« poslato: Oktobar 08, 2007, 10:05:27 pre podne »\nMožda pomogne, to znači da ne može da škodi... :laugh:\nAko neko ima neki materijal neka ga uploaduje ovde ako želi pomoæi drugima...\n« Odgovor #1 poslato: Oktobar 08, 2007, 06:49:32 posle podne »\nZahvaljuju ti se svi koji se smaraju lektirama ili ne stizu da ih procitaju (posto imaju zahtevne urednike )\n« Odgovor #2 poslato: Oktobar 09, 2007, 01:47:46 pre podne »\npogledajte istoimene filmove pa napišite šta ste čuli u njima.manje je dosadno. kao onomad kad sam za lektiru morao anu karenjinu da napišem.ja odem do west videoteke(r.i.p) iznajmim kazetu pogledam uz 5 prekidanja i posle nedelju dana pisanja napišem lektiru i dobijem dvojku na staklenim nogama.\n« Odgovor #3 poslato: Oktobar 09, 2007, 05:27:32 pre podne »\nChitam 400 strana Ane Karenjine vec...30 dana..NE MOGU! Ubija u pojam..\n« Odgovor #4 poslato: Oktobar 09, 2007, 06:12:13 pre podne »\nnešto najgore što sam ikada pogledao i to jedva da moram knjigu da pročitam(ana karenjina)ubio bih se.\n« Odgovor #5 poslato: Oktobar 10, 2007, 06:24:29 pre podne »\nimao sam srecu da sam za seminarski u srednjoj iz lektire dobio \_\_"Na Drini cuprija\_\_"... jedina lektira koju sam pocheo da chitam uopste... stigao do trecine knjige i ne ide dalje... zaspim...\nstiglo na red da usmeno izdeklamujem taj \_\_"seminarski\_\_" i maricka pita dal sam procitao... rekoh jesam, ali ne sve... kaze ona, a sto pobogu, nisi sve... upali se lampica - pa stigao sam do onog dela gde nabijaju na kolac i nisam mogao dalje... ona napravi facu i kaze - daaaa, to je bas plasticno opisano, vidim da si citao, ne moras da odgovaras, evo ti 5\n« Odgovor #6 poslato: Oktobar 26, 2007, 05:52:29 posle podne »\nSamo da javim- juce mi je mnoooogoooo pomoglo i ustedelo mi veliki deo vremena! Hvala...:silly:\n« Odgovor #7 poslato: Oktobar 27, 2007, 06:04:45 pre podne »\nmeni ce sad definitivno da pomogne...imam pismeni u sredu\n« Odgovor #8 poslato: April 12, 2008, 12:53:55 pre podne »\nzavrsila sam skolu,nemam vise tih problema... volim da citam,ali me lektire ubijaju u pojam!\n« Odgovor #9 poslato: Avgust 27, 2008, 10:14:19 posle podne »\nHajde ljudi, nije Karenjina bas toliko strasna... Ja sam je prezivela, trebalo je dosta vremena, ali ipak... Ne bih je bas ponovo citala, ali vredelo je. U poredjenju sa npr. Ilijadom je odlicna.\n« Odgovor #10 poslato: Septembar 15, 2009, 06:32:21 posle podne »\nSinoć, sasvim slučajno, čekajući da obavim nešto, čuh razgovor dve Gimnazijalke.\nPlakala sam od smeha!\nRazgovor: \_\_\_" nemoj da se smaraš... reče jedna ( saznadoh iz razgovora da je prva devojka pročitala knjigu do kraja, a ovoj drugoj treba još 50 strana!...moja malenkost je mama od jedne, nisam prisluškivala! :laugh:\n... i sad epilog:\n\_\_\_" Kurvu su optužili da je zakevila sa njim, zato što su se kresnuli pre braka\_\_\_"...\nsmejala sam se do suza i zamolila sam ih da mi to zapišu.\nŠ ta bi rekao g-din Gete na ovakav tekstualni obrt?!\n« Odgovor #11 poslato: Septembar 16, 2009, 01:25:56 pre podne »\nRomeo i Julija su žabari iz Verone i oni se smuvaju. Međutim, matorci su im veoma zajebani i uopšte se ne gotive jer rade isti biznis ali su u različitim ekipama (kao Verona i Kjevo). Fazon im je da ih ne provale i da im ne ukinu kintu, pa se viđaju tajno. I tako na 50 strana oni kao nešto kriju i kenjaju jedno drugom kako se vole, a ne karaju se. Na kraju, jednom prilikom upadnu u loš trip i roknu se.\nZločin i Kazna:\nNeki student je stalno bez filera jer mora da plaća stan, pošto je ispušio za mesto u studenjaku. Jednom prilikom je bio u bedaku, pa je uleteo kod neke babe, pune k\_\_\_'o brod na gajbu i overio je. Posle je uleteo u frku sa samim sobom, jer se plašio da će murija da ga provali. U stvari on i nije bio neki krimos vec pičketina, pa se na kraju sam prijavio muriji.\nTa Ilijada traje k\_\_\_'o gladna godina. Vođa jedne ekipe mazne ribu od vođe druge ekipe. Onda ovaj prvi, da ne ispadne jajara, skupi ortake i opkoli ih k\_\_\_'o Babo Sarajevo. Ali ovi prvi ga ispuše, onako žestoko, jer su ovi drugi bili do jaja spremni. Onda jedan tip smisli kul foru da zajebu ove druge. Š atro, kao boli ih kurac za ribu, važan im je biznis koji može da se sjebe zbog nastale frke. Da pokažu da su iskulirali, oni odu i ostave šleper cigara drugoj ekipi u kome su sakrili deo ekipe. Ovi prvi su mislili da su ih sjebali i počeli da slave. Kad su se ponapijali i udrogirali, ovi drugi su izleteli iz šlepera i jebali im kevu k\_\_\_'o u Mortal Combatu.\nPre 200 godina Francuzi krenu na Ruje i dođu do Moskve (kao u Pancer Generalu). Onda je došla zima i Francuzi se posmrzavaju k\_\_\_'o pičke i onda se napasu muda Rujama k\_\_\_'o zec kelerabe. Knjiga ima soma strana, tu ima i neke ribe, žurke, žvaću nešto, njesra sve vreme.\nTipa u\_\_\_'vate panduri bez razloga i drkaju ga kroz celu knjigu i na kraju ga sjebu do koske.\n« Odgovor #12 poslato: Mart 31, 2010, 04:00:17 posle podne »\nGledao u bechejskom bioskopu,pa prochitao.\n« Odgovor #13 poslato: Mart 31, 2010, 04:05:48 posle podne »\n« Odgovor #14 poslato: Februar 07, 2011, 01:19:53 pre podne »\nLinkovi ne rade........


Cinclus i Regulus\nalbicilla / 30.10.2010. u 20:00\nPreko visećeg mosta me je odvukao glas neke ptice. Malo-pomalo, preko dasaka, sve me je dalje vodila. Glas detliću nalik, ali samog detlića nigde ne vidim. Konačno, sedam na klupu pokraj reke, u kanjonu posutom svim bojama miholjskog leta.\nEvropski vikend posmatranja ptica 2010\nalbicilla / 26.09.2010. u 12:56\nPtice na seobi - spasavanje biodiverziteta\nMilioni selica napuštaju Evropu leteći prema svojim zimovalištima u Africi. BirdLife International poziva stanovnike Evrope da iskoriste priliku 2. i 3. oktobra 2010. i otkriju snagu i lepotu ptica u prirodi, ali i u blizini naselja. EuroBirdwatch 2010 je u isto vreme i demonstracija spasavanja biološke raznovrsnosti.\nNebo nad Beogradom, ili ptičarenje s 26. sprata\nalbicilla / 19.09.2010. u 15:29\nFoto: Boris Bajčetić\nPočelo je slučajno, na internetu. Nabasao sam na Dejvidov blog o ptičarenju s Tornja 42 i ideja mi se svidela. Ptice se obično posmatraju iz žablje perspektive, dok one na nas gledaju odozgo, a ponekad rade i više od pukog gledanja. Dejvid Lindou, a.k.a. The Urban Birder, je poželeo da bude na ravnoj nozi i da ih gleda iz ptičje perspektive. Otuda ideja visokih zgrada, a najveće šanse da se odatle šta i vidi jesu tokom seobe ptica. Toranj 42 je isto toliko spratova visoka kula koja dominira pejsažom Londona. A u meni je počela da tinja ideja da to isto uradimo i u Beogradu: potreban je minimum dobre volje, ne košta ništa i može biti zabavno.\nNajava - Urbano ptičarenje sa 26. sprata\nalbicilla / 13.09.2010. u 15:53\nU petak, 17. septembra, Liga za ornitološku akciju Srbije organizuje posmatranje jesenje seobe ptica sa 26. sprata kule visoke 25 spratova – sa 140 metara visokog krova poslovnog centra Ušće. Specijalni gost biće Dejvid Lindou, londonski ptičar i kolumnista, takođe i duhovni otac kocepta ptičarenja sa visokih zgrada (njegov blog), koji je pokrenuo praćenje seobe sa 42 sprata. PC Ušće je nastavak koncepta i širenje ideje izvan Britanije – ujedno i najviša pticoosmatračnica u kontinentalnoj Evropi!\nUKinSerbia / 23.08.2010. u 15:32\nŠta vi pomislite kada čujete/pročitate „BP“? OK, moguće da asocira na naftnu kompaniju, ali za mnoge znači i „Baden-Powell“. Zbunjeni ste? Dopustite mi da objasnim.\nLord Baden-Powell je bio general-potpukovnik Britanske vojske, osnivač Pokreta izviđača sveta. Milioni mladih bivših i sadašnjih izviđača mogu da isprate istorijat svog hobija sve do avgusta 1907. godina kada je „BP“ okupio grupu od 22 dečaka i poveo ih u kamp ekpediciju na ostrvo Braunsi (Brownsea) u Dorsetu. Ovaj skromna akcija razvila se munjevitom brzinom i prerasla u međunarodni\nChris Farmer / 23.08.2010. u 08:38\nI have been waiting a whole year to find out I was wrong about the gym.\nBut now, after trying to go virtually every day (and managing three or four times in reality) since the beginning of this month, I find that I am not going to be disproven. My original hypothesis, which I have been propounding for as many years as I remember, seems to withstand the experimentation phase.


mozak | Edukacija\n🕔11:20, 13.Apr 2022\nPsilocibin, lek koji se nalazi u magičnim pečurkama, čini se da oslobađa mozak kod ljudi koji pate od teške depresije, na način na koji drugi antidepresivi ne rade, pokazalo je istraživanje. Rezultati, zasnovani na skeniranju mozga 60 ljudi, pokazuju da\n🕔14:41, 6.Feb 2022\nRani simptomi demencije mogu biti suptilni i nejasni i možda neće biti odmah očigledni. Nažalost, kada su očigledni često je prekasno. Obezbeđivanje svega što možete da uradite da sprečite ovo stanje je relevantno za većinu i moglo bi značiti drastičnu\n🕔12:24, 24.Feb 2017\n🕔10:59, 2.Feb 2017\nKoliko god da je nauka napredovala, ljudski mozak je još uvek velika misterija i neistraženo polje koje intrigira mnoge stručnjake.\n🕔09:42, 19.Dec 2016\n🕔12:33, 1.Feb 2016\nKompjuter koji čita misli čoveka može biti vrhunac savremene tehnologije – a upravo su na tome radili i naučnici sa Univerziteta u Vašingtonu.


20. mart – “BIJELA KNJIGA” ZA KRAJ PROJEKTA NAMIJENJENOG STARIMA | MedicalCG Magazin o zdravlju i medicini\nNaslovna Crnogorska Hronika 20. mart – “BIJELA KNJIGA” ZA KRAJ PROJEKTA NAMIJENJENOG STARIMA\n20. mart – “BIJELA KNJIGA” ZA KRAJ PROJEKTA NAMIJENJENOG STARIMA\n– “Bijela knjiga” u kojoj će se nalaziti preporuke za odgovor na potrebe starih osoba, kao i neophodni podaci za rad u okviru socijalne zaštite, predstavljaće finalni rezultat IPA jadranskog projekta međugranične saradnje “NetAge”, koji će biti završen u maju 2015. godine – saopšteno je na konferenciji za novinare, koju je 20. marta u hotelu “M Nikić” u Podgorici organizovao Institut za javno zdravlje Crne Gore, koji je bio domaćin drugog treninga i četvrtog internog sastanka u okviru realizacije tog projekta. Na konferenciji su govorili prof. dr Agima Ljaljević, koordinatorka projekta iz Instituta za javno zdravlje Crne Gore i Masimilijano Pinat u ime tehničkog sekretarijata projekta iz Italije.\n“NetAge”, kako je objašnjeno, podrazumijeva promociju regionalnog socijalnog razvoja kroz umrežavanje javnog i volonterskog sektora, odnosno podsticanje inovacije u pružanju socijalno-zdravstvenih usluga za stare.\nProjekat se realizuje sa još šest zemalja jadranske regije, a partneri iz Crne Gore su Institut za javno zdravlje i nevladina organizacija “Asocijacija za demokratski prosperitet – Zid”.\n– Suština projekta je jačanje kapaciteta za donošenje odluka i definisanje politike brige o starim osobama – pojasnila je dr Ljaljević i dodala da su organizovane radionice u zemljama članicama projekta, čiji je cilj da se ljudi upoznaju sa iskustvima država koje imaju dužu tradiciju u definisanju politika brige o starim osobama.\n– Crna Gora se suočila sa problemom starenja i moramo definisati najbolje moguće mjere zaštite te populacije – navela je dr Ljaljević.\nMasimilijano Pinat rekao je da su već dogovorene edukacije volontera i to formalnog i neformalnog karaktera.\n– Cilj je da organizujemo što više radionica. Preko pilot projekta želimo da nađemo način da direktno odgovorimo na potrebe starih ljudi – kazao je Pinat.\nPrethodni tekst20. mart – U BUDVI POČELO DA RADI SAVJETOVALIŠTE ZA OBOLJELE OD ŠEĆERNE BOLESTI: NAJVIŠE PAŽNJE DJECI\nSledeći tekst21. mart – ODRŽAN DRUGI NADZORNI KOMITET TWINNING LIGHT PROJEKTA, POSVEĆENOG POBOLJŠANJU ZAŠTITE MENTALNOG ZDRAVLJA