Vodi najbolji hotel u Francuskoj, dobila je ime po Čolinoj pesmi i na Alpima je zaposlila 18 Srba | Luftika\nHotel “Altapura” u skijalištu Val Toren na Alpima je zvanično najbolji ski-hotel u Francuskoj, a na njegovom čelu je Emili Pajević, Francuskinja srpskog porekla!\nOna već punih pet godina diriguje radom tog hotela, i to na takav način da je već tri puta za to vreme proglašen za najbolji – 2014, zatim 2017. i na posletku 2019. godine!\nOvo priznanje već godinama, tradicionalno dodeljuje World Ski Awards u austrijskom Kicbilu. Kako u razgovoru za “Novosti” kaže Emili Pajević, ta nagrada simbolizuje profesionalnost, posvećenost i ljubaznost za koje se zalažu njen tim i ona.\nGepostet von Altapura am Montag, 23. Dezember 2019\n– Vrlo sam ponosna na svako od tih priznanja. Ne bih da zvučim pretenciozno, ali ona samo predstavljaju logičan sled naše predanosti ovom poslu. Te nagrade obuhvataju sve ono zbog čega naši gosti vrednuju “Altapuru” i uvek joj se rado vraćaju. Čak 40 odsto naših gostiju se vraća da u ovom hotelu u Val Torenu ponovo provede svoj zimski odmor.\nIako je posle završenog Filološkog fakulteta i hotelskog menadžmenta posao Emili odveo u alpski deo Francuske, ona je rođena na severu, u Normandiji.\nNjen otac Sreten je iz Višegrada i u Francusku je došao pre više od 40 godina. Majka Nikol je Francuskinja.\n– Otac je igrao fudbal za Avr, koji tad nije bio prvoligaški klub, već u srednjoj kategoriji. Majka je bila medicinska sestra. Organizovan je bal, na koji su oboje došli. Tu su se upoznali, a godinu dana kasnije i venčali. Posle fudbala otac se zaposlio u naftnoj industriji, gde je proveo ceo radni vek kao rukovodilac na jednom od postrojenja. Sada je u penziji.\nRien de tel qu'un séjour ski aux pieds à Altapura.© nathanlefebvre76\nGepostet von Altapura am Montag, 26. Februar 2018\nZanimljiva je priča kako je dobila ime Emili, pošto je majka iz ljubavi prema ocu predlagala da se zove – Biljana.\n– Ime sam dobila po pesmi Zdavka Čolića “Zvao sam je Emili”. Otac je kao mlad sa njim pevao u hotelu “Evropa” u Sarajevu i voleo je tu pesmu. I ja je mnogo volim, kao i sve druge pesme Zdravka Čolića.\n– Jedan od dražih mi je i Željko Joksimović. Sa roditeljima sam bila na jednom njegovom koncertu u Sarajevu. Bilo nam je sjajno. Tata i ja smo išli i u Diseldorf u Nemačku na koncert Dina Merlina. Odlično smo se proveli i sutradan se vratili kući u Francusku.\nEntre objets design et mobilier boisé, tissus aux douces couleurs et vastes ouvertures sur les pistes et les sommets qui…\nGepostet von Altapura am Mittwoch, 22. August 2018\n– Kad sam se kao tinejdžerka sa rođacima vraćala iz diskoteke u ranim jutarnjim časovima, baka bi nas uvek dočekivala s doručkom pripremljenim sa ljubavlju doručkom pred spavanje. U Srbiji volim ono po čemu je najviše i karakteristična, a to su gostoprimstvo, saosećajnost i vedar duh njenih građana. Kad sam u Višegradu uvek obiđem Mećavnik. Moja kuća je udaljena svega 6 kilometara odatle, tako da obavezno odemo na večeru. Tu sam upoznala i Emira Kusturicu. Svratimo i na Zlatibor, a često sam i u Beogradu. Sa rođacima obilazim grad, reke, a naročito volim da ručam u restoranima na Dunavu.\nEmili uživa u srpskoj kuhinji, a najviše voli punjene paprike. Prijatelji i rođaci joj iz Srbije često donesu čajnu kobasicu, “smoki”, a najviše je obraduje “čokoladna bananica”:\n– Volim i nadaleko čuvene ćevape, kisele paprike, ajvar, ali od slatkiša “čokoladnu bananicu”. Majka je zbog mene i oca počela da pravi ćevape. Mi smo se njima neumorno sladili kad god bi dolazili na odmor u njegov rodni kraj. Posle smo o njima toliko pričali da je na kraju majka počela da ih pravi u Francuskoj. Naučila je još i sataraš da sprema.\n– Imamo vrlo jaku porodičnu vezu, na osnovu koje je i nekako lančano sve krenulo – priča nam Emili.\n– Trebao mi je radnik u hotelu, a poznavala sam jednog čoveka iz Priboja koji mi je preporučio Stefana i on se zaposlio pre tri godine. Onda je došla Stefanova sestra Nevena, pa brat Đorđe, pa mama Katarina, pa ujak Andrej, ujna Lidija i na kraju rođak Aleksa. Sad svi rade u hotelu tokom zimske sezone, a leti su u Srbiji. Ostali su se zaposlili preko ozbiljnih preporuka mojih poznanika iz Srbije, a neke sam upoznala na putovanjima, i tako dođosmo do dobitnog broja osamnaest.\nGepostet von Altapura am Sonntag, 23. April 2017\nIako je 80 odsto gostiju “Altapure” iz inostranstva, zasada ih nema previše iz Srbije. Međutim, tri-četiri porodice redovno dolaze.\n– Jednom nam je na odmor došao srpski fudbalski reprezentativac sa porodicom. Znajući ko je, kada je ušao obratila sam mu se na srpskom. On se iznenadio. Posle kada su ga sretali drugi zaposleni Srbi, pričali su na srpskom. Bio je u čudu i rekao: “Pa ja sam mislio da sam došao u Francusku na odmor”.\n“ALTAPURA” je luksuzan hotel s pet zvezdica, koji zrači toplinom i poštuje diskreciju gostiju. Polupansion u zavisnosti od sobe košta od 250 evra u predsezoni do 1.500 evra u špicu sezone za veliki luks apartman!\nGosti na raspolaganju imaju najveći spa-centar u Val Torenu, otvoreni i zatvoreni bazen, džakuzi, tri restorana, od kojih je jedan sa morskim plodovima i ribom. Za decu opremljen poseban deo za igraju, a sve vreme jedna zaposlena osoba brine o njima, igra se, prave kolače, crtaju…\n– Vodimo računa da naši gosti uživaju u miru – kaže nam Emili Pajević. – Naš hotel je za namenjen internacionalnoj klijenteli, svima koji vole zimu i koji žele da se osećaju bezbrižno, opušteno i usluženo dok su na odmoru sa svojom porodicom, koji vole da se posle celodnevnog skijanja ušuškaju uz času dobrog francuskog vina kraj kamina.\noznakealpi emili pajevic francuska najbolji hotel u francuskoj skijanje\nFrancuska prognala porodicu iz BiH koja je maltretirala ćerku zbog ljubavi sa Srbinom\nKoronavirus u Francuskoj krenuo mesec dana pre prvog zvaničnog pacijenta


Tiac d.o.o. - Informacije o kompaniji sa ponudom poslova | HelloWorld.rs\nUtisci zaposlenih o radu u IT sektoru kompanije Tiac d.o.o.\nIzuzetna saradnja, pravi izbor za talentovane ljude koji žele da uče šire i više. Sve vreme tokom obavljanja prakse HR TIAC-a je vodio računa o nama praktikantima, delovao pozitivno na nas i podsticao nas na rad zajedno sa mentorom kojeg smo dobili - i u svakom trenutku bio dostupan za nas. Tokom prakse smo boravili među zaposlenima gde vlada odlična atmosfera - drugarski odnos, pozitivna energija i osmeh na licu. :)\nĆirila i Metodija 13, 21000 Novi Sad, Srbija\n24 osobe prate ovu kompaniju\nPredstavništvo u Srbiji: Ćirila i Metodija 13, 21000 Novi Sad\nĆirila i Metodija 13, Novi Sad\nTIAC DOO ZA INFORMATIČKI INŽENJERING NOVI SAD\nVladimir Mandić - Direktor\nUporedi kompaniju Tiac d.o.o. sa kompanijom:


JEZIV SAOBRAĆAJNI UDES! – Ima li kraja? – Za Naš Grad!\nJEZIV SAOBRAĆAJNI UDES KAMIONA I AUTOBUSA, je prva vest koju sam čuo za 1. Maj 2019. godine. Nije to usamljen slučaj na žalost jer svakakve stravične nesreće možemo svakodnevno da vidimo ili pročitamo u nekom mediju.\nAli nameće se drugo pitanje kako dolazi do istih i mogu li se zaustaviti takve nesreće?\nMnogo stvari koje danas postoje su pre samo nekoliko decenija bile u sferi futurustike, naučne fantastike viđene samo na filmovima istog tipa. Danas se već uveliko radi na autonomnim vozilima koja bi trebala da zameni trenutnu vrstu vozila. Na globalnom novu u ovoj inovaciji predjanji, naravno, Google.\nTo nama u Srbiji ne znači mnogo jer će takve stvari kod nas biti plasirane kao prozvodi za potrošače. Nije mi poznato da se na ovom polju uopšte radi ili nešto razvija u Srbiji, ali da ne grešim dušu nisam siguran te bih voleo da me neko i demantuje.\nNo, iako ne razvijamo takve stvari možemo da razmišljamo u malo drugačijem kontekstu.\nČEMU AUTONOMNA VOZILA\nPre svega zbog bezbednosti. Mnoge države su prepoznale potencijal jer bi na taj način mnogo uštedele. Najveće uštede bi se ostvarile na ljudstvu za koje svet smatra najvišom vrednosti svake zemlje. Jer poznato je da građani stvaraju BDP (GDP) ali isto tako se i dug svake zemlje izražava po stanovniku. Više stanovnika veći potencijaln za zaduživanje ali i proizvodnju dodatne vrednosti. (To nisu svi u Srbiji shvatili baš)\nDrugi razlog je novac. Autonomna vozila bi bila revolucionarna za čovečanstvo, ukoliko bi se pristupačnost svela na nivo običnih ljudi. Na toj revolucionarnosti se može mnogo zaraditi. Bonus je što bi se takva revolucija odrazila na mnoge industrije.\nZAKONSI STATUS QUO\nStatus quo je, da bi ste mogli da upravljate vozilom morate da položite vozački ispit. Ispunjavanje mnogih drugih poduslova koji se odnose na godine starosti i psihofizičko stanje se podrazumevaju kao i polaganje za odgovarajuću kategoriju. No da se ne cepidlačimo. Vozačka dozvola je samo potvrda da ste vi završili obuku i da znate da upravljate vozilom i da ste upoznati sa saobraćajnim zakonima. Takođe po novom zakonu, kada položite prvo dobijate status vozača početnika i na vas se primenjuje posebne obaveze prilikom učešća u saobraćaju.\nOd ovog momenta počinje ono što je zaista moje razmišljanje i mogućnost inovacije.\nSvi zakoni o saobraćaju postoje kako bi zaštitli nas i druge učesnike u saobraćaju. Postoje kako bi postojao red i pravila ponašanja u istom i kako ne bi nastao haos.\nMeđutim kako da znate da će se toga svi pridržavati?\nRecimo da svako ispoštuje osnovne obaveze pre početka vožnje. Da nije pod dejstvom alkohola, da je odmoran, da je vezao sigurnostni pojas, da je podesio retrovizore. Ono što ne možete da pretpostavite da će se svi pridržavati propisa prilikom kretanja. Ograničenja brzine, ustupanje prvenstva, prestrojavanje, prolazak kroz zeleno svetlo, neagresivnu vožnju, stajanje na pešačkom da pešaci prodju, usporavanje prilikom prolaska pored škole itd. Dakle mnogo je dodatnih obaveza za vozače koje su ostavljene na proizvoljnost.\nJedina pretnja i bojazan vozača je da vas ne zaustavi policija i naplati kaznu. Čak i kada dobijete kaznu da platite ispostavi se da će te pre platiti kaznu i nastaviti po istom, umesto da počnete da poštujete pravila. Pogotovo se kod nas u Srbiji saobraćaj tretira proizvoljno kao i svi zakoni vezano za isti, umesto da se tretira kao nešto što postoji zbog nas samih da nas zaštiti.\nUNAPREĐENA BEZNEDNOST SAOBRAĆAJA\nObaveza da na sva vozila koja su registrovana na teritoriji Srbije moraju biti instalirani uređaji za daljinsko ograničavanje brzine kretanja.\nOva hipoteza rešava jedan problem ali “otvara” neke druge probleme.\nSkoro svako vozilo danas poseduje “brodski računar” ili poznatiji kao “kompjuter” a u uskim krugovima poznat kao CCU (Central Control Unit). To je faktički računar koji upravlja našim vozilom na osnovu nših komandi koje dajemo prilikom upravljanja vozilom. Na takav računar bi mogao da se postavi mali kontrolni uređaj koji funkcioniše putem mobilne, radio ili neke treće mreže. Taj uređaj bi pre paljenja automobila mogao da radi par provera tipa alkohola, vezanog pojasa i proveru brzine kretanja.\nIako bi u prvi mah trebala GPS lokacija da bi se moglo kontrolisati ograničenje, zaista bi sve to moglo da se reguliše sa uređajima koji bi se postavljali tamo gde su znakovi ograničenja na snazi. Ako uzmemo u obzir da je ograničenje brzine kretanja u naseljenom mestu 50 km/h to znači da bi sva vozila u gradu bila ograničena na tu brzinu. A dodatni uređaji bi bili kao dopunska ograničenja.\nUkoliko bi se uključila i aktivna GPS lokacija onda ne bi bilo potrebe za dopunskim uređajima za ograničenje nego bi se na osnovu lokacije određivala ograničenja. Obzirom da je poznat smer kretanja na ulicama, ne bi bilo moguće da skrenete u jednosmernu ulicu ili npr da se parkirate na putu.\nIako bi se ovo prvo tumačilo kao ograničavanje prava izbora učesnicima saobraćaja. Drugim rečima učesnicima u saobraćaju bi trebalo da se ostavi mogućnost da voze i brže od dozvoljenog pa makar povredili sebe i druge.\nRelativizacija vozila bi bila na delu jer bez obzira koji model vozite na vas se uvek primenjuje ograničenje brzine. Ali uvek postoji ekonomičnost koju ovakav koncept ne može da ograniči. Noviji auto bi trebalo da troši manje od starijeg modela. Drugim rečima automobilska industrija bi morala da se pregrupiše i da više obraća pažnju na ekonomičnost i potrošnju. Dok bi vizuelni dojam i dalje bio na proizvođačima i pretstavljao statusni simbol kao i što je to danas.\nProblem je takođe u saobraćajnoj policiji kojoj onda ne bi trebalo merenje brzine kretanja vozila i time isključila naplatu kazni i priliva u budžet. Drugim rečima manje radnih mesta u policiji. Ali kako ljudi vole da krše pravila tako bi se i ovo pokušalo izvrgnuti i time bi policija imala više posla na putu i presretanju onih koji ne poštuju regulative. Naravno drakonske kazne bi se podrazumevale i oduzimanje dozvola, automobila, kažnjavanje firme koja je registrovala itd. To sve bi trebalo da se nadomesti BDP-om po čoveku ili smanjenju duga po stanovniku.\nProblem je u osiguravajućim kućama koje bi sa ovakvim konceptom trebali da smanje premije na minimum ali isto tako i cenu polise osiguranja.\nTakođe ovakav sistem bi trebalo da bude centralizovan na jednom mestu kao što su registracije i da se pravo na kretanje ograniči prilikom registracije.\nUkoliko bi jedno vozilo bilo deljeno sa početnikom u saobraćaju onda bi se na njega primenila početnička ograničenja bez obzira na druge članove koji koriste vozilo. Time bi se ostali članovi solidarisali sa početnikom i svojim delom pokazali pravilan stav prema saobraćajnim propisima. Neko će reći “ali onda ću kasniti na posao jer se ne krećem dovoljno brzo”. Podsećam da početnici moraju da se kreću 90% od brzine ograničene na deonicama. Što znači da bi ste svoje planove i organizaciju morali da pomerizte za vreme trajanja puta do posla + 10%.\nAko putujete do posla 1 sat, morali bi ste da krenete na put 6 minuta ranije da bi ste stigli na vreme. Jer će vam put trajati 1 sat i 6 minuta.\nVozila policije i hitne pomoći bi bili izuzeti od ograničenja brzine zbog hitnosti. Čak bi i neki građani mogli da dobiju posebna prava za kretanje van ograničenja.\nJoš jedan problem jeste, ali je na prilično dugom štapu, da li bi ograničavanje brzine moglo da više ugrožava saobraćaj. Tj u nekim situacijama dati jači gas može da vam spase život. Ali tu se postavlja pitanje da li vam život spašava brzin kretanja ili startnost tj brzina ubrzavanja.\nIako ovo zvuči kao futuristika, zaista nije i tehnologija je dostupna već danas. Ovo su neke ideje koje bi mogle da se primene na mnoge zemlje, ali zašto ne bi smo mi jednom bili prvi da to primenimo umesto što čekamo na druge. Treba probavati i eksperimentisati. Prvo na manjim sredinama po posle skalirati na veća mesta, gradove pa u jednom momentu i na celu republiku.\nUveren sam da bi mogli da izbegnemo ovakve prizore ili bi ih barem bilo mnogo manje.\nОзнаке: auto, saobracaj, saobracajka, sremska mitrovica, sudar, udes


Šta znači sanjati vesti? | Sanovnik - Sanjarica\nŠta znači sanjati vesti?\nSanjati da čujete dobre vesti\nAko u snu čujete dobre vesti, to ukazuje da će se vaš trud isplatiti. Verovatno ćete u narednom periodu biti pozitivno nastrojeni i nećete odustati dok ne ostvarite ono što ste zamislili. Bilo da se radi o poslovnom, ljubavnom, ili nekom drugom cilju, verovaćete u sebe i u željeni ishod.\nSanjati da čujete loše vesti\nUkoliko u snu čujete loše vesti, to upozorava na nepotrebne troškove. Moguće je da ćete se žaliti da nemate dovoljno novca, ali nećete hteti da se odreknete stvari koje vam nisu prioritetne. Nećete umeti da rukujete finansijama i to će loše uticati na vaše odnose sa članovima porodice.\nSanjati da ste objavili dobre vesti\nKada u snu objavite dobre vesti, to znači da ćete doneti važnu odluku. Ona se može odnositi na vaš ljubavni život. Želećete što pre da je saopštite dragim ljudima i da vašu sreću sa njima podelite. Uživaćete u svakom trenutku i nikome i ničemu nećete dozvoliti da vam pokvari raspoloženje.\nSanjati da ste objavili loše vesti\nAko u snu objavite loše vesti, to implicira da ćete prihvatiti ono što ste dugo poricali. Moguće je da ste lagali sebe i druge jer vam je bilo teško da se suočite sa istinom. Shvatićete da na taj način samo nazadujete pa ćete skupiti hrabrosti i uhvatiti se u koštac sa problemom.\nSanjati da ste izmislili vesti\nKada u snu izmislite vesti, to znači da ćete nekoga hteti da poštedite bola. Verovatno se radi o dragoj osobi za koju ćete proceniti da nije dovoljno jaka da se suoči sa istinom. Smatraćete da ne može da je muči ono što ne zna i uradićete sve da istina ne dođe do nje/ga.\nZnačenje sna može biti jednostavnije. Ukoliko ste skoro čuli ili objavili neku vest, to je sigurno ostavilo utisak na vas.\nVest je najjednostavniji oblik pisane ili govorne informacije o nekom događaju.


Održan prvi sastanak Obrazovne mreže u JU OŠ “Živinice Gornje” – Međunarodno udruženje "Interaktivne otvorene škole" MIOS\nPrvi sastanak Obrazovne mreže u JU OŠ "Živinice Gornje" Živinice, održan je u petak, 17. decembra 2021. godine u prostorijama škole.\nTokom sastanka, učešće su uzeli partneri škole, predstavnici/e lokalne zajednice i predstavnici/e škole, menadžment i nastavno osoblje.\nIspred lokalne zajednice, doprinos u osnivanju Obrazovne mreže škole su dali/e predstavnici/e Policijske stanice grada Živinice, JU Centar za socijalni rad grada Živinice, Pekare „Budućnost“, UŽ „Nada“, MZ Živinice Gornje, Udruženja „Pčelica“, Eko zeleni Tuzlanskog kantona i JU OŠ "Gračanica Selo" Živinice.\nPredstavnici/e škole su predstavili strateškoe ciljeve u razvoju škole.\nPredstavljene su aktivnosti škole koje su se tokom proteklog perioda realizovale u saradnji sa lokalnom zajednicom.\nTakođe, predstavljeni su izazovi u radu škole i priroitetni ciljevi koje škola želi realizovati u saradnji i uz podršku lokalne zajednice.\nKroz diskusiju o aktivnostima saradnje između lokalne zajednice i škole, o izazovima s kojima se škola, ali i lokalna zajednica suočava prilikom pokušaja u prevazilaženju, dogovorene su određene zajedničke strategije u pokušaju prevazilaženja izazova, a što u krajnosti doprinosi kreiranju podržavajućeg okruženja za rast, razvoj i učenje učenika/ca škole.\nU daljoj diskusiji, vođeni predhodnim iskustvom i okolnostima, predložene su određene teme za edukaciju i rad sa učenicima/ama, roditeljima učenika/ca i nastavnicima/ama škole.\nDogovoreno je da će se naredni sastanak Obrazovne mreže organizovati u mjesecu februaru 2022. godine.\nTokom narednog sastanka, planirano je kreiranje akcionog plana zajedničkog djelovanja škole i lokalne zajednice u svrhu podrške odgojno obrazovnom procesu i kreiranju podržavajućeg okruženja za rast, razvoj i učenje svakog djeteta. Kreiranje akcionog plana će obuhvatati definisanje oblasti djelovanja, ciljeva, aktivnosti, perioda trajanja, odgovornih osoba i indikatora uspjeha.\nAktivnost uspostavljanja Obrazovne mreže u JU OŠ "Živinice Gornje" Živinice se realizuje u okviru projekta „1 kvadratni kilometar obrazovanja“.


Pisač za naljepnice | TD-2130N\nSvestrani stolni pisač za naljepnice visoke rezolucije s mogućnošću ispisa na terenu\nVisokokvalitetna rezolucija ispisa do 300 dpi\nMreža / USB i serijska povezivost\nTD-2130N s nizom specijaliziranih značajki je savršen pisač za naljepnice za skladištenje, logistiku, proizvodnju i maloprodaju te za bilo koji drugi sektor s potrebom po ispisivanju na terenu.\nDodatna oprema Potrošni materijal za faks uređaje\nRS232C originalan serijski kabel -PA-SCA-001\n110 mm (š) x 215 mm (d) x 172 mm (vH)\nP-touch Template 2.0 (uključuje emulaciju ZPLII®), Raster, ESC/P\nTD-2130N profesionalni mrežni pisač za naljepnice s crtičnim kodom\nTD-2130N je jedan najkompaktnijih i najbržih stolnih/mrežnih termalnih pisača za maloprodajne aplikacije. Ispisuje brzinom do 150 mm/s u visokvalitetnoj rezoluciji do 300 dpi. Također ispisuje oznake i račune za kioske i POS aplikacije.


Lider opozicije zagrlio premijera: Izbaciću mržnju iz vas! (video) - Sputnjik Srbija\n00:59 21 Januar 2021\nLider opozicije zagrlio premijera: Izbaciću mržnju iz vas! (video)\n22:26 20.07.2018 Preuzmite kraći link\nLider opozicione stranke Indijski kongres Rahul Gandi prekinuo je današnje glasanje o nepoverenju vladi te zemlje i prošetao se kroz parlament kako bi zagrlio premijera Narendru Modija.\n„Vi gajite bes prema meni, možete da me nazivate raznim imenima, možete da me zlostavljate, ali ja prema vama ne gajim ni trunku mržnje. Izbaciću tu mržnju iz vas i pretvoriću je u ljubav“, rekao je Gandi odgovarajući na Modijeve kritike, pre nego što ga je zagrlio, prenosi Rojters.\nModijeva vlada je preživela glasanje, jer ima većinu u parlamentu, navodi Rojters.\nGandijeva stranka pohvalila je njegov „neverovatni performans“ u indijskom parlamentu.\nzagrljaj, Narendra Modi


Značaj digitalizacije za reviziju poslovanja korisnika javnih sredstava | Državna revizorska institucija\nZnačaj digitalizacije za reviziju poslovanja korisnika javnih sredstava\n01. jun 2019. godina\nČuvanje, odnosno arhiviranje dokumenata u elektronskom obliku, konverzija analognih u e-dokumenata, elektronska dostava dokumenata i upravljanje elektronskim sertifikatima, predstavljaju okolnosti kojima se i Državna revizorska institucija, odnosno postupak revizije, moraju prilagoditi, rekao je predsednik Državne revizorske institucije i generalni državni revizor dr Duško Pejović.\nDr Pejović je tokom 50. simpozijuma Saveza računovođa i revizora Srbije, koji je pod nazivom „Finansijsko poslovanje i izveštavanje u funkciji digitalne ekonomije i održivog razvoja“ održan na Zlatiboru od 30. maja do 1. juna, naglasio da će DRI, u okviru buduće Strategiji razvoja eUprave za period 2019. do 2022. godine, dobiti i brojne potencijalne teme, kako za reviziju pravilnosti, tako i za reviziju svrsishodnosti.\nNeke od tema o kojima već možemo razmišljati su elektronsko čuvanje dokumenata, šeme autentikacije, kvalifikovani elektronski potpis u klaudu, istakao je dr Pejović.\nGovoreći o značaju digitalizacije za reviziju poslovanja korisnika javnih sredstava, dr Pejović je naglasio da je revizija informacionih tehnologija postala jedna od centralnih tema revizija koje sprovode vrhovne revizorske institucije širom sveta.\nIT revizije prožimaju revizije finansijskih izveštaja, pravilnosti poslovanja, svrsishodnosti poslovanja, specijalizovane revizije i forenzičke revizije i revizije informacionih sistema razvojnih projekata, rekao je dr Pejović.\nOsim o uticaju digitalizacije na računovodstvo, reviziju i oporezivanje privrede, javnih preduzeća i korisnika budžetskih sredstava na skupu je bilo reči i o primeni međunarodnog regulatornog okvira kao imperativa uporedivosti finansijskih izveštaja, investicija i održivog razvoja, kao i o finansijskom izveštavanju u funkciji poslovanja i upravljanja rizicima.


Manjak vakcina u EU zbog kašnjenja proizvođača | Novosadski informativni portal 021\nInfo 22.01.2021. | 14:55\nZato pojedine zemlje najavljuju nove restrikcije da bi konačno zaustavili napredovanje koronavirusa.\nFrancuski predsednik Emanuel Makron rekao je kolegama iz Evropske unije da će Francuska od nedelje učiniti PCR testove obaveznim za sve putnike u Francusku, uključujući i druge zemlje EU.\nU Holandiji se očekuje uvođenje policijskog časa, pa se građani masovno prijavljuju za šetanje pasa ili kupuju uniforme kompanija za dostavu.\nPortugal je od danas zatvorio sve škole i univerzitete. Na Siciliji je izbio skandal oko vakcinisanja lokalnih političara preko reda.\nU Češkoj je vanredno stanje produženo do 14. februara.\nPoljska je najavlila da će možda tužiti Fajzer zbog toga što nisu isporučili ugovorene količine vakcina.\n22.01.2021 • 19:12\nKada im ne odgovaraju Kineske i Ruske vakcine. Evidentno je da Pfizer neće moći podmiriti Eu potrebnom količinom vakcina.\n22.01.2021 • 17:18\nBez brige. Počinjemo i mi da proizvodimo našu.\n22.01.2021 • 16:13\nSamo kod nas stanje normalno.


OSIGURANJE GRATIS - DDOR GENERALNI SPONZOR BEOGRADSKOG SAJMA AUTOMOBILA\nStatus GENERALNOG SPONZORA posebno je značajan za našu Kompaniju zbog odnosa sa klijentima i partnerima, lizing kućama i dilerima automobila, ali i našeg poslovnog segmenta – osiguranja vozila. Važan nam je i zbog povećanja stepena bezbednosti u saobraćaju, svih onih koji su neposredni ili posredni učesnici u njemu.\nOve godine naš slogan je BEZBRIŽNO NA DUGE STAZE. U toku održavanja Sajma organizovaćemo brojne aktivnosti za posetioce svih uzrasta.\n+ Kasko osiguranje motornih vozila sa specijalnim popustom do 50%;\n+ Vaučer u vrednosti od 500,00 RSD za kupovinu osiguranja;\n+ Nagrade za fanove na društvenoj mreži Facebook koji najbrže tačno odgovore na DDOR pitanje dana.\nI ove godine, sa našim partnerima pripremamo zanimljive sadržaje za posetioce Sajma:\n+ Na štandu DDOR-a, a u saradnji sa uvoznikom vozila marke KIA, organizovaćemo kviz o poznavanju automobila njihovog brenda i DDOR osiguranja, a oni koji tačno dogovore na postavljena pitanja, uvoznik KIA-e će nagraditi brendiranim šoljama, a DDOR eko torbama;\n+ Na štandu DDOR-a, a u saradnji sa Smart Rent-A-Car-om Beograd, posetioci će imati priliku da se slikaju pored Smart automobila i postave svoje fotografije na društvenu mrežu Instagram. Fanovi čije fotografije osvoje najviše lajkova imaće priliku da osvoje nagradu – vožnju automobila Smart Fortwo, za vikend.\n+ Na poligonu NAVAK-a, u Atrijumu Beogradskog sajma i ove godine organizujemo edukativne vožnje, a 100 učesnika će kao poklon dobiti intenzivne treninge bezbedne vožnje u Nacionalnoj vozačkoj akademiji – NAVAK;\n+ Naše kolege iz Italije iz kompanije UNOPOL SAI, donose veoma zanimljive – simulatore sudara.\nDDOR-ov prodajni tim će na Sajmu biti prisutan i na štandovima naših višegodišnjih partnera, uvoznika automobilskih brendova: KIA, SUZUKI, CITROEN i HARLEY DAVIDSON.\nPozivamo Vas da dođete na Sajam automobila u Beograd, od 17. do 23.03.2016. (štandovi u Hali 1 i prolazu između Hale 1 i 4) u periodu od 10 do 20 časova.


Zelena stranka: Ekoterorizam se ne može tolerisati - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Zelena stranka: Ekoterorizam se ne može tolerisati\nZelena stranka: Ekoterorizam se ne može tolerisati\nZelene stranka zatražila je hitnu reakciju Ministarstva za zaštitu životne sredine povodom vesti da je u blizini Obrenovca pronađeno još 160 buradi sa, za sada, nepoznatom materijom.\n1Piše: DanasOnline 05. januara 2018. 14.12\nOni podsećaju da je uoči novogodišnjih praznika veoma uznemirila informacija da je u okolini Obrenovca, na privatnom placu, otkriveno 25 tona zagađujućih materija. Danas, ni dve nedelje kasnije, u istom kraju, na drugom privatnom posedu, otkriveno je još 100 metalnih bačvi od po180 litara, još 60 metalnih i pet plastičnih buradi od po 400 litara, a u bivšem skladištu građevinskog materijala u Velikom polju otkrivena su burad sa crnom pastozno-želatinastom masom bez mirisa. I iz Ministarstva za zaštitu životne sredine potvrđeno je da su na oba mesta burad bila razbacana.\n– Mi iz Zelene stranke postavljamo otvoreno pitanje Ministarstvu za zaštitu životne sredine i nadležnim organima: Kako je moguće da se niko još nije obratio javnosti Srbije ovim povodom? Analiza materija u prethodno nađenim buradima se i posle petnaest dana još čeka, kao i procena uticaja nepropisnog i apsolutno protivzakonitog držanja toksičnog otpada, na stanovništvo i okolinu! Ako su prilikom pronalaženja prvog nelegalnog otpada reagovali MUP, BIA i Osnovno javno tužilaštvo, kako saznajemo iz medija, da li je do sada utvrđeno gde su ulazne i izlazne deklaracije za pronađene toksične materije? Kako je izvršeno plaćanje? I ako se isti scenario ponavlja samo petnaest dana kasnije, da li to znači da se ovakvi toksični depoi mogu kriti bilo gde u našoj zemlji? Šta vlast namerava da preduzme ovim povodom? Ovo što se dogodilo mora se nazvati pravim imenom. To je ekoterorizam koji može imati, ili već ima, a da to i ne znamo, ozbiljne posledice po naše građane. Zahtevamo hitnu konferenciju za medije nadležnih iz Ministarstva za zaštitu životne sredine, i sve potrebne odgovore – poručio je predsednik Zelene stranke, narodni poslanik, mr Goran Čabradi.\nIz Ministarstva za zaštitu životne sredine do sada je potvrđeno da se u nekoliko otkrivenih buradi nalazila „tečna i pastozna materija, a u većem delu očvrsla materija crnosive boje, bez mirisa. Pored burića nađeno je i 80 plastičnih vreća. U polovini njih je čvrsta žutonarandžasta smesa pomešana sa sunđerom“, navode u Ministarstvu i potvrđuju pretpostavku da je otpad bačen odavno, jer je na terenu delovalo da je sve zapušteno, a izlivena masa delimično podseća na industrijska maziva.\nPotvrđeno je i da je Institut nuklearnih nauka u Vinči izvršio analizu 25 tona prethodno nađenog toksičnog otpada. Gradski zavod za javno zdravlje izvršio je analizu tri uzorka vode za piće iz individualnih bunara, ali zvaničnih objava o nađenom sadržaju još nema. Imamo samo tvrdnju da „fabrika vode u Makišu, koja napaja Beograd pijaćom vodom, nije ugrožena“.\nDanas, posle otkrića još jednog nelegalnog toksičnog otpada u okolini Obrenovca, Zelena stranka poziva nadležne da pod hitno uvedu strožije mere kontrole opasnih i toksičnih materijala. Odgovor da tako nešto već postoji, za Zelenu stranku je neprihvatljiv, jer ne daje rezultat, niti ima pozitivan efekat.\n– Tražimo da se pod hitno odgovorna lica najoštrije kazne, da Ministarstvo zaštite životne sredine ispita nadležne inspekcije kako su kontrolisale tok i odlaganje opasnih materija, i da se ubuduće sve institucije koje koriste toksične i otrovne materije stave pod strožiju kontrolu Države. Zelena stranka je tu da uvek konstruktivno pomogne, da bude partner u projektima i idejama koje su od koristi za našu zemlju. Ali, isto tako, Zelena stranka će biti i veoma oštar kritičar, kada dođemo u ovakvu situaciju. Želimo da se ovo više nikada ne dogodi, i da se ove i ovakve pojave preduprede pre nego što se desi katastrofa – zaključio je Čabradi, a saopštila Zelena stranka.\nZelena strankaBeograd, Obrenovac\n05. januara 2018. u 14.56\nMOLIM VAS RECITE NAM ,,AKO ZNATE,, KAD JE POCELO SKLADISTENJE OTROVA KOD OBRENOVCA DALI JE AFERA *PIRALEN* ZABORAVLJENA.


HomeRegionAbazović se izvinio Cetinjanima zbog petog septembra\n14/09/2021Redakcija BALKAN TVRegion, Vesti, za slajder0\nPotpredsednik crnogorske zadužen za koordinaciju službi bezbednosti Dritan Abazović izvinio se u svoje ime građanima Cetinja zbog događaja na dan ustoličenja mitropolita crnogorsko-primorskog Joanikija i poručio da „Crna Gora nije samo Crkva, niti samo komite, niti samo Crnogorci, niti samo Srbi”.\nAbazović je u objavi na fejsbuk stranice Građanskog pokreta URA, čiji je lider, napisao da je nakon 5. septembra ostao „gorak ukus” i da su, kako je naveo, „povređena osećanja Cetinjana”.„Žao mi je i izvinjavam se u svoje ime. Crna Gora nije samo Crkva, niti samo komite, niti samo Crnogorci, niti samo Srbi. Crna Gora smo svi zajedno. Moramo iznalaziti rešenja i sačuvati Crnu Goru”, napisao je Abazović, prenosi Tanjug.\nVojska na Ušću prikazuje svoje oružje (VIDEO)


O TRANSPORTU OPASNE ROBE\n("Sl. glasnik RS", br. 104/2016 i 83/2018)\n[7) korisnik kontejner-cisterne, prenosive cisterne ili kola cisterne je privredno društvo, drugo pravno lice ili preduzetnik, na čije su ime kontejner-cisterna, prenosiva cisterna ili kola cisterna registrovani ili dozvoljeni za saobraćaj;]\n31) cisterna je telo sa svojom opremom za rukovanje i konstruktivnom opremom i obuhvata kontejner-cisterne, prenosive cisterne, demontažne i trajno pričvršćene cisterne, kola-cisterne uključujući cisterne kao delove baterijskih vozila i baterijskih kola, kao i MEGC u skladu sa zahtevima iz poglavlja 1.2.1 ADR/RID/ADN;[.]\nMinistar nadležan za poslove saobraćaja (u daljem tekstu: ministar) propisuje manje količine opasne robe, kao i elemente na osnovu kojih se utvrđuje lokalni prevoz kratke udaljenosti i industrijski postupak u odnosu na transport opasne robe železnicom, na osnovu kojih se izdaje posebna dozvola o primeni odstupanja.]\nU slučaju rasipanja, razlivanja, isticanja ili nekog drugog oblika oslobađanja opasne robe [tereta] ili neposredne opasnosti od rasipanja, razlivanja, isticanja ili nekog drugog oblika oslobađanja opasne robe [tereta], nakon dostavljanja obaveštenja u skladu sa st. 2. i 3. ovog člana, prevoznik je dužan da bez odlaganja obezbedi, pokupi, odstrani, odnosno odloži opasnu robu [teret] u skladu sa zakonom kojim se uređuje upravljanje otpadom ili da je na drugi način učini bezopasnom, odnosno da preduzme sve mere radi sprečavanja daljeg širenja zagađenja.\nAko prevoznik nije u mogućnosti da obezbedi, pokupi, odstrani, odnosno odloži opasnu robu [teret] u skladu sa stavom 5. ovog člana, dužan je da angažuje o svom trošku pravno lice koje ima odgovarajuću dozvolu, odnosno ovlašćenje za postupanje u slučaju vanrednog događaja u skladu sa posebnim propisom.\nOpasna robа [teret], odnosno kontaminirani predmeti, u slučaju rasipanja, razlivanja, isticanja ili nekog drugog oblika oslobađanja opasne robe [tereta], moraju da se zbrinu u skladu sa posebnim propisima kojima se uređuje postupanje sa tom vrstom opasne robe [tereta].\nIspitivanje i kontrolisanje ambalaže, pokretne opreme pod pritiskom, odnosno cisterne za transport opasne robe [u toku postupka proizvodnje], vrši imenovano telo za sprovođenje postupka ocenjivanja usaglašenosti, koje kontroliše, odnosno ispituje i obeležava ambalažu, pokretnu opremu pod pritiskom, odnosno cisternu (u daljem tekstu: imenovano telo) u skladu sa ADR/RID/ADN.\n[ČL. 7 i 30 IZMENA I DOPUNA ZAKONA]\nNa zahteve koji nisu uređeni ovim zakonom i propisima donetim na osnovu ovog zakona u odnosu na izradu, ispitivanje i obeležavanje ambalaže, posuda pod pritiskom i aerosolnih raspršivača i malih gasnih posuda (gasnih patrona), izradu, ispitivanje i odobrenje za komade za otpremu i materije Klase 7 ADR/RID/ADN, projektovanje, izradu, opremanje, odobrenje tipa, kontrolisanje, ispitivanje i obeležavanje prenosivih cisterni i MEGC, trajno pričvršćenih cisterni [fiksiranih cisterni] (vozila cisterne i kola cisterne), demontažnih cisterni, kontejner-cisterni i zamenljivih cisterni čija su tela proizvedena od metalnih materijala, baterijskih vozila ili kola, cisterni za otpatke koje funkcionišu na principu vakuuma, kao i kontejnera za robu u rasutom stanju [rasuti teret], primenjuju se odredbe dela 6. ADR/RID.\n3) prilikom transporta opasnе robе [tereta] kao ekspresne pošiljke postupa u skladu sa odredbama Poglavlja 7.6 RID;\n1) obezbedi da su i neočišćena i nedegazirana, kao i prazna i neočišćena kola i kontejneri za transport robе [tereta] u rasutom stanju:\n7) preduzme potrebne mere da se prilikom transporta robe [tereta] u rasutom stanju postupa u skladu sa primenjivim odredbama poglavlja 3.3 i 7.3 ADR;\n3) preduzme potrebne mere da se prilikom transporta robe [tereta] u rasutom stanju postupa u skladu sa odredbama poglavlja 7.3 RID;\n1) obavesti zapovednika broda o transportu opasne robe [tereta] dostavljanjem podataka u skladu sa pododeljkom 5.4.1.1.1 (a)-(d) ADN i pododeljkom 5.4.1.1.2 stav 1. (a)-(d) ADN;\n2) obezbedi da su kontejner-cisterne, prenosive cisterne, MEGC i kontejneri koji sadrže opasnu robu [teret] u rasutom stanju označeni:\n3) obezbedi da je cisterna (tank) broda napunjena samo opasnom robom [teretom] u skladu sa listom iz pododeljka 1.16.1.2.5 ADN, kao i da nije istekao rok važenja ADN sertifikata o odobrenju za brod;\n[ČL. 29 I 30 IZMENA I DOPUNA ZAKONA]\n4) prilikom utovara opasne robe [tereta] u kola ili kontejnere postupa u skladu sa odredbama:\n(3) da su na vozilo koje prevozi robu u rasutom stanju [rasuti teret], vozilo cisternu, baterijsko vozilo i vozilo sa demontažnom cisternom postavljene velike listice za sporednu opasnost u skladu sa pododeljkom 5.3.1.1.4 ADN,\n(5) da su na prazno vozilo cisternu, baterijsko vozilo, MEGC, kontejner-cisternu, prenosivu cisternu, kao i na prazno vozilo i kontejner za transport robe u rasutom stanju [rasutiog tereta] postavljene velike listice opasnosti u skladu sa pododeljkom 5.3.1.1.6 ADN;\n3) utvrdi da dokumenta u vezi sa prevozom jedinica za transport robe [tereta] koje su gazirane i nisu potpuno provetrene pre transporta moraju sadržati podatke u skladu sa pododeljkom 5.5.2.4.1 ADR/RID/ADN;\n3) obezbedi da su ispunjeni zahtevi odeljaka 3.3 i 7.3 ADR kojima se uređuje transport robe u rasutom stanju [rasutog tereta] u vozilu ili kontejneru za robu u rasutom stanju [rasuti teret], kao i odredaba pododeljka 7.4.1 ADR o transportu u cisternama;\n(1) kome je izdat sertifikat u skladu sa pododeljkom 9.1.2.1 stav 4. ADR i koje prevozi opasnu robu [teret] navedenu u rubrici 10 ADR sertifikata o odobrenju za vozilo, ispunjeni zahtevi u odnosu na konstrukciju i opremu vozila iz odeljka 9.2.1 ADR, a u vezi sa dodatnim zahtevima iz odeljaka 9.3-9.8 ADR,\n3) obezbedi da svaki član posade voza u toku transporta opasne robe [tereta] kod sebe ima ispravu za identifikaciju sa fotografijom u skladu sa pododeljkom 1.10.1.4 RID;\n7) obavesti članove posade vozila o utovarenoj opasnoj robi [teretu] u skladu sa pododeljkom 5.4.3.3 RID;\n1) utvrdi da brod može da prevozi opasnu robu [teret] u skladu sa odeljcima 7.1.2 ili 7.2.2 ADN;\n2) obezbedi da svaki član posade broda koji prevozi opasnu robu [teret] u toku transporta na brodu ima ispravu za identifikaciju sa fotografijom;\n6) kada je gazirana jedinica za transport robe [tereta] (CTU) provetrena i istovarena, ukloni obeležje upozorenja za gaziranje sa vozila, kola, transportne jedinice, kontejnera, MEGC ili cisterne u skladu sa pododeljkom 5.5.2.3.4 ADR/RID/ADN.\nObaveze korisnika kontejner-cisterne, prenosive cisterne, MEGC i kontejnera za transport robe u rasutom stanju [rasutog tereta]\nKorisnik kontejner-cisterne, prenosive cisterne, MEGC ili kontejnera za transport robe u rasutom stanju [rasutog tereta] u drumskom, železničkom i unutrašnjem vodnom saobraćaju, dužan je da:\n1) obezbedi da je kontejner-cisterna, prenosiva cisterna, MEGC ili kontejner za transport robe u rasutom stanju [rasutog tereta], obeležen tablom narandžaste boje u skladu sa odeljkom 5.3.2 ADR/RID/ADN;\n2) obezbedi da i u periodima između dva ispitivanja kontejner-cisterna, prenosiva cisterna, MEGC ili kontejner za transport robe u rasutom stanju [rasutog tereta], ispunjavaju zahteve u odnosu na projektovanje, delove opreme i obeležavanje u skladu sa odeljcima 6.7.2, 6.7.3, 6.7.4, 6.9.2, 6.9.3, 6.9.6 i 6.11.4 ADR/RID, kao i pododeljcima 6.8.2.1, 6.8.2.2, 6.8.2.5, 6.8.3.1, 6.8.3.2, 6.8.3.5, 6.11.3.1, 6.11.3.2 i 6.11.3.4 ADR/RID, sa izuzetkom materija i gasova koji se prevoze, a koje navodi punilac;\n4) obezbedi da se koriste samo kontejner-cisterna, prenosiva cisterna, MEGC ili kontejner za transport robe u rasutom stanju [rasutog tereta] čija je najmanja debljina zida tela u skladu sa pododeljcima 4.3.2.3.1, 6.7.2.4, 6.7.3.4, 6.7.4.4 ADR/RID, kao i pododeljcima 6.8.2.1.17-6.8.2.1.21 ADR/RID;\n[ČL. 9 i 29 IZMENA I DOPUNA ZAKONA]\n3) vizuelno utvrdi da brod ili tanker, kao i roba [teret], nisu očigledno oštećeni ili da propuštaju, kao i da ne nedostaju delovi opreme;\n1) postupaju u skladu sa odredbama o bezbednosti iz poglavlja 1.10 ADR/RID/ADN, kao i da obezbede da su područja u okviru terminala za privremeno skladištenje, mesta za privremeno skladištenje, depoi za vozila, sidrišta, kao i ranžirne stanice koje se koriste za privremeno skladištenje za vreme transporta opasne robe [tereta] iz pododeljka 1.10.1.3 ADR/RID/ADN, odgovarajuće obezbeđeni, dobro osvetljeni i, kada je to moguće, nepristupačni za javnost;\nUčesnik u transportu opasne robe u drumskom, železničkom i vodnom saobraćaju sa sedištem u Republici Srbiji dužan je da angažuje jednog ili veći broj savetnika za bezbednost u skladu sa merilima za određivanje broja savetnika za bezbednost u transportu opasne robe, [propisanim u propisu iz stava 5. ovog člana,] osim u slučajevima propisanim u ADR/RID/ADN, ovom zakonu i propisima donetim na osnovu ovog zakona.\nUčesnik u transportu sa sedištem u Republici Srbiji dužan je da dostavi ministarstvu godišnji izveštaj savetnika za bezbednost, najkasnije do 1. marta [februara] tekuće godine za prethodnu godinu.\n[Sertifikat za savetnika se izdaje sa rokom važenja od pet godina od dana kada je imalac sertifikata položio ispit, odnosno od dana kada je imalac položio ispit za produženje važenja sertifikata za savetnika.]\nImenovano telo je dužno da dostavi ministarstvu [mesečni] izveštaj o vozilima za koje je utvrdilo da ne ispunjavaju zahteve propisane ADR i ovim zakonom [i koja ne mogu da se upotrebljavaju u skladu sa članom 75. st. 1-5. ovog zakona].\nIzgled obrasca ADR sertifikata o odobrenju za vozilo dat je u odeljku 9.1.3.5. ADR-a, i označava se kontrolnom markicom izrađenom i izdatom od strane organizacije koja ima uspostavljen sistem zaštite koji se primenjuje u proizvodnji ostalih zaštićenih proizvoda u skladu sa međunarodnim standardom o bezbednosti sigurnosne štampe [(CWA 14641)], a koji obuhvata najviše mere bezbednosti i sigurnosti počev od nabavke ulaznih materijala, njihove obrade u proizvodnom procesu, upravljanja makulaturom (škartom), pa do isporuke gotovog proizvoda. Markica se izrađuje na osnovu ugovora zaključenog sa imenovanim telom.\n[Ministarstvo vodi registar izdatih ADR sertifikata o odobrenju za vozilo, kao i evidenciju vozila za koja su imenovana tela utvrdila da ne ispunjavaju zahteve propisane ADR-om i ovim zakonom i koja ne mogu da se upotrebljavaju u skladu sa članom 75. st. 1-5. ovog zakona, a na osnovu mesečnih izveštaja koje ministarstvu dostavljaju imenovana tela.]\nMinistar bliže propisuje način izdavanja i produženja važenja [i postupak izdavanja] ADR sertifikata o odobrenju za vozilo, isprave (sertifikate, uverenja o ispravnosti, deklaracije proizvođača ili njihovih ovlašćenih predstavnika, potvrde o usaglašenosti i dr) kojima se dokazuje usaglašenost sa zahtevima ADR u cilju izdavanja ADR sertifikata o odobrenju za vozilo, uslove koje ispunjavaju vozila kod kojih je nakon izdavanja ADR sertifikata izvršena prepravka, uslove u odnosu na isprave kojima se dokazuje usaglašenost sa zahtevima ADR za vozila čiji je proizvođač prestao sa radom, način dokazivanja da se cisterne i vozila mogu upotrebljavati u transportu na teritoriji Republike Srbije, kao i druga pitanja od značaja za izdavanje ADR sertifikata o odobrenju za vozilo.\n[U slučajevima iz stava 6. ovog člana, prilikom izdavanja novog ADR sertifikata za vozača ministarstvu se predaje stari sertifikat.]\nSlužbeno lice ovlašćeno da vrši uviđaj saobraćajne nezgode u kojoj je oštećeno vozilo kojim se prevozi opasna roba [teret], oduzima ADR sertifikat o odobrenju za vozilo i dostavlja ga sa zapisnikom ministarstvu.\n[ČL. 15 i 29 IZMENA I DOPUNA ZAKONA]\nTransport opasne robe [tereta] na putu kontroliše inspektor i/ili policijski službenik u redovnoj kontroli učesnika u drumskom saobraćaju u skladu sa ovim zakonom [ADR].\n[Policijski službenik koji isključi vozilo u drumskom saobraćaju zbog nepravilnosti koje spadaju u opasnost I kategorije u skladu sa članom 9. stav 1. ovog zakona, oduzeće registarske tablice, a vozač je dužan da mu iste preda.]\n[Potvrda o izvršenoj kontroli transporta opasne robe i oduzetim tablicama sadrži najmanje sledeće podatke: organ koji je izdao potvrdu, ime i prezime vozača, podatke o vozilu, mesto isključenja, datum i vreme izdavanja potvrde, vreme obaveštavanja ministarstva, broj službene značke, mesto za pečat, ime i prezime, odnosno potpis policijskog službenika.]\n[Inspektor rešenjem potvrđuje da su otklonjeni razlozi za isključenje.]\nTransport opasne robe kroz zaštićeno područje [zaštićenu zonu]\n[Transport opasne robe kroz zaštićenu zonu vrši se uz poštovanje propisanih ograničenja.]\n[Ministar uz saglasnost ministra nadležnog za poslove zdravlja, ministra nadležnog za poslove životne sredine i ministra nadležnog za poslove vodoprivrede propisuje način transporta opasnog tereta kroz zaštićene zone (zone sanitarne zaštite, izvorišta vode za piće, zaštićena prirodna dobra i slično).]\nMinistar propisuje mere i radnje koje se preduzimaju prilikom transporta opasne robe [tereta] u drumskom saobraćaju.\nMinistar bliže propisuje uslove za mesta na kojima se vrši utovar, istovar, odnosno pretovar opasne robe [tereta] u železničkom saobraćaju.\nKola namenjena za transport opasne robe [tereta] moraju biti ispitana, obeležena i označena u skladu sa odredbama RID.\nUčesnik u transportu u železničkom saobraćaju dužan je da u slučaju vanrednog događaja u transportu opasne robe [tereta] postupi u skladu sa odredbama RID, ovog zakona i propisa donetih na osnovu ovog zakona, kao i propisa kojima se uređuje železnički saobraćaj.\nAko priznato klasifikaciono društvo ili ovlašćeno telo u toku kontrole utvrdi da je brod ili njegova oprema pretrpela ozbiljna oštećenja ili utvrdi nedostatke koji utiču na sposobnost broda za plovidbu u transportu opasne robe [tereta], koji mogu da ugroze bezbednost lica na brodu ili bezbednost same plovidbe, ili predstavljaju opasnost po životnu sredinu, dužno je da o tome bez odlaganja obavesti Upravu koja odlučuje o oduzimanju ADN sertifikata o odobrenju za brod.\n2) ako brod ne ispunjava sve zahteve ADN nakon pretrpljene štete, privremeni ADN sertifikat o odobrenju za brod izdaje se samo za jednu plovidbu i za posebnu opasnu robu [teret].\nAko je trup broda ili oprema pretrpela promene ili oštećenja koja mogu da utiču na sposobnost broda za plovidbu u transportu opasne robe [tereta], vlasnik ili njegov ovlašćeni predstavnik dužan je da bez odlaganja podnese zahtev Upravi za vanredni (ponovni) pregled broda.\nAko inspektor osnovano sumnja da brod koji se nalazi na unutrašnjim vodnim putevima Republike Srbije može da predstavlja opasnost u odnosu na transport opasne robe [tereta] koja može da ugrozi bezbednost lica na brodu ili bezbednost plovidbe, ili predstavlja opasnost po životnu sredinu, narediće da se izvrši kontrola broda u skladu sa članom 54. st. 10. i 11. ovog zakona.\nUčesnik u transportu u unutrašnjem vodnom saobraćaju dužan je da u slučaju vanrednog događaja koji se desio u transportu opasne robe [tereta] postupi u skladu sa odredbama ADN, ovog zakona i propisa donetih na osnovu ovog zakona.\nNadzor nad sprovođenjem odredaba ADR, ovog zakona i propisa donetih na osnovu ovog zakona, kojima se uređuje [neposredna] kontrola učesnika i vozila u saobraćaju na putevima, kao i postupanje u slučaju saobraćajne nezgode, vrši ministarstvo ili ministarstvo nadležno za unutrašnje poslove u skladu sa članom 46. ovog zakona.\n[Nadzor nad sprovođenjem odredaba ADR, ovog zakona i propisa donetih na osnovu ovog zakona, kojima se uređuje postupanje u skladu sa pravilima ADR u vezi posedovanja ADR sertifikata o odobrenju za vozilo i sertifikata za vozača, obuka i polaganja ispita za sticanje sertifikata za vozača, kao i drugi nadzor propisan ovim zakonom, vrši ministarstvo.]\n[ČL. 23 i 30 IZMENA I DOPUNA ZAKONA]\n9) ako prevoznik, odnosno vozar postupi suprotno odredbama člana 23. stav 2, stav 3. tač. 2)-16), stav 4. tač. [1),] 2), 4)-8) i stava 5. ovog zakona;\n12) ako korisnik kontejner-cisterne, prenosive cisterne, MEGC ili kontejnera za transport robe u rasutom stanju [rasutog tereta], postupi suprotno odredbama člana 26. ovog zakona;\n22) ako ne dostavi godišnji izveštaj savetnika za bezbednost (član 36. stav 5 );\n23) ako nije propisno obeležio i označio kola namenjena za transport opasne robe (član 52. stav 1);[.]


Najavljen Call of Duty – Black Ops II! - Baguje.COM\nKao što je Activision obećao, novi Call of Duty će izlaziti svake godine,i evo tako smo stigli sve do devetog dela! Kompanija Treyarch i Activision su najavili Call of Duty Black Ops II, znači u pitanju je nastavak priče iz sedmog dela Call of Duty Black Ops. Radnja će biti smeštena u nama dalekoj 2025. godini. Objavljen je i datum izlaska ove igre, a taj datum je 13.11.2012.\nOznake: call of duty\nSledeći članak Izglasan nov dizajn za sajt Telenora\nPrethodni članak Instalirajte Android aplikaciju na telefon preko računara


Dr Vasil Hristov, otorinolaringolog, Beograd, 063/687-463\nDr Vasil Hristov je specijalista otorinolaringologije iz Beograda sa višegodišnjim iskustvom u radu sa pacijentima.\nSpecijalista je i otorinolaringologije vazduhoplovne medicine - ovlašćeni lekar, audiolog i rinolog.\nOvlašćeni lekar za preglede letačkog osoblja po JAR FCLS.\nToaleta uva plasiranjem štrajfne lekom\nUkljanjanje stranog tela iz nosa, uva, ždrela\nAspiracija sekreta iz sinusa\nKauterizacija krvnih sudova nosa\nMedicinski fakultet Univerziteta u Nišu do 1978\nMedicinski centar Surdulica\nVojnomedicinski Institut Beograd do 2018\nTragus - Orl Ordinacija\nKontrolni pregled konsultanta\nZakažite pregled kod Dr Vasil Hristov


Proleće na Netfliksu: Novi filmovi i serije - Pecina posla\nProleće na Netfliksu: Novi filmovi i serije\n05/04/2022 Autor pecinaposla Leave a Comment\nSve pretplatnike popularne platforme Netfliks u aprilu čeka nekoliko novih serija i filmova, naročito onih koji nisu na engleskom jeziku. Najviše premijera bilo je 1. aprila… 😉\nPočinje prikazivanje nove poslastica za ljubitelje kvizova, interaktivna serija „Trivia Quest“, kao i dugonajavljivani projekat reditelja Ričarda Linklejtera.\nOvo su neki od zanimljivih filmova i serija, neki su već dostupni na Netfliksu, a od 1. aprila možete gledati sledeća ostvarenja:\nAko ste nekada gledali Linklejterove filmove, delić njihove atmosfere i emocije pronaći ćete u njegovom novom ostvarenju, „Apollo 10 1/2 A Space Age Childhood“, o zlatnoj eri osvajanja svemira. Svakog petka i subote, od 1. aprila do 16. maja, prikazivaće se nove epizode južnokorejske serije „Sutra“ („Tomorrow“). Holanđani su snimili porodični naučno-fantastični film, „Captain Nova” o pilotkinji, koja se vraća kroz vreme, kako bi sprečila prirodnu katastrofu, ali pošto se tokom tog putovanja neočekivano podmlađuje, teško pronalazi ljude koji će njena upozorenja shvatiti ozbiljno.\nDugonajavljivana komedija Džada Apatoua – „The Bubble” prati grupu glumaca i glumica zarobljenih u pandemijskom „mehuru“ u jednom hotelu, dok pokušavaju da snime nastavak akcionog filma o letećim dinosaurusima. Zoa i još četvoro mladih ljudi, koji imaju veliku popularnost na društvenim mrežama, pozvani su na ekskluzivnu žurku na tajnom ostrvu u organizaciji novog brenda neobičnog pića. Ovo je zaplet prve sezone serije „Dobrodošli u Raj“.\n„Metal Lords“ – 8. april\nJedan od screnarista „Igre prestola“, D. B. Vajs, autor je nove komedije o dvojici dečaka koji žele da osnuju hevi metal bend u školi.\nHanter (Edrijen Grinsmit) je okoreli ljubitelj žanra i želi da pobedi na predstojećem takmičenju bendova.\nOn za bubnjara postavlja svog najboljeg druga Kevina (Džejden Martel), ali u školi u kojoj se više sluša Džastin Biber, nego Black Sabbath, pronalazak basiste nije baš najalakši zadatak.\nRešenje pronalaze u Emili (Ajsis Hejnsvort) koja zapravo svira čelo u školskom orkestru. Deca moraju da nađu način da prevaziđu brojne prepreke kako bi pobedili na takmičenju.\n„Naši veliki nacionalni parkovi“ (1. sezona) – 13. april\nDokumentarna serija od pet epizoda govori o najlepšim nacionalnim parkovima širom sveta.\nInteresantno je to da je narator u ovom serijalu o prirodi bivši predsednik Sjedinjenih Američkih Država Barak Obama.\n„Choose or Die“ – 15. april\nKajla, siromašna studentkinja, odlučuje da igra kompjutersku igru iz osamdesetih, u pokušaju da osvoji nagradu od 100.000 dolara. Nakon serije neočekivanih i zastrašujućih trenutaka, ona ubrzo shvata da više ne igra za novac, nego za sopstveni život.\nU ovom hororu, koji će biti dostupan na Netfliksu od 15. aprila igra i zvezda serije „Seksualno vaspitanje“, Asa Baterfild.\n„Bubble“ – 28. april\nJoš jedan „Bubble“ na listi je japanski anime film reditelja Tetsura Arakija.\nU alternativnom svetu, u kom zakoni gravitacije više ne postoje, Tokio je potpuno odsečen od ostatka planete, a u njemu su ostale samo grupe mladih ljudi koje se takmiče u sumanutim vratolomijama.\nU tome je naročito dobar mladi Hibiki, koji slučajno upoznaje devojku, sa darom koji i sam poseduje – oni čuju zvuk koji ne čuje niko drugi.\n„Ozark“ (4. sezona, 2. deo) – 29. april\nSerija „Ozark“ konačno ulazi u svoju završnicu na Netfliksu i to 29. aprila.\nPrva polovina epizoda 4. sezone objavljena je u januaru, a druga polovina od sedam epizoda stiže u pratnji polučasovnog specijala „A Farewell to Ozark“, koji govori o nastanku serije.\n„Ozark“ prati priču bračnog para (Džejson Bejtman i Lora Lini) koji su se preselili na Ozaračko jezero (Lake of the Ozarks) u okviru šeme pranja novca.\nPoslednja sezona treba da odgovori na najveće pitanje ove serije: da li će na kraju uspeti da se „izvuku“ nekažnjeno…\nDakle, proleće je tu, premijere filmova i serija se nižu. Idealan način da pre i posle boravka u prirodi ispunite vreme odmora… 😉\nFoto: Copyright Prinstscreen YouTube/Netflix, The Swoon, Movieclips Trailers\nKljučne reči u članku: Choose or Die, Metal Lords, Netfliks, Netflix, Novi filmovi i serije, Ozark, The Bubble


München Donnersbergerbrücke Bahnhof : hoteli blizu, fotografije, adresa, Немачка plan, blizu, rezervacija\nMünchen Donnersbergerbrücke Bahnhof (Немачка)\nAdresa: Helmholtzstr. 3\nPoštanski kod: 80636\nNa 6 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Landsberger Str. 79, a pozicija mu je zapad za grad Minhen. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu NastavakMotel One München City West pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije dve zvezdice za grad Minhen: n.a.. Stil ovog hotela je Povoljan.Do aerodroma Franz Josef Strauss možete da stignete kolima za 61 minuta (aerodrom je udaljen 30 kilomet(a)ra od hotela).Pripada hotelskom lancu Motel One.Sakrijte\nNa 5 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Landsberger Strasse 20 sa pozicijom zapad za grad Minhen, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliNastavakko dana ili planirate duži boravak.Sa kapacitetom od 97 soba/e svih kategorija (od soba tipa total do soba tipa 1 Quadruple), MEININGER Hotel München City Center nudi cene koje se kreću od 2 890 dinar - Srbija .Stil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Luksuzan za grad Minhen. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Perionica, Ekspres prijava/odjava gostiju, Samo za nepušače, Televizija, Satelitska televizija. Aerodrom Franz Josef Strauss se nalazi na oko 60 minuta kolima od hotela (30 kilomet(a)ra ).Ima brzu internet konekciju.Možete da se opustite zahvaljujući pogodnostima koje nudi hotel, kao što je na primer bazen. Drugi putnici su ovom hotelu dali ocenu 3 od 5. Pripada hotelskom lancu Meininger Hotels.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: terasa.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nPozicija ovog hotela je zapad za grad Minhen, a nalazi se u ulici Schwanthalerstrasse 121, na samo 5 minuta kolima od centra grada.U hotelu Westend Hotel pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, NastavakRoom Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjava gostiju, Televizija, Satelitska televizija. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Povoljan.Aerodrom Franz Josef Strauss se nalazi na oko 60 minuta kolima od hotela (30 kilomet(a)ra ).U njemu postoji brza internet konekcija.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: veš mašina.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju parking uz naplatu.Sakrijte\nCitadines Munich Arnulfpark Na 6 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Arnulfstraße 51 sa pozicijom zapad za grad Minhen, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko danaNastavak ili planirate duži boravak.Stil hotela Citadines Arnulfpark Munich je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Poslovni centar, Perionica, Samo za nepušače, Klimatizovano. Hotel ima 146 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Twin/Double. Cene najjeftinijih soba u hotelu Citadines Arnulfpark Munich kreću se od 6 033 dinar - Srbija . Aerodrom Franz Josef Strauss se nalazi na oko 60 minuta kolima od hotela (30 kilomet(a)ra ).Pripada hotelskom lancu Citadines.Još korisnih informacija:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju privatni parking.Sakrijte\nNalazi se u ulici Landsberger Str. 117, pozicija mu je zapad za grad Minhen, a od centra je udaljen samo 7 minuta kolima.Stil ovog hotela za grad Minhen je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemuNastavak ćete naći razne usluge, kao što su: Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Perionica, Besplatan parking, Televizija.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: usluge buđenja.Pripada hotelskom lancu Utell Hotels & Resorts.Ima brzu internet konekciju.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Franz Josef Strauss je udaljen 30 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 61 minuta kolima.Drugi putnici su ovom hotelu dali ocenu 3 od 5. Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte


OME - Agencija za internet oglašavanje | Internet oglašavanje\n063 384 714 Niste u prilici da nas pozovete?\nKliknite i zakažite poziv\nKliknite da bi pozvali\n063 384 714\nSEO optimizacija pomoći će boljem rangiranju Vašeg sajta.\nIzgradite kvalitetne povratne linkove ka Vašem sajtu\nLokalizujte Vaše kampanje na regiju gde pružate usluge\nNe trošite novac uzaludno. Targetirajte samo klijente.\nTargetirajte Vašu kampanju samo na mobilnim uređajima.\nBudite korak ispred konkurencije\nInternet poslovanje u Srbiji je na svom putu da doživi svoj procvat i poslednji je momenat da zauzmete poziciju lidera na svom tržištu. Bilo da nudite proizvod ili uslugu, u Srbiji ili van nje internet će Vam pomoći da iznova, iz dana u dan stičete nove klijente.\nPrepustite Vaše poslovanje profesionalcima\nGotovo da se ni ne može zamisliti kampanja na internetu bez oglašavanja na Google Adwords servisu. Adwords Vam omogućava da da targetirate potencijalne klijente koji su upravo u potrazi za Vašim uslugama ili proizvodima. Svaki trenutak u kome niste zastupljeni na ovoj mreži čist je gubitak za Vaše poslovanje.\nGoogle i kada uzima on vam u stvari daje\nRADITI SAM ILI ANGAŽOVATI AGENCIJU\nUdahnite nov život u vaše Adwords kampanje\nGoogle Adwords predstavio fleksibilnije merenje konverzija\nOtkrijte nepresušan izvor novih klijenata\nPovećajte obim poslovanja i do nekoliko puta\nProfesionalno upravljanje AdWords kampanjama zarad maksimalnog povraćaja investicija\nOptimizovan sajt sa SEO & PPC-friendly strukturom spreman i prilagođen Vašem brendu za 14 radnih dana.\nAnaliziraćemo Vaše postojeće AdWords kampanje i dati savet kako da ih unapredite koristeći najbolje prakse.\nAgencija za SEO i internet marketing,\nspecijalizovana za maksimalni povraćaj uloženih sredstava kod malih i srednjih preduzeća. kontaktirajte nas\nOME - Agencija za internet oglašavanje\nDobrodošli na stranice agencije za internet oglašavanje OME.\nNaša agencija osnovana je 2009 i specijalizovana u oblasti PPC oglašavanja na oglasnim mrežama. Sastavljeni od tima iskusnh SEM stratega, u mogućnosti smo da unesemo revolucionarno pobolljšanje i u Vaše poslovanje:\nOtkrijte propuštene mogućnosti\nsa besplatnim AdWords reportom\nAdWords sertifikovani SEM konsultanti\nPogledajte analize dostupne u izveštaju performansi\nProfesionalno upravljanje oglasima po fiksnoj ceni\nCene malim i srednjim poslovima bilo koje veličine\nKonkurentne fiksne cene i mali troškovi kreiranja\nGoogle Adwords i Facebook\nsertifikovani SEM stratezi\nPPC profesionalci sa iskustvom u upravljanju lokalnim i e komerc kampanjama.\nROI vođen pristup optimizaciji\ni razvoju kampanja\nAnaliziramo sve dostupne podatke\nIstražujemo ključne reči i konkurenciju\nIsprobavanja i testiranja\nPraćenje željenih akcija i konverzija\nzarad osiguranja profitabilnosti\nInstalacija Google analitike\nMesčni izveštaji i statusni razgovori\nBilo da želite nas kontaktirate\nili saznate više o Vašoj\nAdWords kampanji - Samo dobijate.\nKoji je Vaš websajt?\nKoji je Vaš budžet?\nVaš mesečni budžet * - Select -Manje od 500 €500 € - 1500 €1500 € - 3000 €3000 € - 7000 €Preko 7000 €\nGarantujemo 100% privatnost.\nVaše informacije neće biti deljenje..\nOni su stručnjaci za AdWords kao niko drugi. Preporučujem ovu agenciju svakome ko želi da proširi bazu klijenata po pristupačnoj ceni i bez muke! Pročitaj više\nSvi naši SEM stratezi su sertifikovani AdWords profesionalci\nNeka Vaš web sajt bude dostupan na svim uređajima, računarima, tabletima i mobilnim telefonima.\nSvi naši web sajtovi zadovoljavaju najviše web standardne HTML5 i CSS3 tehnologije.\nMlad i ambiciozan tim\nNeka naš tim mladih stručnih i prijatnih ljudi postane deo i Vašeg tima. Vaš profit je i naš uspeh!\nVaša potraga je upravo završena! Naišli ste na tim iskusnih stratega koji će Vaše poslovanje iz korena promeniti.\nNajbolje što možete učiniti za svoje poslovanje\nSa više od 10 godina iskustva u poslovima internet marketinga sada smo dostupni i Vama na usluzi. Naše iskustvo sada može značiti i Vaš profit!\nDa li ste zainteresovani za profesionalne kurseve internet marketinga?\nŠkola web-a i programiranja SyntaxMedia organizuje kurseve internet marketing-a za početnike i profesionalce.\nSaznajte više o tome.\n© Copyright OME 2014. Sva prava zadržana.


Објавио natasavb у 11/20/2011 10:55:00 пре подне 3 коментара:\nProganjaju me crvene cipele\nOd kako sam je prvi put uzela u ruke i rekla :"Lola moja mala", jasno mi je bilo da sve ono napisano u knjigama bas i nema veze sa stvarnim zivotom i situacijama kroz koje svakodnevno prolazimo.\nKad je prohodala normalno je bilo da joj uz sva raspolziva sredstva zastrasivanja, ukljucujuci pretnje batinama, objasnim da niposto ne sme da dira uticnice ili nedajboze nesto gura u njih. I ma koliko taj period prohodavanja izgledao tesko, i svo ono jurcanje za njom u pokusaju da podmetnem ruku pod glavu koja ide ka cosku stola, iz ove perpspektive je macji kasalj u odnosu na ovo sada, kada moja mala Lola, jos malo pa sesnaetsogodisnjakinja, prohodava po drugi, ali ovaj put na visokim potpeticama. Ona uci , a ja opet poturam ruke i pokusavam da je zastitim od padova i coskova koji mozda i ne postoje nigde osim u mojoj glavi. U njenoj, koja je sada verovatno negde medju oblacima, a gde drugo i da bude u tim godinama :), ih sigurno nema, ali ovde kod mene na zemlji, hmm, neki iza svakog ugla viri.\nPrve ciple tj. sandale sa viskom potpeticom smo kupli za maturu, malu maturu, i tada sam se zaista trudila da preksocim( ili bar svedem na razumnu meru:)) ono "u moje vreme....".\nOnda su prosle jeseni na red dosle crne, sa stiklom od jedno davanaest cantimetara, ali onako bas elegenatne. Da ne nosi dva broja manje od mene mozda bih cak pokusala i ja da hodam na njima, ono cisto da vidim kako je to.:) Tata je naravno odmah saopstio kako to nije za nju, kao je rano, ali ja sam se trudila da mu objasnim, ubedjujuci i sebe pri tom, da sve njene drugarice nose takve i da je to nova, njihova moda, a da se od nas i ne ocekuje da nam se to previse svidja , kao sto se ni nasim matorcima nije svidjalo ono na sta smo mi otkidali. Bar mojima nije. Pogotovo tati koji nije mogao da se nacudi mojim tri broja vecim majicama ili koznoj mini suknji preko sirokih pantalona.\nUbedim ja dragog, ubedim i sebe, misleci da smo taj problem resili, ali jeste kako da ne.\nPre tri nedelje vratim se sa puta, a ona me sa vrata doceka pricom o novim cipelama koje je kupila dok mi nismo bili tu. Kako su predivne, kako je bas takve zeljela, a i trebaju joj, jer jelte malo su one jedne crne. Jos mi kaze da ih je kupila u Offise shoes-u, prodavnici koja drzi cipele koje se meni uglavnom svidjaju. Ne sluteci sta me ceka obradujem se jer znam koliko je inace teska kad je kupivna u pitanju, pa mi jos i drago sto je pronasla nesto sto joj se svidja, a i sto sam to trazenje ja ovaj put izbegla. :D\nOtrci ona u sobu i sva sretna doleprsa sa kutijom koju kad otvorih umal me infarkt ne strefi.\nIzvadim jednu, jos uvek ne verujuci da se bas TO mojoj ceri svidja, i pocnem da je zagledam sa svih strana. Ne znam je li mi uzasnija bila platforma od jedno bar dva centimetra ili lakovana stikla od jedno petnaest!\n"Ovo sutra vracas nazad " jedva izustih, jos uvek pod utiskom crvenih cipela koje kao da su upravo skinute sa noga neke grand pevaljke ili ...uh bolje da stanem.\nOptuzi moja cerka mene da je to zato sto su te boje, uz pominjanje patnje iz ranog detinjstva kad nisam htela da joj kupim crvene lakovane ( ja se toga ne secam, a secam se da je imala i plave i crne, i to koje je sama birala, majke mi) i da je to zato sto ja ne volim crvenu boju.\nNa moj odgovor kako to nije tacno i da ako hoce crvene cipele moze moje kikersice da pozajmi kad god hoce, prezrivo mi je odgovorila da TO nisu cipele i da joj nije jasno sta ja lepo vidim u njima.\nPosle je pokusala da iskamci zamenu za iste , ali drap, ali ne, ovaj put sam bila nepopustljiva.\nNa pameti su mi stalno bile slike onih polugolih devojcica za koje se kad ih vidim takve uvek pitam boze dragi imaju li ova deca majku.\nElem od tada me proganjaju crvene cipele koje Lola verovatno nikada nece zaboraviti, a izgleda ni ja. :)\nSve cinjenice, kad pokusam razumno da sagledam, mi govore da sam ispravo postupila, ali opet...Malo, malo, pa uhvatim sebe kako o tome razmisljam, i kako me hvata panika od crvenih cipela koje nas tek cekaju i stvari koje su nazigled beznacajne, a ustvari i te kako vazne.\nOvaj tekst je napisan sa nadom da ce ga Lola procitati , i ako ne sad, bar jednog dana, shvatiti da radim samo ono sto mislim da je za nju dobro.\nI da je ni ove , a i ni jedne druge crvene cipele kojih ce sigurno jos biti, nece odvesti korak od , vec ka meni.\nОбјавио natasavb у 10/24/2011 05:45:00 по подне 40 коментара:


Večernje novosti\t29.04.2009 14:25\nSanjo je nedavno predstavio prototip projektora (koji još uvek nema ime), ali zato ima mogućnost prikazivanja HD 1080p slike veličine 100 inča sa rastojanja od samo 24 inča.\nPrema specifikacijama uređaj poseduje osvetljenje od 7000 ANSI lumena i dimenzije su mu 93h20h25 inča. Za sada nema informacija oko toga kada bi se projektor mogao naći u prodaji.


Informacije | ROSTILJIJADA 2012 LESKOVAC\nPoreklo imena grada Leskovac\nPo legendi se smatra da se ispod brda u blizini sadašnjeg grada nalazilo jezero, ali je došlo do njegovog sušenja i tu je iznikla biljka leska (lješnjak). Po njoj je i naselje dobilo ime Leskovac i to prije više od 600 godina, ali je u vreme turske vladavine nadenuti u Hisar od istoimene turske riječi koja znači tvrđava.\nU Srbiji je nadaleko poznat Leskovački roštilj, a Roštiljijada je manifestacija po kojoj se prepoznaje Leskovac. Roštiljijada je autentični, najveći i najposjećeniji festival roštilja i mesa u ovom dijelu Europe. Manifestacija okuplja preko 300.000 posetilacaa. Planira se da manifestacija postupno promeni koncepciju, prateći evropske standarde, a da ne izgubi tradicionalnu koncepciju. Ovaj festival organizira se jednom godišnje krajem avgusta i traje sedam dana. Roštiljijadu prati niz kulturno-zabavnih događaja – izložbe, koncerti, namjenske tematske večeri …\nLeskovac se nalazi u srcu prostrane i plodne leskovačke kotline (dugačke 50, a široke 45 km), na maloj reci Veternici, u podnožju brda Hisar (341 m), u središnjem delu leskovačke kotline.Sredinom opstine prolazi reka Južna Morava, najveće pritoke i najznačajniji vodotoci su: Veternica, Jablanica, Vučjanka, Pusta Reka, Rupska rijeka. Leskovac je okružen i sa tri jezera Brestovačka, Barje (akumulacija za vodoopskrbu grada) i Vlasinsko jezero.U 144 naselja i samom gradu leskovačke opstine, prema posljednjim podacima, živi 162.000 stanovnika. Po broju naselja, leskovačka opstina je najrazuđenija u Srbiji. Na svakom kilometru kvadratnom živi 158 stanovnika. Poslije Niša, grad Leskovac u kome živi 78.030 stanovnika prema popisu iz 2002. godine, najveći je na jugu Srbije. Godišnja prosječna temperatura je 11,3 stupnja.Leskovac leži na nadmorskoj visini od 228 metara, smješten sa još 300 naselja u plodnoj kotlini koja obuhvaća 2250 km ², koja je bila ogranak nekadašnjeg Panonskog mora. Oko kotline su planine Radan (1409 m) i Pasjaca na zapadu, Kukavica i Čemernik (1638 m) na jugu i Babička gora (1098 m), Seličevica (903m) i Suva planina na istoku. Na severu graniči sa niškom kotlinom a na jugu preko Grdeličke klisure sa vranjsko-bujanovačke kotlinom.\nRecent Posts\tRekordna Roštiljijada: 600 hiljada gurmana pojelo oko 100 tona mesa\nVeče sa Biljom Krstić i Bistrikom\nUčili kolege tajnama roštiljskog zanata\nNovi rekord: Pljeskavica od 54 kilograma – Beta\nDa li dolazite na Leskovacku Rostiljadu 2012?\nMarketing\tVesti\tRekordna Roštiljijada: 600 hiljada gurmana pojelo oko 100 tona mesa\nMarketing\tGeneralni Sponzor\tCoca Cola Generalni Sponzor\t© 2012 ROSTILJIJADA 2012 LESKOVAC | Designed by Skydevelop | Powered by Turisticka Organizacija Leskovca


sednica Skupštine grada - Glas Šumadije\nNaslovna > Posts Tagged sednica Skupštine grada\nOznaka: sednica Skupštine grada\nPoslednje zasedanje gradskog parlamenta u ovoj godini\n27/12/2021 27/12/2021 268Ostavi komentar na Poslednje zasedanje gradskog parlamenta u ovoj godini\nOdbornici Skupštine grada, na današnjoj sednici, poslednjoj u ovoj kalendarskoj godini, razmatrali su i usvojili predloge akata iz oblasti prostornog i urbanističkog planiranja; PDR „Blok između ulice Šumadijske, ulice Dragoslava Srejovića, železničke pruge Kragujevac – Lapovo i železničke stanice“, izmene i dopune dela PDR-a„Dela radne zone I industrijska zona Kragujevac i radne zone II Lepenica […]\nSmena Vasiljevića izazvala oštru polemiku na sednici skupštine grada\n27/12/2021 27/12/2021 8313 komentara na Smena Vasiljevića izazvala oštru polemiku na sednici skupštine grada\nSmena dr Dragana Vasiljevića, dosadašnjeg vršioca dužnosti direktora Instituta za javno zdravlje u Kragujevcu, izazvala je oštru polemiku mađu odbornicima na dašanjem zasedanju lokalnog parlamenta. Polemiku je, tokom rasprave o strategiji socijalne zaštite, pokrenuo Veroljub Stevanović. Stevanović je najpre za skupštinskom govornicom rekao da svako može biti smenjen sa mesta direktora, ali je oštro osudio […]\n10/12/2021 10/12/2021 3567Ostavi komentar na Prekinuta sednica Skupštine grada Kragujevca, odbornik Slađan Rakić zauzeo govornicu\nOdbornik Alternative Slađan Rakić stoji za skupštinskom govornicom Kragujevca od 9:15 sata kada je odbio da se udalji, pošto mu je predsednik Skuptine grada Kragujevca izrekao meru udaljenja sa sednice. Na redovnoj sednici, na kojoj se odlučuje o budžetu Grada Kragujevca za 2022. godinu, odbornik Slađan Rakić je dobio reč, raspravljao, odbio da se udalji, […]\n05/06/2021 05/06/2021 383Ostavi komentar na Usvojen završni račun budžeta grada Kragujevca za 2020. godinu\nPo završnom računu budžeta grada Kragujevca za 2020. godinu koji su danas usvojili odbornici gradskog parlementa, ostvaren je suficit u iznosu od 446 miliona dinara. Najveći deo ostvarenog suficita u iznosu od 356 milona dinara, kako je obrazložio Nenad Stanišić, član Gradskog veća za finansije, odnosi se na namenska sredstva opredeljena za projekte koji se […]\n16/04/2021 16/04/2021 585Ostavi komentar na Sedma redovna sednica Skupštine grada – 23. aprila\nPredsednik Skupštine grada Miroslav Petrašinović, nakon konsultacija sa šefovima odborničkih grupa, zakazao je sedmu redovnu sednicu gradskog parlamenta za petak 23. april. Prva i najbitnija tačka jesu predlozi odluka o dodeli Godišnje nagrade grada Kragujevca – Đurđevdanske nagrade za 2020. godinu. Predloge građana najpre je razmatrao skupštinski odbor nadležan za obeležavanje praznika, jubileja i dodelu […]\nSednica Skupštine grada zakazana za naredni petak, 26. mart\n19/03/2021 19/03/2021 490Ostavi komentar na Sednica Skupštine grada zakazana za naredni petak, 26. mart\nNakon konsultacija sa šefovima odborničkih grupa predsednik Skupštine grada Miroslav Petrašinović zakazao je 6. redovnu sednicu gradskog parlamenta za petak, 26. mart sa početkom u 9 časova. U skladu sa epidemiološkim merama i prvo redovno zasedanje u ovoj godini biće održano u Amfiteatru Pravnog fakulteta. – Očekuje nas obiman Dnevni red, u osnovnom materijalu je […]\nDanas sednica Skupštine grada po hitnom postupku\n08/01/2021 08/01/2021 818Ostavi komentar na Danas sednica Skupštine grada po hitnom postupku\nPredsednik Skupštine grada Miroslav Petrašinović zakazao je sednicu Skupštine grada po hitnom postupku za 11 sati. Kako Glas Šumadije nezvanično saznaje, na dnevnom redu će biti smena direktora JP Urbanizam Dragana Dunčića.\nDnas sednica Skupštine Kragujevca po hitnom postupku\n31/08/2020 31/08/2020 980Ostavi komentar na Dnas sednica Skupštine Kragujevca po hitnom postupku\nPredsednik Skupštine grada Kragujevca Miroslav Petrašinović je posle održanih konsultacija sa šefovima odborničkih grupa za danas u 9 sati zakazao sednicu po hitnom postupku, a radi formiranja Skupštinskih odbora. Za nesmetan rad i efikasno funkcionisanje Skupštine grada Kragujevca neophodno je da predloge akata po ulasku u skupštinsku proceduru a pre njihovog usvajanja razmotre radna tela […]\nU PONEDELJAK ODBORNICI O PROGRAMIMA POSLOVANJA JAVNIH PREDUZEĆA. BOJKOT SE U KRAGUJEVCU NIJE OSETIO, KAŽE PETRAŠINOVIĆ\n29/12/2019 29/12/2019 681Ostavi komentar na U PONEDELJAK ODBORNICI O PROGRAMIMA POSLOVANJA JAVNIH PREDUZEĆA. BOJKOT SE U KRAGUJEVCU NIJE OSETIO, KAŽE PETRAŠINOVIĆ\nJedna od najznačajnijih tačaka koje će se naći na dnevnom redu 30. redovne sednice Skupštine, koja je zakazana za ponedeljak (30. decembar) biće do sada pristigli planovi detaljne regulacije, odnosno Predlog odluke o izradi izmene dela plana generalne regulacije Nova Kolonija – Pivara uz ulicu Radomira Bate Bugarskog. Na sednici, osmoj po redu u ovoj […]


GMO komarci u borbi protiv virusa zika | BN\nSvijet 08.08.2016 | 08:23\nIpak, s obzirom na slabe dosadašnje rezultate borbe sa zikom, izgleda da je jedini način da se virus zaustavi - da se uništi ili promeni komarac koji ga prenosi.\n"Spoljno zaprašivanje ima ograničenu delotvornost, jer komarci dišu u različitim vrstama kontejnera u kojima obično nisu izloženi zaprašivanju", kaže Piter Armbruster, sa Univerziteta Džordžtaun.\n"Insekticidi takođe mogu da budu korišćeni za uništavanje larvi, što je stanje u kojem komarci žive u svojim vodenim naseobinama", dodaje Armbruster.\n"Pokušavamo da manipulišemo komarcima na takav način da budu otporni na te viruse, kako bi prenošenje moglo da bude prekinuto", objašnjava Aleksander Franc, sa Univerziteta Mizuri.\nIstraživači iz britanske kompanije "Oksitek" modifikovali su komarca tako da njegovo potomstvo umire pre nego što može da se reprodukuje.\nJedan naučnik iz "Oksiteka" izjavio je za Glas Amerike da su testovi na Kajmanskim Ostrvima i u Brazilu smanjili broj larvi divljih komaraca za više od 80 odsto.\nJednom kada ta određena populacija komaraca spadne na nivo kada više ne predstavlja pretnju, pažljivim praćenjem moglo bi da se odredi da li treba pustiti dodatni broj modifikovanih komaraca ili bi insekticidi mogli da završe posao.\nHoce li uskoro vrsiti i vakcinaciju putem GMO komaraca. Koja propaganda za GMO organizme!


Izabrana Naj fotografija "lava" - Akta.ba\nIzabrana Naj fotografija "lava"\n11.10.2007. 16:03 / Izvor: eKapija.ba\nMiloš Dumić pobjednik je Peugeotove nagradne igre „Uslikaj lava“. Na osnovu glasova posjetilaca Peugetovog internet portala u Bosni i Hercegovini www.peugeot.ba , fotografija Miloša Dumića je izabrana za najpopularniju. Nakon 40 dana glasanja, Miloš Dumić iz Bijeljine će imati priliku da se odveze sa najnovijim modelom Peugeota 308 do Jadranske obale i provede vikend u drevnom Dubrovniku sa svojim suvozačem.\nU četvrtak u podne je završeno glasanje za izbor Naj slike u okviru nagradne igre „Uslikaj lava“ koju je organizovala kompanija Vermont generalni zastupnik Peugeot proizvoda za Bosnu i Hercegovinu, zajedno sa mrežom ovlaštenih Peugeot koncesionara.\n„Iznenađen sam rezultatima glasanja s obzirom da se nisam nadao da ću baš ja pobijediti. Još uvijek ne znam s kim ću u Dubrovnik ali sam siguran u dobar provod. Jedva čekam da probam 308. “ izjavio je Miloš Dumić pobjednik nagradne igre „Uslikaj lava“ student treće godine fotografije na Akademiji umjetnosti BK u Beogradu\n„Veoma smo zadovoljni odzivom građana BiH za učešće u nagradnoj igri i njihovim nadmetanjem za pobjedu. Peugeot je na ovaj način želio nagraditi ljude lavovskog srca, kreativne, hrabre i spremne na izazove i najboljem pružiti mogućnost da među prvim građanima BiH testira 308-cu. Po povratku iz Dubrovnika čućemo Miloševe utiske i doživljaje“, istakao je Deniz Bejtula, marketing i PR menadžer kompanije Vermont.\nPored pobjednika, kojeg su izabrali posjetioci internet stranice, kompanija Vermont je prema svom izboru odlučila da prigodnim nagradama obraduje još šest takmičara.\nNajnoviji model Peugeot 308 i ostali modeli ovog proizvođača biće izloženi na Međunarodnom sajmu automobila „SAM“ Banja Luka od 12-17.oktobra 2007.


MATICA srpska-Društvo članova u Crnoj Gori uputila je čestitke Mitropoliji crnogorsko primorskoj i NJegovom visokopreosveštenstvu mitropolitu Joanikiju Mićoviću.\n- Vaše Visokopreosveštenstvo, istinski smo radosni zbog Vašeg dolaska na tron slavnih cetinjskih mitropolita, na naše mesto nad mestima, na mesto Vere, Nade i LJubavi. Sigurni smo da je Vašim izborom naša draga Srpska pravoslavna crkva imala u vidu, kako našu slavnu prošlost tako isto i našu sadašnjicu, a sve u ime bolje budućnosti svih dobroželjatelja čovekove bogolikosti i hristolikosti. Dostojanstvo sa kojim svih ovih godina gradite pred svojim vernim narodom, samo sobom i više nego dovoljno, svedoči Vašu mitropolitsku Dostojnost. Neka Vas Gospod, kao i do sada, vodi, krepi i osnažuje!\nCelivajući Vašu arhijerejsku desnicu, predsednik Matice srpske-Društvo članova u Crnoj Gori Jelica Stojanović - navodi se u čestitki, kao i Eparhiji budimljansko-nikšićkoj upućenoj NJegovom preosveštenstvu episkopu Metodiju (Ostojiću):\n- Vaše Preosveštenstvo, bratski i sestrinski obradovani, čestitamo Vam jučerašnji izbor za episkopa budimljansko-nikšićkog. Sigurni smo da će sa Vašim dolaskom naša Eparhija nastaviti da svojom punoćom obogaćuje naš duhovni život i da ćemo zajedno sa Vama, Vašim molitvama i mudrim odlukama, ostati odani našoj Svetoj Srpskoj pravoslavnoj crkvi, verni našem svetosavskom putu i dostojni Hristovom odzivu.\nCrna Gora Crna Gora vesti mitropolit Joanikije novi mitropolit Jelica Stojanović Mitropolit crnogorsko-primorski Matica srpska-Društvo članova u Crnoj Gori


SIPA šalje izvještaj Tužilaštvu BiH | Kamenjar\nPripadnici Državne agencije za istrage i zaštitu (SIPA) uskoro će Tužilaštvu BiH podnijeti izvještaj protiv odgovornih osoba koje su sudjelovale u sakrivanju arsenala naoružanja na lokalitetu sela Kalošević u Tešnju, potvrdila je jučer za “Dnevni avaz” Kristina Jozić, portparol SIPA-e. Ona je rekla da i SIPA i dalje poduzimaju sve mjere i radnje u pravcu otkrivanja odgovornih osoba te da iskopavanje kompletnog terena na području Tešnja još nije završeno.\n[quote] Jedan dio terena je iskopan, sada se vrše iskopavanja na drugoj lokaciji. Čim završimo, Tužilaštvu BiH predat ćemo izvještaj o počinjenom kriminalu – rekla je Jozić. [/quote]\nPodsjećamo, u okviru akcije “Tešanj”, koja je počela 8. Srpnja, pripadnici SIPA-e, uz asistenciju Oružanih snaga BiH, pronašli su 588 kumulativnih projektila za ručni raketni bacač, 589 barutnih punjenja za projektile i 60 projektila od 84 milimetra za bestrzajni top, što je najveća količinu naoružanja, municije i eksplozivnih sredstava pronađena od završetka rata u BiH.\nRelated Topics:govor mržnjehaška šestorkaimenujeizbor rukovodstva Doma narodaMilijan BrkićPredsjedništvoSantiago Bernabeu


Condoleeza: Priznaćemo Kosovo\nTema: Condoleeza: Priznaćemo Kosovo\n16.05.2007., 14:45 #1\nAko Rusija stavi veto na rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a kojom bi se otvorio put za nezavisnost Kosova, Sjedinjene Države spremne su samostalno priznati Kosovo, potvrdila je američka državna tajnica Condoleezza Rice u intervjuu radiju Eho Moskve, čiji je transkript objavio State Department.\nVisoki dužnosnici američkog ministarstva vanjskih poslova i dosad su najavljivali da se Washington sprema priznati Kosovo, bez obzira na moguću blokadu rezolucije UN-a, no državna tajnica Rice je najviši dužnosnik administracije koji je to dosad izrijekom potvrdio.\n"Kosovo je glavni problem. Ako Rusija stavi veto na nezavisnost Kosova, je li SAD spreman priznati Kosovo na unilateralan način?", pitao je novinar Eha Moskve Sergej Buntman.\n"Da", odgovorila je Condoleezza Rice, nakon malo okolišanja, dodajući da SAD nastoje "doći do točke gdje će moći odgovoriti na zabrinutost Rusije i na zabrinutost Srbije i drugih, na način kako je sačinjen nacrt rezolucije".\nNacrt rezolucije, po njenim riječima, "ne kaže da Kosovo mora biti nezavisno, no on omogućava nezavisnost za Kosovo".\n"Sada je važno priznati da Kosovo više nikada neće biti dio Srbije. To nije moguće. Tako da prije nego što dođemo do točke na kojoj će Rusija donijeti odluku, još nam ostaje posla da vidimo možemo li se prilagoditi svim zabrinutostima i svačijim interesima", rekla je Rice.\nNa pitanje koliko će vremena trebati da Kosovo postane nezavisno, Rice je odgovorila da neće trebati puno, te dodala kako misli da će Vijeće sigurnosti glasati o rezoluciji u idućih nekoliko tjedana.\nNaglasila je da Kosovo nije presedan koji bi mogao potaknuti odcjepljenja drugih manjinskih, etnički homogenih teritorija od matičnih država, zbog čega su i neke članice EU izrazile zabrinutost.\n"Kosovo je poseban splet okolnosti koje proizlaze iz posebne povijesti ratova na Balkanu. Ono je pred Vijećem sigurnosti zbog te povijesti. Sad ne postoje nikakvi izgledi da Kosovo i Srbija žive zajedno i bilo bi najbolje za njih oboje da se posvete svojim budućnostima", rekla je američka državna tajnica.\n"Srbija je velika zemlja, a Srbi veliki narod. No Srbija se treba integrirati u Europu. A dok god to pitanje postoji, to će biti teško učiniti", rekla je Rice.\nU intervjuu radiju Eho Moskve, Rice je također naglasila kako SAD ima "snažan interes" da se osigura zaštita srpske manjine, kao i zaštita srpskih vjerskih i kulturnih objekata na Kosovu.\nDržavna tajnica također je zajamčila da će snage KFOR-a ostati na Kosovu te naglasila kako postoji vrlo snažna predanost da "novo Kosovo, nezavisno Kosovo, bude Kosovo na kojem će svi ljudi živjeti sigurno".\n16.05.2007., 14:48 #2\nRe: Condoleeza: Priznaćemo Kosovo\n"Srbija je velika zemlja, a Srbi veliki narod. No Srbija se treba integrirati u Europu.\nsto pre skines gace pre ces biti ....\n16.05.2007., 14:51 #3\nА то што Кондо(м)лиза каже нека окачи мачку о реп\n16.05.2007., 14:52 #4\nVeć znamo da će jevrejska Amerika priznati nezavisnost Kosova. Jedino neznam šta će čamuga Rajs u Rusiji, kada je već par puta pokazala da ne poštuje Rusiju i njene odluke.\n16.05.2007., 14:58 #5\nНек признају, то су ионако силеџије.\nОни тако све могу (Док буду могли).\nА ако "признају унилатерално", без нове резолуције, то ће бити, дакле, само потврда силеџијства, и биће битно - као симбол.\nВажно је да не признамо, пре свега - ми.\n16.05.2007., 15:02 #6\npa naravno da ce ga priznati to nije nista novo ,nasoj drzavi koja nema nikakvu kontrolu nad Kosovom vec 7 godina ionako to nista ne znaci a pogotovo ne obicnim gradjanima i dalje ce ici na posao,u setnju , u kafanu ,na odmore ,u shoping kao da nista nije ni bilo .\nPoslednji put ažurirao/la svetolik trpkovic : 16.05.2007. u 15:21\n16.05.2007., 15:05 #7\nА кад САД призна независност Косова и Метохије, нека глупи Срби и даље гласају за оне који подржавају америчку политику.\n16.05.2007., 15:17 #8\nНекада су признавали Јужни Вијетнам. Јел'неко може да покаже ту државу на карти света?\n16.05.2007., 15:28 #9\nkakav genijalan post svaka cast ima tu samo jedan mali problem tj. razlika amerikanci su ratovali u Vijetnamu ukupno oko 20 godina (od 55.-75) ,izgubili su destetine hiljada vojnika i na kraju su morali da se povuku posle poraza, a rat za Kosovo je trajao 77 dana ,nisu izgubili ni jednog vojnika i neprijetalj (tj. mi) je potpisao kapitulaciju , povukao se sa Kosova i prepustio ga NATO snagama.\nPoslednji put ažurirao/la svetolik trpkovic : 16.05.2007. u 15:37\n16.05.2007., 15:33 #10\nAko Rusija stavi veto na rezoluciju Vijeća sigurnosti UN-a kojom bi se otvorio put za nezavisnost Kosova, Sjedinjene Države spremne su samostalno priznati Kosovo, potvrdila je američka državna tajnica Condoleezza Rice u intervjuu radiju Eho Moskve\nAko se desi ovakav scenario onda UN mogu da stave katanac na svoju firmu.\nA mi da se spremimo za III WW... Ionako je puno teritorija pod znakom pitanja...\n16.05.2007., 15:36 #11\nVrlo malo znači priznanje izvan SB.\nBez priznanja SB to nikad neće biti kompletna i zaokružena država.\nMože da ih prizna SAD i neke članice EU, ali to nije UN\n16.05.2007., 15:43 #12\nПут од 1000 миља почиње шрвим кораком, кажу Кинези. А неки од тих корака су већ учињени за нас у Ираку. А биће их још...\n16.05.2007., 15:45 #13\nA u tom ratu su Amerikanci izgubili oko 58,000 a vijetnamci vise od milion stanovnika. A iako su se oni "oslobodili" oni su i danas 90% nepismeni i nemaju sta da jedu. A pitanje je koja je to sloboda kad svako moze da bude streljan ako 5x dnevno ne pohvali predsednika.\n16.05.2007., 15:47 #14\nУ Вијетнаму неписмених нема, а сада спадају у средње развијене земље након што су се опоравили од рата који су им твоји Американци наметнули.\n16.05.2007., 15:49 #15\nhi hi ovaj iz posta u post iskazuje svoju genijalnost\n16.05.2007., 16:03 #16\nMa ne lupetaj budalo (kad moram da kažem)!\nVijetnam je 2006. imao BDP 3.100 usd godišnje po glavi stanovnika ,što je duplo manje čak i od Srbije,a nepismenih ima 15%.\n16.05.2007., 16:27 #17\nRusija ima daleko vece interese u Srbiji nego na Kosovu i zbog toga nas pozdrzhava. Mi smo njen glavni partner na Balkanu. Stavice oni veto, Kina ce verovatno biti uzdrzhana, bash iz tog razloga shto ce pustiti Ruje da se petljaju sa zapadom oko toga. Kosovo ce se proglasiti nezavisnost, neki ce ga priznati, a Moskva ce nam onda reci ''Eto , trazhili ste veto, mi smo stavili veto, nemoj posle da kazhete da vam nismo pomogli. Dalje se snalazite kako znate i umete.'' Svakako ne bash tim rechima al to je sushtina. Neki ce priznati Kosovo, neki ne...al za par godina ce verovatno svi a mozhda i mi. Ja sam skoro siguran da ce se sve ovo bash tako odigrati, a vi verujte u shta hocete.\n16.05.2007., 17:55 #18\npa daj, o neobrazovani polipe od čoveka, nauči bar osnove istorije 20.veka\nAmerika je pozvana u rat od strane predsednika Južnog Vijetnama, dakle, isto kao što su Sovjeti pozvani da intervenišu u Avganistanu. Naravno, ovo drugo se vrlo rado iznosi kao činjenica...\nnaučite bar osnove, samo se nerviram bezveze\n16.05.2007., 18:05 #19\nEvo, da ja tebe pitam:\nA, STO BI SE DESILO DA KOJIM SLUCAJEM SRBI GLASAJU ZA ONE KOJI NE PODRZAVAJU AMERICHKU POLITIKU?\n16.05.2007., 18:06 #20\na Amerikanci su, jadni, brzhe-bolje potrchali zato shto ih je neki tamo predsednik juzhnog Vijetnama pozvao, inache nameru nisu imali da se tu uplicju. ne budimo naivni.\n16.05.2007., 18:09 #21\nPa kako Vi u Srbiji radite KATRE, karte svijeta pogotovo, nebi me iznenadili da nadjemo npr SRPSKI VIJETNAM, SRPSKI SOVJETSKI SAVEZ, SRPSKE SJEDINJENE AMERISCHKE DRZAVE i SRPSKI BURUNDI.\n16.05.2007., 18:11 #22\nHahahaha.... Pa "srbija do tokija a nos k'o u pinokija"\n16.05.2007., 18:12 #23\nPoenta price nije sto ce USA da prizna KiM, jer se za to zalazu od samog pocetka kad su intervenisali na strani siptara da otudje taj deo nase teritorije. Ovde je vaznije kako ce se vlada i narod ove zemlje poneti prema "neprijatelju" i svim zemljama koje budu priznale KiM.\nMislim da u tom slucaju i vlada i predsednik treba da podnesu kolektivnu ostavku, a da Srbija zapreti prekidanjem svih odnosa sa zemljama koje budu priznale nezavisnost KiM.\nPa zato sto one zemlje koje imaju vece interese (pre svega ekonomske) i saradnju sa Srbijom u odnosu na "KiM" to nece uraditi, a one koje nemaju nikakve (tj. nevazne) odnose kako ekonomske tako i politicke sa Srbijom i priznaju "KiM", takvi nam svakako i nisu potrebni.\nMislim da ni jedna budala (drzava) nece priznati KiM i market od 2mil divljaka sa nasilno otudjenom zemljom, pored vekovne drzave i naroda sa marketom 4 puta vecim i dugogodisnjom drzavnom strukturom (ekonomskom/politickom).\n16.05.2007., 18:15 #24\nJa se ne bi cudio da ti imas brata a da ga komsija maltretira i gazi od batina, a ti stojis sa strane i navijas (jer je komsija stariji i jaci)....."crnogorac" juuuunacinaaa tako vam je sve...imaju bosanci dobar izraz za takve....FUKARA\n16.05.2007., 18:26 #25\nU mnogo ce da im naskodima. To ce samo nama da naskodi. Znaci zaboravi na mobilni, zaboravi na telefon, zaboravi na kompjuter, zaboravi na kablovsku, TV.... Ali pozitivno je sto ces moci da gledas Ruske, Kubanske i Vijetnamske filmove a moci ces i u Sibir na exkurziju i da ne zaboravimo da vozis ladu.


Arhiva inspiracija - Živa Riječ\nČini mi se da je jedna od najvećih pogrešaka koju ljudi čine podjela ljudi na dvije skupine: kreativne i one koji to nisu. Veoma je jednostavno stereotipno svrstati gitarista u skupinu “kreativnih”, a knjigovođu u…\nU našoj kreativnosti uvijek tražimo inspiraciju oko nas. Ali, u kojem nam trenutku to počinje odvraćati pozornost? Kreativni rad kojim si toliko inspiriran može djelovati paralizirajuće ako te on toliko zaokupi da zaboraviš sam stvarati.…


PAKET: Spriječite i liječite ugriz insekta-ODRASLI - eApoteka\nPAKET: Spriječite i liječite ugriz insekta-ODRASLI\nvlaži i umiruje iritiranu i dehidriranu kožu\npospješuje zarastanje manjih ozljeda, nakon uboda insekata te opeklina od vlasulja i meduza\nproblematično područje namazati dva do tri puta dnevno kako bi se stvorio zaštitni film\nŠtiti kožu od komaraca i ostalih insekata\nSadrži prirodnu patentiranu FLY BLOCK formulu\nPAKET: Spriječite i liječite ugriz insekta-ODRASLI količina\nKategorije: Posebna ponuda, Za odrasle, Zaštita od insekata\nPikosan® Natural Protect sprej\nPikosan mast 20g, Nakon uboda insekata te opeklina od vlasulja i meduza. Smanjuje svrbež i iritaciju\n2. Pikosan mast 20g, Nakon uboda insekata te opeklina od vlasulja i meduza. Smanjuje svrbež i iritaciju\nBudite prvi koji će recenzirati “PAKET: Spriječite i liječite ugriz insekta-ODRASLI” Otkaži odgovor


Od agrara možemo godišnje da zaradimo bar deset milijardi evra | SerbianForum\nOd agrara možemo godišnje da zaradimo bar deset milijardi evra\nPlanovi Vlade jalovi bez većih ulaganja u poljoprivredu\nIzvor: Blic V. Spasić i dopisnici | 23. 02. 2011. - 00:02h | Foto: Beta\nIzvoz domaće poljoprivrede bi do 2020. godine mogao da donese šest milijardi dolara, duplo više nego sad, a 2030. godine deset milijardi, ali samo ako Vlada napravi strategiju u kojoj su na prvom mestu proizvođači, a ne prekupci i uvoznici i da obezbedi povoljne kredite i veće subvencije.\nDržava se "malo kasno setila" poljoprivrede, kažu proizvođači\nPremijer Mirko Cvetković je pre dva dana izjavio da će poljoprivreda, uz izvoz, biti osnova nove ekonomske strategije Srbije. Seljaci, velike agrarne kompanije i stručnjaci saglasni su sa premijerom, ali su i prilično ogorčeni jer je dosadašnja državna politika, kako kažu, opustošila selo.\nVojislav Stanković, iz Centra za naučnoistraživački rad Privredne komore Srbije, tvrdi da agrar može dostići izvoz od deset milijardi dolara do 2030. godine ako se poveća i izmeni proizvodna struktura i primene agrarne mere, posebno u finansiranju proizvodnje za izvoz. Finansiranje je, prema njegovim rečima, najznačajniji problem, a prioritet bi trebalo da imaju programi koji obezbeđuju ekonomičnu proizvodnju i profit.\n- Južno od Save i Dunava ne postoji nijedna razvojna institucija koja se brine o problemima primarne poljoprivrede - tvrdi Stanković.\nAnalitičari kažu da ne treba biti veliki naučnik da bi se iskoristile šanse. Na primer od izvezenih 2,5 miliona tona kukuruza mogli smo da utovimo 1,5 miliona bikova, a da meso odmah prodamo EU jer ga traže. Mogli smo i da izvezemo osam miliona svinja, zaradimo dve milijarde evra, a ne da na uvoz ove vrste mesa potrošimo 60, 70 miliona evra, ali država je uvela sankcije svinjarstvu u Srbiji jer se i dalje obavlja vakcinacija protiv svinjske kuge, zato naše meso niko neće da kupi.\n- Poljoprivreda mora da se približi industriji, da litar mleka ili kukuruza upetostručimo kroz preradu u robu višeg stepena proizvodnje, kroz paštetu, kulen. I više zarađujemo i zapošljavamo više desetina hiljada ljudi - ističe Vitomir Vidović, profesor sa novosadskog Poljoprivrednog fakulteta.\nMalina je, posle kukuruza i šećera, prošle godine bila treći izvozni proizvod. Rekorder po proizvodnji iz Arilja Milomir Stojić vidi šansu u izvozu, ali smatra da se mnogo toga mora urediti.\n- Mora da se uspostavi red i odredi ko šta radi - ko otkupljuje i na koji način, prodavci, preprodavci, kako se plasira malina, ko procenjuje kvalitet... Trenutno svi rade sve i na kraju u tom haosu ne zna se ni kolika je izvozna cena niti bilo šta drugo i, naravno, uvek ispaštaju proizvođači. Tu bi država mogla da nam pomogne - kaže Stojić.\nUz opasku da se premijer malo kasno setio poljoprivrede jer su sela opustela, poljoprivrednici Zlatko Žarkovački, iz okoline Sombora, i Zora Milinković iz valjevskog sela Bukovica traže od države pomoć za modernizaciju proizvodnje.\n- Već godinama, decenijama ostvarujemo minimalnu proizvodnju jer su takva i ulaganja. Ne možete očekivati vrhunske prinose ako imate staru mehanizaciju, ako nemate novca za mineralna đubriva. Moraju se zato povećati ulaganja, i to treba da uradi država - kaže Žarkovački, koji obrađuje oko 30 hektara, seje pšenicu, kukuruz, soju i suncokret.\nZoran Milinković, koji gaji šljivu na dva hektara, podseća da su proizvođači na svakom koraku opterećeni raznim porezima i taksama, a s druge strane imaju niske otkupne cene proizvoda i subvencije države na kašičicu.\n- Potrebna je ozbiljna nacionalna strategija gde će proizvođač biti na mestu broj jedan, a ne silni prekupci i izvoznici - smatra Milinković.\nŠta država treba da radi\nViktorija grupa: Veće subvencije\n- Država bi trebalo, i to veoma hitno, da učini sve da srpski poljoprivrednik ima iste ili slične uslove kao onaj u okruženju. Nemoguće je biti konkurentan ukoliko su subvencije nekoliko puta niže od onih koje dobije hrvatski ili mađarski seljak. Zaista, čvrsto verujemo da u uslovima jednakosti naš agrar ima mnogo veću šansu i potencijal - ističe Nikola Vujačić, direktor “Viktorija grupe”.\nDelta agrar: Ukrupnjavanje poseda i udruživanje\n- Potrebno je doneti kratkoročnu i dugoročnu strategiju razvoja, a udeo agrarnog budžeta u državnom mora da bude najmanje šest odsto, a idealno deset. Neophodno je restrukturiranje proizvodnje i orijentisanost na voćarstvo i povrtarstvo, umesto sada dominantne ratarske proizvodnje, što posebno važi za područja južno od Dunava i Save. U strukturi izvoza treba da dominiraju finalni proizvodi umesto kukuruza i pšenice, a neophodno je i ukrupnjivanje poseda i udruživanje. Idealno bi bilo kada bi domaći proizvođači imali pristup povoljnim dugoročnim kreditima na 20 godina s dva odsto godišnje kamate - kaže Milan Grgurević, direktor.\nMK grupa: Vratiti izvozne kredite\n- Imamo kapacitete za povećanje proizvodnje hrane, ali da bismo povećali izvoz i konkurentnost na zahtevnom međunarodnom tržištu, neophodno je da država osim subvencionisanja kredita, u saradnji sa bankama snizi kamate, ali i ponovo uvede izvozne kredite - ističe Miodrag Kostić, predsednik MK grupe.


Zapisnici i stenogrami sa 32. i 33. Radne sjednice\n35.Radna sjednica Skupštine Kantona Sarajevo-1 nastavak, 13.05.2014\n8 Prijedlog odluke o usvajanju "Bilansa energetskih potreba Kantona Sarajevo za 2014. godinu";\n9 Prijedlog odluke o pristupanju izradi Strategije razvoja Kantona Sarajevo za period 2014. do 2020. godina;\n10 Prijedlog odluke o usvajanju Programa uređenja građevinskog zemljišta i realizacije kapitalnih investicija za 2014.godinu;\n11 Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o utvrđivanju većeg obima zdravstvenih prava, kao i osnovama, kriterijima i mjerilima za ugovaranje po osnovu obaveznog zdravstvenog osiguranja sa zdravstvenim ustanovama sa područja Kantona Sarajevo\n35.Radna sjednica Skupštine Kantona Sarajevo-2 nastavak, 21.05.2014\n13 Prijedlog odluke o davanju saglasnosti na Statut JU Opća bolnica „Prim. dr Abdulah Nakaš“;\n14 Prijedlog odluke o usvajanju Programa rada Kantonalne agencije za privatizaciju Sarajevo sa Finansijskim planom za 2014. godinu;\n15 Prijedlog odluke o dopuni Odluke o osnivanju skupština javnih preduzeća čiji je osnivač Kanton Sarajevo;\n16 Prijedlog odluke o izmjenama Odluke o usklađivanju statusa Kantonalnog šumskog privrednog društva za gospodarenje državnim šumama “Sarajevo-šume”d.o.o. Sarajevo sa Zakonom o javnim preduzećima u Federaciji Bosne i Hercegovine;\n17 Prijedlog odluke o izmjeni Odluke o usklađivanju statusa Javnog preduzeća „Park“ sa p.o. Sarajevo sa Zakonom o javnim preduzećima u Federaciji BiH;\n18 Prijedlog odluke o potvrđivanju razriješenja dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog preduzeća „Poljoprivredno dobro Butmir“ d.o.o. Sarajevo-Ilidža;\n19 Prijedlog odluke o potvrđivanju imenovanja vršilaca dužnosti predsjednika i članova Skupštine Kantonalnog javnog preduzeća „Poljoprivredno dobro Butmir“ d.o.o. Sarajevo-Ilidža;\n35.Radna sjednica Skupštine Kantona Sarajevo -3 nastavak, 29.05.2014\n20 Prijedlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku Vlade Kantona Sarajevo broj: 02-05-6784-31.2/14 od 08.04.2014. godine o kategoriji lica, uslovima i kriterijima za rješavanje stambenog pitanja mladih putem zakupa uz obavezu kupoprodaje stana;\n21 Prijedlog odluke o davanju saglasnosti na Odluku Vlade Kantona Sarajevo broj: 02-05-6784-32.1/14 od 08.04.2014. godine o kategoriji lica, uslovima i kriterijima za rješavanje stambenog pitanja putem kupovine stana pod povoljnijim uslovima;\n22 Prijedlog odluke o davanju saglasnosti za osnivanje Medicinskog fakulteta kao organizacione jedinice u okviru Univerziteta Sarajevska škola za nauku i tehnologiju;\n23 Izvještaj o radu Kantonalnog tužilaštva Kantona Sarajevo za 2013. godinu\n24 Izvještaj o radu Pravobranilaštva Kantona Sarajevo za 2013. godinu\nIzvještaj o radu Općinskog suda u Sarajevu za 2013. godinu;\nIzvještaj o radu Kantonalnog suda u Sarajevu, za 2013. godinu\nInformacija o stanju kriminaliteta, javnog reda i mira i sigurnosti saobraćaja na području Kantona Sarajevo za mjesec februar 2014. godine