Dezerter – sanjati dezertera značenje sna | Sanovnik - Sanjarica\nUkoliko u snu prisustvujete hapšenju dezertera ili vojnog begunca to znači da vam neko zavidi na svemu što ste u životu postigli. Verovatno imate divan odnos sa partnerom i članovima porodice ili radite unosan posao i u tome uživate. Premda mnogi tvrde da su srećni zbog vas ima i onih kojima je vaša sreća „trn u oku“. Pokušajte da zanemarite njihove provokacije i ne dozvolite da utiču na to kako se osećate.\nSanjati da ste dezerter\nSvojeglavi ste i imate svoje mišljenje. Ipak to nist uzalud jer obično ste u pravu. Ljudi bi trebali više da vas cene i da bolje prepoznaju vaše vrednosti.\nNekog od poznanika ili prijatelja ne cenite dovoljno. Njegovo mišljenje je često tačno, ali uprkost tome vi ga ignorišete.\nSanjati da sudite vojnom beguncu\nOvakav san je upozorenje da prestanete da nesvesno kritikujete druge zbog stvari koje i sami radite. Za sebe uvek pronađete opravdanje, dok drugima zamerate svaku sitnicu. Takvim ponašanjem samo odbijate ljude od sebe, pa vam oni sve ređe poveravaju svoje tajne.\nAko u snu prisustvujete suđenju vojnom beguncu to znači da ste previše naivni. Smatrate da su svi ljudi dobri i da vam ne žele zlo. Čak i kada se ispostavi da niste bili u pravu, nađete razlog da opravdate nečije loše postupke. Lepo je biti altruista, ali ne dozvolite da vas zbog toga zloupotrebljavaju ili ponižavaju.\nSanjati da se svađate sa vojnim beguncem\nKada se u snu svađate sa vojnim beguncem to znači da biste trebali da pazite šta pričate. Verovatno ćete u prisustvu pogrešnih ljudi izgovoriti neke reči koje mu/joj se neće svideti. Steći će utisak da ste tračara, bez obzira na to što niste imali loše namere. Zato, pripazite kada, kome i o čemu govorite kada ste u društvu ljudi koje ne poznajete najbolje.\nUkoliko se u vašem snu neko drugi svađa sa vojnim beguncem to je upozorenje da ne izbegavate konstruktivne rasprave. Ako se stalno povinujete mišljenju drugih ili stavovima većine, bez obzira da li se sa tim slažete ili ne, konstantno ćete biti nezadovoljni. Međutim, ako se zauzmete za sebe i argumentovano iznesete zašto ste u pravu, ne samo da će vas drugi više ceniti, nego ćete se ponositi sami sobom.\nSanjati da se tučete sa dezerterom\nAko se u snu bijete sa vojnim beguncem to implicira da prezirete nepravdu. Vi ste osoba koja se trudi da sa svima ima korektne odnose. Važno vam je poštenje. To je osobina koju sami posedujete i koja vam je važna kod drugih ljudi. Ako vidite da neko pokušava drugome da naudi u stanju ste da se pobunite, čak i na uštrb vlastite sigurnosti.\nKada sanjate da se neko drugi tuče sa dezerterom to znači da će vaša taktika da izbegavate konflikte uroditi plodom. Pokušaćete da neko vreme ne reagujete na provokacije ili uvrede i da ne ulazite u rasprave sa drugima. To ćete uraditi zato što želite da se oslobodite negativnih emocija koje vas često preplave. Biće to jedan pametan i delotvoran potez, pa ćete pokušati da ubedite i ostale da pokušaju da slede vašu taktiku.\nSanjati da ste ranili vojnog begunca\nUkoliko ste upucali dezertera dok je pokušavao da pobegne od vas to ukazuje na „rezove“ koje ćete uskoro napraviti u svom životu. Prvo ćete se rešiti štetnih navika, a potom i ljudi koji negativno utiču na vaše raspoloženje. Život će vam već tada biti kvalitetniji, a ako nastavite da radite na tome, u bliskoj budućnosti ćete osetiti sve benefite promena koje ste uveli.\nSan u kome pokušavate da pomognete ranjenom beguncu znači da će vaša hrabrost i požrtvovanost biti nagrađeni. Usudićete se da uradite nešto što drugi neće smeti, pa će vam se diviti cela okolina. Dobićete i priznanje za svoje dobročinstvo.\nSanjati da ste ubili vojnog begunca\nOvakav san označava potrebu da svima kažete istinu u lice. Moguće je da se često ustežete kada trebate nekome nešto neugodno da saopštite, zato što se plašite da ćete ga/je povrediti. Zato češće oćutite nego što izgovorite sve što vas muči. Što se duže budete tako ponašali biće sve nezadovoljniji. Nemate čega da se plašite ako govorite istinu, zato jednom „presecite“ i kažite svima sve što ih sleduje.\nAko u snu vidite mrtvog dezertera to znači da ćete uraditi nešto preko volje. Možda ćete pomoći osobi koja vas je nekad povredila, samo zato što će vas to zamoliti neko drugi. Ipak, nećete ni oprostiti ni zaboraviti njegov/njen greh, nego ćete se potruditi da ispadnete čovek.


Bitef | Events in Serbia\n13sepCeo dan25BitefBeogradVrsta događaja:Kultura, umetnost i zabavaGrad/mesto održavanja:Beograd\nBitef – Beogradski Internacionalni Teatarski Festival je od svog osnivanja neprekidno pratio i podržavao najnovije pozorišne tendencije. Rastući i razvijajući se, postajao je jedan\nBitef – Beogradski Internacionalni Teatarski Festival je od svog osnivanja neprekidno pratio i podržavao najnovije pozorišne tendencije.\nRastući i razvijajući se, postajao je jedan od najvećih i najvažnijih evropskih festivala.\nVeć više od četiri decenije svog postojanja Bitef prevazilazi sve političke i kulturne barijere i uspešno ide u korak sa burnom evolucijom pozorišne umetnosti. Zbog toga istoriju Bitefa možemo nazvati istorijom savremenog teatra.\nBitef je jedan od retkih festivala koji obuhvata kako eksperimentalne, tako i tradicionalne forme. Revolucionarnih šezdesetih i sedamdesetih godina, gledaoci su imali priliku da vide neke od najhrabrijih scenskih eksperimenata koji su vodili ka razaranju dramske forme, ali takođe i značajna klasična ostvarenja, kao i predstave tradicionalnog orijentalnog teatra. Tokom osamdesetih i devedesetih, Bitef je predstavio najviše domete postmodernog teatra i plesa.\nTokom svog održavanja, Bitef je uspevao da promoviše najviše kulturne vrednosti i dovede u Beograd neka od najvećih imena svetske izvođačke scene. U prvoj deceniji XX veka Bitef prikazuje nova i inovativna dostignuća svetskog ‘mejnstrima’, predstave postdramskog i neverbalnog scenskog izraza, kao i one realizovane uz pomoć novih tehnologija, otvorivši tako vrata virtuelnoj stvarnosti ‘sajber’ teatra.\nViše o Bitefu saznajte klikom na link SAZNAJ VIŠE\nseptembar 13 (Ponedeljak) - 25 (Subota)


Upoznajte Iris Shala iz Prištine - mojusk.ba\n17 Oktobra, 2016 17 Oktobra, 2016 Moj USK\nZgodna Albanka Irish Shala je rođena 5. augusta 1990. u Prištini, glavnom gradu Kosova, a sada živi u Austriji. Bavi se glumom i fitnesom te vrlo često pozira i kao fotomodel. Njen prvi javni nastup bio je u drugoj sezoni Austria’s Next Topmodel, a 2011. je glumila u telenoveli “Anna und die Liebe”. Njeno prebivalište je u Grazu, ali zbog snimanja često boravi u Berlinu.\nIzolacija, ludilo i sifilis: Kako je otišao Al Capone?


Kurti pozvao gradonačelnike sa severa da uklone barikade - Medija centar\n„Pozivam gradonačelnike na severu da povuku vozila institucija sa puteva i pozivam organizovanu grupu Srba da napusti dva magistralna puta jer su blokirali sebe i svoje kretanje. Uvođenje zakonitosti je u interesu svih, a nije ni protiv koga. Mere koje smo preduzeli su za svakoga, bez diskriminacije ili privilegije. Država i naši građani nemaju interesa za incidente i eskalaciju, niti Srbi na Kosovu nemaju interes, nema interesa za destabilizaciju niti se čini da i Srbija ima, već samo jedan pojedinac ima interes za incidente a taj pojedinac je srpski predsednik. Mi smo za razgovore i dijalog, to smo potvrdili Briselu, kao i visoki predstavnik EU Žozep Borelj i njegov predstavnik Miroslav Lajčak“, rekao je Kurti.\n„Policija služi za omogućavanje sigurnosti i održavanju javnog reda uprkos preprekama koje imamo na severu Kosova. Posebno zahvaljujem svim policajcima na profesionalnosti i korektnosti. Želeo bih da naglasim da je odluka o privremenim tablicama poštena i omogućava pravo na slobodno kretanje građana, uključujući i Srbe na Kosovu“.\nOn je kazao da su građani uglavnom pozitivno odgovorili na novu odluku o uvođenju privremenih tablica, uključujući i Srbe. „To najbolje pokazuje njihovu spremnost za slobodno kretanje. Prepreke na putu prave kamioni koji su u vlasništvu opšinskih institucija i to svakako predstavlja kršenje i zlouporabu javne imovine ”, rekao je Kurti na sednici Vlade.\nRTV KIM, Lajmi


VRELA FOTKA MANEKENKE:Ko još primećuje ovakve detalje? | Mondo Portal\nVRELA FOTKA MANEKENKE:Ko još primećuje ovakve detalje? 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nZvezde i tračevi 17.07.2019. / 11:05\nAutor mondo.rs 17.07.2019. / 11:05\nEmili Ratajkovski objavila fotku u tangama, evo šta su komentarisali njeni pratioci!\nManekenka Emili Ratajkovski objavila je nekoliko vrelih fotki, kojima "ilustruje" kako se provodi tokom toplotnog talasa koji hara Amerikom.\nLepa Emili objavila je fotku na kojoj nosi tange, a njen pas Kolombo gleda u njenu pozadinu.\n"Šta gledaš Kolombo," pitala je ona u postu, ali je njenim pratiocima više privukla pažnju činjenica da su joj noge prljave!\n17.07.2019. / 14:47\n17.07.2019. / 14:05\nNa prvoj slici, kao da ima po lopticu u oba guza? Jel to prirodno? 🤔\n17.07.2019. / 15:08\n@Skazi Nije, neko je isao kod doce na sredjivanje 😂.


Sutra počinje Prvi zimski festival „Zenica ADVENTure“ - Zenicablog\nSutra počinje Prvi zimski festival „Zenica ADVENTure“\nSutra počinje Prvi zimski festival „Zenica ADVENTure“ – Prvi zimski festival “Zenica ADVENTure” otvoriće Deseta smotra dramskog stvaralaštva vrtića i škola, koja će biti održana u subotu, 1. decembra, na velikoj sceni Bosanskog narodnog pozorišta.\nU narednih skoro mjesec i po festivalskih dana, Zeničani će moći uživati u brojnim kulturno-umjetničkih sadržajima, koncertnim spektaklima i filmskim blokbasterima, koji će ponuditi zabavu i osvježenje za svaki ukus.\nJedan od aduta zimske pustolovine je koncert Crvene jabuke, koji će biti održan na centralnom gradskom trgu, uveče 30. decembra. Legendarna beogradska grupa Van Gogh gostuje u Bosanskom narodnom pozorištu, u nedjelju 16. decembra. 9. decembar je rezervisan za otvorenje Zimskog grada, sa klizalištem, ukrasima i drvenim kućicama, scenografijom prilagođenom zimskom ugođaju. Istu noć, koncertom Etno Remake, publiku će zagrijati zenički tenor sa međunarodnom reputacijom, Ivan Jelić.\nU Novu godinu, Zeničane će uvesti trio Amel Čurić, Enes Begović i Enver Lugavić Kice.\n„Zenica Adventure je festivalski događaj kojeg priređujemo po uzoru na Zenica Summer Fest. Ovaj ljetni festival pokazao se veoma uspješnim. Radio-televizija Zenica namjerava ponuditi Zeničanima kulturne-umjetničke i zabavne sadržaje sa svakom sezonom tokom godine“,- izjavio je na današnjoj press konferenciji direktor RTV Zenica, Nandino Škrbić.\n„Gradska uprava i služi da podrži pozitivne i dobre ideje. Takav je i ovaj, kao i festival IFET koji organizuje Bosansko narodno pozorište. Želja nam je da se u ovom gradu događaju dobre stvari, da se Zenica prestane spominjati samo po zagađenju i nezaposlenosti“, – kazao je ovom prilikom gradonačelnik Zenice, Fuad Kasumović, pozivajući Zeničane da posjete festivalske programe.\nVizuelni identitet Prvog festivala Zenica Adventure, registarska tablica kao simbol ustanovljenog festivalskog sadržaja, koji će Zenicu još zadugo grijati u zimskim mjesecima, osmislio je član produkcijskom tima RTV Zenica, Adis Čolaković, čiju je ideju tehnički realizovao Nejro Alijević.\n„ I ovog puta je Gradonačelnik povjerenje dao Produkcijskom timu RTV ZENICA, koji je, praktično, zadužen za realizaciju ovih aktivnosti. Zadovoljstvo mi je da, iskreno, s ponosom, mogu predstaviti okosnicu tog tima, a to su ljudi iz RTV ZENICA – Adis Čolaković, Taib Bajramović, Sanel Hasanović, Nejro Alijević, Ibrahim Avdić, Rizah Halilkadić, Almir Hadžajlić. Naravno, svi zaposlenici RTV ZENICA, svako na svoj način, pomažu ili odmažu organizaciju i realizaciju ovog i svih ostalih dešavanja u produkciji naše medijske kuće“ – kazao je direktor JP RTV Zenica Nandino Škrbić.\nBitno je naglasiti da je „Zenica ADVENTure“ dio novog projekta, „Zenica 4 season“ u okviru kojeg će RTV Zenica kroz četiri godišnja doba realizovati četiri festivala: „Zeničko proljeće“, „Zenica summer fest“, „Zenica fall“ i „Zenica ADVENTure“. Posebno nam je zadovoljstvo što je „Zenica 4 season“ dio studije, odnosno projekta kandidature Zenice za Evropsku prijestolnicu kulture, jer će nakon realizacije „Zenica 4 season“, i sinergije svih planiranih programa, Grad Zenica steći uslove za aplikaciju i kandidaturu. Na ovaj način bi se Zenica našla u odabranom društvu gradova koji su do sada bili Evropske prijestolnice kulture, među kojima su između ostalog Temišvar, Rijeka, Esen, Talin, Marsej, Liverpul, Linc i drugi.\nPR team „Zenica ADVENTure“\nTagoviadventure festival građani press rad rtv zenica zabava zenica zima


TotalCar.rs » Procureo Ford Mustang (2013) teaser\nNova generacija Ford Mustanga neće se pojaviti do 2014. godine kao model za 2015, a kozmetički poboljšanu verziju videćemo na Salonu automobila u Los Anđelesu. Ford je želeo da zaintrigirira publiku, pa je na Facebook-u objavio nove detalje o ovom automobilu.\nSlika koju vidite dole došla je u posed ”Mustang Evolution”-a i predstavlja lošu vest za Fordove planove sa socijalnim mrežama. Plan je da se za svakih 5000 lajkova objavi novi detalj, ali sada su se pojavili svi!\nNa fotografiji se vidi redizajnirana prednja rešetka poput one koju imaju Shelby modeli, set svežih farova, nova instrument tabla i takođe nova LED zadnja svetla. Uskoro očekujte informacije sa zvanične premijere.\nTeaser: Naslednik Renault Koleos modela


Trijumf u Bukureštu: Kragujevački kulinari apsolutni pobednici u pripremanju jela od paste - Novosti - Turistički svet\nTrijumf u Bukureštu: Kragujevački kulinari apsolutni pobednici u pripremanju jela od paste\nNa profesionalnom internacionalnom takmičenju kulinara "Barilla International pasta & pizza championship" koji je održan u Bukureštu 4. i 5. marta 2017, predstavnici Srbije - "HoReCa asocijacija Kragujevac", ukrstili su znanje i veštine sa više od 200 takmičara iz 15 zemalja Evrope.\nDvojica srpskih predstavnika na profesionalnom takmičenju u Rumuniji nadmetali su se sa favorizovanim kulinarima iz Italije i drugim mediteranskim zemljama i kuhinjama gde su paste i pice često zastupljene. Petar Dudaš i Milan Stevanović, predvođeni predsednikom "HoReCa asocijacije Kragujevac" Vujadinom Vujadinovićem i profesorom gastronomije Vladimirom Arsenijevićem, osvojili su ukupno 3 zlatne, 4 srebrne medalje i pehar "Bukurešt kup" kao apsolutni pobednici u pripremanju jela od paste.\nKategorije u kojima su se naši predstavnici takmičili su:\nPasta sa morskim plodovima – Petar Dudaš - zlato, Milan Stevanović – srebro,\nPasta sa mesom – Milan Stevanović - zlato, Petar Dudaš – zlato\nPasta sa sirom – Petar Dudaš – zlato, Milan Stevanović – srebro\nPobednik takmičenja u pripremanju paste – Milan Stevanović – šampionski pehar\nKreativna pica – Milan Stevanović – zlato\nPica desert – Petar Dudaš - srebro\nPredsednik "HoReCa asocijacije Kragujevac" Vujadin Vujadinović kazao je da je ovo izuzetan uspeh za srpsku gastronomiju, jer su se naši kulinari takmičili u disciplinama u kojima Italija dominira i uspeli da postanu šampioni u pripremanju paste.\n- Očekivali smo da će kriterijum ocenjivanja biti jako visok. Spremali smo se jako dugo i vrlo detaljno za ovo takmičenje i posle iscrpljujućih konsultacija i predloga, uspeli smo da napravimo recepturu za koju smo bili sigurni da će ostaviti dobar utisak na sudije, koje su bile većinom iz Italije. Ovom prilikom moram da odam priznanje našim momcima koji su zaista pokazali kako se profesija i boje Srbije vole i poštuju. Motivacija, znanje i želja za uspehom, nadvladali su sve poteškoće i uspeli smo još jednom da pokažemo kakvu gastronomsku budućnost imamo - poručio je Vujadinović.\nProfesor gastronomije Vladimir Arsenijević izjavio je da je presrećan zbog ostvarenih rezultata:\n- Osvojiti zlatnu medalju u pripremanju pice i šampionski pehar u pripremanju paste u izuzetno jakoj konkurenciji, nešto je na čemu svi moramo biti ponosni. Mi smo mala zemlja, Kragujevac je mali grad, ali smo pokazali da naše znanje i kreativnost prevazilaze sve granice. Presrećan sam što imamo ovakve mlade kulinare i osećamo izuzetnu motivaciju da nastavimo dalje u pobedničkom duhu - rekao je Arsenijević.\nKulinari Petar Dudaš i Milan Stevanović izjavili su da su počastvovani što su predstavljali Kragujevac i Srbiju, i sa osmehom su istakli da svaka medalja koju osvoje rezultira još jačom motivacijom da i dalje napreduju i da ubuduće predstavljaju srpsku i kragujevačku gastronomiju u najboljem svetlu.


Nemanja Petrović – Bože, brani je od zla i Čaje šukarije – finale – (26. 06.) – prvi krug – sedamdeset četvrta emisija | ZVEZDE GRANDA - Cela emisija - Polufinale - Grand Online\nRedni broj 16 večeras nosi Nemanja Petrović iz Podgorice.\nPesmu „Bože, brani je od zla“ izveo je svirajući klavir na sceni, dok je u drugom delu priredio pravo iznenađenje igrajući uz pesmu „Čaje šukarije“ sa atraktivnim igračicama.\nTagovi: Finale, Finale Zvezda granda, Nemanja Petrović, Zvezde Granda 2019, Zvezde Granda 2020, Zvezde Granda 2021, Zvezde granda finale


UBIO DEVETOGODIŠNJU DJEVOJČICU, SADA GRAĐANI ŽELE STVAR PREUZETI U SVOJE RUKE | Hayat.ba\nUBIO DEVETOGODIŠNJU DJEVOJČICU, SADA GRAĐANI ŽELE STVAR PREUZETI U SVOJE RUKE\nRusija je u šoku nakon otkrića ubistva 9-godišnje Elizavete Kiseleve u gradu Saratovu.\nDjevojčica je nestala u srijedu 9. oktobra nakon čega je počela potraga u kojoj su učestvovale hiljade ljudi.\nU noći s četvrtak na petak tijelo nesretne djevojčice pronađeno je u jednoj garaži na periferiji Saratova nakon čega je objavljeno da je uhapšen osumnjičeni za ubistvo.\nTo je izazvalo spontano okupljanje mještana u blizini Ministarstva unutrašnjih poslova u Saratovu.\nDemonstranti su se željeli probiti do zgrade policije i linčovati osumnjičenog, no jake policijske snage su ih zaustavile.\nRuski mediji pišu da je osumnjičeni za ubistvo 35-godišnji Mihail Tuvatin kojem je šest puta suđeno za krađu, razbojništvo i silovanje.\nNakon nestanka djevojčice policija je počela sveoubuhvatnu akciju provjere svih osoba s krivičnom prijavama u Saratovu, piše Radiosarajevo.ba.\nKada su došli do Tuvatina i pitali ga za Elizavetu, rekao je da ne razumije o čemu se radi. To je bilo sumnjivo policiji jer je drugi dan u cijelom okrugu trajala velika potraga za Elizavetom i bilo je nelogično da nije upoznat s njenim nestankom – izvještava Telegram.\nNakon što ga je policija detaljnije ispitala, 35-godišnji muškarac je priznao ubistvo i rekao da je tijelo djevojčice sakrio u otvoru iza ormara u napuštenoj garaži koju je koristio.\nZvanična predstavnica Istražnog odbora Svetlana Petrenko objasnila je detalje tragedije na osnovu priznanja osumnjičenog.\nSve je počelo prije prije nekoliko mjeseci kada je Tuvatin otkrio napuštenu garažu, promijenio bravu na vratima i preuzeo je.\nDevetog oktobra pored objekta je prošetala Elizaveta Kiseleva koja ga je upitala da li je to njegova garaža.\nTuvatin je mislio da garaža pripada njenoj porodici i rođacima, uplašio se prijave.\n– Muškarac je djevojku odvukao u garažu i počinio ubistvo – rekla je Petrnko.\nPovodom smrti djevojčice saučešće su izrazili Vječeslav Volodin, predsedavajući Državne dume Ruske Federacije, i Valerij Radaev, guverner Saratovske regije.\nPoslanik Državne dume iz regije Jevgenij Primakov zatražio je povratak smrtne kazne u Rusiji.\nMihail Isaev, gradonačelnik Saratova, na svojoj Instagram stranici obećao je pomoć porodici djevojčice i izrazio uvjerenje da će ubica biti najstrožije kažnjen prema zakonu.


Afrička svinjska kuga u nekim zemljama uzrokovala značajan pad cene mesa - Stočarstvo | Agroklub.rs\nAfrička svinjska kuga u nekim zemljama uzrokovala značajan pad cene mesa\nDok se cene svinjetine u nekim zemljama kreću stabilno, proizvođači u Belgiji, Sloveniji, Poljskoj i Bugarskoj pretrpeli su gubitke, svaki za oko četiri odsto.\nOd izbijanja afričke svinjske kuge (ASK) u Nemačkoj pa do sada cene svinjetine kretale su se u većini zemalja Evropske unije koliko toliko stabilno.\nDanska mesna kompanija "Danish Crown" izvestila je kako je tržište narezanog i otkoštanog mesa uravnoteženo, dok su cene celih komada (polutki) pod velikim pritiskom zbog sve veće ponude. Ipak, zahvaljujući dobrom poslovanju sa Azijom, u toj je zemlji otkupna cena svinja za klanje stabilna i iznosi 1,38 evra po kilogramu.\nSnažan pad u nekim zemljama\nPrema Udruženju poljoprivrednih proizvođača (VLV) u Austriji, ponuda i potražnja svinjetine bila je na visokom nivou što je rezultiralo nepromenjenom cenom svinja za klanje od 1,50 evra/kg. Problem je postojao u dve klanice u Gornjoj Austriji gde je zbog manjka radnika kasnila isporuka robe.\nŠto se tiče Španije, izvoz svinjetine na Daleki istok nije stao, a višak mesa iz Nemačke nije snizio cenu koja se sada kreće 1,29 evra/kg. U Italiji se rast nastavio i krajem septembra, a proizvođači su zaradili dva odsto više, piše fleischwirtschaft.\nS druge strane, neke zemlje suočile su se s velikim gubicima. U Francuskoj je prodaja živih svinja od izbijanja kuge otežana, a cena je pala za 0,7 evra, pa iznosi 1,37 evra/kg.\nTakođe, na tržištu je ostalo neprodatih 1.600 grla. Proizvođači u Belgiji, Sloveniji, Poljskoj i Bugarskoj pretrpeli su gubitke, svaki za oko četiri odsto.\nBolest još nije prisutna kod domaćih krda\nPodsetimo, prvih dana septembra nemački ministar poljoprivrede objavio je da je u zemlji pronađeno krdo divljih svinja zaraženih ASK-om.\nU razdoblju od dva meseca, a prema izveštaju od 31. oktobra, utvrđeno je 117 zaraženih jedinki divljih svinja. Najnovije otkrivene nisu pokazivale simptome bolesti, koju je otkrio rutinski pregled nakon lova.\nIako je ekonomska šteta već jasno vidljiva, rizik za zdravlje domaćih svinja još uvek nije izuzetno veliki jer na farmama do sada nije pronađena zaražena životinja. Do sada su higijenska pravila bila vrlo stroga, što uključuje stalnu dezinfekciju pa i dvonedeljnu karantinsku obavezu po dolasku novih tovljenika i ograničenje kretanja između svinjarskih farmi.\nAfrička svinjska kuga Meso Cene Tržište


Ruski prirodni sapun za lice, cena, prodaja - Floresan ruska prirodna kozmetika , Beograd\nRuski prirodni sapun za lice\nRuski prirodni sapun za lice 1 2 3 240 din.\nPrirodni šumski sapuni za kupanje i tuširanje, negu tela, lica i ruku.\nRazlog za razvoj kozmetike u Rusiji je uglavnom zbog istoriji naše zemlje. Staro Ruski recept – paganski - posebno je cenjen zbog kvaliteta prirodnih lekova. Sapun se koristi zbog lekovitosti bilja i cveća.\nPosebnu ulogu u nezi kože je imala Ruska banja, koja je imala neku vrstu kozmetičkih tretmana. Verovalo se, da se kupanjem moglo izlečiti I telo i duša.\nPrirodni sapun za negu lica i tela ‘’HELJDOVI MED & MEKINJE’’ od 155 ml – Floresan ruska organska kozmetika f42b\nEkstra meki sapun kombinuje meku bazu za pranje sa prirodnim sastojcima, blago i nežno čisti kožu. Med i pšenične mekinje promovišu efikasni piling mrtvih ćelija kože, normalizuje lučenje lojnih žlezda kože, pomaže smanjenju pora i sprečava upalu kože.\nMedeni sapun, koji kombinuje meku bazu za pranje sa kompleksom prirodnih sastojaka, efikasno očisti kožu, čuvajući zaštitnu prepreku. Biološki aktivne supstance, koje su deo heljda, neguju, omekšavaju i tonizuju kožu, ubrzavaju metaboličke procese; umiruje iritiranu i osetljivu kožu.\nPšenična mekinje obezbeđuje lagani piling, neguje kožu vitaminima i mikroelementima, čine kožu nežnim i svilenkastim.\nMekana aroma meda daje nezaboravno zadovoljstvo.\nPrimjena: nanesite malu kolicinu sapuna na mokru kozu, zasapunjajte pa isperite vodom.\nSastav: Akua, HELJDOVI MED, ekstrat sapunskog korena, pšenične mekinje\nRuski prirodni sapun za lice, CENA: 240,00 rsd


Vojvodina se upoznala sa novim Adobe Creative Suite 5 Vojvodina se upoznala sa novim Adobe Creative Suite 5 – Personal magazin\nU sredu 28. aprila, na restoranu Parobrod, Vojvođanima je predstavljena najnovija verzija Adobe paketa – Adobe Creative Suite 5, u organizaciji kompanije Smart d.o.o. uz podršku firme HSM Informatika iz Beograda i kompanije Adobe.\nSoftver Adobe CS5 obezbeđuje prednost korisnicima da kroz upotrebu raznih kreativnih alata stvaraju bogat sadržaj za praktično bilo koji medij. Pripada familiji softverskih proizvoda za štampu, web, interaktivne aplikacije, video, audio i mobilne uređaje.\nPredstavnik kompanije Adobe, Mirko Ledić, Channel Sales Manager za Adobe Adriatic & Hungary, predstavio je planove razvoja kompanije Adobe prisutnim učesnicima prezentacije.\nDok je Zoran Imširagić, sertifikovani Adobe prezenter prikazao neke od 250 novina i poboljšanja koje Adobe CS5 donosi. Kroz praktične i kratke prikaze poboljšanja paketa, gdin Imširagić je predstavio Dreamweaver, Flash, Flash Catalyst, Illustrator, InDesign i popularni Photoshop, kao sastavne delove Adobe CS5 paketa.\nTokom prezentacije najaktivnijim učesnicima, kompanija Smart d.o.o. je podelila vaučere za besplatno učešće na jednodnevnoj Adobe CS5 radionici i kvalitetno vino iz Sremskih Karlovaca. Dok je po završetku prezentacije, kompanija Adobe podelila vredne nagrade za najbržeg učesnika nagradnog kviza i najsretnijeg učesnika koji je izvučen. Sretni dobitnici vrednih Adobe licenci su:\nAdobe CS5 Design Standard – gdin Dragan Gajger, Štamparije Stojkov d.o.o., Novi Sad i\nPhotoshop CS5 – gdin Aleksandar Rašin, PD RB Kolubara, Lazarevac\nVojvodina se upoznala sa novim Adobe Creative Suite 5 was last modified: April 29th, 2010 by Redakcija\nAdobeAdobe Creative Suite 5Adobe CS 5Adobe CS5DreamweaverFlashFlash CatalystIllustratorInDesignPhotoshopSmartVojvodina


Gotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski - Uvod u neuronske mreže\nGotovi Seminarski Diplomski Maturalni Master ili Magistarski > Obrazovanje > Diplomski radovi > Uvod u neuronske mreže\nPuna verzija: Uvod u neuronske mreže\nNeuronske mreže spadaju u kategoriju paralelnog asinhronog distribuiranog procesiranja. Mreža je tolerantna na oštećenje ili ispadanje iz rada relativno malog broja neurona. Takođe, mreža je tolerantna i na prisustvo šuma u ulaznom signalu. Svaki memorijski element je delokalizovan – smešten je u celoj mreži i ne možemo identifikovati deo u kome se on čuva. Klasično adresiranje ne postoji, jer se memoriji pristupa preko sadržaja, a ne preko adrese.\nDendriti su ulazi u neuron. Prirodni neuroni imaju i po nekoliko stotina ulaza. Spoj dendrita i neurona se naziva sinapsa. Sinapsa se karakteriše efikasnošću, koja se naziva sinaptička težina. Izlaz neurona se formira na sledeći način: signali na dendritima se pomnože odgovarajućim sinaptičkim težinama, proizvodi se saberu i ako prelaze veličinu praga, na dobijenu vrednost se primeni prenosna funkcija neurona, koja je na slici označena sa f. Jedino ograničenje koje se nameće na prenosnu funkciju je da bude ograničena i neopadajuća. Izlaz iz neurona se vodi na akson, koji preko svojih aksonskih ogranaka prenosi rezultat na dendrite. Na taj način se izlaz jednog sloja mreže prenosi u sledeći.\nDanas se u neuronskim mrežama koriste tri tipa prenosnih funkcija:\n•\todskočna (Hevisajdova)\n•\tsa rampom\nPrema topologiji, mreže se razlikuju po broju slojeva neurona. Obično svaki sloj prima ulaze iz prethodnog sloja, a svoje izlaze šalje sledećem sloju. Prvi sloj neurona se naziva ulazni, poslednji je izlazni, dok se ostali slojevi nazivaju skriveni slojevi. Prema načinu vezivanja neurona, mreže se mogu podeliti na rekurzivne i nerekurzivne. Kod rekurzivnih neuronskih mreža viši slojevi vraćaju informacije nižim slojevima, dok kod nerekurzivnih postoji tok signala samo od nižih ka višim nivoima.\n6)\tNa ulaze mreže se dovodi novi skup ulaznih podataka i ponavljaju se koraci od 1-5. Kada se izvrše svi primeri, ažuriraju se vrednosti sinaptičkih težina, i ako je greška ispod neke zahtevane vrednosti, smatra se da je mreža obučena.\nVrste neuronskih mreža podeljene prema vrsti učenja i pravcu prostiranje signala:\n1. NENADGLEDANO UČENJE\nA) Feedback mreže\n1) Aditivna Grossbergova - Additive Grossberg (AG)\n2) Grossbergova sa odlaganjem - Shunting Grossberg (SG)\n3) Teorija binarne adaptivne rezonancije - Binary Adaptive Resonance Theory (ART1)\n4) Teorija analogne adaptivne rezonancije - Analog Adaptive Resonance Theory (ART2, ART2a)\n5) Diskretna Hopfildova - Discrete Hopfield (DH)\n6) Kontinualna Hopfildova - Continuous Hopfield (CH)\n7) Diskretna bidirekciona asocijativna memorija - Discrete Bidirectional Associative Memory (BAM)\n8) Privremena asocijativna memorija - Temporal Associative Memory (TAM)\n9) Adaptivna bidirekciona asocijativna memorija - Adaptive Bidirectional Associative Memory (ABAM)\n10) Kohenove samoorganizujuće mape - Kohonen Self-organizing Map/Topology-preserving map (SOM/TPM)\n11) Kompetitivno učenje - Competitive learning\nB) Feedforward - mreže:\n1) Matrice sa mogućnošću učenja- Learning Matrix (LM)\n2) Pobuđeno-primorano učenje - Driver-Reinforcement Learning (DR)\n3) Linearna asocijativna memorija - Linear Associative Memory (LAM)\n4) Optimizovana linearna asocijativna memorija - Optimal Linear Associative Memory (OLAM)\n5) Slabo raspoređena distribuirana asocijativna memorija - Sparse Distributed Associative Memory (SDM)\n6) Fuzzy ascocijativna memorija - Fuzzy Associative Memory (FAM)\n7) Counterpropagation (CPN)\n2. NADGLEDANO UČENJE\n1) Brain-State-in-a-Box (BSB)\n2) Fuzzy kongitivne mape - Fuzzy Congitive Map (FCM)\n3) Bolcmanova mašina - Boltzmann Machine (BM)\n4) Mean Field Annealing (MFT)\n5) Rekurzivno kaskadno povezivanje - Recurrent Cascade Correlation (RCC)\n6) Povratna propagacija kroz vreme - Backpropagation through time (BPTT)\n7) Povratno učenje u realnom vremenu - Real-time recurrent learning (RTRL)\n8) Recurrent Extended Kalman Filter (EKF)\n2) Adaline, Madaline\n3) Backpropagation (BP)\n4) Košijeva mašina - Cauchy Machine (CM)\n5) Adaptivni heuristički kriterijum - Adaptive Heuristic Critic (AHC)\n6) NM sa vremenskim zadržavanjem - Time Delay Neural Network (TDNN)\n7) Asocijativno nagrađivanje - Associative Reward Penalty (ARP)\n8) Avalanche Matched Filter (AMF)\n9) Backpercolation (Perc)\n11) Adaptivne logičke mreže - Adaptive Logic Network (ALN)\n12) Kaskadne veze- Cascade Correlation (CasCor)\n13) Prošireni Kalman-ov filter - Extended Kalman Filter(EKF)\n14) Kvantizacija vektora učenja - Learning Vector Quantization (LVQ)\n15) NM zasnovane na verovatnoći- Probabilistic Neural Network (PNN)\n16) Opšte regresione NM - General Regression Neural Network (GRNN)\nNačini obučavanja neuronskih mreža\nRazmotrićemo dva načina obučavanja: nadgledano obučavanje i obučavanje samo-organizacijom.\nNajpopularniji algoritam za nadgledano obučavanje je back-propagation algoritam. Osnovna ideja algoritma je sledeća: bira se slučajan par ulaznih i izlaznih rezultata. Mreži se prosleđuje ulazni skup signala, tako što se na svaki ulazni neuron dovodi po jedan signal. Zatim ovi signali propagiraju dalje kroz mrežu, u skrivene slojeve, da bi se posle izvesnog vremena na izlazu pojavio rezultat. Kako se to dešava?\nZa svaki neuron se računa ulazna vrednost, na već objašnjen način: signali se množe sinaptičkim težinama pridruženim dendritima, sabiraju se, i zatim se na dobijenu vrednost primenjuje prenosna funkcija neurona. Signal na isti način propagira dalje kroz mrežu, sve dok ne dođe do izlaznih dendrita. Tada se još jednom vrši transformacija i dobijaju se izlazne vrednosti. Sledeći korak je poređenje dobijenih signala na izlaznim aksonskim ograncima sa očekivanim vrednostima za zadati test primer. Za svaki izlazni ogranak se računa vrednost greške. Ako su sve greške jednake nuli, dalja obuka nije potrebna – mreža je u stanju da obavlja traženi zadatak. Međutim, u najvećem broju slučajeva će greška biti različita od nule. Tada se mora obaviti modifikacija sinaptičkih težina pojedinih čvorova.


Slovenački rukometaši stali u odbranu Veselina Vujovića: Zlonamjerno, uvredljivo... - Vijesti.me\nSlovenački rukometaši stali u odbranu Veselina Vujovića: Zlonamjerno, uvredljivo...\nVujović je nedavno smijenjen, a kao razlog su navedene njegove riječi na tajm-autu Zagreba, kluba koji vodi, a koje su bile upućene Slovencu Aleksu Vlahu Edit\n7726 pregleda 0 komentar(a)\nVijesti Sport 4. decembar 2019, 17:00\nSlovenački rukometaši stali su u odbranu Veselina Vujovića i optužili slovenačke medije da su lažnim informacijama narušili i njihov i ugled njihovog doskorašnjeg selektora.\nVujović je nedavno smijenjen, a kao razlog su navedene njegove riječi na tajm-autu Zagreba, kluba koji vodi, a koje su bile upućene Slovencu Aleksu Vlahu.\n''Umri, bre, više da te ne gledam'', rekao je Vujović igraču Zagreba.\nNastavak priče donijeli su mediji, koji su pisali i da je Vujović uživao u igranju pokera, te da su igrači morali da plaćaju po 300 eura da igraju s njim. Ko plati, bio je, tvrdili su mediji, omiljen kod njega.\nNa te navode reagovali su reprezentativci otvorenim pismom.\n"Živimo u vremenu kada si svaki medij može priuštiti pisanje neistina, lažno optuživati bez navođenja izvora ili snošenja bilo kakvih posljedica. Na to su navikli sportisti. Nastojimo previdjeti ili koristiti takve natpise kao dodatnu motivaciju za bolja izdanja u budućnosti. U ovom slučaju, međutim, vjerujemo da su neke medijske kuće s nekim stvarima prešle granice dobrog ukusa.\nPrije nekoliko dana slovenski su mediji, koji se uglavnom bave političkim i sportskim vijestima, citirali "opušteni" dio šire regije i ispričali priču o igranju "ucjenjivačkog" pokera u slovenačkoj ukometnoj reprezentaciji. Pisanje spomenutog medija nazivamo smiješnim, a kategorički ih demantujemo. Tvrdnje da smo igrali poker kako bismo kupili mjesto u ekipi su uvredljive, zlonamjerne, ali ponajviše neistinite.\nIgrači su svjesni da naši nastupi nisu bili na zadovoljavajućem nivou u posljednjih godinu i po. Zbog toga su članovi Predsjedništva Rukometnog saveza Slovenije odlučili da naprave promjene. Igrači nikako nisu izmjene izvršili ili ih nametnuli.\nOsjećamo da mnogi žele pokrenuti obračun medija između ekipe i bivšeg trenera, ali svima jasno dajemo do znanja da se to neće dogoditi. Zahvaljujemo g. Vujoviću zbog doprinosa rezultatima slovenačke reprezentacije u posljednje četiri i po godine. U budućnosti njegove trenerske karijere želimo mu puno sreće. Zajedno smo se veselili Olimpijadi u Riju i uspomenama u Parizu", navodi se u pismu.\nHRVATI SLAVE SREBRO\nDoček u Zagrebu, Červar: Treba nam zajedništvo koje nemamo...\nDuvnjak: Pretužan sam, primili smo dva glupa gola\nŠpanija odbranila titulu, Hrvatska pala u posljednjih 90 sekundi\nOvo je najbolji tim rukometnog EURA, lider Hrvatske je MVP\nCrnogorske rukometašice na startu sa Norveškom


KULTURNA POLITIKA U SRBIJI – IZMEĐU KONCEPTUALIZACIJE I PRAKSE\nSAŽETAK: Pojam kulturne politike označava usmeravanje kulture u državi ili u okviru kulturnih institucija sa jasno određenim ciljevima i prioritetima i instrumentima kojima se oni ostvaruju. Međutim, koncept kulturne politike menja se zavisno od karaktera državnog poretka, ali i u odnosu na tekuću praksu kulture u određenom društvu. Postojanje koncepta kulturne politike nije isto što i kultura u stvarnom društvenom životu, u organizacijama i institucijama u kojima se na (ne)racionalan način povezuju kulturni akteri. Ukazuje se na osnovne probleme kulturne politike u Srbiji: tradicija–savremenost, država–tržište, srpsko–inostrano (evropsko), Srbija–Srbi, kulturna elita–masa, evaluacija organizacija i institucija kulture.\nKulturna politika države\nDržava je tokom većeg dela postojanja uvek bila značajan činilac kulturnog i umetničkog života. Jedna od njenih osnovnih funkcija je čuvanje i unapređivanje kulture. Ovom prilikom nećemo ulaziti u raspravu o tome koliko je podsticala, a koliko ometala i sprečavala kulturni život tokom svog istorijskog razvoja. Sigurno je da se nedemokratska i demokratska država nisu jednako odnosile prema kulturi i umetnosti, a samim tim ni donosioci odluka kulturne politike nisu bili birani na isti način. Činjenica je da se država na razne načine “mešala” u kulturni i umetnički život, budući da su to i razvojna pitanja društva. Njoj su to omogućavali pravo na donošenje zakona, stvaranje institucija, značajno finansiranje kulturnog i umetničkog stvaralaštva – budžetski ili kroz podršku projekata. Kako su kultura i umetnost “proizvodi” javnog dobra svakog društva, država je u obavezi da podržava oblike stvaralaštva koji su po karakteru “elitni” i pripadaju nacionalnom kulturnom fondu. Odatle potiče praksa da se institucije kulture i umetnici obraćaju državnim organima za materijalnu i pravnu podršku.\nU teorijskim istraživanjima postoji saglasnost oko ključnog elementa kulturne politike: to je područje usmeravanja kulturnog života jedne države i institucija kulture sa stanovišta određenih ciljeva i prioriteta i pomoću odgovarajućih sredstava. Šira razmatranja pojma kulturne politike zahtevaju preciziranje značenja kulture (univerzalističko, socijalno utemeljenje, nacionalni izraz). U raspravi o kulturi i kulturnoj politici po pravilu se koristi uže značenje pojma kultura – umetničko stvaralaštvo i umetničke organizacije. Na taj način kultura se izjednačava sa umetnošću. Teorijski, ovakvo poistovećivanje nije opravdano. Kultura u širem smislu označava "način života" pojedinca ili zajednice (odnos prema materijalnom i duhovnom: jezik, vera, običaji, tradicija, vrednosti, norme). Kultura je skup simbola čija značenja usmeravaju percepciju, osećanje, ponašanje članova grupe. Dakle, kultura je sadržaj društvenog odnosa? Kako se govori? Oblači? Hrani? Kakve su ustanove?\nSa stanovišta državne uprave, pojmovno sužavanje se može opravdati iz organizaciono-upravnih razloga. Ministarstvo za kulturu je prema nadležnostima organizovano u više resora koji se bave zaštitom kulturnih dobara, umetničkim stvaralaštvom, izdavačko-bibliotečkom delatnošću, zakonodavnom aktivnošću i međunarodnom saradnjom.\nNezavisno od definicije kulture, usmeravanje kulturnog postojanja jedne države nije ostvarivo bez ideje o kontinuitetu. Prema sudu Karla Manhajma (Eseji o sociologiji kulture), "ništa što se pojavilo u kulturnom procesu ne može naprosto iščeznuti, već u izmenjenom obliku ulazi u kasnije strukture". Otvoreno je pitanje u kojoj meri ideju o kontinuitetu oblikuju institucije kulture i stvaralačke ličnosti.\nFormulisanje ciljeva kulturne politike mora da pođe od zatečenog stanja – analitičkog inventarisanja kulturne situacije. Broj kulturnih institucija (biblioteka, izdavača, pozorišta, muzeja, kinematografije), struktura zaposlenih, prostorni raspored, ostvarenja kulturnih programa i projekata samo su početni koraci u koncipiranju kulturne politike. Zamisao osnovnih ciljeva predstavlja drugi ključni elemenat usmeravanja kulturnog razvitka i poznavanje prioriteta kulturnih potreba. U nekim društvenim prilikama prioritet će se dati državnom interesu u kulturi, a u drugim opštinskim ili pojedinim delatnostima kulture (pozorište, biblioteka, film, itd). Sa tog stanovišta, ne može se izbeći pitanje načina prihvatanja kulturnih programa i kulturnih akcija, kao ni ispitivanje uloge i opravdanosti kulturnih ustanova, vrednovanje njihovog rada, promena kulturnih potreba, ali i vladajućih mehanizama odlučivanja.\nIzbor prioriteta u kulturnoj politici posledica je sistema odlučivanja. Raspon ciljeva kreće se od čuvanja kulturne prošlosti, podsticanja stvaralaštva, razvijanja veza sa međunarodnim kulturnim organizacijama itd.\nOstvarivanje ciljeva kulturne politike neodvojivo je od izbora sredstava za njihovo ostvarivanje. Sredstva su raznolika: sistem finansiranja, zakonodavni propisi, idejno-politička orijentacija, nagrađivanje, izbor kadrova, stručna istraživanja. O sredstvima može da se govori kao o stimulativnim (zaštita, stipendije, nagrade, otkup) i suzbijajućim (porezi, zakonske zabrane, moralne osude).\nOd definisanih ciljeva i izabranih sredstava kulturna politika može biti pragmatska ili elitistička. Stvaralački deo kulture nije elitizam u odnosu na funkcionalni ili tradicionalni ("osvojena kultura") koncept kulture. Najčešće se elitna kultura vezuje sa remek-dela kulture. Vrednost kulture određuju stvaralačke ličnosti, koje se pojavljuju nenadano i ne mogu se razumeti kao zajedničko dostignuće nacije.\nKljučno pitanje kulturne politike je identifikacija subjekta odlučivanja. Ko odlučuje o kulturnom razvitku? Postoje dva nivoa odlučivanja: 1) odlučivanje na relaciji država–kultura, i 2) odlučivanje u kulturnim ustanovama (delokrug i sadržaj). Prvi nivo odlučivanja najčešće pripada kulturnoj ličnosti koja pripada političkoj partiji, drugi je stvar kulturnog menadžera. Shvaćene na idealtipski način, odluke u kulturi mogu se klasifikovati na tri načina. Pravno-birokratsko odlučivanje, u kome svaka odluka traži oslonac u pravnoj normi. Ovaj tip odlučivanja nastoji da svaki problem pretvori u problem upravnopravnog postupanja i mišljenja. Demokratsko odlučivanje zasnovano je na unapred poznatoj proceduri i treba da minimalizuje udeo iracionalnih činilaca – strasti, volje, želje, pojedinačnih interesa. Decizionizam u kulturi. U ovom sistemu naglašenu ulogu ima ličnost koja donosi odluke budući da pravna norma ne može da pokrije složenu stvarnost.\nSvaka odluka u kulturi mora da uključi deo iskustvenog uvida u prirodu delatnosti i njen sadržaj. Znanju o specifičnosti kulturnog predmeta treba dodati i znanje o organizaciji delatnosti i političkopravnu normu. Ideje za kulturnu politiku neophodne su budući da važeća rešenja nisu trajna, a bez novih ideja preti opasnost da kadrovske, materijalne i finansijske mogućnosti ostanu neiskorišćene. Dakle, dobra odluka u kulturi sadrži znanje o kulturi, umetničko iskustvo i ideje.\nRazume se, nijedan tip odlučivanja ne garantuje uspeh. Otuda potreba za evaluacijom kulturne politike koja ima dve funkcije: da unapredi kvalitet odlučivanja i da poboljša komunikaciju između onih koji donose odluke i onih na koje se odluke odnose. Kada je reč o kulturnim programima, metod evaluacije služi da se prekine sa kulturnim programima koji ne ostvaruju postavljene ciljeve, da se poboljšaju programi koji su u toku, kao i programi u pripremi, da se unapredi sposobnost upravljanja kulturnim ustanovama.\nU Republici Srbiji kulturnu politiku donosi vlada, odnosno Ministarstvo za kulturu, u okviru kojeg postoje sektori za: 1) kulturno nasleđe i bibliotečku delatnost; 2) umetničko stvaralaštvo i kulturnu industriju (vizuelna umetnost, muzička umetnost i diskografija, scenska i muzičko-scenska delatnost, kinematografija i multimediji, inspekcijski poslovi u kinematografiji); 3) međunarodne odnose i evropske integracije; 4) finansijske poslove i investicije.\nU svim sektorima obavljaju se studijsko-analitički, upravni i upravno-nadzorni poslovi. Osnovne funkcije Ministarstva su da prati stanje u određenoj oblasti i da preduzima mere za unapređenje .\nUstanove kulture koje se finansiraju iz budžeta Republike su: Narodna biblioteka Srbije, Biblioteka Matice srpske, Arhiv Srbije, Narodni muzej, Jugoslovenska kinoteka, Istorijski muzej Srbije, Etnografski muzej, Muzej savremene umetnosti, Muzej primenjene umetnosti, Muzej pozorišne umetnosti, Prirodnjački muzej, Muzej žrtava genocida (Kragujevac), Galerija Matice srpske, Republički zavod za zaštitu spomenika kulture, Narodno pozorište, Beogradska filharmonija, Ansambl “Kolo”, Institut za film, Zavod za proučavanje kulturnog razvitka.\nPraktični problemi kulturne politike u Srbiji\n“U nas, kultura nije samo glavno pitanje, nego je sudbonosno.” (Miloš Crnjanski, 1934)\nPostojanje koncepta kulturne politike nije isto što i kultura u stvarnom društvenom životu, u organizacijama i institucijama u kojima se na (ne)racionalan način povezuju kulturni akteri. Ovde spada implicitni kontekst odnosa države i kulture, odnosno kulturnih delatnosti, kao i prodor tržišta u kulturu. Ona obuhvata sledeće mogućne elemente: normativnu delatnost koja se odnosi na kulturu, model upravljanja kulturnim delatnostima, finansiranje kulturnih delatnosti, uloga tržišta, zaštita kulturnih dobara, kadrovska politika, saradnja sa inostranim kulturama (međunarodna saradnja), odnos matice i dijaspore, regionalni kulturni razvitak, kultura manjinskih zajednica, evaluacija kulturne politike (prihvatanje rezultat kulturne politike od ekspertske i laičke), političke promene u državi i (dis)kontinuitet kulturne politike.\n• Odbrana, briga i unapređivanje kulturnog identiteta srpskog naroda\nU Srbiji danas, kao i u prošlosti, postoj e dve kulturološke i političke struje. One nisu, razume se, bile izjednačene u snazi i intenzitetu, ali su oblikovale odnos prema nacionalnom kulturnom identitetu. Prva, slabija, zalagala se za preuzimanje zapadnoevropskih kulturnih obrazaca, pri čemu nije uvek bio jasan stav prema sopstvenom identitetu: da li ga treba odbaciti ili menjati?\nOna druga, snažnija struja u kulturi i društvu/državi čvrsto je zastupala sopstveni kulturni identitet u državi, obrazovanju, kulturnim ustanovama, javnosti i ličnom delu. Srpski kulturni identitet obuhvata istorijsko iskustvo, nacionalnu tradiciju i običaje, osnovne vrednosti, ideje o organizovanju kolektivnog života, pravoslavlje, srpski jezik/književnost, umetnost, humanističke nauke.\nKulturni identitet se čuva i razvija (ili ignoriše) na više nivoa: država, grad, institucije kulture, profesionalna umetnička udruženja, ličnosti kulture, mediji, obrazovanje.\n2. Kultura i politika\nKulturna politika u pogledu određivanja ciljeva i sredstava određena je u velikoj meri stanjem duha građana Srbije. Poslednjih šezdeset godina kultura se u širokom zamahu interpretira u političkom ključu, a preovlađujuće političko mnjenje ostavlja trag i na kulturnu politiku.\nMinistarstvo kulture ne može da utiče na političko opredeljenje kulturnih stvaralaca i njihov odnos prema kulturi, kao što ne može da arbitrira u izradi i ostvarivanju nekih kulturnih programa. Ali može da svojim instrumentima podrži stvaraoca, kulturnu ustanovu ili umetnički program u skladu sa političkim merilom. Drugim rečima, kulturni stvaralac koji politički pripada opoziciji neće dobiti podršku, ili će ona biti minimalna. Oni pak stvaraoci koji su bliski vlastima mogu da računaju na izdašnu finansijsku podršku. Dobar primer je odluka bivšeg ministra finansija Mlađana Dinkića da izdvoji čak dva miliona evra za snimanje filma “Sveti Georgije ubiva aždahu”. Reditelji i glumci su se slikali sa ministrom u izbornoj kampanji i tako stavili do znanja kome politički pripadaju. Ono što ovaj slučaj čini posebno zanimljivim je i to što je novac dat iz resora finansija, a ne iz kulture, čime se politički funkcionalizuje sadržaj neke kulturne inicijative.\nStvaralac u kulturi i umetnosti ima pravo da zastupa političke vrednosti. Međutim, problem će se pojaviti u slučajevima kada stvaralac zatraži pomoć za svoj projekat. Na koji način kulturna politika može da sačuva svoje dobre namere u odnosu na umetnički projekat politički angažovanog stvaraoca? Sa stanovišta kulturne politike, legitimna je podrška kulturi, ali kako da se odbrani od političkog sadržaja koji se u projektu realizuje, ili od političke ličnosti? Primer udvajanja politike i kulture u jednoj ličnosti nalazimo kod Vide Ognjenović. Ona je reditelj, književnik, prevodilac, predsednik PEN-a, ali ambasador i potpredsednik DS-a. Njeno prisustvo u velikom broju žirija govori o koncentraciji moći u kulturi, koja nije samo kulturna i umetnička, već i politička. Politička podobnost u kulturi još je aktuelna u ukupnom srpskom društvu, pa tako i u kulturi.\n3. Mediji i kulturna politika\nMediji su veoma značajan izvor moći. Oni oblikuju vesti o kulturi u javnost.\nOvde bismo mogli da se osvrnemo i na političko-medijsko štampano izveštavanje o kulturi. Neretko se može prepoznati politički interes u izveštajima o kulturi. Podsetimo se izveštavanja Politike (10. 3. 2007) o “prebijanju glumaca” u Pozorištu mladih u Novom Sadu, što je dobilo razmere svetske vesti broj jedan, a fotografije veličinu političkog plakata. Događaj pun kontroverzi bio je prikazan na jasno definisan način kao “najskandaloznije zbivanje poslednjih decenija”, u šta se ubrajaju i komunističke godine. Pravljenje skandala od kulture nastavlja se i podužim tekstom “Poželjni i nepoželjni” (10. 3. 2007) u kome opširno piše kako jedan urednik za izdavanje publikacija (a ne urednik književnog programa) u Kulturnom centru Novog Sada optužuje direktora što na književnim večerima nema dvoje književnika jedne političke stranke (DS). I dodaje optužbu da postoji nepisana lista poželjnih i nepoželjnih gostiju, a Politika to široko objavljuje. Zašto? Pa zato što u Srbiji nema poželjnih i nepoželjnih u kulturi. Tako nešto postoji samo u jednom kulturnom centru u Novom Sadu. (Ne daj bože da se izbroje oni kojih ima i nema na scenama kulture u srpskim medijima, pa i Politike!) I u ovakvoj divoti od kulture i politike u Srbiji samo Novi Sad štrči. Politički interes, proturen kroz tekst, neće biti teško otkriti. Stvar postaje jasna kada se zna da je u Novom Sadu na vlasti SRS.\nS druge strane, u medijskom kulturnom životu Srbije postoji cenzura i autocenzura. Da li je u pitanju strah, čuvanje mesta ili nezameranje, u ovom trenutku nije od većeg značaja. Ali i želja da se unapredi demokratski dijalog nailazi na cenzuru. Evo primera iz Pisma javnosti koje je potpisalo četrdeset intelektualaca. Pojedini mediji su ovo pismo preneli, a neki nisu.\n“Već nekoliko godina u Srbiji se zapaža podela na one naučnike, umetnike i intelektualace kojih ima u javnosti na svakom koraku, i na one kojih nema. U Srbiji već nekoliko godina imamo naučne skupove na kojima učestvuju uglavnom istomišljenici. Godinama se u stručnim i umetničkim udruženjima odvija selekcija na ‘naše' i ‘njihove'.\nNeka ‘nevidljiva ruka' sprečava otvorenu, slobodnu i odgovornu debatu na javnoj sceni Srbije. Paradoksalno je da u uslovima pluralizacije politike i medija iščezava raznovrsnost intelektualnog javnog života. Ono što je potrebno današnjoj i sutrašnjoj Srbiji svakako je javna intelektualna debata o svim protivrečnostima našeg naroda i države, kao i savremene civilizacije u kojoj živimo. Niko nema pravo da monopoliše stručne i umetničke institucije javnog života. Niko nema pravo da diskriminiše duh i mišljenje. Javne slobode za sve pripadnike intelektualne zajednice – to je jedini put koji se može podržati, danas i ovde. To je osnovni uslov za društvenu racionalnost.” (Pismo javnosti, Večernje novosti , 30. jun 2005. godine.)\nDrugi primer je nedavna zabrana objavljivanja razgovora sa piscem Dankom Popovićem povodom dodele nagrade “Stefan Prvovenčani” u Raškoj.\n4. Država i tržište\nDelo kulture je roba, ali i kulturno ili umetničko dobro. Ukoliko se orijentišemo na robni karakter kulturnog proizvoda, onda će jačati komercijalizacija, a opada kvalitet. U suprotnom, država treba da pomogne dela kulture čija je vrednost trajna. Primera radi, retke naučne, umetničke knjige koje su plod višegodišnjih istraživanja država mora da pomogne i da svojom kulturnom politikom podstiče razvoj kulturnog i umetničkog života. U okviru države važan deo kulturnih funkcija pripada gradskim opštinama i pokrajinama. Ovi državni organi svojim budžetima pomažu infrastrukturu kulture, kao i kulturnoumetničke programe. Međutim, zahtevi direktora pozorišta, muzeja, muzičkih organizacija često prevazilaze finansijske mogućnosti grada ili pokrajine, pa i države. Oni se obraćaju državi za finansijsku pomoć. S druge strane, ideolozi tržišta, a i praksa širenja tržišnih odnosa u svim oblastima društva, nalažu obraćanje kulture tržištu za pomoć. Nikle su agencije za marketing, video-spotove, pijarovi.\nMeđutim, pitanje je šta sve država finansira u kulturi. Ne može se podržati ona kulturna politika koja ogromna finansijska sredstva daje za muzičke festivale kao što su Egzit ili Guča, budući da su to manifestacije koje same sebe treba da finansiraju. O tome je Miša Đurković izložio valjanu argumentaciju u tekstu “Guča i Egzit pred ogledalom” (Politika, 24. 7. 2007).\nPostavlja se pitanje šta država treba da čini u uslovima jačanja tržišta. Da prepusti kulturu laissez faire? Da sistemom poreza odbrani autentične vrednosti?\n5. Demokratska i nedemokratska kulturna politika\nKoncept kulturne politike menja se sa karakterom državnog poretka, ali i u odnosu na vladajuću političku elitu. Uloga političke vlasti i vladajuće ideologije može da bude odlučujuća u konceptu kulturne politike (npr. socijalistička država sa komunističkom ideologijom). Demokratska vlast polazi od pretpostavke da svaka kulturna politika, njeni ciljevi i prioriteti treba da budu predmet javnog odlučivanja, a to su odnos prema kulturnom stvaralaštvu i nacionalnoj kulturi i tradiciji. Aktivno učestvovanje javnosti u koncipiranju kulturne politike je opšte mesto i ne govori ništa o karakteru demokratičnosti. Značajnije je pitanje provlačenje nedemokratskih odluka i prakse u kulturnoj politici pod okriljem demokratije. Moć i vlast se izražavaju i preko kulture i umetnosti. I površna analiza preovlađujućih kulturnih potreba (u znaku evropeizacije), ljudi na upravnim funkcijama institucija kulture i sastava raznih žirija i slično jasno pokazuje da su danas na sceni oni koji pripadaju javno ili nejavno tzv. demokratskom bloku.\nDruga pseudodemokratizacija može – a i ne mora – da bude decentralizacija kulture. O kulturi ne treba da se odlučuje samo u jednom državnom centru. Ali kulturna politika ne sme da se prepusti stihiji i lokalnoj arbitraži.\nMeđutim, od izuzetnog značaja za demokratiju i kulturnu politiku svakako je i mesto kulturne politike u programima političkih stranaka. Zato je neophodno jedno sistematsko istraživanje o tome kakve instrumente i organizacione forme stimulacije kulturne produkcije, širenja i primanja kulture i kakvu poresku politiku zastupaju stranke. Isto tako je značajno pitanje kadrovske politike i odnosa stranke prema stručnjacima u procesu odlučivanja. Ilustracija ovog problema u poslednjih nekoliko godina jeste Zavod za proučavanje kulturnog razvitka koji tavori i nestaje, a može da bude od velike pomoći svakoj praktičnoj kulturnoj politici u Srbiji.\n6. Nagrade u kulturi\nInstitucija nagrade je veoma značajna u kulturi svakog naroda i države. Onaj koji je dodeljuje rukovodi se potrebom pohvaljivanja i nagrađivanja stvaraoca. Priznanja dodeljuju umetnička i naučna udruženja, ali i država. Interesuje nas ova druga.\nDržavna vlast je uvek koristila razna sredstva za pridobijanje, ili pokoravanje onih nad kojima je vladala. Repertoar tih sredstava kreće se od sile, ubeđivanja, obmanjivanja, do nagrada za delo. Svaka nagrada je izraz moći. Kada je nekome dodeli državni organ, on na taj način psihološki, moralno i, donekle, stvaralački “vezuje”, pridobija dobitnika. Na taj način stvaralac pasivizuje svoj kritički stav prema postojećoj vlasti. Postoje izuzeci, ali oni nisu pravilo.\nU socijalističkoj Jugoslaviji svaka državna nagrada sledovala je stvaraocima lojalnim režimu, a ponekad i da bi se on pridobio za socijalističku ideologiju. Međutim, i Srbiji sa demokratskim poretkom vidimo da svaka vlast nagrađuje “svoje” stvaraoce i ima svoje članove žirija. Tako se stiče i kulturna podrška vlasti.\n7. Tradicija i globalizacija\nSavremeno društvo je u znaku tržišta i globalizacijske ideologije. Globalizacijski sistemi poslovanja šire se velikom brzinom i nema nikakve sumnje da će nova sudbina kultura umetnosti biti u znaku novih uslova njenog postojanja. Dakle, kako se kultura uklapa u promene koje diktira globalizam? Da li će i ona biti bačena na svetsko tržište, ili će društvo i država pomagati i ohrabrivati umetnike i njihovo stvaralaštvo zavisno od opšteg interesa? Globalizacija kulture nužno dovodi u pitanje kulturne identitete naroda, posebno malih naroda.\nKulturna tradicija je osnovna brana globalizacijskom talasu, tzv. “kokakolizacije kulture”. Svaka kulturna politika zatiče ustanove koje afirmišu kulturnu tradiciju, ali u njen delokrug rada spada način brige o kontinuitetu, kao i o budućnosti kulturne tradicije. Kulturna politika je obavezna da stručno razmotri proceduru aktuelnog ustanovljenja tradicije, a to znači ostvarenje uvida u to ko donosi odluku da se jedna ličnost, jedan kulturni događaj iz prošlosti, ili kulturni program promoviše kao tradicija.\nDrugi važan element kulturne politike o tradiciji tiče se finansijskih sredstava iz kojih se održava kontinuitet kulturne prošlosti. U kom tipu tradicije se pojavljuje vlada kao finansijer, u kom polju se traži pomoć sponzora, a kojoj vrsti kulturne tradicije treba pomoć ad hoc iz budžeta. Sa stanovišta finansija, ne treba potceniti staro sredstvo prikupljanja dobrovoljnih priloga za održavanje kulturne tradicije. Odnos prema kulturnoj tradiciji svaka kulturna politika aktuelizuje i posredstvom tzv. tekućeg kulturnog života, poput manifestacija (festivala), stručnih skupova. Organizacija rada takođe je predmet kulturne politike. Da li su organi koji osnivaju ili održavaju kontinuitet tradicije privremeni ili stalni? Kakve su njihove funkcije – organizacione, finansijske, estetske?\nNajzad, izuzetno važno pitanje je i vrednovanje tradicije. I to sa više aspekata. Kako se koriste sredstva za čuvanje tradicije? Preduzima li se nešto u slučaju njihove neracionalne potrošnje?\nDrugi vid vrednovanja kulturne politike o tradiciji odnosi se na ocenu uloženih sredstava u njen kontinuitet s obzirom na efekte. Dobar primer je svojevremena podrška izdavačkom projektu Istorije srpskog naroda u SKZ. Ministarstvo kulture može da se pojavi kao inicijator kulturnog projekta o prošlosti (primer Istorije srpske kulture , 1994). U Srbiji od 1945. postoji promenljiv odnos prema tradiciji – od odbacivanja do nekritičkog veličanja.\n8. Odnos srpske i inostrane (evropske) kulture\nOvaj odnos je uvek aktuelan, a u današnje vreme pogotovo. Nekada je kultura više otvorena, nekada zatvorenija, svojom ili tuđom političkom voljom (vreme sankcija). Posledice poremećaja kulturne ravnoteže sa stanovišta prodora inostranog ili zatvaranja srpskog kulturnog prostora ostaviće trajne posledice na ono što se podrazumeva pod kolektivnim kulturnim identitetom. Kakvo je stanje u ovoj oblasti, možemo pratiti egzaktno. Koliko je informacija o inostranoj kulturi u dnevnim listovima i elektronskim medijima? Koliko je stranih filmova, a koliko domaćih na televiziji? Koliko je knjiga inostranih autora, a koliko domaćih u izdavačkim kućama? Koliko se posvećuje pažnja mladim kulturnim stvaraocima? Sve su to pitanja na koja se može statistički odgovoriti. Sudeći po utisku, izgleda da je više vesti o inostranoj kulturi, nego domaćoj. Ali to treba proveriti. Uzmimo primer kulturnog dodatka Politike od 11. 8. 2007, gde je objavljeno devet tekstova sa inostranim kulturnim sadržajima, pet sa domaćim. Ilustracije sa umetničkim slikama – četiri strane i tri domaće. Fotografije umetnika – šest stranih i dva domaća. Tri neutralne fotografije. Podaci pokazuju da pretežu sadržaji inostrane kulture.\nSlobodna tržišna inicijativa u kulturi dovela je do toga da neki izdavači (“Paideia”) objavljuju isključivo knjige inostranih autora. Crnjanski je 1932. objavio tekst “Mi postajemo kolonija strane knjige” i tako pokrenuo veliku polemiku o odnosu domaće i strane knjige. Napali su ga predstavnici književne levice, ali nije bio usamljen u svojoj tvrdnji. Damnjan Kovačević u tekstu “Zar se ne može biti objektivan?” iznosi sledeće: “Preduzeće ‘Nolit' izdalo je dosad čitavu seriju prevoda, a nijedno naše originalno delo” – Pravda, 24. 3. 1932.\nS jedne strane, to je uređivačka politika privatne izdavačke kuće. Šta u tom slučaju treba da radi državna kulturna politika? Ništa drugo nego da materijalno pomaže izdavače koji objavljuju dela domaćih pisaca. Tako i u drugim oblastima kulture i umetnosti. U tom kontekstu treba sagledati i umetničke festivale svih grana stvaralaštva (književnost, film, pozorište, likovne umetnosti, muzičke umetnosti). Da li je to smotra samo inostranih dostignuća ili treba da bude smotra i domaćih dostignuća?\nTreba negovati i kritički odnos prema evropeizaciji srpske kulture. Zabava se agresivno nameće autentičnoj kulturi. Srbija ne može da bude izuzetak. Ali mora da razlikuje ono što je takođe evropski proizvod: razvrat, gramzivost, nasilje, težnja za dominacijom, masovna kultura.\n9. Kultura u Srbiji i srpska kultura\nSpecifičnost srpske granične kulture ogleda se u tome što je ona široka po prostranstvu i isprepletena sa drugim kulturama na više načina. Nije bilo odsečnih etnoteritorijalnih (prirodnih) granica, već su se stanovništvo i njegova kultura prožimali sa drugim kulturama. Kulturna politika mora da ima u vidu dijasporičnost srpskog naroda i njegove kulture. Delovi srpskog naroda žive u okolnim državama, a delovi u drugim državama daleko od domovine.\nZbog dijasporičnog položaja na Balkanu, Srbi su uvek bili u iskušenju da se odrede prema drugim narodima i njihovim kulturama. T ačke rasejanosti na Balkanu su Hilandar, Temišvar, Sent Andreja, Trst. Srbi, daleko od matice, osnivaju značajne kulturne i prosvetne ustanove – od Hilandara 1198. do Matice srpske 1826. u Budimu. Dodiri sa drugim narodima na Balkanu uticali su i na srpski kulturni obrazac. Srpska država mora da se brine o kulturi srpske dijaspore, da pomaže očuvanje i razvitak srpskog kulturnog identiteta u drugim državama. To je cilj svih drugih civilizovanih država, pa i srpske.\nKako se odvija ova kulturna veza, u javnosti nije dovoljno poznato. Ukoliko funkcioniše, onda o njoj javnost treba više da zna. Ako je zaparložena, onda treba kritikovati državnu kulturnu politiku.\n10. Srbija i manjinske kulture\nPostojanje nacionalnih manjina obavezuje i na podsticanje i pomaganje njihovih kultura. Kulturna politika u Srbiji ne bi smela ni u svom konceptualnom, niti u pragmatskom aspektu da bude tzv. jaka u odnosu na kulturne inicijative srpske kulture, a slaba prema manjinskim kulturama. Tu se suočavamo sa dve mogućnosti: forsiranje jedne ili druge strane u kulturnom spektru Srbije.\nAko kulturna politika forsira srpsku, biće u manjoj meri otvorena prema drugim manjinskim kulturama. Davanje prednosti nacionalnim institucijama kulture vodi smanjivanju pažnje prema institucijama kulture drugih naroda. Sa stvaralačkog aspekta, okretanje nacionalnoj baštini smanjuje mogućnost fermentizacije kultura. Posmatrano organizaciono, orijentacija na srpsku kulturu vodi centralizaciji kulturnih institucija. Međutim, treba obratiti pažnju na to da briga za pravo manjinskih kultura ne postane njihova privilegija (Adam Bardžes).\n11. Kultura Srba na Kosovu i Metohiji\nOva tema treba da bude posebna briga državne kulturne politike. Kultura je uslov opstanka srpskog naroda na Kosovu i Metohiji. Treba znati da je to bila pre svega kultura otpora islamskoj kulturi i nastojala je da se materijalno i duhovno suprotstavi spoljašnjim kulturnim uticajima, pri čemu je tačka oslonca bila u prošlosti – veri, jeziku, poeziji, kosovskom mitu, tradiciji. Kultura Srba na Kosovu i Metohiji postoji u uslovima nasilja, islamizacije i iseljavanja (proterivanje stanovništva). Osnovne kulturne i nacionalne vrednosti bile su pravoslavna vera, srpski jezik, patrijarhalna porodica, solidaristička zamisao zajednice, kult zemlje, poštovanje tradicije, sloboda i nezavisnost, spremnost na žrtvu.\nŠta činiti danas, posle svih iskustava, posebno NATO agresije 1999. godine? Kada je o kulturi reč, ne preostaje ništa drugo nego svim duhovnim snagama braniti kulturnu tradiciju na ovom području, sačuvati narodnu supstancu, vratiti institucije kulture i otvarati prostor za stvaralaštvo. Ukoliko se sačuvaju ljudi i institucije, sačuvaće se i vrednosti (Avramović, 2006).\n12. Elitistička ili masovna (zabavna) kultura\nMi se ubrzano približavamo vremenu kada će kultura biti transformisana u zabavu i sada smo u procesu tog velikog duhovnog zaokreta. Ko ne veruje da se tako nešto događa, treba da se osvrne i pažljivo osmotri događaje, ličnosti, dela koji se uporno podvode pod pojam kulture. Programi lake zabave nude se stanovnicima većih gradova, i to se tretira kao kultura.\nNavala zabavne kulture potiskuje kulturu koju možemo nazvati kulturom egzistencijalne drame čoveka na ulasku u 21. vek. Ta drama je oduvek ispunjavala oblike kulturnog i umetničkog stvaralaštva. Pitanja o smislu postojanja, o antinomijama života, neprekidnom postavljanju društvenih i političkih granica čovekovim težnjama i nizu drugih neprolaznih “metafizičkih kvaliteta” nekako nestaju iz polja stvaralačkih formi. Kao da je čovek na pragu trećeg milenijuma oslobođen svih tih pitanja, došlo je vreme da se odmori od istorije i prepusti čulnim uživanjima i zadovoljstvima. Kao da nastupa neki novi čovek kome je dosta duhovnih napora.\nKreatori transformacije kulture u zabavu su oni “stvaraoci” koji prihvataju načela zabave u modelovanju stvarnosti i ona masovna publika koju proizvode, ili joj idu u susret. Pogledajmo ovaj proces u Srbiji. Izdvojićemo tri primera iz savremene srpske umetnosti. Za jedno književno delo koje se najviše čita u našoj kulturi poznavaoci umetničkog teksta tvrde da nema pravih estetskih vrednosti. Kritičari ga svrstavaju u zabavu. Ali hteli mi ili ne, ta literatura je zauzela veliki prostor književne scene. Možemo da se žalimo da tu nema ozbiljnih priča o čoveku i njegovoj sudbini, ljudi traže nešto drugo. Pogledajmo filmsko stvaralaštvo. Najgledaniji film je laka komedija sa literarnim predloškom. I druge, u najvećem broju, filmske komedije lako prodiru do publike. Nema drama, nema tragičnih priča. I muzika, taj direktni izraz ljudske duše, danas je u znaku brzoprodajućih diskova sa prethodnim stadionskim koncertima. Naravno, tu nema mesta za harfu i klavir, već za harmoniku i gitaru. Opet ćemo prigovoriti da je to zabava u muzici, a ne muzika. Ko vas pita? Publika je željna takve, a ne visoke kulture.\n• Organizacija kulture\nKulturna politika Srbije mora da se pozabavi organizovanjem kulturnih delatnosti. Posredstvom organizacija zadovoljavaju se kulturne potrebe društvenih grupa i pojedinaca. Ali one nisu statične, već podložne izmenama – programa, ciljeva i zaduženja, funkcija, normi i vrednosnih orijentacija. One se razlikuju po veličini, prostoru koji koriste za rad, kadrovskom sastavu, stepenu specijalizacije, načinu upravljanja i finansiranja, tehnološkoj opremljenosti. A kulturne potrebe su tesno povezane sa opažanjem spoljašnjeg sveta, društvenih uslova i mogućnosti. Ispoljavaju se u povoljnim društvenim okolnostima, ali mogu da budu i “motor” razvoja u određenoj oblasti kulture. Ako se kulturne potrebe stvaraju, oblikuju i menjaju u okviru društvenog poretka, onda je očigledna dijalektičnost društva i kulture.\nU Srbiji treba preispitati organizovanje kulturnih delatnosti, programa i manifestacija. Za to postoje normativna, kadrovska i finansijska sredstva. Potrebno je pojačati ulogu menadžmenta u organizacijama kulture (znanje, obrazovanje, komunikativnost, kontrola).\n14. Kulturna politika i konflikti\nKulturna politika mora da računa sa konfliktima, a u kulturi Srbije razlikujem četiri grupe: a) sukobi koji su po poreklu i izrazu imanentni svakom kulturnom identitetu; b) sukobi koji su po karakteru politički; v) koji se javljaju kao posledica mešanja kulturnog i političkog, pa se jedan argument krijumčari u drugu oblast i obrnuto; i g) sukobi koje možemo imenovati kao iracionalni antagonizam.\nVešta kulturna politika će izbegavati konflikte, a onda kada se dogode, rešiće ih na efikasan i konstruktivan način.\n15. Evaluacija kulturne politike\nSvaki koncept kulturne politike podleže vrednovanju, kako u izradi, tako i u realizaciji. Tražili bi se odgovori na nekoliko ključnih pitanja:\n1. U kojim ustanovama kulture se, u određenom periodu, realizovao projekat sa određenim sadržajem kulture (izdavačke kuće, pozorišta, muzeji, galerije...)?\n2. Koje se ličnosti, dela, događaji pojavljuju u kulturnim programima ustanova kulture?\n3. Šta je uticalo na izradu ovakvih programa i ko su njegovi tvorci (zaposleni ili gostujući autori)?\n4. Ko je materijalno pomogao kulturne projekte o kojima je reč – ministarstvo kulture, sponzori ili je reč o redovnim programima?\n5. Kakva je recepcija kulturnih programa? Kakve kulturne potrebe zadovoljavaju takvi programi – kulturne, političke, obrazovne? Koliki broj ustanova kulture učestvuje u realizaciji projekta? Koliki je broj posetilaca? Koliko traje predstavljanje kulturnog projekta? (Ovde bi se koristila tehnika analize sadržaja – kritike, komentari, studije o kulturnim projektima.) Vrednovanje kulturnih programa, u svim njegovim fazama, omogućava nam otkrivanje stavova o kulturnim vrednostima, očekivanja i predviđanje posledica u realizaciji kulturne politike.\n6. Ocena efekata izabranog projekta. Materijalna i organizaciona podrška nekog stvaralačkog projekta ne znači da su umetnički rezultati u skladu sa početnim očekivanjima.\n15. Izbor kulturne politike\nPitanje je za koju kulturu će se opredeliti državna kulturna politika u Srbiji? Učinjen izbor, na posredan način, govori i o ciljevima aktuelne kulturne politike.\nA) Oportuna orijentacija kulturne politike lako bi se uklopila u vladajući politički okvir, ali bi se lišila kulturološkog aspekta u delovanju.\nB) Kulturna politika u Republici Srbiji može da oceni da su aspekti autentičnosti u kulturi srpskog naroda zapostavljeni, a to znači da će naredni koraci biti korišćenje onih sredstava kojima se kultura izvlači iz inferiornog položaja.\nV) Treća mogućnost može se koncipirati kao podsticanje stvaralačke samosvojnosti u čijem se krugu nalazi i kulturno oblikovanje tradicije.\nIspitivanje kulturne politike srpskog naroda pokazuje izuzetnu pojmovnu i iskustvenu problematiku. Način na koji se ona stvara i ostvaruje ne pripada samo polju kulture, stvaraocima i ustanovama. Naša analiza pokazala je da su, pored stručno-stvaralačkog elementa, bitni i drugi sistemi društva – politički, ekonomski, kao i međunarodni.\nSrpska kulturna politika bila je , i danas jeste, pod jakim uticajem političkih ličnosti i stranaka. Ovome se danas pridružuju standardi EU i tržišna demokratija. Kreatori kulturne politike mogu raznim sredstvima izabranog projekta da usmeravaju kulturni život u Srbiji. Za kakva sredstva će se opredeliti aktuelna kulturna politika, stvar je stručne analize, ali i političke svrsishodnosti.\nAvramović, Z., Kultura, Zavod za izdavanje udžbenika, Beograd 2006.\nAvramović, Z., Čiji je književnik i njegovo delo , Novi Sad 2003.\nAvramović, Z., Zadužbine, legati, fondovi i fondacije u kulturi Srbije, Zavod za proučavanje kulture, Beograd 1992.\nIstorija srpske kulture, Gornji Milanovac 1994.\nSrbi u evropskoj civilizaciji (zbornik), Beograd 1992.\nKulture u tranziciji (zbornik), Beograd 1994.\nDruštvo i kultura Srba Kosova i Metohije , zbornik projekta MNTR (urednik Z. Avramović), FF, Kosovska Mitrovica 2006.\nPrnjat, Branko, Uvod u kulturnu politiku, Stilos, Novi Sad 2006.


MUSTAFA (HAMED) KARIĆ – Jedileri\nMUSTAFA (HAMED) KARIĆ\nPreselio na Ahiret u nedjelju, 03.11.2019. godine u 70. godini.\nsupruga Šaćira, sin Haris, kćerka Aida, zet Jasmin, unuka Uma, unuk Nedim, sestre Amira i Rasema, zet Abdulah, snaha Hasena, bratići Ensad i Adnan, sestrić Samir, sestrične Azra, Belma i Ajla, šura Muhamed sa suprugom, svastike Refija i Maida, badže Akif i Mervad, te porodice: Karić, Kaljanac, Bučo, Džano, Čengić, Berkovac, Puška, Dokara, Rašidović, Jamak, Čemernica, Babić, Šorlija, Kosovac, Đonlagić, Ramović, Ćurović, Čaušević, Kapo, Sućeska, Katica, Žigo, kao i ostala mnogobrojna rodbina, komšije i prijatelji.\nTevhid će se proučiti istog dana u 14:30 sati u džamiji Budakovići.


SAD kritizira najavu ruske blokade Crnog mora | Kriza u Ukrajini News | Al Jazeera\nWashington i njegovi europski saveznici su izrazili zabrinutost zbog ruskog razmještaja vojske posljednjih sedmica.\nRuski državni mediji navode kako Moskva planira zatvoriti dijelove Crnog mora za strane vojne i zvanične brodove na šest mjeseci (AP)\nState Department Sjedinjenih Američkih Država nazvao je “neisprovociranom eskalacijom” navodne ruske planove da blokira dijelove Crnog mora što bi u konačnici utjecalo na pristup ukrajinskim lukama u vrijeme pojačanih tenzija zbog vojnih manevara Moskve.\nWashington i njegovi europski saveznici su izrazili zabrinutost zbog ruskog razmještaja vojske posljednjih sedmica i strahuju kako Moskva možda planira invaziju na Ukrajinu. Rusija, koja podržava separatiste na istoku Ukrajine, anektirala je Krim 2014. godine.\nRuski državni mediji navode kako Moskva planira zatvoriti dijelove Crnog mora za strane vojne i zvanične brodove na šest mjeseci što bi moglo imati utjecaja na pristup ukrajinskim lukama u Azovskom moru koje je povezano sa Crnim morem Kerčkim moreuzom.\nU utorak je više od 20 ruskih vojnih brodova učestvovalo u vojnim vježbama u Crnom moru, javila je agencija Interfax pozvavši se na saopćenje ruske Crnomorske flote.\nRusija je privremeno ograničila kretanje stranih ratnih brodova kao i, kako navodi, “brodova drugih država” kod Krimskog poluotoka.\n“Ovo predstavlja novu neisprovociranu eskalaciju u trajnoj moskovskoj kampanji da potkopa i destabilizira Ukrajinu. Ovaj razvoj je naročito zabrinjavajući zbog pouzdanih izvještaja o okupljanju ruskih trupa na okupiranom Krimu i oko ukrajinskih granica, i to u brojkama koje nisu viđene od ruske invazije 2014. godine”, navodi u saopćenju glasnogovornik State Departmenta Ned Price.\nProšle sedmice je Washington izrekao sankcije za Rusiju i prognao njene ambasadore zbog moskovskog miješanja u prošlogodišnje predsjedničke izbore, hakerske napade, zastrašivanje Ukrajine i druge navodne “maligne” akcije.\nNekoliko dana kasnije je Rusija prognala američke diplomate u znak odmaze.\nUkrajina i Rusija se međusobno krive za porast nasilja na istoku Ukrajine gdje se ukrajinske trupe bore protiv separatista koje podržava Rusija.\nIz Kijeva navode kako je u tom sukobu od 2014. ubijeno više od 14.000 osoba.\nU saopćenju Kremlja navodi se da će se Putin putem videokonferencije obratiti na međunarodnom samitu o klimatskim promjenama koji će se održati 22. aprila.\nAmerički ambasador u Rusiji John Sullivan vraća se ‘ove sedmice’ u SAD na ‘konsultacije’ usred pojačanih tenzija u odnosima dvije zemlje.\nMinistar vanjskih poslova Ukrajine je pozvao Moskvu da se ponovo posveti primirju na istoku Ukrajine.


Vesti online / Vesti / Svet / Lavrov: Prisustvo američkih nuklearnih snaga u Evropi - agresija\nLavrov: Prisustvo američkih nuklearnih snaga u Evropi - agresija\nPrisustvo američkih taktičkih nuklearnih snaga u Evropi koje su spremne da svakog trenutka budu aktivirane nije samo instrument "hladnog rata", već predstavlja agresivni stav Vašingtona, izjavio je ruski ministar inostranih poslova Sergej Lavrov.\n- Rusija nema razmeštenu mrežu nuklearnog oružja i ne sprovodi vežbe koje uključuju te rodove vojske. Rusija sopstvene nuklearne snage drži na svojim bazama na sopstvenoj teritoriji - rekao je Lavrov na konferenciji o razoružanju u Ženevi.\n- Treba svima da bude jasno da američka vojska priprema evropske zemlje da koriste taktičko oružje protiv Rusije - istakao je ruski šef diplomatije.\nSVET Lavrov Volkeru: Bolje da ćutite o Rusiji i Baltiku\nSVET Rusija će odgovoriti na razmeštanje američkih raketa u Evropi


HRT: Deklaracija o Domovinskom ratu uskoro na Odboru za ratne veterane\n15:21 / 18.10.2019.\nDeklaracija o Domovinskom ratu uskoro na Odboru za ratne veterane\nPredsjednik Sabora Gordan Jandroković iskazao je razumijevanje za njihovu posebnu brigu za očuvanje vrijednosti Domovinskog rata i unapređenje statusnog položaja branitelja.\nPredsjednik Hrvatskog sabora Gordan Jandroković u petak je u Saboru primio čelnike braniteljskih udruga proisteklih iz Domovinskog rata, a na sastanku je dogovoreno kako će provedba saborske Deklaracije o Domovinskom ratu uskoro biti tema Odbora za ratne veterane.\n- Predsjednik Sabora iskazao je razumijevanje za njihovu posebnu brigu za očuvanjem vrijednosti Domovinskog rata i unaprjeđenjem statusnog položaja branitelja. Istaknuo je da će se u skoroj budućnosti održati sjednica o provedbi Deklaracije Hrvatskoga sabora o Domovinskom ratu, stoji u priopćenju Ureda predsjednika Sabora.\nPredstavnici braniteljskih udruga izrazili su zadovoljstvo sastankom te su naglasili da oni, kao udruge elitnih postrojbi proizašlih iz Domovinskog rata, imaju posebnu odgovornost za brigu o Domovinskom ratu i očuvanju njegovih temeljnih vrijednosti. U tom smislu, ističe se u priopćenju, još jednom su osudili nedavne izjave saborskog zastupnika Milorada Pupovca.\nOd nadležnih hrvatskih institucija, posebno DORH-a, očekuju brže djelovanje, a naročito u rješavanju slučajeva ratnih zločina. Također, očekuju raspravu u nadležnom saborskom odboru o provedbi Deklaracije Hrvatskoga sabora o Domovinskom ratu.


Vila Kappatos, Lassi, Kefalonija - Barcino Tours\nVila Tip 01.06 11.06 21.06 01.07 11.07 21.07 31.07 10.08 20.08 30.08 09.09 19.09\n1/2 Std 130* 165* 355 465 535 565 565 565 515 230* 180* 140*\n1/3 Duplex 110* 150* 455 575 645 705 705 705 615 195* 160* 115*\n1/4 Duplex 95* 125* 485 595 665 725 725 725 635 165* 135* 100*\n1/3 Duplex – Trokrevetni duplex apartman sa dve odvojene spavaće sobe;\n1/4 Duplex – Četvorokrevetni duplex apartman sa dve odvojene spavaće sobe;\nLokacija: Vila Kappatos (kompleks od dve zgrade) nalazi se u Lasiju, nedaleko od glavnog grada ostrva Kefalonije, Argostolija, u neposrednoj blizini plaža Makris Gialos (900m) i Platis Gialos (1 km). Mali raj na zemlji, kako kažu meštani, se nalazi iznad glavnog puta, na 700 metara od gradske peščane plaže i na samo 100 metara od najbližih prodavnica. Od Argostolija je udaljena 3,5 km, a od aerodroma 2,5 km.\nSadržaj vile: Vilu čini kompleks od dve zgrade koje se nalaze jedna pored druge. Vila Kappatos je okružena prirodom i zelenilom i poseduje prelep vrt sa dečijim igralištem i mestom za roštiljanje, koje je na raspolaganju za goste vile. U neposrednoj blizini, na samo 100 m od smeštaja nalazi se autobusko stajalište. Ukoliko tražite mir za svoj odmor, ovde ćete ga definitivno naći, jer su apartmani Kappatos pravo mesto za miran i relaksirajući odmor. U našoj ponudi imamo dvokrevetne studije (manja zgrada na fotografijama) i četvorokrevetne dupleks apartmane. Četvorokrevetni dupleksi nalaze se na I spratu vile i sastoje se od dve spavaće sobe i kuhinje.\nSadržaj soba: U svakoj sobi je po jedan francuski krevet ili dva standardna kreveta. Sve smeštajne jedinice su kompletno opremljene kupatilom, terasom sa garniturom za sedenje, kuhinjom koja je namenjena za pripremu lakih obroka (frižider, mini električni šporet, posuđe bez tiganja), komarnicima, WiFi-em (slabog protoka), SAT TV-om, telefonom, sefom. Sve smeštajne jedinice su klimatizovane, čije je korišćenje uključeno u cenu najma apartmana. Promena posteljine je na svakih 5 dana, peškira na svaka 3 dana, dok je čišćenje sedmog dana boravka.\nŠabac, Loznica, Valjevo, Subotica, Sombor, Apatin, Vršac, Užice, Čačak, Kraljevo, Vrnjačka Banja, Kruševac, Zrenjanin, Kikinda, Negotin, Bor, Zaječar 120 eura 110 eura 100 eura 20 eura\nPrevoz se vrši autobusima turisticke klase, visokopodni autobus ili dabldeker veličine (TV, klima, DVD, WC čije korišćenje nije omogućeno…).\n2.Uslovi za decu do 3 godina i doplate za pomoćne krevete (popusti važe samo kada već postoje dve puno plative osobe):\n1.Dan: Polazak iz Novog Sada. Noćna vožnja autobusom sa kraćim pauzama radi odmora.\n2.Dan: Dolazak u Kilini u jutarnjim časovima. Prevoz trajektom do Kefalonije (vožnja traje oko 100 min). Dolazak na Kefaloniju u podnevnim časovima. Smeštaj u izabranim objektima do polaska.\n12.Dan: Napustanje studija/apartmana do 9 časova (lokalno vreme). Slobodno vreme do polaska. Polazak za Srbiju. Prevoz trajektom od Kefalonije do Kilinija. Noćna vožnja autobusom sa kraćim pauzama radi odmora.\n13.Dan: Dolazak u Niš, Beograd i Novi Sad u popodnevnim časovima.\nusluge pratioca grupe, smeštaj (apartman / studio I kategorije) na bazi 10 noćenja, u smenama sa * uračunat je i prevoz putnika do navedene destinacije, ali bez doplate za mesta polaska severno od Niša, usluge predstavnika agencije.


- Ovo nije bitka za CarGo. Ovo je borba za budućnost Srbije – za modernu i digitalnu Srbiju. Ovo je borba za sve mlade ljude, da ne odlaze iz zemlje - istakao je predsednik udruženja Aleksandar Vučić i dodao da je došlo vreme da se stane na put taksi mafiji koja vodi glavnu reč u ovoj državi.\n"CAR GO" NASTAVLJA DA RADI Osnovali udruženje građana koje će pružati NESVAKIDAŠNJU USLUGU\nPROTEST U PETAK Car Go: Vlada štiti MONOPOLISTE; Mihajlović: Svi mogu da taksiraju, ali po zakonu\nOn je kao jedan od glavnih ciljeva istakao smenu ministarke saobraćaja Zorane Mihajlović jer je, kako tvrdi, “zloupotrebila institucije i prevarila građane, a sve u cilju zaštite taksi mafije”.\n- Gde živite vi, gospođo ministarka? U Severnoj Koreji? Od Beograda pravite logor, da bi taksisti mogli da rade šta hoće - izjavio je Vučić i pozvao sve Beograđane da im se pridruže.\nDirektor kompanije CarGo Vuk Guberinić je rekao da “CarGo nije taksi i da se ne bavi taksi prevozom”, te da “CarGo uSrbiji ima najviše digitalnih transakcija, a ministarka Mihajlović hoće da ugasi aplikaciju”.\nOn je najavio da će kolona vozila krenuti u 12 časova sa Novog Beograda, nakon čega će produžiti ka Vladi Srbije, a usput će napraviti pauzu ispred Skupštine grada Beograda kako bi „pozdravili gradskog čelnika“.\n- Pozivamo sve građane da nam se pridruže u protesnoj vožnji ka Vladi. Svi građani Koji žele pešaka da dođu, čekamo ih ispred zgrade Vlade od 15 časova - kazao je Guberinić.


IZA KULISA | Web-Tribune.com - Part 249\nHome / IZA KULISA (page 249)\nSRBIJA PUNA STRANIH ŠPIJUNA: TAJNI DOKUMENTI IZAŠLI NA VIDELO I OTKRILI ŠOKANTNU OBAVEŠTAJNU MREŽU KOJA VRŠLJA PO NAŠOJ ZEMLJI!\n6. aprila 2017.\tIZA KULISA 0\nNemačka policija je prilikom hapšenja četiri turska imama otkrila da su oni deo velike versko-špijunske mreže turskog predsednika Redžepa Tajipa Erdogana, koja se proteže od Balkana do Velike Britanije. U okviru rada Evropske istraživačke mreže (EIC), Njuzvik Srbija je imao uvid u tajne izveštaje turskog Direktorata za verska pitanja (Dijaneta) …\nPROROČANSTVO KOJE LEDI KRV U ŽILAMA: Razlog za izbijanje 3. svetskog rata biće SRBIJA\nSEĆANjE NA SRPSKE KAMIKAZE: Evo kako su piloti Kraljevine herojski branili zemlju od Nemaca ’41(VIDEO)\nNa pomen Aprilskog rata, ljudi uglavnom pomisle na zbrku, pogubljenost i brzu kapitulaciju, neretko neupućeni da su se vojnici Kraljevine herojski borili da odbrane Otadžbinu od agresora. Tek nekolicini ljudi poznato herojsko žrtvovanje jugoslovenskih pilota koji su poput japanskih kamikaza žrtvovali svoje živote u pokušaju da zaustave daleko nadmoćnijeg neprijatelja …\nŽESTOK SUKOB VOJSKE JUGOSLAVIJE I POLICIJE CG: Rat za misteriozni američki dron oboren 1999. godine!\nObaranjem bespilotne letelice 24.maja 1999. godine u rejonu Tivta, i kasnije njeno slučajno pronalažanje od strane ribara, niko nije ni slutio da će to u posleratnom periodu postati predmet spora policije CG, tadašnje Vojske Srbije i Crne Gore i vojnog atašea jedne zemlje NATO pakta i bukvalnog lova za …\nŠOKANTNO OTKRIĆE: U LOBANJI NAPOLEONA BONAPARTE PRONAĐEN MIKROČIP POSTAVLJEN 1794. (VIDEO)\n5. aprila 2017.\tIZA KULISA 0\nS vremena na vreme se pojave veliki ljudi koji uspeju da promene svet.Tako su npr. Džingis Kan, Aleksandar Veliki i Napoleon Bonaparta osvajali svet koristeći svoju hrabrost i inteligenciju, ali i lukavost i nemilosrdnost. Međutim, postoje ljudi koji smatraju da je za uspeh ovih velikih istorijskih ličnosti zaslužna pomoć iz …\n3. aprila 2017.\tIZA KULISA 0\nJedan od najpoznatijih teoretičara zavere, Dejvid Ajk držao je tokom vikenda predavanje u Zagrebu. Tom prilikom govorio je o stvarnom poretku sveta i kako se manipuliše javno mnjenje. U razgovoru sa novinarima dotakao se i teme o Balkanu, Trampu, Putinu i stvarnom odnosu snaga u svetu. Ajk je britanski pisac …\nPage 249 of 334« First...220230240«247248249250251\t»\t260270280...Last »


Storitve stacionarne telefonije in najema opreme | GOV.SI Storitve stacionarne telefonije in najema opreme\nStoritve stacionarne telefonije in najema opreme\nRok za prijavo 25. 7. 2019 do 10.00Zaključeno


Fokusirajmo se na zdravlje žena!\nOvaj put, posvetimo malo pažnje ženskim osobama u našem okruženju! Iako praksa pokazuje da su žene sklonije tome da posvete više pažnje svom zdravlju i redovnije odlaze na provere zdravstvenog stanja naspram muškaraca, ali čak i u njihovom slučaju se u velikom broju slučajeva nepotrebno odlažu ove obaveze.\nJedan od najvećih faktora rizika za nastajanje obolenja kod žena je pojava osteoporoze. Proces razvoja osteoporze traje dugo i bez ikakvih simptoma, usled naslednih faktora, uticaja okruženja i životnog stila. Simptomi poput bolova u leđima ili krstima, ili kosti koji se lako prelamaju se javljaju uglavnom nakon menopauze. Iako većini pojam klimaksa deluje udaljeno, istina je, da zapravo najviše možemo učiniti za zaštitu kostiju pre nastanka tog stanja. Naš pol ili genetske predispozicije ne možemo da promenimo, ali uz svesno smanjenje faktora rizika na koje mi možemo da utičemo, možemo da izbegnemo, usporimo razvijanje ili lakše i uspešno tretiramo osteoporozu.\nSakupili smo nekoliko preporuka, uz koje želimo dati naš doprinos očuvanju zdravlja, a uz pomoć primene našeg kalkulatora rizika za osteoporozu, možete lako i jednostavno proveriti, da li i Vi spadate u rizičnu grupu.\nNajverovatnije vas neće iznenaditi činjenica, da se na prvom mestu liste nalazi dodatni unos kalcijuma. Prema stručnim nutricionistima, preporučeni dnevni unos pola litre mleka, mlečnih proizvoda ili sira (10-20 dkg) će pokriti prosečne potrebe za unosom kalcijuma. Pored toga, treba se pobrinuti i za odgovarajući unos vitamina D, pošto je neophodan za pravilnu apsorpciju kalcijuma. Takođe treba obratiti pažnju i na unos magnezijuma i vitamina K. Namirnice koje su bogate vitaminom K su izuzetno popularno zelesno lisnato povrće, kupus, spanać i brokoli. Ako želimo biti iskreni, ne verujemo da ove namirnice svakodnevno učestvuju u našoj ishrani u odgovarajućim količinama. Baš zato ne treba zaboraviti na to, da postoje određeni dodaci ishrani, koji ciljano sadrže ove mineralne materije i vitamine u optimalnim količinama: takav je na primer Strong Bones Plus, koji će od sada biti dostupan u našoj mreži pod novim imenom Calcium Magnezium Plus.\nRedovno se krećite i budite fizički aktivni, u skladu sa svojim zdravstvenim stanjem. Ukoliko se šetate dnevno 20 minuta, već i to će biti dovoljno da izložite svoje kosti i mišiće optimalnom opterećenju, koje će doprineti boljoj apsorpciji kalcijuma u kosti i pomoći da jačaju mišići.\nIzbegavajte pušenje, kao i prekomerno konzumiranje kofeina, jer to takođe ne prija (ni) zdravlju kostiju.\nNe treba da držite dijete za mršavljenje bez prethodne konsultacije sa lekarom ili nutricionistom. Jedan od najčešćih problema kod naglih i brzih dijeta je to, što dovode do pojave nedostatka važnih hranljivih sastojaka, što se može nadopuniti, ali u slučaju dugotrajnog nedostatka, to može dovesti do oštećenja i otežanih uslova za pravilnu nadoknadu neophodnih hranljivih materija.\nInformišite se o potrebama za unosom kalcijuma tokom trudnoće i dojenja. Tokom tog delikatnog perioda se povećavaju potrebe organizma za kalcijumom, kako bi se kosti bebe mogli parvilno razvijati, i zbog toga će organizam majke na sve načine da obezbedi potrebne količine za dete, čak iako majka ne unosi odgovarajuće količine – jer će se tada crpeti njene rezerve, iz kostiju. Ne treba čuvati samo zdravlje bebe, već je to bitno i za zdravlje majke!\nBudite pažljivi! Nekoliko vrsta lekova pogoršava apsorpciju kalcijuma, povećava potrebe za kalcijumom ili vitaminom D, dok u nekim drugim slučajevima je baš suprotno, i treba da se smanji unos vitamina K. Konsultujte se sa svojim lekarom, kakve kratkoročne i dugoročne efekte može imati primena tih određenih lekova na zdravlje vaših kostiju, i kako bi mogli da to normalizujete i uravnotežite.\nCaliVita International ovim putem želi još jednom dobro zdravlje i sve najlepše svim ženskim članovima i saradnicama!\nStrong Bones plus je sada pod novim imenom: Calcium Maghnezium Plus (100 CAPS)\n500 mg Kalcijum\n250 mg Magnezijum\n200 I.J. Vitamin D3\n0.45 mcg Vitamin K2\nOsobe koje uzimaju antikoagulantne lekove na bazi kumarina (npr. Warfarin), treba da se posavetuju sa svojim lekarom pre uzimanja ovog proizvoda.\n← Pregled žive kapi krvi u Leskovcu\nPromocija nove CaliVita doktorke Snežane Bošković u Nišu →


TORTIJADA U JAGODINI 8.APRILA | Info centrala\nNaslovna Zabava TORTIJADA U JAGODINI 8.APRILA\nTorijada u Jagodini biće održana 08. april 2017. godine u hali sportova JASSA. Na manifestaciji će i ove godine biti održan mini sajam iz oblasti poslastičarstva. Prijava za učešće je besplatna i obavezna i svi zainteresovani se mogu prijaviti putem telefona: 035/253-029, 069/253-0290 kao i putem našeg web sajta na adresi http://www.slatkiosmeh.org/prijava.php najkasnije do 01.04.2017.\nPrethodni tekstNOVOSAĐANI VODE NA „DANIMA KOMEDIJE“\nSledeći tekstBUBNJAR IGOR JEREMIĆ: JAGODINA JE ODUVEK BILA RASADNIK IZVRSNIH MUZIČARA


Pogledajte snimak interaktivne diskusije Talk2Cisco sa Dejvom Evansom\nBeograd, 30.jul - Pogledajte snimak interaktivne diskusije Talk2Cisco sa Dejvom Evansom, Cisco-vim futuristom i glavnim tehnologistom za Internet Business Solutions grupu, konsultantsku kuću sa kojom Cisco sarađuje na globalnom nivou. Dejv je u utorak, 27. jula pričao o svojim predviđanjima za budućnost, eksploziji podataka, i dolasku „Interneta stvari" kada će svakodnevni objekti poput termometra, automobila ili prekidača za svetlo imati svoje IP adrese i biti povezani na Internet.\nDejv je veoma tražen govornik na temu predstojeće tehnološke lavine. Dejv koristi izraz „lavina" kao metaforu da bi objasnio kakve izbore preduzeća moraju da naprave da bi se uspešno suočili sa rapidnom navalom informacija: ako ne učinite ništa, sve će vam se srušiti, ako se sklonite na stranu, propustićete prilike, ili možete da se uhvatite u koštac sa njom i imaćete upeha. Ilustrujući uticaj eksplozivnog rasta u oblastima kao što su skladištenje, mreža, kompjuting i informacije, Dejv nudi perspektivu kojoj su agilnost i predviđanja ključni za održivi rast u ovako promenljivom okruženju.\nU visoko interaktivnom tridesetominutnom prenosu, učesnici su imali priliku da Dejvu postave pitanja putem platforme za društvene mreže (Twitter i Facebook) na sledeće teme:\nKoje su neke od današnjih inovativnih tehnologija koje se šire, i kakve mogućnosti mogu da pruže kompanijama u budućnosti?\nKako će eksponencijalni porast informacija uticati na poslovne operacije i planiranje u narednoj deceniji?\nNa koje načine će pervazivnost videa preduprediti uspeh organizacije?\nKako će povećanje brzine protoka na mreži u narednim godinama uticati na korporativni izgled?\nKoje su najznačajnije prednosti tehnologije koje ćemo doživeti da vidimo?\nUkoliko želite da pogledate i druge Talk2Cisco sesije, možete to učiniti na.\nTalk2Cisco je interaktivni video broadcast u realnom vremenu sa liderima iz Cisco-a koji odgovaraju na pitanja koja postavljate Vi, gledalac. Uz pomoć Ustream.tv, Talk2Cisco direktno Vas spaja sa izvorom informacija, novim zanimljivim temama I povezuje Vas sa drugima koji prate Cisco-vo poslovanje i tehnologije. Uključite se u razgovor.


Branka Mihajlović | 22. apr 2019.\nMožete da zabetonirate deo grada, ali šta radite sa Kalemegdanom, koji je jedno istorijsko blago, koji je arhitektonski identitet ovoga grada! Priča sa tim gondolama(vlast namerava da izgradi gondolu od Kalamegdana do Ušća preko reke Save, što je izazvalo veliki bunt građana i stručne javnosti), sa tim glupostima, nešto je što stvarno iritira. Ne mogu da objasnim. Možda je to nekome lepo, ali je nasilno i ne radi se tako.\nAntonela Riha Napadi na novinare\n← Emisija „Odgovori“ – Gost: Slobodan Georgiev (VIDEO)\nMaja Pavlović šest dana štrajkuje glađu, nadležni se ne oglašavaju →


Smartwatch Case – kućišta za Apple Watch | DW\nza pametne satove tvrtke Apple\nuz naše kućište Smartwatch Case\nza satove serije Apple Watch\nOd življenja u trenutku\ndo stapanja s trenutkom\nOd probijanja do\nOd trenutaka predaha\ndo osvajanja rekorda\nSavršen suputnik gdje god išli\nZaštitite svoj pametni sat i osvježite mu stil uz naše novo kućište Switch Smartwatch Case\nKOMPATIBILNO SA SATOVIMA APPLE WATCH 4, 5, 6 I SE Dostupno u crnoj boji, boji ružičastog zlata i srebrnoj boji\nSavršena kombinacija pametnih značajki i elegancije\nNovo kućište Daniel Wellington Smartwatch Case jednako pristaje raznim prilikama kao što ste i vi svestrani u svojim aktivnostima. Zbog svoje savršene kombinacije pametnih značajki i elegancije omogućuje da samopouzdano kročite kroz sve životne izazove,stoga je najbolji izbor za one koji vole aktivan život.\nUpute za Smartwatch Case\n3. Umetnite u silikonski poklopac\n4. Umetnite u kućište\n5. Poravnajte i zavrnite stražnji dio\nJeste li ikad poželjeli uz svoj pametni sat imati nešto posebno što će ga dodatno istaknuti? Način zbog čega će vaš stil dobiti na značaju, a vas će, uz dašak luksuza, još više istaknuti od ostalih koji nose isti sat. Daniel Wellington ima rješenje koje je ujedno i razlog zašto će vaš svjetski pametni sat postati još i bolji.\nPredstavljamo vam DW Smartwatch Case, proizvod koji je osmišljen kako biste pametni sat nosili za razne prilike i kako bi se dodatno istaknuo izgled vašeg sata. Kao stručnjaci u izradi satova, upotrijebili smo elemente modela Iconic Motion i spojili ih s legendarnim pametnim satom tvrtke Apple. Rezultat? Izgled tog proizvoda je jedinstven, a dojam koji ostavlja – poseban.\nKada vam netko spomene riječ „pametni sat”, što vam prvo pada na pamet? Apple, zar ne? To ni ne čudi jer je tvrtka Apple vodeća u proizvodnji pametnih satova od trenutka kada je 2014. pustila u prodaju svoj prvi pametni sat – Apple Watch. Međutim, uz kućište DW smartwatch case, namijenjeno pametnim satovima tvrtke Apple, htjeli smo omogućiti transformaciju u izgledu vašeg pametnog sata tvrtke Apple iz više sportskog u ono koje pristaje uz svaku priliku. Bez obzira govorimo li o večernjem izlasku ili poslovnom sastanku, uz ovakvo će kućište vaš pametni sat postati zaista izvanredan proizvod. I tako smo vaš pametni sat i Apple Watch učinili malo elegantnijim pa sada ostavlja dojam luksuza. Kućišta za Apple Watch tvrtke Daniel Wellington namijenjeni su za kolekcije pametnih satova Apple Watch Series 6 i Apple Watch SE, ali su također kompatibilni s modelima iz kolekcija Apple Watch Series 5 i 4.\nUživajte u svakodnevnim aktivnostima uz vaš novi i poboljšani pametni sat tvrtke Apple kojeg sada krasi elegantno kućište koje jednako pristaje raznim prilikama kao što ste i vi svestrani u svojim aktivnostima – savršeni dodatak da upotpuni vaš izgled. Dizajnirali smo kućište za pametni sat koje se ističe kombinacijom pametnih značajki i elegantnih elemenata, odnosno sat smo pretvorili u pametni sat. Otkrijete naš asortiman kako biste pronašli odgovarajuće kućište za vaš Apple Watch. Izrađeno od nehrđajućeg čelika i dostupno u tri boje: srebrna, ružičasto zlatna i crna mat boja. Za remen od sintetičke gume upotrebljava se materijal koji se naziva fluoroelastomer (FKM) i koji je poznat po svojim svojstvima izdržljivosti, otpornosti na temperaturu i kemijske reakcije te ima visokokvalitetnu završnu obradu i gustoću.\nIstaknite svoj pametni sat uz DW smartwatch case, proizvod koji je kompatibilan s modelima iz kolekcija Apple Watch Series 4, 5 i 6 te Apple Watch SE, veličine od 40 i 44 mm. Zaštitno kućište za pametni sat omogućuje da u potpunosti uživate u funkcijama koje ima Apple Watch bez da umanjite izričaj svog stila. Ovaj modni dodatak ističe se jednostavnošću i elegancijom, ali i čvrstim rubovima. Nastavite pratiti svoje korake uz pametni sat tvrtke Apple i dozvolite si isticanje iz mase uz DW Smartwatch Case. Bežično punjenje funkcionira sa svim našim kućištima za Apple Watch.\nUz Daniel Wellington smartwatch case za pametne satove tvrtke Apple nastojimo smanjiti osjećaj nemogućnosti povezivanja pametnih satova i klasičnih luksuznih satova. Naše kućište za pametni sat pretvorit će vaš Apple Watch u zaista skupocjeni luksuzni sat koji i dalje sadrži sve svoje pametne funkcije. Ova nevjerojatna kombinacija pruža vam najbolje iz oba svijeta i omogućuje da takav poboljšani sat nosite za svaku, a ne samo poneku priliku.\nSATOVISmartwatch casesOgrliceSunčane naočale