⛷ Скијалишта | Ski centres - SkyscraperCity\nNovember 11th, 2006, 05:02 AM #1\nSezona moze da pocne!\nKopaonik je u novembru zablistao u punom sjaju\nNovember 11th, 2006, 05:03 AM #2\nNovember 11th, 2006, 08:34 AM #3\nnajljepsa srpska planina...\nNovember 11th, 2006, 11:31 AM #4\nUljepšao si mi jutro.\nNovember 11th, 2006, 04:21 PM #5\nJahorina nije Srpska planina, nego je BOSANSKO HERCEGOVACKA PLANINA. Razumijes?\nOvo nije nacionalizam, nego ovo je istina, jel ako se nesto nalazi u Bosni i Hercegovini, Maglic, Banja Luka, Sutjeska, Jahorina ili bilo sta, ako se nalazi u BiH nemozese nikako racunati kao srpsko.\nOpet ponavljam, nije ovo nacionalizam, nego ovo je samo istina jel se nalazi u BiH i nije srpsko onda. Jel ja kao bosnjak imam pravo zvati brdo Prenj kao muslimansko brdo?\nJel imam to pravo reci? Jel imam pravo zvati Neretva jedna muslimanska rijeka?\nSve je ovo bosansko hercegovacko i prihvatite. Jahorina nije nikad bila srpska planina, nije, i nece nikad biti.\nNovember 11th, 2006, 05:12 PM #6\nhajde thunderman cas jezika...\nentitet u kojem se nalazi Jahorina, naziva se Republika Srpska ili skraceno Srpska..\npridjev od Srpska za planinu je srpska planina, znaci planina koja se nalazi u Srpskoj...\ntako da je Jahorina planina Srpske ili srpska planina...\nsta ti je jezik.\nA za Neretvu slobodno mozes reci bosanska ili federalna planina\nNovember 11th, 2006, 06:32 PM #7\nU republici srpskoj su BOSNJACI, HRVATI I SRBI KONSTITITUTAN NAROD!!!\nTo znaci da je RS srpska, bosnjacka i hrvatska. To je istina jel to stoji na konstituciji.\nZnaci Jahorina nije srpska jel Republika Srpska nije srpska nego srpska, bosnjacka i hrvatska.\nNovember 11th, 2006, 06:42 PM #8\nBtw... this is my ABSOLUTLY LAST POST IN THE SERBIAN FORUM.\nI dont want to bother you in your own forum so I will quit posting post because I obviously upset some serbs. But I wont post any more posts in this forum.\nNovember 11th, 2006, 07:31 PM #9\nhajde poradi ti malo na gramatici pa onda doji ponovo i za pocetak procitaj ponovo moj post\nNovember 11th, 2006, 07:58 PM #10\nIma odlicnih slika kopaonika na www.kopaonik.net, "webcam arhiva" ili tako nesto.\nVeoma su malih su dimenzija tako da necu ovde da copy-pastujem.\nNovember 11th, 2006, 08:10 PM #11\nMalo tuznih vesti iz Crne Gore...treba vise da se ulaze u ski centre\nTURISTIČKI POSLENICI ŽABLjAKA MNOGO OČEKUJU OD NASTUPAJUĆE ZIMSKE SEZONE, ALI JOŠ NESPREMNI ZA NjU\nŽičare bez vlasnika i žica\n~Na Savinom kuku žičara ne radi još od maja, a njen remont još nije urađen i zasigurno je da neće ni biti u funkciji za ovu zimu. Žičara Štuoc već treću godinu nije u funkciji i jedino se nešto preduzima na pripremi gradskog skijališta Javorovača\nŽABLjAK - Po svemu sudeći u ukupnoj turističkoj ponudi Žabljaka ništa se bitnije neće promijeniti ali, iako je do početka zimske turističke sezone ostalo još nešto više od mjesec dana, ako je suditi po najavama odvašnjih turističkih poslenika, interesovanje turista za ovaj zimski turistički centar je znatno veće u odnosu na prethodne godine. Cijene i vanpansionska ponuda će biti na nivou prošlogodišnjih, ali što se tiče skijališta tu još nijesu raščišćeni imovinsko-pravni odnosi tako da je istovremeno prisutna opšta bojazan, i svi se slažu u jednom da bez skijališta neme ni sezone.\n- Ko će i kada pripremiti skijališta za sezonu ostaje da se vidi, ali u svakom slučaju ne bi se smjelo dogoditi da ona spremna ne dočekaju ljubitelje snijega i sve one koji se odluče za boravak na Durmitoru - ističu žabljački turistički poslenici.\nU Udruženju manjinskih akcionara Ski-centra Durmitor kažu da su zabrinuti za sudbinu ovog preduzeća, koje je nekad predstavljalo nosioca ukupne žabljačke privrede, a samim tim ističu da i njihov pesimizam za predstojeću turističku sezonu nije bez osnova.\n- Još jednom ukazujemo na probleme vezane za Ski-centar Durmitor zato što nadležni državni organi još uvijek ne rješavaju ono što zakon nalaže. To znači da još uvijek postoji i egzistira Nju ski-centar, jedno privredno društvo kojeg praktično nema ni u privrednom a ni u pravnom životu, a koje još uvijek gazduje skijalištem Savin kuk. Istovremeno je došlo do promjene stečajnog upravnika u Ski-centru, ali smo u saznanju da se prethodni žalio Apelacionom sudu koji ne rješava njegovu žalbu, iako je ona u sud pristigla još prije mjesec dana. Tako se i tu gubi dragocjeno vrijeme kada je u pitanju priprema za predstojeću zimsku turističku sezonu - kaže za "Dan" Simo Stanić, predsjednik udruženja.\nOn očekuje da će se turistički poslenici na Žabljaku dobro pripremiti za predstojeću sezonu ali, kako kaže, „nije to toĆ ako skijališta ne budu u pravoj funkciji.\n- Iako je do zvaničnog početka sezone ostalo još nešto više od mjesec dana, još uvijek se ne radi ništa na pripremi skijališta Savin kuk, koje je trenutno jedino u nekakvoj funkciji, s obzirom na to da je skijalište Štuoc već nekoliko godina i prije prodaje bilo van funkcije, a novi vlasnik HM Durmitor već treću godinu ne preduzima ama baš nikakve mjere da se ovo nekad najpopularnije skijalište a istovremeno i izletište stavi u funkciju. Na Savinom kuku žičara ne radi još od maja, a njen remont se još nije uradio. Vremenske prilike su svakim danom sve lošije. Gornja žičara je oštećena usljed prošlozimskih lavina i nije se ni pokušalo da se ona popravi i zasigurno je da neće ni biti u funkciji za ovu zimu. Jedino se, kako najavljuju, nešto preduzima na pripremi gradskog skijališta Javorovača koje je veoma malog kapaciteta. Prema tome, „hvata nas strahĆ pri pomisli da ova turistička sezona propadne, a ako to bude tako, mi u budućnosti nema šta da tražimo jer nas gosti zaista neće moliti da uredimo staze i skijališta - ocjenjuje Stanić, i upućuje apel nadležnim organima, a u prvom redu Ministarstu turizma, da urgentno preduzmu konkretnije korake u cilju osposobljavanja žabljačkih skijališta, koja su, po mnogim ocjenama, glavni „ključĆ uspjeha predstojeće zimske turističke sezone u najvećem planinskom turističkom centru u Crnoj Gori.\nMomčilov grad i dalje propada\nKompanija HM Durmitor, uz hotele „JezeraĆ i „ŽabljakĆ i pojedine atraktivne poslovne prostore po gradu, kao i poljoprivrednu farmu Jezerakoop, prije tri godine od Ski-centra Durmitor kupila je i ski-žičaru Štuoc, dužine od oko dvije hiljade metara, kao i motel „Momčilov gradĆ, koji se nalazi na istoimenom durmitorskom vrhu. Međutim, i pored očekivanja, ne samo žitelja ovog kraja i ovdašnjih turističkih poslenika, već i mnogih koji su ranije dolazili da posjete ovo nekad izuzetno popularno skijalište i izletište, da će, kako su i obećali novi vlasnici, na istoj lokaciji ubrzo „nićiĆ jedan najsavremeniji turističko-rekreativni centar, i žičara a i pomenuti motel se i dalje nalaze u izuzetno ruiniranom stanju. Iz ove kompanije, ne želeći da šire komentarišu stanje, kažu da su u pitanju problemi administrativne prirode.\nNenezić: Sve mora biti u funkciji\nIz Ministarstva turizma stižu najave i očekivanja da će predstojeća zimska turistička sezona biti veoma dobra. Ministar Predrag Nenezić kaže da će bez obzira na privatizaciju Ski-centra Bjelasica, koje je u toku, i imovinsko-pravnih sporova na Žabljaku i Beranama skijališta dobro funkcionisati.\n- Formalno-pravna pitanja biće rješavana paralelno, a svakako da će morati funkcionisati sva skijališta koja su u mogućnosti da funkcionišu u Crnoj Gori a koja mogu da ispune one standarde koji su propisani - ocijenio je Nenezić.\nNovember 11th, 2006, 08:30 PM #12\nNovember 11th, 2006, 08:32 PM #13\nfantasticna slika kopaonika\nNovember 11th, 2006, 08:40 PM #14\nKao da gledam megalomanski Mećavnik!\nNovember 11th, 2006, 10:44 PM #15\npavle sta je sa tvojim slikama modrice i jos onih slika sa jahorine koje si obecao?\nNovember 12th, 2006, 12:20 AM #16\nMalo sam se ulijenio.\nU stvari ne malo, nego mnogo.\nPravo da ti kažem, u zadnje vrijeme sve više uviđam da su se svi crnogorski geni moje familije (sa obe strane) skupili i ispoljili baš u meni.\nNovember 12th, 2006, 01:04 AM #17\nFestival Paja se nastavlja\nNovember 12th, 2006, 01:20 AM #18\nsrpska ljepotica jahorina je bez konkurencije.\nNovember 16th, 2006, 05:41 AM #19\nÐŸÐ¾Ñ‡ÐµÐ»Ð° Ð¿Ñ€ÐµÐ·ÐµÐ½Ñ‚Ð°Ñ†Ð¸Ñ˜Ð° \_\_\_"ÐœÐ°Ñ�Ñ‚ÐµÑ€-Ð¿Ð»Ð°Ð½Ð°\_\_\_" Ð½Ð° ÐˆÐ°Ñ…Ð¾Ñ€Ð¸Ð½Ð¸\nÐšÑ€Ð¾Ð· ÐªÐµÐ¿ÑƒÐ±Ð»Ð¸ÐºÑƒ Ð¡Ñ€Ð¿Ñ�ÐºÑƒ - 15 Nov 2006 18:00:00\nÐ“Ð»Ð°Ð²Ð½Ð¸ Ñ†Ð¸Ñ™ \_\_\_"ÐœÐ°Ñ�Ñ‚ÐµÑ€-Ð¿Ð»Ð°Ð½Ð°\_\_\_" ÐºÐ¾Ñ˜Ð¸ Ñ›Ðµ Ð¸Ð´ÑƒÑ›Ðµ Ð½ÐµÐ´Ñ˜ÐµÑ™Ðµ Ð±Ð¸Ñ‚Ð¸ Ð¿Ñ€ÐµÐ´Ñ�Ñ‚Ð°Ð²Ñ™ÐµÐ½ Ð¸ Ñƒ Ð‘Ð°ÑšÐ¾Ñ˜ Ð›ÑƒÑ†Ð¸, Ñ˜ÐµÑ�Ñ‚Ðµ Ð´Ð° ÐˆÐ°Ñ…Ð¾Ñ€Ð¸Ð½Ð° Ð¿Ð¾Ñ�Ñ‚Ð°Ð½Ðµ Ð·Ð¸Ð¼Ñ�ÐºÐ° Ð¸ Ð²Ð¾Ð´ÐµÑ›Ð° Ñ‚ÑƒÑ€Ð¸Ñ�Ñ‚Ð¸Ñ‡ÐºÐ° Ð´ÐµÑ�Ñ‚Ð¸Ð½Ð°Ñ†Ð¸Ñ˜Ð° Ñƒ Ñ˜ÑƒÐ³Ð¾Ð¸Ñ�Ñ‚Ð¾Ñ‡Ð½Ð¾Ñ˜ Ð•Ð²Ñ€Ð¾Ð¿Ð¸\nÐŸAÐ›Ð• - ÐžÐ¿ÑˆÑ‚Ð¸Ð½Ð° ÐŸÐµÐ»Ðµ Ð¿Ñ€ÐµÐ´Ñ�Ñ‚Ð°Ð²Ð¸Ð»Ð° Ñ˜Ðµ Ñ˜ÑƒÑ‡Ðµ \_\_\_"ÐœÐ°Ñ�Ñ‚ÐµÑ€-Ð¿Ð»Ð°Ð½\_\_\_" Ð·Ð° Ð¿Ð¾Ð´Ñ€ÑƒÑ‡Ñ˜Ðµ ÐˆÐ°Ñ…Ð¾Ñ€Ð¸Ð½Ðµ, Ð½Ð° ÐºÐ¾Ñ˜Ð¾Ñ˜ Ñ�Ñƒ Ð¿Ñ€ÐµÐ´Ñ�Ñ‚Ð°Ð²Ð½Ð¸Ñ†Ð¸ \_\_\_"Ð¥Ð¸Ð¿Ð¾ AÐ»Ð¿Ðµ AÐ´Ñ€Ð¸Ð° ÐºÐ¾Ð½Ñ�ÑƒÐ»Ñ‚Ð°Ð½Ñ‚Ñ�\_\_\_", ÐºÐ°Ð¾ Ð½Ð¾Ñ�Ð¸Ð¾Ñ†Ð° Ñ†Ð¸Ñ˜ÐµÐ»Ð¾Ð³ Ð¿Ð¾Ñ�Ð»Ð° Ð½Ð° Ð¸Ð·Ñ€Ð°Ð´Ð¸ Ð¾Ð²Ð¾Ð³ Ð´Ð¾ÐºÑƒÐ¼ÐµÐ½Ñ‚Ð°, Ð¿Ð¾Ñ˜Ð°Ñ�Ð½Ð¸Ð»Ð¸ Ñ†Ð¸Ñ™ÐµÐ²Ðµ Ð¸ Ð½Ð°Ñ‡Ð¸Ð½ Ñ�Ð¿Ñ€Ð¾Ð²Ð¾Ñ’ÐµÑšÐ° Ð¿Ð»Ð°Ð½Ð°, ÐºÐ°Ð¾ Ð¸ Ð¾Ñ‡ÐµÐºÐ¸Ð²Ð°ÑšÐ° ÐºÐ¾Ñ˜Ð° Ñ›Ðµ Ð´Ð¾Ð½Ð¸Ñ˜ÐµÑ‚Ð¸ ÑšÐµÐ³Ð¾Ð²Ð¾ Ð¿ÑƒÐ½Ð¾ Ð¾Ð¶Ð¸Ð²Ð¾Ñ‚Ð²Ð¾Ñ€ÐµÑšÐµ Ð·Ð° Ñ�Ð°Ñ€Ð°Ñ˜ÐµÐ²Ñ�ÐºÐ¾-Ñ€Ð¾Ð¼Ð°Ð½Ð¸Ñ˜Ñ�ÐºÐ¸ Ñ€ÐµÐ³Ð¸Ð¾Ð½, Ð°Ð»Ð¸ Ð¸ ÐªÐµÐ¿ÑƒÐ±Ð»Ð¸ÐºÑƒ Ð¡Ñ€Ð¿Ñ�ÐºÑƒ Ñƒ Ñ†Ñ˜ÐµÐ»Ð¸Ð½Ð¸.\nÐŸÑ€ÐµÐ·ÐµÐ½Ñ‚Ð°Ñ†Ð¸Ñ˜Ð¸ Ñ�Ñƒ Ð¿Ñ€Ð¸Ñ�ÑƒÑ�Ñ‚Ð²Ð¾Ð²Ð°Ð»Ð¸ Ð¿Ñ€ÐµÐ´Ñ�Ñ‚Ð°Ð²Ð½Ð¸Ñ†Ð¸ Ð³Ñ€Ð°Ð´Ð° Ð˜Ñ�Ñ‚Ð¾Ñ‡Ð½Ð¾ Ð¡Ð°Ñ€Ð°Ñ˜ÐµÐ²Ð¾ Ð¸ Ð¾Ð²Ð´Ð°ÑˆÑšÐ¸Ñ… Ð¾Ð¿ÑˆÑ‚Ð¸Ð½Ð°, Ð±Ñ€Ð¾Ñ˜Ð½Ð¸ Ð¿Ñ€Ð¸Ð²Ñ€ÐµÐ´Ð½Ð¸Ñ†Ð¸, ÐºÐ°Ð¾ Ð¸ Ð³Ñ€Ð°Ð´Ñ�ÐºÐµ Ð¢ÑƒÑ€Ð¸Ñ�Ñ‚Ð¸Ñ‡ÐºÐµ Ð¾Ñ€Ð³Ð°Ð½Ð¸Ð·Ð°Ñ†Ð¸Ñ˜Ðµ, ÐžÐ»Ð¸Ð¼Ð¿Ð¸Ñ˜Ñ�ÐºÐ¾Ð³ Ñ†ÐµÐ½Ñ‚Ñ€Ð° \_\_\_"ÐˆÐ°Ñ…Ð¾Ñ€Ð¸Ð½Ð°\_\_\_", Ñ…Ð¾Ñ‚ÐµÐ»Ð¸Ñ˜ÐµÑ€Ð¸ Ð¸ Ñ‚ÑƒÑ€Ð¸Ñ�Ñ‚Ð¸Ñ‡ÐºÐ¸ Ñ€Ð°Ð´Ð½Ð¸Ñ†Ð¸.\n- ÐŸÑ€ÐµÐ´Ð¿Ñ€ÐµÐ·ÐµÐ½Ñ‚Ð°Ñ†Ð¸Ñ˜Ð° Ñ˜Ðµ ÑƒÐ¿Ñ€Ð¸Ð»Ð¸Ñ‡ÐµÐ½Ð° ÐºÐ°ÐºÐ¾ Ð±Ð¸ Ñƒ Ð´Ð¸Ñ€ÐµÐºÑ‚Ð½Ð¾Ð¼ ÐºÐ¾Ð½Ñ‚Ð°ÐºÑ‚Ñƒ Ñ�Ð° Ð¿Ð°Ñ€Ñ‚Ð½ÐµÑ€Ð¸Ð¼Ð° Ñ�Ð¿Ð¾Ð·Ð½Ð°Ð»Ð¸ ÐµÐ²ÐµÐ½Ñ‚ÑƒÐ°Ð»Ð½Ðµ Ñ�ÑƒÐ³ÐµÑ�Ñ‚Ð¸Ñ˜Ðµ Ð¸Ð»Ð¸ Ð¿Ñ€Ð¸Ð¼Ñ˜ÐµÐ´Ð±Ðµ, Ð° Ñ�Ð²Ðµ Ñƒ Ñ†Ð¸Ñ™Ñƒ Ð´Ð° Ð¿Ñ€Ð¸Ð»Ð¸ÐºÐ¾Ð¼ ÐºÐ¾Ð½Ð°Ñ‡Ð½Ðµ Ð¿Ñ€ÐµÐ´Ð°Ñ˜Ðµ Ð´Ð¾ÐºÑƒÐ¼ÐµÐ½Ñ‚Ð° Ñ�Ð²Ðµ Ð±ÑƒÐ´Ðµ Ð¿Ñ€Ð°ÐºÑ‚Ð¸Ñ‡Ð½Ð¾ Ð¿ÐµÑ€Ñ„ÐµÐºÑ‚Ð½Ð¾ Ñ� Ð°Ñ�Ð¿ÐµÐºÑ‚Ð° Ñ�Ð²Ð¸Ñ… ÐºÐ¾Ñ˜Ð¸Ñ… Ñ�Ðµ Ð´Ð¸Ñ€ÐµÐºÑ‚Ð½Ð¾ Ñ‚Ð¸Ñ‡Ðµ \_\_\_"ÐœÐ°Ñ�Ñ‚ÐµÑ€-Ð¿Ð»Ð°Ð½\_\_\_" Ð·Ð° Ð¿Ð¾Ð´Ñ€ÑƒÑ‡Ñ˜Ðµ ÐˆÐ°Ñ…Ð¾Ñ€Ð¸Ð½Ðµ - Ñ€ÐµÐºÐ°Ð¾ Ñ˜Ðµ Ð¿Ñ€ÐµÐ´Ñ�Ñ˜ÐµÐ´Ð½Ð¸Ðº Ð£Ð¿Ñ€Ð°Ð²Ðµ \_\_\_"Ð¥Ð¸Ð¿Ð¾ AÐ»Ð¿Ðµ AÐ´Ñ€Ð¸Ð° ÐºÐ¾Ð½Ñ�ÑƒÐ»Ñ‚ÐµÐ½Ñ‚Ñ�\_\_\_" AÐ»ÐµÐºÑ�Ð°Ð½Ð´Ð°Ñ€ ÐŸÐµÑ‚Ñ€Ð¸Ñ‡, Ð½Ð°Ñ˜Ð°Ð²Ñ™ÑƒÑ˜ÑƒÑ›Ð¸ Ð´Ð° Ñ›Ðµ Ð³Ð»Ð°Ð²Ð½Ð° Ð¿Ñ€ÐµÐ·ÐµÐ½Ñ‚Ð°Ñ†Ð¸Ñ˜Ð° Ð´Ð¾ÐºÑƒÐ¼ÐµÐ½Ñ‚Ð° Ð±Ð¸Ñ‚Ð¸ Ð¾Ð´Ñ€Ð¶Ð°Ð½Ð° Ð²ÐµÑ› Ñ�Ñ€ÐµÐ´Ð¸Ð½Ð¾Ð¼ Ð½Ð°Ñ€ÐµÐ´Ð½Ðµ Ð½ÐµÐ´Ñ˜ÐµÑ™Ðµ Ñƒ Ð‘Ð°ÑšÐ¾Ñ˜ Ð›ÑƒÑ†Ð¸.\nÐžÐ½ Ñ˜Ðµ Ñƒ Ð¸Ð·Ñ˜Ð°Ð²Ð¸ Ð·Ð° Ð½Ð°Ñˆ Ð»Ð¸Ñ�Ñ‚ ÐºÐ°Ð·Ð°Ð¾ Ð´Ð° Ñ�Ñƒ Ñ†Ð¸Ñ™ÐµÐ²Ð¸ Ð¿Ð»Ð°Ð½Ð° Ð´ÐµÑ„Ð¸Ð½Ð¸Ñ�Ð°Ð½Ð¸ Ð½Ð° Ð½Ð°Ñ‡Ð¸Ð½ Ð´Ð° Ð¿Ð¾Ñ�Ñ‚Ð°Ð½Ñƒ Ñ€ÐµÐ°Ð»Ð½Ð¾Ñ�Ñ‚, Ð° Ð½Ðµ Ð¾Ñ�Ñ‚Ð°Ð½Ñƒ Ñ�Ð°Ð¼Ð¾ Ð¿ÑƒÐºÐ° Ð²Ð¸Ð·Ð¸Ñ˜Ð°, Ñ‚Ðµ Ð¸Ð·Ñ€Ð°Ð·Ð¸Ð¾ ÑƒÐ²Ñ˜ÐµÑ€ÐµÑšÐµ Ð´Ð° Ñ›Ðµ Ð²ÐµÑ› Ð¿Ñ€Ð²Ð¸ ÐºÐ¾Ñ€Ð°Ñ†Ð¸ Ñƒ Ñ€ÐµÐ°Ð»Ð¸Ð·Ð°Ñ†Ð¸Ñ˜Ð¸ Ñ‚Ð¾ Ð¸ Ð¿Ð¾Ñ‚Ð²Ñ€Ð´Ð¸Ñ‚Ð¸.\nÐ“Ð»Ð°Ð²Ð½Ð¸ Ñ†Ð¸Ñ™ Ñ˜Ðµ Ð´Ð° ÐˆÐ°Ñ…Ð¾Ñ€Ð¸Ð½Ð° Ð¿Ð¾Ñ�Ñ‚Ð°Ð½Ðµ Ñ†ÐµÐ½Ñ‚Ð°Ñ€ Ñ�Ð²Ñ˜ÐµÑ‚Ñ�ÐºÐ¾Ð³ Ñ„Ð¾Ñ€Ð¼Ð°Ñ‚Ð° Ð¸ Ð²Ð¾Ð´ÐµÑ›Ð° Ñ‚ÑƒÑ€Ð¸Ñ�Ñ‚Ð¸Ñ‡ÐºÐ° Ð´ÐµÑ�Ñ‚Ð¸Ð½Ð°Ñ†Ð¸Ñ˜Ð° Ñƒ Ñ†Ð¸Ñ˜ÐµÐ»Ð¾Ñ˜ Ñ˜ÑƒÐ³Ð¾Ð¸Ñ�Ñ‚Ð¾Ñ‡Ð½Ð¾Ñ˜ Ð•Ð²Ñ€Ð¾Ð¿Ð¸ - ÐºÐ°Ð·Ð°Ð¾ Ñ˜Ðµ ÐŸÐµÑ‚Ñ€Ð¸Ñ‡, Ð¸Ñ�Ñ‚Ð°ÐºÐ°Ð²ÑˆÐ¸ Ð´Ð° Ð·Ð° Ñ‚Ð¾ Ð¿Ð¾Ñ�Ñ‚Ð¾Ñ˜Ðµ Ð¸ Ð¼Ð¾Ð³ÑƒÑ›Ð½Ð¾Ñ�Ñ‚Ð¸ Ð¸ ÐºÐ°Ð¿Ð°Ñ†Ð¸Ñ‚ÐµÑ‚Ð¸ ÐºÐ¾Ñ˜Ðµ, Ñ˜ÐµÐ´Ð½Ð¾Ñ�Ñ‚Ð°Ð²Ð½Ð¾, Ñ�Ð°Ð¼Ð¾ Ñ‚Ñ€ÐµÐ±Ð° Ð¿Ð»Ð°Ð½Ñ�ÐºÐ¸ Ð¸Ñ�ÐºÐ¾Ñ€Ð¸Ñ�Ñ‚Ð¸Ñ‚Ð¸.\nÐžÑ†Ð¸Ñ˜ÐµÐ½Ð¸Ð¾ Ñ˜Ðµ Ð¸ Ð´Ð° Ð¾Ð²Ð° Ð¿Ð»Ð°Ð½Ð¸Ð½Ð° Ð¼Ð¾Ñ€Ð° Ð¸ Ð¼Ð¾Ð¶Ðµ Ñ€Ð°Ð·Ð²Ð¸Ñ‚Ð¸ Ð¸ Ñ�ÐµÐ³Ð¼ÐµÐ½Ñ‚ Ñ‚ÑƒÑ€Ð¸Ñ�Ñ‚Ð¸Ñ‡ÐºÐµ Ð¿Ð¾Ð½ÑƒÐ´Ðµ Ñƒ Ñ™ÐµÑ‚Ð½Ð¾Ð¼ Ð¿ÐµÑ€Ð¸Ð¾Ð´Ñƒ, Ñ‚Ðµ Ñ‚Ð¸Ð¼Ðµ Ð´Ð¾Ñ›Ð¸ Ñƒ Ð¿Ð¾Ð·Ð¸Ñ†Ð¸Ñ˜Ñƒ Ð´Ð° Ð±ÑƒÐ´Ðµ Ð¿Ñ€Ð¸Ð²Ð»Ð°Ñ‡Ð½Ð° Ð·Ð° Ð¿Ð¾Ñ�Ñ˜ÐµÑ‚Ð¸Ð¾Ñ†Ðµ Ñ‚Ð¾ÐºÐ¾Ð¼ Ñ†Ð¸Ñ˜ÐµÐ»Ðµ ÐºÐ°Ð»ÐµÐ½Ð´Ð°Ñ€Ñ�ÐºÐµ Ð³Ð¾Ð´Ð¸Ð½Ðµ.\n- \_\_\_"ÐœÐ°Ñ�Ñ‚ÐµÑ€-Ð¿Ð»Ð°Ð½\_\_\_" Ð´ÐµÑ„Ð¸Ð½Ð¸ÑˆÐµ Ñ€Ð°Ð·Ð²Ð¾Ñ˜ ÐˆÐ°Ñ…Ð¾Ñ€Ð¸Ð½Ðµ Ð·Ð° Ð¿ÐµÑ€Ð¸Ð¾Ð´ Ð¾Ð´ Ð½Ð°Ñ€ÐµÐ´Ð½Ð¸Ñ… Ð´ÐµÑ�ÐµÑ‚Ð°Ðº Ð³Ð¾Ð´Ð¸Ð½Ð° Ð¸ Ð¾Ñ‡ÐµÐºÑƒÑ˜ÐµÐ¼Ð¾ Ð´Ð° Ñ›Ðµ ÑƒÐºÑƒÐ¿Ð½Ðµ Ð¸Ð½Ð²ÐµÑ�Ñ‚Ð¸Ñ†Ð¸Ñ˜Ðµ Ð´Ð¾ 2015. Ð³Ð¾Ð´Ð¸Ð½Ðµ Ð´Ð¾Ñ�Ñ‚Ð¸Ñ›Ð¸ Ð¸Ð·Ð½Ð¾Ñ� Ð¾Ð´ Ñ�Ñ‚Ð¾Ñ‚Ð¸Ð½Ñƒ Ð¼Ð¸Ð»Ð¸Ð¾Ð½Ð° ÐµÐ²Ñ€Ð° - Ñ€ÐµÐºÐ°Ð¾ Ñ˜Ðµ ÐŸÐµÑ‚Ñ€Ð¸Ñ‡, Ð¿Ð¾Ñ˜Ð°Ñ‡Ð°Ð²Ð°Ñ˜ÑƒÑ›Ð¸ Ð´Ð° Ñ˜Ðµ Ñ†Ð¸Ñ™ Ñ�Ñ‚Ð²Ð°Ñ€Ð°ÑšÐµ Ñ‚Ð¾Ð¿-Ð´ÐµÑ�Ñ‚Ð¸Ð½Ð°Ñ†Ð¸Ñ˜Ðµ Ð½Ð° ÐºÐ¾Ñ˜Ð¾Ñ˜ Ñ›Ðµ Ñ�Ðµ Ð¾Ñ�Ñ‚Ð²Ð°Ñ€Ð¸Ð²Ð°Ñ‚Ð¸ Ð¼Ð¸Ð»Ð¸Ð¾Ð½ Ð¸ Ñ�Ñ‚Ð¾Ñ‚Ð¸Ð½Ñƒ Ñ…Ð¸Ñ™Ð°Ð´Ð° Ð½Ð¾Ñ›ÐµÑšÐ° Ð½Ð° Ð³Ð¾Ð´Ð¸ÑˆÑšÐµÐ¼ Ð½Ð¸Ð²Ð¾Ñƒ.\nÐžÑ†Ñ˜ÐµÑšÑƒÑ˜ÑƒÑ›Ð¸ ÐºÐ°ÐºÐ¾ Ð¸ Ñ�Ð°Ð¼Ð¾ Ñ‚Ð°Ñ˜ Ð¿Ð¾Ð´Ð°Ñ‚Ð°Ðº Ð´Ð¾Ð²Ð¾Ñ™Ð½Ð¾ Ð³Ð¾Ð²Ð¾Ñ€Ð¸ Ð¾ Ð´Ð¾Ð±Ð¸Ñ‚Ð¸ ÐºÐ¾Ñ˜Ð° Ñ›Ðµ Ñ�Ðµ Ð¾Ñ�Ñ‚Ð²Ð°Ñ€Ð¸Ð²Ð°Ñ‚Ð¸, ÐŸÐµÑ‚Ñ€Ð¸Ñ‡ Ñ˜Ðµ Ð½Ð°Ð³Ð»Ð°Ñ�Ð¸Ð¾ Ð´Ð° Ñ›Ðµ Ñ�Ð²Ðµ Ð¿Ð¾Ð·Ð¸Ñ‚Ð¸Ð²Ð½Ð¾ ÑƒÑ‚Ð¸Ñ†Ð°Ñ‚Ð¸ Ð¸ Ð½Ð° ÑƒÐºÑƒÐ¿Ð°Ð½ Ð¿Ñ€Ð¸Ð²Ñ€ÐµÐ´Ð½Ð¸ Ð°Ð¼Ð±Ð¸Ñ˜ÐµÐ½Ñ‚.\n- ÐªÐµÐ°Ð»Ð¸Ð·Ð°Ñ†Ð¸Ñ˜Ð¾Ð¼ Ð¾Ð²Ð¸Ñ… Ñ€ÐµÐ°Ð»Ð½Ð¸Ñ… Ð·Ð°Ð¼Ð¸Ñ�Ð»Ð¸ Ð´Ð¾Ñ›Ð¸ Ñ›Ðµ Ð¸ Ð´Ð¾ Ð·Ð°Ð¿Ð¾ÑˆÑ™Ð°Ð²Ð°ÑšÐ° Ð·Ð½Ð°Ñ‡Ð°Ñ˜Ð½Ð¾Ð³ Ð±Ñ€Ð¾Ñ˜Ð° Ñ™ÑƒÐ´Ð¸, Ð° Ð½Ð°ÑˆÐµ Ð¿Ñ€Ð²Ðµ Ð¿Ñ€Ð¾Ñ†Ñ˜ÐµÐ½Ðµ ÑƒÐºÐ°Ð·ÑƒÑ˜Ñƒ Ð´Ð° Ñ›Ðµ Ð¿Ð»Ð°Ð½ Ð¿Ð¾Ñ�Ñ€ÐµÐ´Ð½Ð¾ Ð¸Ð»Ð¸ Ð¿Ð°Ðº Ð¸Ð½Ð´Ð¸Ñ€ÐµÐºÑ‚Ð½Ð¾ Ð¾Ð¼Ð¾Ð³ÑƒÑ›Ð¸Ñ‚Ð¸ Ð·Ð°Ð¿Ð¾ÑˆÑ™Ð°Ð²Ð°ÑšÐµ Ð¾Ð´ Ð´Ð²Ð¸Ñ˜Ðµ Ð´Ð¾ Ñ‡ÐµÑ‚Ð¸Ñ€Ð¸ Ñ…Ð¸Ñ™Ð°Ð´Ðµ Ñ€Ð°Ð´Ð½Ð¸ÐºÐ° - Ð·Ð°ÐºÑ™ÑƒÑ‡Ð¸Ð¾ Ñ˜Ðµ ÐŸÐµÑ‚Ñ€Ð¸Ñ‡.\nÐªÐµÐ°Ð»Ð¸Ð·Ð°Ñ†Ð¸Ñ˜Ð° \_\_\_"ÐœÐ°Ñ�Ñ‚ÐµÑ€-Ð¿Ð»Ð°Ð½Ð°\_\_\_" Ð¿Ñ€ÐµÐ´Ñ�Ñ‚Ð°Ð²Ñ™Ð°Ñ›Ðµ Ð¸ Ð¾Ñ�Ñ‚Ð²Ð°Ñ€Ð¸Ð²Ð°ÑšÐµ Ñ†Ð¸Ñ™Ð° ÐºÐ¾Ñ˜Ð¸ Ð¿Ñ€ÐµÐ´Ð²Ð¸Ñ’Ð° Ð¿Ð¾Ñ‚Ð¿ÑƒÐ½Ñƒ Ñ�Ð¿Ñ€ÐµÐ¼Ð½Ð¾Ñ�Ñ‚ Ð´Ð° Ñ�Ðµ Ð¾Ð²Ð¾ Ð¿Ð¾Ð´Ñ€ÑƒÑ‡Ñ˜Ðµ ÐºÐ°Ð½Ð´Ð¸Ð´ÑƒÑ˜Ðµ Ð·Ð° Ð¾Ñ€Ð³Ð°Ð½Ð¸Ð·Ð°Ñ†Ð¸Ñ˜Ñƒ ÐžÐ»Ð¸Ð¼Ð¿Ð¸Ñ˜Ñ�ÐºÐ¸Ñ… Ð¸Ð³Ð°Ñ€Ð° 2018. Ð³Ð¾Ð´Ð¸Ð½Ðµ, ÑˆÑ‚Ð¾ Ð±Ð¸ Ð¾Ð¿ÐµÑ‚ Ð´Ð¾Ð¿Ñ€Ð¸Ð½Ð¸Ñ˜ÐµÐ»Ð¾ Ð¸Ð¼Ð¸ÑŸÑƒ Ð¾Ð²Ð¸Ñ… Ð¿Ñ€Ð¾Ñ�Ñ‚Ð¾Ñ€Ð°, ÐºÐ°Ð¾ Ñ�Ð²Ñ˜ÐµÑ‚Ñ�ÐºÐ¸Ñ… Ð¾ÐºÑƒÐ¿Ñ™Ð°Ð»Ð¸ÑˆÑ‚Ð°.\n- Ð¢Ñƒ Ñ˜Ðµ Ñ˜Ð¾Ñˆ Ð½Ð¸Ð· Ð¸Ð´ÐµÑ˜Ð°, Ð¼ÐµÑ’Ñƒ ÐºÐ¾Ñ˜Ð¸Ð¼Ð° Ð¸ Ð¾Ð½Ð° Ñƒ Ð²ÐµÐ·Ð¸ Ñ� Ð²Ð¸Ñ�Ð¾ÐºÐ¸Ð¼ ÑˆÐºÐ¾Ð»Ñ�Ñ‚Ð²Ð¾Ð¼, Ð¾Ð´Ð½Ð¾Ñ�Ð½Ð¾ Ð¾Ñ�Ð½Ð¸Ð²Ð°ÑšÑƒ Ñ‚ÑƒÑ€Ð¸Ñ�Ñ‚Ð¸Ñ‡ÐºÐ¾Ð³ Ð¸ Ñ˜Ð°Ñ‡Ð°ÑšÑƒ Ð²ÐµÑ› Ð¿Ð¾Ñ�Ñ‚Ð¾Ñ˜ÐµÑ›ÐµÐ³ Ñ„Ð°ÐºÑƒÐ»Ñ‚ÐµÑ‚Ð° Ð·Ð° Ñ�Ð¿Ð¾Ñ€Ñ‚ Ð¸ Ñ„Ð¸Ð·Ð¸Ñ‡ÐºÑƒ ÐºÑƒÐ»Ñ‚ÑƒÑ€Ñƒ.\nÐ�Ð°Ñ€Ð°Ð²Ð½Ð¾, Ð¾Ð½Ð¸ Ð±Ð¸ Ð±Ð¸Ð»Ð¸ ÑƒÐ²ÐµÐ·Ð°Ð½Ð¸ Ñ�Ð° Ñ�Ð»Ð¸Ñ‡Ð½Ð¸Ð¼ ÐµÐ²Ñ€Ð¾Ð¿Ñ�ÐºÐ¸Ð¼ ÑƒÑ�Ñ‚Ð°Ð½Ð¾Ð²Ð°Ð¼Ð°, ÑˆÑ‚Ð¾ Ð±Ð¸ ÐºÑ€Ð¾Ð· Ñ€Ð°Ð·Ð¼Ñ˜ÐµÐ½Ñƒ Ð¿Ñ€Ð¾Ñ„ÐµÑ�Ð¾Ñ€Ð° Ð¸ Ñ�Ñ‚ÑƒÐ´ÐµÐ½Ð°Ñ‚Ð° Ñƒ Ð¾Ð±Ð° Ð¿Ñ€Ð°Ð²Ñ†Ð° Ñ‚Ð°ÐºÐ¾Ñ’Ðµ Ð¿Ñ€ÐµÐ´Ñ�Ñ‚Ð°Ð²Ñ™Ð°Ð»Ð¾ Ð½Ð¾Ð²Ð¸ Ñ€Ð°Ð·Ð²Ð¾Ñ˜Ð½Ð¸ Ð·Ð°Ð¼Ð°Ñ˜Ð°Ñ† - Ð¾Ñ†Ð¸Ñ˜ÐµÐ½Ð¸Ð¾ Ñ˜Ðµ Ð¿Ñ€ÐµÐ´Ñ�Ñ˜ÐµÐ´Ð½Ð¸Ðº Ð£Ð¿Ñ€Ð°Ð²Ðµ \_\_\_"Ð¥Ð¸Ð¿Ð¾ AÐ»Ð¿Ðµ AÐ´Ñ€Ð¸Ð° ÐºÐ¾Ð½Ñ�ÑƒÐ»Ñ‚ÐµÐ½Ñ‚Ñ�\_\_\_" AÐ»ÐµÐºÑ�Ð°Ð½Ð´Ð°Ñ€ ÐŸÐµÑ‚Ñ€Ð¸Ñ‡.\nАрхитектурная концепция Башни "РОССИЯ" altayskaya Архитектура 1 August 11th, 2007 11:51 AM


Janez iz Šumadije, pod zaštitom CIA-e !\nVećinski vlasnik kompanije SBB Dragan Šolak, državljanin je Slovenije i Srbije, opasan je prestupnik koji posao razvija ne plaćajući porez, ucenjujući i varajući poštene biznismene, davanjem novca pod kamatu... Slovenački dnevnik Delo i istražni organi ove zemlje su na tragu svim Šolakovim prevarama, ali on u Srbiji i dalje otima, izbegava porez, a sve štiteći se članstvom u masonskoj organizaciji i pozivajući se da iza njegovog lopovluka stoji ambasada SAD-a u Beogradu i bivši šef CIA Dejvid Petreus. U nekoliko nastavaka objavićemo dokaze o kriminalu Šolaka i njegovih saučesnika. Ovaj tekst smo objavili u broju 361 od 21. aprila 2016.


JAVNOBELEŽNIČKA TARIFA: Overa dokumenata za upis u srednje škole i fakultete je besplatna ukoliko se taj posao obavlja u radno vreme\nJavnobeležnička komora Srbije (JKS) podseća da je overa dokumenata potrebnih za upis u srednje škole i fakultete besplatna i da se taj posao obavlja u svih 198 javnobeležničkih kancelarija širom Srbije.\nOveru potpisa i prepisa ili fotokopije za potrebe upisa javni beležnici su dužni da obave besplatno ukoliko se taj posao obavlja u radno vreme, od 9 do 17 sati radnim danima, saopštila je JKS.\nJavni beležnici takođe, ne naplaćuju overu dokumenata za potrebe konkursa za prijem u ustanove učeničkog i studentskog standarda, kao i za potrebe konkursa za korišćenje učeničkih i studentskih stipendija i kredita.\nPrema Javnobeležničkoj tarifi ("Sl. glasnik RS", br. 91/2014, 103/2014, 138/2014, 12/2016, 17/2017, 67/2017, 98/2017, 14/2019, 49/2019 i 17/2020), overu van redovnog radnog vremena javni beležnik mora da naplati čak i ako se radi o inače besplatnoj overi, pa je važno da građani ovo pravo iskoriste što pre, odnosno čim imaju dokumenta na raspolaganju.\nPored overe van radnog vremena, javni beležnici dužni su da naplate i overu dokumenata potrebnih za upis na master i poslediplomske studije, kao i za upis u obrazovne ustanove u inostranstvu.\nPrema podacima JKS, javni beležnici su prošle godine, od 1. juna do 15. jula uradili 122.031 besplatnih overa, što su pre svega overe dokumenata koja su potrebna za upis u srednje škole i na fakultete.\nU ovom trenutku, nisu imenovani još javni beležnici za područja četiri osnovna suda - Dimitrovgrad, Knjaževac, Majdanpek i Sjenica.\nU tim mestima, overa se i dalje može obaviti u sudovima, navodi JKS.\nIzvor: Vebsajt RTV, 26.06.2020.


Koncert Omladinskog super hora u Madlenianumu | style.rs\nOmladinski super hor i orkestar nastali su sa idejom da se okupe najtalentovaniji muzičari i pevači iz različitih zemalja koji će zajedno nastupati na turnejama po regionu. Inicijator i dirigent ovog ansambla je Jelena Sasnik. Posle veoma uspele saradnje muzičkih škola “Kosta Manojlović” iz Zemuna i “Vič Rudnik” iz Ljubljane, ove godine ansamblu se pridružuje i MŠ “Dr. Miloje Milojević” iz Kragujevaca.\nAnsambl čine učenici različitog uzrasta kako sa instrumentalnog, tako i sa pevačkog odseka. Ove godine izvode se najlepši operski horovi i ansambli od Mocarta do Konjovića, ne baš toliko često izvođeni na ovim prostorima i na ovakav način. Na programu su čuveni hor Cigana iz Verdijevog Trubadura, ali i manje poznati slovenački kompozitor Anton Foester (Gorenjski slavček), zatim horovi iz srpskih opera, prelepi hor devojaka iz Onjegina, kao i manji ansambli: dueti i terceti. Klavirska pratnja je Marija Radović.\nAnsamblom rukovodi dirigent Jelena Sasnik, umetnica velikog iskustva i energije, koja je završila master na Fakultetu muzičke umetnosti u Beogradu, gde je i započela karijeru sarađujući sa našim vrhunskim dirigentima, poput Darinke Matić Marović i Mladena Jagušta, a radila je i u MŠ “Kosta Manojlović“ u Zemunu. Karijeru nastavlja u Sloveniji i Evropi, gde diriguje sa Međunarodnim omladinskim pan slavenskim super orkestrom i horom, Berlinskim simfonijskim orkestrom, Kamernim orkestrom „Slavko Osterc“, Svetskim simfonijskim orkestrom „Junesse Musicale“ u Berlinu, mešovitim horom PZAS „Arhivox“ i horom „Magnifico“. u Ljubljani… U Srbiji je dirigovala orkestrom Beogradske filharmonije, Simfonijskim orkestrom RTS-a, kamernim orkestrom “Pro Classica”, mešovitim horom Fakulteta muzičke umetnosti u Beogradu, ženskim horom “Collegium Musicum” i dečjim horom “Kolibri”. Cenjena je kao profesor, za šta je dobila priznanje od Ministarstva obrazovanja Slovenije za izuzetna pedagoška dostignuća. Snimila je četiri CD-a sa orkestrima iz Slovenije.\nKoncert Omladinskog super hora i orkestra koji će se desiti u subotu 21. aprila je završnica kratke turneje ovog ansambla koji obuhvata koncerte u Škofja Loki i Ljubljani, Kragujevcu i na kraju u Zemunu. Polet i mladost, dobra energija u zajedničkom muziciranju krasi ovaj ansambl, koji je jedinstven svaki put kad se pojavi.\nMirjana Stepic je | na twitter-u | facebook-u | tema: najnovije vesti | tagovi: Koncert Omladinskog superhora, opera i teatar Madlenianum\nOdgovori na “Koncert Omladinskog super hora u Madlenianumu”\n« Svetski dan igre 2018.-Terpsihora za Nikiju


LAKO I JEDNOSTAVNO: Prijava za vakcinaciju preko portala e-uprava | Happy BSC portal\nPreko portala e-uprava građani se mogu jednostavno prijaviti za vakcinaciju protiv sezonskog gripa koja će početi 15. oktobra, izjavio je danas direktor Kancelarije za informacione tehnologije i elektronsku upravu Vlade Srbije Mihailo Jovanović.\nPROČITAJTE JOŠ: EPIDEMIOLOŠKA SITUACIJA U UŽICU: Hospitalizovano je 187 kovid pacijenata!\n"Nema potrebe da građani budu registrovani na portalu, što znači da za starije ukućane prijavu interesovanja sa osnovnim podacima za vakcinaciju mogu da pošalju i njihovi mlađi ukućani", rekao je Jovanović.\nDodao je da u osnovne podatke spadaju ime i prezime, JMBG, imejl adresa ili mobnilni telefon zainteresovanog ili nekog ukućanina.\nJovanović je naveo da se u formular na portalu euprave unose i podaci o tome na kojoj opštini bi građanin da se vakciniše, da li imaj neko od specifičnih oboljenja i da li je potrebno da terenska ekipa za vakcinaciju, ukoliko ne može da izađe iz kuće.\nVAŽNO: PUKOVNIK LJUBINKO ĐUROVIĆ ZA "DOBRO JUTRO SRBIJO": Srbija ima obavezu da zaštiti građane Kosova i Metohije!\n"Građani odmah dobiju imejl ili SMS poruku sa potvrdom prijave, a kada vakcinacija počne 15. oktobra slaćemo na isti način poruke gde i kada mogu da se vakcinišu. Vakcina ima dovoljno, a prioritetne grupe su stariji do 60 godina i oni sa hroničnim oboljenima, truidnice i zaposleni u centrima za socijalni rad", najavio je Jovanović.\nNaglasio je da će vaklcinacija protiv sezonskog gripa biti obavljenja na punktovima za vakcinisanje protiv kovida.\n"Cilj je da i na ovaj način, sa ovom vakcinom podignemo kolektivni imunitet i ne dozvolimo da se sudare kovid i sezondski grip. Ovim se želi i da se izbegne izlaganje građana zaražavanju dok stoje u redovima u domovima zdravlja, već da mogu da dođu direktno na vakcinaciju kada im je zakazana. Na taj način ćemo organizovati i sve buduće vakcinacije", naglasio je Jovanović.\nPROČITAJTE JOŠ: Preminuli glumac Džon Čalis popularni Bojsi iz "Mućki", dobiće ulicu u Beogradu\nDodao je da je treću dozu protiv kovida do sada u Srbiji primilo sgotovo 450.000 građana, i pozvao sve koji su dobili poruku da mogu da prime treću dozu, odmah odu do najbližeg doma zdravlja i obave vakcinaciju.


Antikancerogeni učinak ekstrakta crnog čaja na stanične linije humanih karcinoma | MatuzalemMatuzalem\nHomeStručne studijeAntikancerogeni učinak ekstrakta crnog čaja na sta ...\nAntikancerogeni učinak ekstrakta crnog čaja na stanične linije humanih karcinoma\nPosted in: Stručne studije\nKoňariková K, Ježovičová M, Keresteš J, Gbelcová H, Ďuračková Z, Žitňanová I.\nSpringerPlus 2015 Mar 14;4:127. doi: 10.1186/s40064-015-0871-4. eCollection 2015.\nU ovoj studiji istraživan je učinak prirodnog ekstrakta iz crnog čaja Camellia sinensis (BTE) na staničnu liniju humanog karcinoma kolona HT-29, staničnu liniju humanog karcinoma dojke MCF-7, stanične linije humanog alveolarnog karcinoma A549 i zdrave stanične linije NIH-3T3. Identificiran je raspon koncentracija za citotoksični/antiproliferacijski efekt korištenjem metoda MMT testa i Trypan blue testa, gel elektroforezu koja je primijenjena za utvrđivanje oblika stanične smrti izazvane pomoću BTE te oštećenja DNA određenog pomoću kometnog testa. Različite koncentracije ektrakta (0.00078 – 5 μg/mL) dodane su staničnim kulturama i inkubirane 216 sati. BTE je pokazao citotoksični učinak na sve stanične linije karcinoma, no HT-29 i MCF-7 stanice su bile osjetljivije od A549. BTE nije pokazao antiproliferativni učinak na zdrave stanice NIH-3T3 na testiranim koncentracijama. U slučaju pojedinačne administracije BTE nije utvrđena apoptotička stanična smrt u HT-29 i MCF-7 stanica nakon 72 sata od inkubacije, ali je u slučaju ponavljajuće administracije BTE (BTE je dodan stanicama svakoga dana) utvrđena apoptotička stanična smrt u HT-29 nakon 72 sata inkubacije. BTE je također izazvao pucanje DNA lanca i oksidativno oštećenje DNA u stanica karcinoma HT-29 i MCF-7.\nEkstrakt crnoga čaja\nEkstrakt iz Camellie sinensis (crni čaj) (BTE) je omogućio dipl.ing. Ján Keresteš (Molecule of Life Ltd., Senec, Slovakia). Ekstrakt je topiv u vodi. Sadrži aktivne flavonoide u udjelu od najmanje 96%, između ostalog i katehine (60-75%), leukoantocijanidine (25-40%), cijanidine i općenite flavonske derivate diola. Kompleksi flavonoida su prisutni u mono i oligomeričkim oblicima.\nČitavu studiju možete pročitati na linku:\nili pogledati kao PDF


Uslovi – Pino Art Kupatilski nameštaj sa stilom\nOpšti uslovi i odredbe za korišćenje sajta Pino Art\nKorisnici veb sajta i usluga koje nudi pinoart.rs potvrđuju i prihvataju ove opšte uslove i odredbe.\nOpšti uslovi i odredbe napisani na ovom veb sajtu, primenjivaće se u potpunosti prilikom Vašeg korišćenja veb sajta, na adresi pinoart.rs. Koristeći veb sajt, automatski prihvatite sve aktuelne uslove i odredbe. Ne smete koristiti ovaj veb sajt ako se ne slažete sa bilo kojim od ovih Opštih uslova i odredbi. Maloletnicima ili osobama mlađim od 16 godina nije dozvoljeno korišćenje veb sajta.\nKorisnici su isključivo odgovorni za korišćenje on-line usluga koje se nude na ovom veb sajtu, čija se upotreba obavlja na vlastitu odgovornost i koja je u potpunosti pod njihovom odgovornošću.\nPod ovim Opštim uslovima i odredbama, Vlasnik i/ ili njegovi davaoci licenci, poseduju sva prava intelektualne svojine i materijale sadržane na ovom veb sajtu (tekstualne, vizuelne i audio materijale, baze podataka i programerski kod). Pirikom posete ovog veb sajta dobijate ograničenu licencu samo u svrhu pregleda materijala koji se nalazi na ovom veb sajtu.\nPosebno ste ograničeni na sledeće:\nobjavljivanje bilo kog materijala sa ovog sajta na bilo kom drugom veb sajtu;\nprodaju, podlicenciranje i / ili na drugi način komercijalizaciju bilo kojeg dela materijala sa ovog veb sajta;\njavno izvođenje i / ili prikazivanje bilo kog dela materijala sa ovog veb sajta;\nkorišćenje ovog veb sajta na bilo koji način koji je ili može biti štetan za ovaj veb sajt;\nkorišćenje ovog veb sajta na bilo koji način koji utiče na pristup drugih korisnika ovom veb sajtu;\nkorišćenje ovog veb sajta u suprotnosti sa važećim zakonima i propisima, ili na bilo koji način koji može prouzrokovati štetu veb sajtu ili bilo kojoj osobi ili poslovnom subjektu;\nbilo kakvo prikupljanje podataka, izvlačenje podataka ili bilo koju drugu sličnu aktivnost u vezi sa ovom veb sajtom;\nda koristite ovaj veb sajt da biste učestvovali u bilo kom oglašavanju ili marketingu.\nOdređenim oblastima ovog veb sajta je Vama zabranjen pristup i Vlasnik može dodatno ograničiti vaš pristup bilo kojoj oblasti ovog veb sajta, u svakom trenutku, u apsolutnoj diskreciji. Bilo koji korisnički ID i lozinku koju možete imati za ovaj veb sajt su povjerljivi i morate čuvati u strgoj tajnosti.\nVaš sadržaj mora biti vaš i ne smete povrediti prava trećih strana. Korisnici potvrđuju da imaju sva potrebna odobrenja od trećih strana čije podatke i / ili sadržaj dele sa Vlasnikom i ovime oslobađaju Vlasnika od odgovornosti za bilo kakvu odgovornost ili potraživanje koje proizilazi od Vlasnika u vezi sa nelegalnom distribucijom sadržaja treće strane ili nezakonite upotrebe. Vlasnik zadržava pravo da ukloni bilo koji od Vaših sadržaja, nastale interakcijom Vas i ove veb stranice u bilo koje vreme bez prethodne najave.\nPrava na sadržaj koji pružaju korisnici\nU ovim Opštim uslovima i odredbama veb sajta, „Vaš sadržaj“ će označavati bilo koji audio, video, tekst, slike ili drugi materijal koji odaberete da nam prosledite koristeći ovaj veb sajt. Jedina prava koja su vlasniku data u odnosu na sadržaj koji pružaju korisnici su oni koji su neophodni za rad i održavanje pinoart.rs.\nOvaj veb sajt je prestavljen „onakva kakva jeste“ sa svim greškama, i Vlasnik ne izražava nikakve garancije, bilo koje vrste u vezi sa ovim veb sajtom ili materijalima koji se nalaze na ovom veb sajtu. Takođe, sve što se nalazi na ovom veb sajtu je informativnog karaktera, neće se tumačiti kao savet za donošenje odluka bilo koje vrste.\nAžuriranje na veb sajtu se mogu napraviti periodično u bilo kom trenutku i bez obaveštenja, međutim, Vlasnik se ne obavezuje da redovno ažurira informacije sadržane na ovom veb sajtu. Vlasnik ne garantuje da će veb sajt funkcionisati bez prekida ili grešaka, da će nedostaci biti blagovremeno ispravljani ili da je veb sajt kompatibilan sa vašim hardverom ili softverom.\nNi u kom slučaju Vlasnik, niti bilo koji od njegovih službenika, direktora i zaposlenih, neće biti odgovorni za bilo šta što proizlazi ili je na bilo koji način povezano sa vašim korišćenjem ovog veb sajta, bez obzira na to da li je takva odgovornost pod ugovorom.\nOvim ćete obeštetiti u najvećoj mogućoj meri Vlasnika od i protiv bilo koje i / ili svih obaveza, troškova, zahteva, uzroka delovanja, štete i troškova nastalih na bilo koji način u vezi sa vašim kršćenjem ovog veb sajta i bilo koje odredbe ovih Opštih uslova.\nVlasniku je dozvoljeno da revidira ove Opšte uslove i odredbe u bilo kom trenutku koji smatra prikladnim, a korišćenjem ovog veb sajta svi korisnici dužni su da se redovno upoznaju sa Opštim uslovima i odredbama, pa se smatra da su korisnici korišćenjem pinoart.rs u svakom trenutku upoznati sa važećim uslovima i odredbama, i da su ih razumeli u celosti.\nVeb sajt može sadržati linkove drugih veb sajtova čiji vlasnik ili korisnik nije Pino Art. Takvi linkovi su obezbeđeni isključivo da bi vama pružili što više informacija. Vlasnik ne kontroliše i nije odgovoran za rad, sadržaj, politiku privatnosti ili bezbednost ovih sajtova. Vlasnik ne kontroliše sadržaj ili proizvode ili usluge dostupne na ovim veb sajtovima. Ako uspostavite vezu sa takvim veb sajtovima preko linka na našem veb sajtu, to činite na sopstveni rizik i bez saglasnosti Vlasnika.\nVlasnik ima pravo da dodeli, prenese i podugovori svoja prava i / ili obaveze prema ovim Opštim uslovima i odredbama bez ikakvog obaveštenja. Međutim, nijedno od vaših prava i / ili obaveza prema ovim Opštim uslovima i odredbama ne smete dodeliti, preneti ili podugovoriti.\nOvi Opšti uslovi predstavljaju ceo sporazum između Vlasnika i Vas u vezi sa Vašim korišćenjem ovog veb sajta, i zamenjuju sve prethodne dogovore i uslove.\nOvi Opšti uslovi i svaki spor koji se odnosi na implementaciju, tumačenje i valjanost ovog sporazuma podležu zakonu, nadležnosti države i isključivoj nadležnosti sudova u kojima vlasnik ima svoje registrovane kancelarije. Izuzetak od ovog pravila primenjuje se u slučajevima kada zakon predviđa isključivo mesto nadležnosti za potrošače. Opšti uslovi i odredbe su napisane na srpskom jeziku, i prevedene su na dodatne jezike zbog potreba ovog veb sajta, u slučaju bilo kakvog spora validan je teskt na srpskom jeziku.\nPotrošač koji živi u Evropi mora biti svestan da je Evropska komisija uspostavila online platformu za alternativno rešavanje sporova koja predviđa van-sudski način rešavanja bilo kojeg spora koji proizlaze iz ugovora o uslugama. Kao posledica toga, ako ste evropski potrošač, možete koristiti takvu platformu za rešavanje svih sporova koji proizlaze iz online ugovora sklopljenog sa Vlasnikom. Platforma je dostupna na sledećem linku. Vlasnik je dostupan za sva pitanja preko adrese e-pošte dostupne u ovom dokumentu.\nAko imate bilo kakvih pitanja o veb sajtu ili o Opštim uslovima i odredbama, možete nas kontaktirati putem:\nPročitajte više o Politici Privatnosti našeg veb sajta


SAOPĆENJE SA 54., 55. i 56. SJEDNICE KONKURENCIJSKOG VIJEĆA BOSNE I HERCEGOVINE | Bosanski\nSAOPĆENJE SA 54., 55. i 56. SJEDNICE KONKURENCIJSKOG VIJEĆA BOSNE I HERCEGOVINE\nU Sarajevu, u periodu od 06. do 18.03.2013. godine, su održane tri sjednice Konkurencijskog vijeća BiH.\nNa 54. sjednici Konkurencijskog vijeća BiH koja je održana dana 06.03.2013. godine je usvojeno slijedeće:\nRješenje kojim se ocjenjuje dopuštenom koncentracija na tržištu proizvodnje i distribucije mlijeka i mliječnih proizvoda na teritoriji Bosne i Hercegovine, a koja će nastati stjecanjem kontrole privrednog subjekta, B.S.A. Pariz, Republika Francuska, nad većinskim dioničkim kapitalom privrednog subjekta Ljubljanske mlekarne d.d., Ljubljana, Republika Slovenija.\nPredmetnom koncentracijom privredni subjekt, B.S.A. Pariz, preuzima i privredni subjekt Prerada i promet mlijeka d.d.Tuzla, Mitra Trifunovića Uče 25, 75000 Tuzla, upisan sudski registar Općinskog suda (povezano društvo privrednog subjekta Ljubljanske mlekarne d.d. Ljubljana).\nAnalizom relevantnog tržišta kao i relevantnih podataka u smislu člana 17. Zakona o konkurenciji, Konkurencijsko vijeće je ocijenilo da će se provođenjem predmetne koncentracije povećati tržišni udio Podnosioca prijave na relevantnom tržištu proizvodnje i distribucije mlijeka i mliječnih proizvoda Bosne i Hercegovine. Imajući u vidu da tržišni udjeli nakon provedene koncentracije ni u jednoj od posmatranih kategorija ne prelaze 30% tržišnog udjela, smatra se da predmetna koncentracija neće dovesti do stvaranja novog ili jačanja postojećeg dominantnog položaja na relevantnom tržištu.\nBudući da Prijava koncentracije nije podnesena u Zakonom propisanom roku (od petnaest dana od dana zaključivanja Ugovora o kupoprodaji dionica, u smislu člana 16. stav (2) Zakona o konkurenciji), već sa zakašnjenjem od 30 dana, izrečena je novčana kazna privrednom subjektu, B.S.A Pariz, u visini od 310.000,00 KM.\nZaključak o pokretanju postupka po Zahtjevu za pokretanje postupka privrednog subjekta Udruga „Sine Qua Non“ za kolektivno ostvarivanje i zaštitu autorskih i srodnih prava, Sarajevo, protiv privrednog subjekta Asocijacija kompozitora – muzičkih stvaralaca, Sarajevo, radi utvrđivanja postojanja zabranjenog sporazuma, iz člana 4. stav (1) tačke a), b) i e) i zloupotrebe dominantnog položaja, iz člana 10. stav (2) tačke a), b, c) i d) Zakona o konkurenciji.\nNa 55. sjednici Konkurencijskog vijeća BiH koja je održana dana 13.03.2013. godine je usvojeno slijedeće:\nZaključak o dopuni Zaključka o pokretanju postupka po službenoj dužnosti od dana 20.12.2012. godine, protiv Fonda zdravstvenog osiguranja Republike Srpske (utvrđivanje postojanja zabranjenog sporazuma, u odredbama Ugovora o snabdijevanju osiguranih lica lijekovima i medicinskim sredstvima u 2010., 2011. i 2012. godini, koji se izdaju na recept ili nalog osiguranim licima Fonda, kojima se sprječava, ograničava i narušava tržišna konkurencija iz člana 4. stav (1) tačka e) Zakona o konkurenciji).\nNa 56. sjednici Konkurencijskog vijeća BiH koja je održana dana 18.03.2013. godine je usvojeno slijedeće:\nRješenje kojim se odbija Zahtjev za odgađanje izvršenja konačnog rješenja Konkurencijskog vijeća (donesenom po Prijavi koncentracije privrednog subjekta B.S.A. Pariz, i privrednog subjekta Ljubljanske mlekarne d.d., Ljubljana) podnesen od privrednog subjekta B.S.A. d.d. Pariz, Republika Francuska, kojim traži odlaganje izvršenja plaćanja novčane kazne kao neosnovan.\nObjavljeno dana:18 Marta, 2013Objavljeno u: Vijesti


U subotu vakcinacija u Inđiji i Beški bez zakazivanja - IndjijaCafe\nU subotu, 10. aprila, u periodu od 08.00 do 14.00 časova u Domu zdravlja u Inđiji i Mesnoj zajednici u Beški sprovešće se akcija vakcinacije stanovništva bez zakazivanja vakcinom Sinofarm(kineska vakcina) i AstraZeneka.\nOd strane Zavoda za javno zdravlje Sremska Mitrovica dobijeno je 500 doza, od toga 300 će se rasporediti u Inđiji a 200 u Beški, kao najvećim mestima na našoj teritoriji.\nDom zdravlja i Opština Inđija izvršili su sve neophodne pripreme za vakcinaciju. Obezbeđeni su lekarski timovi, volonterska služba i druge logističke potrebe za nesmetan proces vakcinacije.\nU narednom periodu očekuje se masovna vakcinacija u svim naseljenim mestima o čemu će građani biti blagovremeno obavešteni.\nOpština Inđija i Dom zdravlja su u potpunosti spremni za proces masovne vakcinacije u svim naseljenim mestima a od strane viših instanci zavisi kada će taj proces započeti.\nPrethodni tekstProlećno odnošenje kabastog smeća\nSledeći tekstRaspisan konkurs za studente


U 2019. građani odvojili šest posto više otpada nego lani | Politika+\nDOBAR SMJER: U 2019. građani odvojili šest posto više otpada nego lani\nObjavljeno: 15.09.2020. u 09:25h\nPrema preliminarnom izračunu, stopa odvojenog sakupljanja komunalnog otpada u 2019. za šest posto je veća nego prethodne godine, što je najveći godišnji porast odvojenog sakupljanja do sada, izvijestili su u utorak iz Ministarstva gospodarstva i održivog razvoja.\nStopa odvojenog sakupljanja komunalnog otpada u 2019. iznosila je oko 37 posto, što je povećanje za 6 šest posto u odnosu na 2018. godinu, dodaju.\n"Ovo je najveći godišnji porast odvojenog sakupljanja do sada. To nas iznimno veseli jer pokazuje da idemo dobrim smjerom", rekao je ministar gospodarstva i održivog razvoja Tomislav Ćorić.\nU priopćenju navode da uz otpad, sakupljen u organizaciji jedinica lokalne samouprave, izračun uključuje i količine koje potječu iz uslužnog sektora (papir i karton iz škola, vrtića, biootpad iz restorana i hotela) te posebne kategorije otpada prikupljene iz komunalnog otpada putem sustava Fonda za zaštitu okoliša i energetsku učinkovitost (ambalažni otpad, elektronički otpad).\n"Porast odvojenog sakupljanja biootpada i složenih vrsta otpada uglavnom je rezultat aktivnosti jedinica lokalne samouprave dok se kod ambalažnog otpada značajnije povećanje može pripisati najvećim dijelom aktivnostima odvajanja otpada iz uslužnog sektora", ustvrdili su.\nStopa oporabe za ukupni komunalni otpad u 2019. godini za Republiku Hrvatsku iznosila je 30 posto, isto kao i stopa recikliranja za ukupni komunalni otpad, što je povećanje od 5 posto u odnosu na 2018. godinu.\nIzračun je, napominju u ministarstvu, izrađen na temelju podataka koje su u bazu Registra onečišćivanja okoliša prijavili davatelji javne usluge prikupljanja miješanog komunalnog i biorazgradivog komunalnog otpada, reciklažna dvorišta i trgovci otpada na malo, sakupljači otpada, obrađivači otpada te obrađivači otpada. Uz prijavljene podatke u bazu ROO, korišteni su i podaci izvoznika otpada te je izrađena procjena količina za dio stanovništva koji nisu obuhvaćeni organiziranim sakupljanjem komunalnog otpada.


Kremić: Unaprjeđenje položaja osoba sa invaliditetom kroz jačanja regionalne saradnje - RTV SLON\nKremić: Unaprjeđenje položaja osoba sa invaliditetom kroz jačanja regionalne saradnje\nVršitelj dužnosti direktora Fonda za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom Federacije BiH Riad Kremić prisustvovao je sastancima o jačanju regionalne saradnje na polju profesionalne rehabilitacije i zapošljavanja osoba sa invaliditetom, te unapređenja njihovog statusa, koji su jučer i danas održani u Zagrebu i Ljubljani.\n– Ovo je prvi put da se organizuju ovakvi sastanci s predstavnicima nadležnih institucija iz Zagreba i Ljubljane i zahvaljujem se svim učesnicima na produktivnoj diskusiji i razmjeni iskustava. Vjerujem da je ovo važan korak ka jačanju regionalne saradnje na ovom polju – kazao je Kremić.\nKremić je u Zagrebu razgovarao s predstavnicima Zavoda za vještačenje, profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom Republike Hrvatske. Tokom posjete Ljubljani, sastao se s državnim sekretarom Republike Slovenije Cvetkom Urišičem, predstavnicima Direktorata za invalide, Univerzitetskog rehabilitacijskog centra Soče, te predstavnicima Javnog fonda za stipendije, razvoj invalidnost i izdržavanje. Sastancima je prisustvovao i pomoćnik Federalnog ministarstva rada i socijalne politike Dobrica Jonjić.\nTokom posjete, Kremić je predstavio rad Fonda za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom Federacije BiH, te pozvao učesnike sastanaka na konferenciju koju će Fond organizovati 7. juna ove godine u Sarajevu.\n– Radujem se da ćemo biti u prilici da budemo domaćini konferencije koju Fond organizuje povodom 10 godina od osnivanja i rada, te da ćemo imati priliku nastaviti diskusiju i razmjenu iskustava s još većim brojem učesnika. Nadam se da će ovakvi sastanci i konferencija dati niz preporuka za sve nadležne institucije kako unaprijediti status osoba sa invaliditetom – zaključio je Kremić.\nOva posjeta i učešće na skupu dio je programskih aktivnosti radi uspostavljanja regionalne saradnje putem razmjene iskustava. U aprilu ove godine, ovakva posjeta je upriličena u Beogradu, a u narednom periodu će biti proširena i na druge zemlje u regionu, saopćeno je iz Fonda za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje osoba sa invaliditetom Federacije BiH.\nPrethodni članakKrediti skočili za više od pola milijarde KM\nSljedeći Članak/VIDEO/ Sutra na Tušnju gradski derbi: Borba za bodove


Odakle malveri na novim Android telefonima i tablet uređajima?\nMobilni telefoni, 06.03.2014, 07:12 AM\nDejvid Dževans, osnivač i tehnički direktor firme Marble Security tvrdi da su brojni smart telefoni i tableti koje proizvode Samsung, Motorola, Asus i LG Electronics kompromitovani zlonamernim aplikacijama i da se kao takvi prodaju.\nDževans je do ovog otkrića došao kada se jedan potencijalni klijent njegove firme požalio da proizvod Marble Security koji koriste kompanije i organizacije za upravljanje i zaštitu mobilnih uređaja, detektuje aplikaciju Netflix kao malicioznu.\nMarble Security je sproveo analizu koda Android i iOS aplikacije koja je pokazala da nije reč o pravoj Netflix aplikaciji, već o falsifikatu koji šalje lozinke i informacije o kreditnim karticama serveru u Rusiji.\nKompanija od koje je Marble Security dobio ovu informaciju tvrdi da su aplikacije već bile instalirane na uređajima kada su kupljeni.\nMarble Security je zatim pregledao uređaje drugih korisnika proizvoda kompanije i ispostavilo se da je problem veoma raširen i da je lažna verzija aplikacije Netflix prisutna na telefonima i tablet uređajima koje proizvode najmanje četiri različita proizvođača i da je kao i u prvom slučaju na većini njih lažna aplikacija preinstalirana.\nMeđu kompromitovanim uređajima su Samsung Galaxy Note, Galaxy 3 i 4, dva modela Asus tableta, LG Nexus S, i nekoliko Motorola Droid telefona.\nIz Samsunga su rekli da Samsung, kao ni njihovi partneri, ne instalira Netflix na uređajima pre prodaje, a ostale kompanije se još uvek nisu oglasile.\nMarble Security nije otkrio identitet kompanija koje su prodale kompromitovane uređaje, a objašnjenje bi moglo biti da su ove kompanije ili ne znajući na telefone i tablet uređaje instalirale aplikaciju koja nije prošla kroz proveru, ili da su prodale reparirane uređaje na kojima se već nalazila aplikacija.\nMark Rodžers iz Lookout Mobile Security je rekao da su i u njegovoj kompaniji zabeležili slučajeve malvera na novim telefonima. Lookout je tako pronašao kineski malver na novim uređajima uvezenim iz Kine. Rodžers kaže da je moguće da je negde u lancu snabdevača došlo do propusta i da je moguće da se tako paket neproverenih aplikacija instalira na stotinama hiljada uređaja. Aplikacije u tim paketima retko prolaze proveru koja je u vezi malvera i privatnosti.\nOvo otkriće pokazuje kako mogu biti opasne slabosti u lancima snabdevača kao i da su bezbednosne provere potrebne na svakom koraku.\nZbog raskola u programerskom timu, procurio kod bankarskog trojanca Cerberus\nIzvorni kod bankarskog trojanca Cerberus nakon neuspele aukcije objavljen je kao besplatni malver na hakerskim forumima. Istraživač kompanije Kasper... Dalje\nZbog baga visokog rizika, Mozilla pozvala korisnike da preuzmu najnoviju verziju Firefoxa za Android\nAko na svojim pametnim telefonima koristite veb pregledač Firefox, proverite da li je ažuriran na verziju 80 ili najnoviju dostupnu verziju u Google... Dalje\nGoogle zvanično zabranio stalkerware aplikacije u Play prodavnici\nGoogle je ažurirao pravila svoje Play prodavnice i tako formalno zabranio stalkerware aplikacije. Stalkerware je termin koji se koristi za aplikacije... Dalje\nAplikacije iz Play prodavnice obećavale besplatne patike, a evo šta su korisnici zapravo dobili\nKada naiđemo na prevare u Play prodavnici, najčešće je reč o aplikacijama koje nude neku legitimnu uslugu dok u pozadini obavljaju zlonamerne akt... Dalje\nOzloglašeni malver Triada pronađen predinstaliran na desetinama hiljada jeftinih Android pametnih telefona\nNa desetinama hiljada mobilnih telefona prodatih u Africi pronađen je malver koji je korisnike prijavljivao na pretplatničke usluge, bez njihovog zn... Dalje


Dodik: Idem u Tursku, želim objasniti Erdoganu da ga smatram velikim liderom | Tuzlanski.ba\nDijeljenja: | 8.11.2021. u 12:53\nČlan Predsjedništva BiH Milorad Dodik izjavio je i da sutra ide u Tursku kako bi razgovarao s predsjednikom te zemlje Recepom Tayyipom Erdoganom.\nKazao je da će odbiti “inkvizitorske” odluke Ustavnog suda te da tu instituciju treba vratiti u njene okvire.\nKljučne riječi: Gabriel Escobar, Milorad Dodik, predsjedništvo BiH


Štrahe: SAD i NATO krivi za izbegličku krizu - 05.09.2015, Sputnik Srbija\nLider krajnje desničarske austrijske Slobodarske partije Hajnc-Kristijan Štrahe optužio je SAD i NATO za izazivanje izbegličke krize koja je preplavila Evropu. 05.09.2015, Sputnik Srbija\nvesti, evropa, svet, evropa, hajnc vilijam štrahe\n16:00 05.09.2015 (Osveženo: 16:19 05.10.2015)\nLider krajnje desničarske austrijske Slobodarske partije Hajnc-Kristijan Štrahe optužio je SAD i NATO za izazivanje izbegličke krize koja je preplavila Evropu.\n„SAD i NATO su uništili Irak i Libiju njihovom vojnom intervencijom, bombama i projektilima, pružali su finansijsku, logističku i vojnu podršku opoziciji protiv sirijskog predsednika Bašara Asada i tako omogućili da se u regionu desi uništenje, haos, patnja i radikalni islamizam“, naveo je Štrahe na svom fejsbuk profilu.\nŠtrahe, koji se kandidovao za gradonačelnika Beča na izborima sledećeg meseca, ironično je prokomentarisao izjavu američkog predsednika Baraka Obame da je Evropa prvenstveno odgovorna za rešavanje problema priliva izbeglica sa Bliskog istoka, Afrike i Azije.\n„SAD decenijama izazivaju požare na Bliskom istoku, a potom bestidno tvrde da odgovornost za poplavu izbeglica leži na Evropi. To je u pravom smislu reči geostrateška destabilizacija“, naveo je on, a preneo je Rojters.\nU intervjuu za austrijski internet portal ORF, Štrahe je pozvao na podizanje ograde, pored koje bi patrolirala vojska, duž prirodne austrijske istočne granice sa Mađarskom. On je takođe predložio da se u Austriju lakše puštaju izbeglice koje su hrišćani i Jevreji od izbeglica muslimana.\n„Ne želimo islamizaciju Evrope. Ne želimo da naša hrišćansko-zapadna kultura nestane“, dodao je on.\nHajnc vilijam Štrahe


TEOFIL PANČIĆ: Mašina za kreiranje podanika | Autonomija\nMnogi su mediji na taj način razoreni, mada je to retko bivalo ovako spektakularno kao s Indexom, uz pripadajuću buku i bes, a mnogo češće tiho i ispod žita, reetatizacijom ili nekom klijentalističkom promenom vlasničke strukture, menadžmenta i uredništva\nAutor je novinar, kolumnista i kritičar koji svoje tekstove objavljuje u beogradskom nedeljniku Vreme i na portalu Autonomija.info. Svoje kritičke i analitičke tekstove objavljivao je u brojnim listovima i časopisima iz Srbije, sa eks-jugoslovenskog područja, kao i u publikacijama iz SAD, Rusije i više evropskih zemalja. Bio je urednik nedeljnika Vreme i radi kao politički komentator Radija Slobodna Evropa. Dobitnik je novinske nagrade Jug Grizelj, 1999. godine.\n(Slobodna reč, Foto: mc.rs)


Zabranjeni meðunarodni letovi – i dalje - 92putovanja\n/ petak, 21.01.2022. / 12:46 / Vesti / Komentara: 2 Izvor: B92\nIndija je odluèila da produži zabranu meðunarodnih letova do 28. februara, ali to neæe važiti za sve.\nZbog sve veæe zabrinutosti zbog širenja omikron soja koronavirusa, Generalni direktorat za civilno vazduhoplovsto (DGCA) produžio je zabranu komercijalnih meðunarodnih putnièkih letova u Indiju i iz Indije do 28. februara.\nNavodi se da se ovo ogranièenje neæe primenjivati na meðunarodne operacije i letove koje je posebno odobrio Generalni direktorat za civilno vazduhoplovsto. Isto tako, to neæe uticati na letove koji su pod aranžmanom vazdušnog mehura.\nOd svih nadležnih organa zatraženo je da potvrde prijem i osiguraju striktno poštovanje. Zbog pandemije koronavirusa, meðunarodne putnièke usluge u Indiji su obustavljene od 23. marta 2020. godine, a ranije 9. decembra DGCA je produžio zabranu do 31. januara.\n— DGCA (@DGCAIndia) January 19, 2022\nPROTIVDIVERZANTI "PREÈEŠLJALI" VMA Dojava o bombi lažna\nPARTIZAN PRONAŠAO ZAMENU ZA STANOJEVIÆA Bivši selektor Srbije preuzima crno-bele?\n"NEIZDRŽIV BOL" Nenad Periš se oglasio iz Hrvatske, njegove potresne reèi o pronaðenom Mateju su snažno odjeknule Srbijom\nNOVI SISTEM INFORMISANJA PUTNIKA GSP BEOGRAD Uvode se validatori, evo šta su i èemu služe\nstrana 1 od 3563 idi na stranu


HITNO! POSAO Radnik za proizvodnju i pakovanje Leskovac - 103 aktuelna posla - Oglasi za posao Jooble\nPosao Radnik za proizvodnju i pakovanje Leskovac\n...metodama rada sa savremenom opremom, kako u administraciji, tako i u proizvodnji. Konstantno radimo na poboljšanju kvaliteta poslovanja, proš... ...naloga za nabavku i trebovanje materijala; pripremanje radnih naloga; izrada sastavnica i definisanje proizvodnih postupaka za...\n...našeg klijenta, ovom prilikom oglašavamo poziciju: Operater u proizvodnji (Subotica) Uslovi rada: ~Ugovor o radu ~Rad u tri... ...tovanje mera bezbednosti i zdravlja na radu ~Briga o urednosti radnog mesta i proizvodne hale Profil kandidata: ~Poželjno iskustvo...


DF-ovi kandidati na ovogodišnjim izborima družili se s građanima Sarajeva - Klix.ba\n23.9.2018. u 13:48\nKandidati Demokratske fronte za organe zakonodavne vlasti družili su se s građanima glavnog grada Bosne i Hercegovine.\nUlicama Sarajeva prošetali su kandidati DF-a za Parlamentarnu skupštinu BiH, Parlament Federacije BiH i Skupštinu Kantona Sarajevo, a koji su ovom prilikom zainteresovanim građanima predstavili ciljeve za koje će se DF zalagati ukoliko bude dio vlasti nakon izbora.\nGrađani su između ostalog imali priliku da razgovaraju sa potpredsjednikom Federacije BiH i kandidatom DF-a za Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH Milanom Dunovićem, zastupnikom u Zastupničkom domu Parlamenta Federacije BiH i kandidatom za Zastupnički dom Parlamentarne skupštine BiH Dženanom Đonlagićem te bivšim ministrom za kulturu i sport Kantona Sarajevo i kandidatom DF-a za Zastupnički dom Parlamenta Federacije BiH Samerom Rešidatom.\nDF se u izbornom programu 2018., a koji je nazvan "Pobjednička BiH" zalaže za novi ekonomski put BiH i to kroz adekvatno planiranje razvoja, nove ciljeve, nove tehnologije, nova znanja, nove vještine i kroz povećana ulaganja u istraživanje i razvoj.\nU ovoj strani smatra da je bit dugoročnog ekonomskog rasta podizanje ulaganja u nauku i obrazovanje te da nadoknađivanje zaostatka u razvoju i rastu nije rezultat investiranja bogatih zemalja u manje razvijene, nego investiranje domaće akumulacije, odnosno one kod kuće.\nIzborni program DF-a možete pročitati ovdje.\nDemokratska fronta Dženan Đonlagić Milan Dunović Samer Rešidat Izbori 2018\nNezavisni blok u Brezi, Visokom i Varešu: Poštena država je moguća\n23.09.2018. u 13:46


Amerika je novi centar digitalnog rudarenja – The PRESTIGE\nSAD se sporazumile sa evropskim zemljama o ukidanju poreza na digitalne usluge prije 14 minutaRusija zabranila prodaju Samsung telefona prije 22 minutaNovi Mark Zakerberg: Ima 29 godina, 22 milijarde dolara i sve je zaradio sam in 12 minutesČovjek koji je napravio Kuma i svi njegovi biznisi in 6 minutesŠest dobrih pitanja i još bolji odgovori osnivača Instagrama in 2 minutesEvropskoj autoindustriji prijeti velika kriza prije 2 minutaTržišta osiguranja u CEE premašila obim poslovanja od prije krize prije 5 minutaKomercijalna banka pripaja beogradsku NLB banku prije 6 minutaSaudijska Arabija gradi ogromni “ekstremni park” na naftnoj platformi prije 10 minutaGoogle izdao hitno upozorenje za sve korisnike Chroma prije 20 minuta\nNakon što je Kina odlučila da sankcioniše sve akcije vezane za bitcoin, prije svega rudarenje, Sjedinjene Američke Države su postale svjetski centar ove industrije.\nKrajem avgusta Amerika je bila odgovorna za 35,4 odsto haš stope, merne jedinice kompjuterske moći koja je potrebna za rudarenje kriptovaluta, navodi se u studiji Centra za alternativne finansije na Kembridžu objavljenoj u sredu. Prema njoj, ove aktivnosti su se udvostručile u odnosu na april 2021. godine.\nIznenadni rast udjela SAD u rudarenju i drugim kripto aktivnostima podstaknut je odlukom Kine da u potpunosti sankcioniše industriju kriptovaluta kako bi umanjila finansijski rizik, prenosi Bloomberg.\nKada je nastao bitcoin 2009. godine, ova azijska nacija je bila najveća baza za “digitalne rudare” koji su koristili jeftinu električnu energiju iz uglja i hidroelektrana.\nIntenzivni napori Pekinga da uklone kriptovalute sa tržišta urodili su plodom. Udio Kine u rudarenju Bitcoin-a od 75 odsto u septembru 2019. godine sada je stigao do nule.\nIpak, ne treba isključiti mogućnost da u Kini još uvjek postoji prikriveno rudarenje preko privatnih virtuelnih mreža koje su podešene tako da izgleda kao da se aktivnost odvija u nekoj drugoj zemlji.\nOvi rudari tragaju za jeftinom električnom energijom i manje restriktivnim vladama, kao što je SAD, kako bi podstakli rast virtuelnih valuta, koji se već bliži rekordnoj vrijednosti. Tokeni su porasli za 370 odsto u odnosu na prošlogodišnju trgovinu od oko 54.659 dolara, sa ukupnom vrijednošću tržišta od oko 1.000 milijardi dolara, prenosi Biznis.rs.\nU Kazahstanu je haš stopa sa 8,2 odsto u aprilu dostigla nivo od 18,1 odsto u avgustu, a Ruski udio je porastao sa 6,8 odsto na 11 odsto za isti period.


Dari Bubamari nude novac za porno film?! – Tračara\nDari Bubamari nude novac za porno film?!\nDara Bubamara je u centru pažnje javnosti, nakon golišavih fotografija koje su objavljene prošle nedelje. Pevačici je jedna inostrana kompanija, koja snima porno filmove, ponudila basnoslovnu sumu, kako bi se našla pred njihovim kamerama.\n“Dara je veoma potresena otkako su golišave fotografije izašle u javnost, ali se vodila krilaticom svakog čuda tri dana dosta. Međutim, nedavno je dobila poziv koji ju je šokirao. Naime, producent jedne inostrane kompanije, koja proizvodi filmove za odrasle, ponudio joj je da snimi pornić! Dara nije mogla da veruje šta joj se nudi, pogotovo kad joj je rekao da, u zavisnosti od toga koje bi scene pristala da snima, može da dobije honorar od 100.000 evra! Iako joj je rekao da ne očekuje odmah odgovor od nje, već da se ponovo čuju za nekoliko dana, ona je u startu odbila da učestvuje u ovakvom projektu. Ipak je Dara majka maloletnog deteta, a da se ona pitala, ni njene provokativne fotografije ne bi izašle u javnost”, priča izvor blizak pevačici.\n“Jao, ljudi, pa da li ste normalni. Od toga, naravno, neće biti ništa! Nisam htela da one slike izađu u javnost! Da sam htela da se slikam obnažena, uradila bih to za neki muški časopis, a ne ovako. Ja sam majka i zaista mi takve ponude nisu potrebne”, izjavila je Dara.\nSveta Radojka. Moze, ali da glavni muski akter bude vepar da bi dojam bio potpun.\n19/03/2014 at 6:45 pm\nSvemir se nesto zestoko sje*ao poslavsi ovog idiota na svet.\n19/03/2014 at 7:11 pm\nOMG! Pa što se onda slikala onako ako je majka dvoje dece i ako ne želi u javnost? GLUPAČA\n19/03/2014 at 9:22 pm\nSa tom prasecom facom,moze samo sa veprom da snima!\nKo bi to uopste hteo da gleda?..\nMa nije nego!! Jadna ti! Kretenusa\nNisu je dzabe zvali!\nEnrique otkriva: Volim divlji seks!


Burno na Brdu: Čuka odustaje ili šalje omladince? – RTV SUNCE Arandjelovac\nHome » Sport » Burno na Brdu: Čuka odustaje ili šalje omladince?\nNajveća pažnja bila je u subotu posvećena 157. “večitom derbiju” Crvene zvezde i Partizana, ali je nekoliko sati ranije izuzetno burno bilo i nedaleko odatle – na Banovom brdu.\nMeč je ipak bio nastavljen i završen, ali je ljutnja “brđana” ostala.\nMatijašević je dan pre konferencije govorio o tome za “Večernje novosti”.\n“Ne znam, videćemo. Moj stav je da se više ne takmičimo i da tako pokažemo šta mislimo o svemu ovome. Druga opcija je da igramo sa omladinskim timom do kraja sezone, kad je već sve tako kako jeste. Ako je preduslov da srpski fudbal ozdravi taj da nema Čukaričkog, ajde da se žrtvujemo”, rekao je funkcioner trećeplasiranog tima uoči plej-ofa.\n“Nisu ti momci ništa krivi i njima ništa ne zameram, ali ova demonstracija sile od strane sudija… Nemam dlaku na jeziku, ne plašim se i uvek sam spreman da kažem kako jeste i šta jeste. Zbog ovakvih stvari i završavam sa muljem u kojem se nalazi naš fudbal”.\n“Brđani” će uložiti i zvaničan protest.\n“Prikupljamo kompletan materijal sa utakmice, u kojem ćemo obuhvatiti sve detalje Brdareve arbitraže na štetu našeg kluba. Najverovatnije ćemo se sutra oglasiti sa daljim potezima”.\nPrevious: “Ništa od sankcija Rusima i priznanja Kosova”\nNext: Šešelj: Pukla bi njuška kao od šale…


Arhiva Slavonski Brod - Razvojna agencija Grada Slavonskog Broda\nRazvojna agencija Grada Slavonskog Broda objavila je mogućnost prijave na besplatne poduzetničke radionice u sklopu projekta Challenge IT. Rok za prijavu je 18/6/2019, a prva radionica počinje 19/6/2019. ...\nU sklopu provedbe projekta „Kulturni centar mladih – Razvoj javno-civilnog partnerstva u kulturi u Slavonskom Brodu (KUL centar)“ provodi se online anketa kojom se žele prikupiti mišljenja i odgovori zainteres...\nRadionica o odnosima s javnošću 2019\nby rasb 21/05/2019\nRazvojna agencija Grada Slavonskog Broda vas poziva na dvodnevnu online edukaciju “Radionica o odnosima s javnošću” u skopu projekta “TURN – enTrepreneURship iN Slavonski Brod“. Dvodnevnu online...\nRadionica o kreiranju branda 2019\nby rasb 16/05/2019\nUPDATE – NOVI TERMIN EDUKACIJE Novi termin edukacije je 30. – 31.5.2019. godine od 10:00 sati. Razvojna agencija Grada Slavonskog Broda vas poziva na dvodnevnu online edukaciju “Radion...\nRazvojna agencija Grada Slavonskog Broda objavila je 1. ožujka 2019. mogućnost prijave za treću edukaciju u sklopu projekta Challenge IT – Xamarin-razvoj Android aplikacija. Edukacija počinje u drugoj p...


Imena luda pišu se svuda - Ozonpress :: internet portal\nImena luda pišu se svuda\nTag: investitor, ulica\nRegionalni portal Bilten napravio je osvrt na nedavna dva slučaja menjanja naziva ulica u Bugarskoj i Srbiji. Primer za Srbiju je Čačak i odluka gradonačelnika da ulicu dobije nemački investitor koji će dobiti od države zemljište, subvencije za svako radno mesto i jeftinu radnu snagu. Tekst prenosimo u celosti.\nNe bi uopšte bila reč o preterivanju ako bismo politički odnos prema prošlosti na Balkanu sveli na nacionalističko prekrajanje, a onaj prema budućnosti na tetošenje stranih investitora. U prilog tome govore i dva nedavna primera. Stara Zagora, grad u centralnoj Bugarskoj, odlučio je da ponovo napiše istoriju, dok je Čačak u susednoj Srbiji odlučio da preda budućnost u ruke investitorima.\nU Staroj Zagori, petom bugarskom gradu po veličini, gradski većnici su doneli odluku o preimenovanju čak 838 toponima na području grada čiji su nazivi arapskog ili turskog porekla. Iza odluke stoji krajnje desna koalicija Ujedinjene patriote, na vlasti u gradu, ali i deo vlasti na nacionalnom nivou. Sa sličnim inicijativama je desnica pokušavala već godinama, ali ovo joj je prvi veći uspeh. Usledile su i osuđujuće reakcije na odluku, mahom od verskih i političkih predstavnika turske manjine. Inače, kreativni aspekt preimenovanja pašće na leđa najvernijih slugu nacionalizma: akademske elite.\nS druge strane, vlastima u Čačku neće trebati pomoć u smišljanju naziva. Naime, na predlog gradonačelnika Miluna Todorovića i gradske uprave za lokalni ekonomski razvoj tamošnja Komisija za određivanje naziva ulica je odlučila da jednoj od gradskih ulica dodeli ime Petera Kelena, vlasnika nemačke kompanije Vorwerk. Reč je o 763 metra dugoj ulici koja vodi do buduće fabrike koju će kompanija izgraditi u Čačku i navodno otvoriti više od hiljadu radnih mesta. Pored ulice, Vorwerk bi trebao da dobije i nešto opipljivije poklone kao što su besplatna infrastruktura i izdašno subvencionisanje radnih mesta.\nNisu svi oduševljeno prihvatili ovu odluku. Jedan od članova Komisije, istoričar Goran Davidović, revoltirano je podneo ostavku nakon što je odluka izglasana u odnosu pet na prema dva. Međutim, čak se i delovi opozicije slažu sa gradonačelnikovom idejom. Tako je Aleksandar Radojević iz Grupe građana “Za napredniji Čačak” izjavio da je po sredi “uobičajena stvar u poslovnom svetu”. A sam gradonačelnik je u obrazloženju odluke formalizovao malo kriterijume i najavio da će svako ko u Čačku otvori 1.000 radnih mesta dobiti ulicu.\nDakle, birajte otrov: nacionalističko iživljavanje ili sluganstvo pred kapitalom. Problem je zapravo što uglavnom i ne postoji mogućnost izbora. Idu često u paketu.\nNastavljene blokade širom Srbije\nPredstavljen plan za Ovčarsko-kablarsku klisuru\nAljkavo, skupo, a i ne održava se\nDvadesetoro mališana protiv motki i kočeva\nKorona virus: Jedan smrtni slučaj u Srbiji, Džonson pozvao zemlje na zajedničku borbu, papa Franja poručio - mislite na najranjivije\nMi svoje odradismo kazne ce mo platiti...\nA u cetiri lokala na plazi dnevno sedi...


Jedno od važnijih poslovnih područje KONČARA je inženjering djelatnost u izgradnji objekata i postrojenja za proizvodnju električne energije.\nVlastitim razvojem te različitim višim oblicima gospodarske suradnje s domaćim i inozemnim partnerima KONČAR je ovladao najmodernijim tehnologijama za proizvodnju primarne i sekundarne elektroopreme te potrebnim znanjima neophodnima za opremanje i gradnju:\ndrugih vrsta elektrana (vjertroelektrane, diesel elektrane itd.).\nKONČAR-KET nudi i oprema gore navedene objekte po načelu "ključ u ruke".\nKONČAR-KET svoju inženjering djelatnost naslanja na proizvode primarne (generatori, transformatori, sklopni aparati) i sekundarne elektroopreme (uzbudni sustavi, mjerni, zaštitni i regulacijski uređaji, komandne ploče, sustavi automatskog upravljanja) iz proizvodnog programa grupe KONČAR, ali i drugih poznatih svjetskih proizvođača.\nHidroelektrane, izgradnja novih i obnova postojećih, jedno su od naših ključnih poslovnih područja ("core business-a") te glavna izvozna djelatnost. Od 1948. godine i prve HE Mariborski otok, snage 1 x 24MVA u Sloveniji, preko prve hidroelektrane realizirane za izvoz 1957. – HE Chichoki Mallian, 3 x 5,5MVA u Pakistanu, HE Đerdap 1,3 x 190MVA u Srbiji i HE Haditha, 6 x 128MVA u Iraku, HE Messochora, 2 x 90MVA u Grčkoj, do danas je opremljeno više od 150 hidroelektrana u zemlji i svijetu, s ukupno više od 350 generatora ukupne snage preko 15.000MVA.\nU suradnji s poznatim domaćim i stranim proizvođačima hidromehaničke i turbinske opreme te izvoditeljima građevinskih radova KONČAR –KET je tehnološki potpuno osposobljen za realizaciju najkompleksnijih projekata ove vrste.\nNeke od realiziranih hidroelektrana po svojoj tehničkoj kompleksnosti afirmirale su KONČAR-KET i na svjetskom tržištu i svrstale ga uz bok poznatih svjetskih inženjering tvrtki.\nKONČAR-KET nudi kompletna rješenja za automatizaciju hidroelektrana koja uključuju automatiku agregata, upravljanje branom i rasklopištem, nadzor i nadređeno vođenje na nivou hidroelektrane/sliva te uklapanje u elektroenergetski sustav. Vladanje ovakvim znanjima smatramo posebno značajnim za kvalitetno bavljenje inženjeringom hidroelektrana te garantiranje njene ugovorene funkcionalnosti.\nReference: automatski nadzor i upravljanje\nSlijedimo svjetski trend povećanja poslovnih aktivnosti na obnovi, modernizaciji i revitalizaciji, uključujući i povećanje snage postojećih hidroelektrana. Primjenjujući nove tehnologije te bogato dugogodišnje iskustvo i na ovom polju postižemo zapažene rezultate.\n"KONČAR u revitalizaciji hidroelektrana"\nTermoelektrane, izgradnja novih i obnova postojećih, sljedeće je važno područje aktivnosti KONČAR-a u opremanju objekata za proizvodnju električne energije.\nDosad je KONČAR isporučio više od 160 turbogeneratora ukupne snage 5600MVA, te raspolaže znanjem i tehnologijom za proizvodnju turbogeneratora jedinične snage do 600MVA.\nKONČAR-KET posjeduje znanja i iskustva za samostalno izvođenje inženjering radova na kompletnoj elektroopremi termoelektrane, uključujući generator i njemu pripadajuće električne podsustave.\nKONČAR-KET je pouzdani partner proizvođačima primarne opreme i korisnicima koji detaljno poznaju tehnološki proces termoelektrane i to za realizaciju specifične elektroopreme kao što su elektromotorni pogoni, izvori i razvod pomoćne elektroenergije, sustavi upravljanja i zaštite i sl.\n"KONČAR - Termoelektrana Plomin"\nDuge vrste elektrana (vjetar, diesel, sunce, gorivne ćelije itd.) također su predmet poslovnog interesa KONČARA.\nNa temelju rezultata vlastitog razvoja KONČAR-KET je zakoračio u poslovno područje izgradnje vjetroelektrana kao još jednog obnovljivog izvora električne energije.\nVjetroagregat K80 [pdf]\nVjetroagregat KO-VA 57/1 [pdf]\nKončar Inženjering za energetiku i transport d.d. > Područja djelovanja > elektroenergetika > proizvodnja električne energije


LEVI’S stigao je u centar Novog Sada\nNajpoznatiji džins brend na svetu, američki LEVI’S stigao je u centar Novog Sada. Od 28. februara na 95m² u Zmaj Jovinoj 8 ljubitelji casual wear brenda, prepoznatljivog po legendarnom modelu Levi’s ® 501, moći će da kupe i ovaj model, zaštitni znak holivudskih buntovnika, avangardnih umetnika i muzičkih eksperimentatora.\nDizajnerka Đurđica Vorkapić u novoj kolekciji hrabro je spojila print na print, a modni stručnjaci za takav korak kažu da se treba usuditi.\nKaput sa resama Amine Hasanbegović\nUskoro kreće konačno lepše vreme pa možete skinuti debele kapute i obući recimo jedan ovakav dizajnerski komad. U pitanju je kaput sa resama dizajnerke Amine Hasanbegović.\nSpektakularna revija Tommy Hilfiger-a u Los Anđelesu\nPrestižni američki modni brend Tommy Hilfiger predstavio je prolećnu kolekciju jedinstvenom modnom revijom TOMMYNOW u ambijentu legendarnog Venice Beach-a u Los Anđelesu. U pitanju je druga kolaborativna kolekcija sa supermodelom i social media influenserkom GIGI HADID, brend ambasadorkom brenda.\nVećina nas u ormaru ima bar jedan kaput koji se provlači kroz svaku sezonu i uvek je aktuelan, nezavisno od trendova. Jedan takav kaput može biti baš ovaj! Dizajn potpisuje Nevena Kragić.\nNova Capsule kolekcija bajker jakni by Ines Atelier\nKako su se u poslednjih par sezona, kožne – tzv biker jakne izdvojile kao najtraženiji komadi iz Ines Ateliera, dizajnerka Ines Janković je odlučila da prezentuje posebno osmišljenu capsule kolekciju koja objedinjuje sva tri do sad lansirana modela.\nDa li priželjkujete proleće?\nŠpanski brend MANGO novo modno proleće započinje atraktivnom reklamnom kampanjom sa Micom Arganaraz i Frederikk Sofie kao glavnim junakinjama.\nEvo dokaza da se sve može učiniti unikatnim!\nŽivimo u vremenu kada veliki proizvođači i njihova masovna proizvodnja diktiraju cene na tržištu. Sa druge strane devojke su u stanju da daju dosta para za nešto što je trenutno IN, must have,... Gde su u svemu tome unikatne, originalne stvari? Kako se bore umetnici sa surovim uslovima i slabom željom kupaca za originalnošću?\nProslavljena košarkašica Milica Dabović novo je zaštitno lice Irena G brenda.\nModna revija mladih dizajnera u Kraljevu\nU subotu 17.decembra u kraljevačkom domu vojske održana je velika modna revija, na kojoj su mladi Raškog okruga prezentovali svoje proizvode. Revija je imala za cilj da podrži kreativne mlade ljude i razvoj omladinskog preduztnistva na teritoriji Raškog okruga.\nBojana Jovetić otvorila modni atelje\nBojana Jovetić, mlada modna dizajnerka koja se u oktobru prvi put predstavila domaćoj modnoj publici oduševila revojim u klubu Drugstore, otvorila je vrata svog modnog ateljea, u ulici Trešnjinog cveta 5.


NOVO! Oblikujte tijelo, mišiće i smršavite uz 4 limfne drenaže, 4 Shock Wave tretmana i 2 tretmana novim uređajem Hiemt Tesla u GARGANO Estetskom centru za 2.299 kn! - Postignite vitku i izgrađenu konturu tijela, smanjite masnoće i riješite se celulita\nNOVO! Priuštite si željenu figuru, riješite se celulita i poboljšajte cirkulaciju uz 10 tretmana brazilske maderoterapije i GRATIS 2 limfne drenaže u Studiju Lorrei za 800 kn! - Osjećajte se bolje u svojoj koži uz vrhunske tretmane\nZIMSKI ODMOR U BAD KLEINKIRCHHEIMUHotel Trakošćan - Romantična wellness bajkaApartman Gacka***Dental Centar Sever1. SVIBANJ U KAMPOVIMA U ISTRI - UMAG, LANTERNA, BIJELA UVALA, BI VILLAGEDepandansa Hotel Park****Egipat, Hurgada - Grand Hotel - Prvomajski praznici iz BudimpešteHotel VozarevApropos hair landHotel Olympia Sky - Luksuzni paket opuštanja u svibnjuHotel Park 3*Učilište za obrazovanje odraslih ApisVilla Vrsar - Odmor u VrsaruDJERBA - HOTEL SUN CLUBSport i putovanja


Predupisna procedura – bijeli dosije (DAP) Predupisnom procedurom obuhvaćeni su svi koji se od septembra 2022. žele upisti na prvu godinu osnovnih studija u Francuskoj. Predupisna procedura se ne primjenjuje za programme razmjene, upis na master ili doktorski studij. Rok...\nFondacija Marc de Montalembert i Državni institut za historiju i umjetnost zajednički dodjeljuju nagradu Marc de Montalembert u iznosu od 9000 eura. Nagrada se dodjeljuje za završetak naučno-istraživačkog rada koji obećava jedinstven doprinos saznanjima o umjetnosti i kulturi medirenaskog...


Zdici.info | Press RK Krivaja: Protiv Bosne nastaviti pobjedonosni niz\nPress RK Krivaja: Protiv Bosne nastaviti pobjedonosni niz\nU prostorijama sportskog centra RK Krivaja danas je održana press konferencija povodom utakmice jedanaestog kola Prve lige Federacije u kojem Krivaja u petak 30.11. od 18:00 sati dočekuje RK Bosna TS Tešanj.\nSvim prisutnim na ovoj press konferenciji su se obratili trener Seniorske ekipe prof. Damir Memić, te naši igrači Jasmin Hadžihasić i Adin Faljić:\n,, Prije svega pohvalio bih rad mojih igrača, jer su u ovih devet utakmica ispunili sve ono što sam tražio od njih. Također zahvalio bih se Upravnom odbor koji je stručnom štabu i igračima osigurao kvalitetne uslove za rad, redovne mjesečne hranarine za treniranje, sportsku opremu i ostale detalje potrebne za kvalitetan rad. U ove tri utakmice do kraja prvog dijela prvenstva od svakog igrača ću tražiti da da svoj maksimum, jer podrška koju dobijamo od naših navijača i čitavog grada nas obavezuje na to. Ja kao trener, a i moji igrači, smo svjesni toga, te ćemo se spremiti da već u petak ostvarimo novu desetu pobjedu pred našim navijačima.”\n– Igrač Jasmin Hadžihasić je izjavio:\n,,Nakon dosta iscrpljujuće utakmice prošlog vikenda u Zenici, gdje smo ostvarili značajnu pobjedu, nismo prekidali dobar rad nego i dalje naporno treniramo, te ćemo u petak spremno dočekati novu utakmicu. Cijenimo i poštujemo RK Bosna TS Tešanj, ali sam siguran u našu pobjedu i nastavak pobjedonosnog niza.”\n– Igrač Adin Faljić je izjavio:\n,,Atmosfera u timu je veoma dobra posebno, jer smo u prošlom kolu pobjedili nama veoma bitnu utakmicu u Zenici. Sada se okrećemo novoj utakmici, te smo analizirali protivnika i želimo da u petak ostvarimo novu pobjedu. Također pozvao bih sve naše navijače da u petak dođu na utakmicu u što većem broju i na taj način budu naš osmi igrač.”\nSusret je na rasporedu u petak 30.11. u 18:00 sati u Gradskoj sportskoj dvorani Zavidovići.\nUčenici iz Bosne i Hercegovine u borbi protiv diskriminacije, rasizma i netolerancije u sportu\n18.07.2019. u 12:56\nOdržan sastanak sa članovima delegacije IOK Zavidovići\n10.07.2019. u 10:58\nU prodaju puštene godišnje karte RK Krivaja za sezonu 2019/20\n09.07.2019. u 19:14\n07.07.2019. u 17:07


Objavljeno 22.08.2017. u 08h\nŽetva suncokreta u Srednjem Banatu je u toku. Otkosi pokazuju da je rod gotovo prepolovljen. Proizvođači su otkupljivačima predali prve količine suncokreta, ne znajući pritom kolika će otkupna cena ove uljarice uopšte biti. Izvoznici suncokret plaćaju akontno 36 dinara po kilogramu. Na krajnju cenu uticaće i potražnja inostranog tržišta. Ratari iz ovog dela Srbije kažu da bi sa prinosom od tone po katastarskom jutru, koliko je suncokret ove godine rodio, on morao da košta najmanje 45 dinara po kilogramu.\nU Srednjem Banatu kombajni su uveliko u njivama i skidaju suncokret. Podaci sa terena za sada pokazuju da je rod ove uljarice zbog suše smanjen za 40 do 50 posto. Na zemljištima lošijeg kvaliteta poput onih u atarima Knićanina, Aradca, Stajićeva, rod je još manji. Osim niskih prinosa, poljoprivrednike muči i cena suncokreta. Prve količine predate su bez jasno definisane otkupne cene. Domaći prerađivači su najpre plaćali između 30 i 33 dinara za kilogram. Ipak, nakon nekoliko dana, cena je skočila na 35 i 36 dinara za kilogram suncokreta. Ova cena važi kao akontna, odnosno najniža otkupna za proizvođače.\n„Na početku žetve pojedini otkupljivači su izašli sa otkupnom cenom od 30 dinara za kilogram. To je ravno katastrofi jer je sada prosečan rod tona po katastraskom jutru. To je 30000 dinara bruto prihod. Mi nemamo da pokrijemo ni zakup zemljišta i seme, a kamoli agrotehničke mere. Troškovi proizvodnje na iznajmljenom zemljištu su automatski viši za cenu zakupa. Početna cena na licitaciji za zakup državnog poljoprivrednog zemljišta bila je 23000 dinara po hektaru. U privatnim zakupima, odnosno arendi, ljudi plaćaju, po meni, nerealan zakup od 200 do 250 evra po katastarskom jutru“, kaže Dragan Kleut, predsednik Udruženja poljoprivrednika Banata.\nSuncokret treba da košta bar 45 dinara za kilogram\n„Ove godine rod ne pokriva samu cenu zakupa. Ako se uzme da je za seme izdvojeno u proseku 80 evra po katastarskom jutru, a tu su i đubrivo, nafta za obradu i primenu zaštitnih mera, hemija, prihod od svake kulture bi trebao da bude 70000 dinara po jutru. Ako gledamo suncokret, sa ovakvim prinosima, minimalna otkupna cena treba da bude 45 dinara za kilogram“, dodaje naš sagovornik.\nNa otkupnu cenu suncokreta svakako će uticati i potražnja iz inostranstva. Pre svega Bosne i Hercegovine i Mađarske, a verovatno i Hrvatske.\n„I prošle, kao i predhodnih godina, uljare su izašle sa dogovorenom cenom. Imali smo situaciju da je otkupljivač iz Bosne suncokret plaćao 46 dinara za kilogram. Mi, poljoprivrednici, probali smo da svoju robu izvezemo, ali uvek se na carini tražio papir više. S druge strane, pojedine uljare su isti taj suncokret izvozile bez problema, a pričamo o slobodnom tržištu. Na taj način zadržana je cena na 36 dinara. Po meni je prvobitna ovogodišnja avansna cena od 30 dinara zapravo ispipavanje tržišta. Da se vidi kako će poljoprivrednici da reaguju. Stalno se govori da ova uljarica nije berzanska roba. Ali, to nije tačno. Svuda u svetu ona ima svoju cenu na berzi. Recimo, u Italiji je trenutna cena negde oko 375 evra po toni. To je razlog zbog kojeg poljoprivrednici u Srbiji očekuju povećanje avansne cene sa sadašnjih 300 evra po toni bar za još 75 evra“, objašnjava Kleut.\n„Samo poljoprivrednici ne mogu da kažu koliko košta njihov proizvod“\nDomaće uljare se o krajnjoj ceni suncokreta još ne izjašnjavaju.\n„Ako prerađivači žele da sarađuju sa poljoprivrednicima, moraju da izađu sa cenom koju misle da plate, pa da onda mi vidimo da li ćemo svoju robu da im prodamo ili nećemo. U Srbiji jedino poljoprivredni proizvođači ne mogu da kažu koliko košta njihov proizvod, već to određuje kupac. To nije normalno. Svaki proizvođač, od metli do automobila, kada proizvede robu kaže koliko to košta. On ima troškove proizvodnje na osnovu kojih kalkuliše svoju zaradu. A mi ovde imamo situaciju da nešto proizvedemo, neko nam uzme robu i kaže koliko on misli da treba da plati. Normalno da mi onda ne možemo da pokrijemo ni troškove proizvodnje, niti da ulažemo u neki dalji razvitak poljoprivrede. A mi smo u ovom delu Evrope najveći proizvođači suncokreta, i po površinama i po količini, posebno Srednji i Južni Banat“, napominje predsednik Udruženja poljoprivrednika Banata.\nIzvoznici izašli sa akontnom cenom od 36 dinara za kilogram suncokreta\nIzvoznici suncokreta izašli su sa konkretnim uslovima i prvom cenom koja je slična prošlogodišnjoj. Kompanija Konzul u Zrenjaninu, kilogram suncokreta avansno plaća 36 dinara.\n„Opredelili smo se da minimalna garantovana cena za suncokret bude 36 dinara za kilogram. Manja cena od ove neće biti, a isplata se vrši odmah, u roku od 48 sati. Ako se do 30. septembra formira neka veća cena, radićemo doplatu do te sume“, kaže Jovan Bulatović, menadžer kooperacije kompanije Konzul.\nU ovoj kompaniji su nam rekli da će otkupiti do sada najveće količine suncokreta sa sirovinske baze od Srpske Crnje do Kovačice. Delom je reč o ugovorenim količinama. Ipak, najviše suncokreta će u silose Konzula stići od velikog broja kooperanata koji sa ovom firmom sarađuju i kada je reč o drugim biljnim kluturama. Troškove transporta snose kooperanti koji svoju robu dovoze traktorima. Mada, kod značajnih površina i kada parcele nisu mnogo udaljene jedna od druge, trošak prevoza robe ide na račun otkupljivača.\nZbog suše zrno je sitno i lagano\nZbog suše, na većini njiva suncokret je formirao male glavice. To istovremeno znači i sitnija zrna.\n„Zrno je sitno i lagano. Kod ranijih hibrida primesa je manje u odnosu na kasnije hibride. Procenat vlage je šarenolik i iznosi od 7 do 11. Oko 30 posto robe ima vlagu od 11 do 13 procenata. Analizu uzoraka radimo u laboratoriji instituta pri Poljoprivrednom fakultetu u Novom Sadu“, objašnjava Bulatović.\nPoljoprivrednici dodaju da je rod umanjen jer biljke nisu uspele ni da naliju svako zrno u glavici. Zbog toga ima dosta praznih i šturih zrna. Ovo se posebno odnosi na suncokret koji se žanje sa državnih parcela.\n„Na suncokretu su urađene sve agrotehničke mere na vreme i kvalitetno onoliko koliko smo imali uslova da to uradimo. Pogotovo kada je reč o državnoj zemlji koju smo već treću godinu dobili u decembru, jer je tek tada organizovana licitacija. Zemljište smo obrađivali januara i odlično smo uradili posao posebno kada se uzme u obzir vreme u kojem smo počeli radove. Uloženo je dosta novca, ali nismo imali sreću sa vremenskim uslovima jer usev nije dobio kišu“, zaključuje Kleut.\nI dok se u razvijenim zemljama otkupna cena poljoprivrednih proizvoda uglavnom zna još pre setve, u Srbiji se ne zna ni kada se rod skine. Zbog toga ne čudi što su domaći paori nezadovoljni i što ne ulažu više sredstava u unapređenje proizvodnje.\nTagovi:otkupna cena suncokreta, poljoprivreda, Suncokret, Vesti Zrenjanin, žetva suncokreta


Udruženje građana fanovi naučne fantastike SCI & FI | POGLED IZ SVEMIRSKOG BRODA\nSci&Fi danas u Valjevu!\nLeave a comment Posted in promocija Tagged Baka Mandini krugovi, Palisade i čadori, SF Portal, Terra, Tihomir Jovanović, Udruženje građana fanovi naučne fantastike SCI & FI\nLeave a comment Posted in fandom, fanzin, tribina Tagged Društvo ljubitelja fantastike Lazar Komarčić, Regia fantastica 3, SF Portal, Udruženje građana fanovi naučne fantastike SCI & FI\nSF Portal 36 na Salonu stripa\nPo 16. put u Beogradu se održava Međunarodni salon stripa – u SKC-u (od 27.09.) do 30. septembra. Kao i obično svoj doprinos daje beogradsko Udruženje građana Fanovi naučne fantastike Sci&Fi specijalnim brojem njihovog fanzina SF Portal.\nOvoga puta tamo će se naći broj 36 koji donosi stripove iz “Zone sumraka”.\nLeave a comment Posted in fandom, fanovi, strip Tagged SF Portal, Udruženje građana fanovi naučne fantastike SCI & FI, Zona sumraka\nSrećan (14.) rođendan Sci&Fi!\nPosted by sfpogled on July 7, 2018\nLeave a comment Posted in fandom Tagged Udruženje građana fanovi naučne fantastike SCI & FI\nPromocija i proslava 14. rođendana\nPosted by sfpogled on July 1, 2018\nBeogradsko Udruženje fanovi naučne fantastike Sci&Fi je u pabu “Ventil” održalo predstavljanje svoje najnovije knjige “Regia Fantastica 3”, ali je ujedno iskoristilo priliku da okupljenima – 15-tak zagriženih fanova kojima fudbal i Svetsko prvenstvo nisu na prvom mestu, predstavi svoj rad pošto se društvu približio rođendan – osnovani su 7. jula 2004. godine.\nPredsednik društva Sci&Fi Svetislav Filipović – Filip je rekao da je izdavački ovo društvo dosta pokazalo je jer objavila preko 7000 strana u svoja dva fanzina (Terra i SF Portal) uz projekte kao što je “Regia Fantastica”. Na žalost, njihov sajt više nije u funkciji, ali pored svog uobičajenog druženja uživo na raznim konvecijama širom ex-Yu, uvek su dostupni i na Fejsbuku.\nNjihova nova Terra 25 je već spremna, ali će još pričekati sa njenim objavljivanjem, najavio je Filip.\nTihomir Jovanović – Tika, je rekao da će, što se njegovog dela posla – na SF Portalima, već za Salon stripa izaći uobičajeni specijal koji će, ovog septembra, biti posvećen “Zoni sumraka” u stripu!\nNo, ono što nas čeka u sledećoj godini, i novih brojeva njihova dva fanzina, je i jednodnevna konvecija SFTerraCon, gde će okupiti goste iz cele ex-Yu. To im, svakako, neće biti teško jer njihova zbirka priča “Regia fantastica” već to uveliko radi.\nU narednom, četvrtom broju, pisci će da pišu dela inspirisani Arturom Konanom Dojlom – pošto je 2019. godine 160-godišnjica njegovog rođenja. Dakle, očekujemo dosta SF Šerolk Holms priča!\nNo, ovaj treći broj zbirke “Regia Fantastica” je doneo priče za koje su inspiracija bila “2001 Odiseja u svemiru” i “Sanjaju li androidi električne ovce”. Ono što je definitivno primetno je da se povećao broj autora iz Makedonije, da se pojavljuju nova imena koja do sada nisu bili u ovoj zbirci, ali je i obim same zbirke veći.\nInače, promocija je kasnila prvo zbog zatvorenih vrata “Ventila” (pola sata) a posle i dok je data šansa okasnelim zainteresovanima da se pojava (dodatnih pola sata), što nikome i nije smetalo da posle sveg tog čekanje provede vreme u opuštenom druženju.\nLeave a comment Posted in knjiga, promocija Tagged Regia fantastica 3, Udruženje građana fanovi naučne fantastike SCI & FI


"Malo sam odmarao, ali sam pauzu iskoristio i da se pripemam za završnicu sezone. Uz dosta kondicionih treninga, stigao sam i da vozim na raznim stazama kako bih ostao u što boljoj trkačkoj formi. Svakodnevno sam i na vezi sa inženjerom s obzirom da moj tim radi na pripremi novog Seat Leon Racer-a koji mi je obezbedio B3 racing" - rekao je srpski as na povratku iz Amerike.\nBorkovića koji je polusezonu u FIA ETCC završio na prvom mestu sa osvojenih 56 bodova do kraja sezone očekuju još tri trkačka vikenda: Brno (Češka), Zolder (Belgija) i Pergusa (Italija). Poseban izazov za našeg asa biće staza u Brnu, jer je to domaći teren njegovog najvećeg konkurenta Fulina.\n"Moram biti izuzetno mudar da zadržim prednost koju sam stekao u odnosu na ostale vozače u prvom delu sezone. Sada mi je svaki bod važan i trebalo bi da izbegavam nepotrebne duele. Iako sam trenutno u prednosti u odnosu na ostale, siguran sam da će se pobednik znati tek na poslednjoj trci na Siciliji, s obzirom da se tu osvajaju dupli bodovi. Najveći izazov za mene je da se pred nastavak sezone oslobodim psihičkog pritiska jer se nalazim na čelu tabele" - rekao je Borković.\nViše iz ove kategorije « Borković ubedljivo najbolji u Francuskoj Fantastični Borković pobedio i u Brnu »


Aktivisti traže zaustavljanje genocida nad Rohinjama | Rohinje, Genocid nad Rohinjama | Al Jazeera Balkans\nMeđunarodna zajednica ne čini dovoljno kako bi se zaštitila progonjena manjina, kažu aktivisti za ljudska prava.\nMijanmarska vojska od augusta je protjerala 600.000 Rohinja u susjedni BangladešShowkat Shafi/Al Jazeera\nAktivisti su zatražili odlučniju akciju kako bi se zaustavio "genocid u toku" nad Rohinja muslimanima, nakon što je američki državni sekretar Rex Tillerson kazao da je protiv nametanja "širokih ekonomskih sankcija" Mijanmaru.\nNa zajedničkoj konferenciji za medije s mijanmarskom čelnicom Aung San Suu Kyi u prijestonici Naypyidawu, Tillerson je rekao da preferira individualne sankcije usmjerene ka vojnim zvaničnicima, zasnovane na "kredibilnim i pouzdanim informacijama" o njihovoj umiješanosti u zločine.\n"Narod Rohinja suočen je s genocidom u 21. stoljeću. Vrijeme je za djelovanje. Ono što SAD i međunarodna zajednica rade nije dovoljno", kazao je Tun Khin.\nPostoji "mnoštvo dokaza" o genocidu nad Rohinjama u Mijanmaru, navodi se u izvještaju Američkog memorijalnog muzeja holokausta i organizacije Fortify Rights.\n"Ovi zločini i dalje prolaze nekažnjeni i bez reakcije", izjavio je Matthew Smith, glavni izvršni direktor Fortify Rigthsa. "Nisu dovoljne osude. Bez hitnog međunarodnog djelovanja moguće je da će se dogoditi više masovnih ubistava."\n"Rohinje svakodnevno ubijaju, a njihove kuće pale. Već dva i po mjeseca traje vojna ofanziva, a zločini se nastavljaju", kazao je on.\n"Zahtijevamo da se protiv Mijanmara pokrene postupak pred Međunarodnim sudom te da se rasporede mirovne snage Ujedinjenih naroda kako bi se zaštitili životi Rohinja. Potrebno je toj zemlji nametnuti međunarodni embargo na oružje pod mandatom UN-a."\n"Oni su počinili mnogo zločina protiv drugih manjina, kao što su Karen, Kachin i Shan", rekao je Ro Nay San Lwin.\nNo, Ro Nay San Lwin kaže da je riječ o "vježbi za odnose s javnošću".\n"To je učinjeno kako bi se pokazalo da vojska preduzima akcije prije Tillersonove posjete."\nMijanmar zabranio zvaničnicima da govore 'Rohinja'


Povodom Dana dobrovoljnih darivatelja krvi, koji se obilježava 25. listopada, gradonačelnik Grada Novigrada-Cittanova Anteo Milos ugostio je u svom uredu predsjednicu Gradskog društva Crvenog križa Buje Đurđu Radošević, ravnatelja Hrvoja Kovačevića, te jubilarnog darivatelja krvi Davora Klarića, koji je krv darovao 75 puta.\nKlarić je tom prigodom primio prigodne darove novigradskog gradonačelnika i Crvenog križa, čiji su predstavnici prenijeli informaciju kako u Novigradu ima oko 200 aktivnih darivatelja krvi, te kako se po svakoj organiziranoj akciji prikupljanja u Novigradu skupi oko 80 doza ove dragocjene životne tekućine.\nGradonačelniku su prenijeli i neka od iskustva u toj djelatnosti, ukazali na određene poteškoće na koje pritom nailaze, no zajednička je konstatacija da je na našem području senzibiliziranost prema darivanju krvi vrlo dobra. Naglašeno je međutim kako su uvijek dobrodošli i dodatni zajednički napori na još boljoj promociji nužnosti darivanja krvi, koja je prije svega human i plemenit čin, ali i prilika svakom darivatelju da kontrolira svoju krvnu sliku odnosno zdravlje.\nOBAVIJEST - U četvrtak 31. 10. prijepodne dio starogradske jezgre…\nU nedjelju 3. studenog 75. obljetnica bitke kod Kućibrega –…


Crippled Corner: 2009\nPogledao sam PREDMESTJE Vinka Moderndorfera. Dopao mi se prethodno njegov POKRAJINA ŠT.2, i iako PREDMESTJE u stilskom smislu nije toliko blisko žanru ili nečemu što ja više pratim i volim, sigurno je reč o kompletnijem i zaokruženijem filmu. Dok je osnovni kvalitet POKRAJINE bila sposobnost da kroz senzacionalistička rešenja, prevaziđe brojne nejasnoće i nedostatke, PREDMESTJE je mnogo temeljnije postavljen film koji ne seže za senzacionalizmom, premda, obiluje vrlo atraktivnim deonicama.\nFilmovi kao što je PREDMESTJE nesumnjivo dosta liče na evropski film, na neki recimo španski ili eventualno francuski film o nezadovoljstvu belih muškaraca srednje klase u predgrađima, i iako bi neko mogao reći da je derivativan, međutim, čini se da slovenački film očigledno ima određeni korpus tema koji je jugoslovenskom filmu generalno bio stran, kao što je recimo pitanje doseljenika i ekonomske imigracije. U tom smislu, ova priča koja se bazira na tenzijama prema doseljenicima nama može delovati neobično u ambijentu koji nam je ipak polupoznat.\nModerndorferov stil uspeva međutim da uvede posebnu dimenziju crnog humora, pa čak i elemenata horora u solidno fundiran socijalni kontekst, i prilično dobro psihološki postavljene likove. Ipak, rediteljeva ideja svakako bila da komunicira na nivou srednjeevropskog filma, ta stilska iskliznuća prema trileru i hororu nisu toliko barokna kao u POKRAJINI. Međutim, ona postoje i odlično zaokružuju priču.\nNaravno, površinski ksenofobni problem proističe iz nerazrešenih libidinalnih pitanja, klozetovane homosekusalnosti, frustracije, alkoholizma, i Moderndorfer je vrlo otvoren, čak razigran u tematizaciji tih pitanja i što je još važnije ni u jednom momentu njegovi nesrećni likovi ne deluju patetično.\nUpravo ta razigranost mu i omogućuje da jednu skoro pa crnotalasovsku priču o grupi usamljenih, frustriranih sredovečnih Slovenaca u ljubljanskom predgrađu, i njihovu opsesiju mladim parom doseljenika i njihovim seksualnim životom, polako odvede u pravcu voajerizma, pa na kraju i nekih mračnijih delatnosti a da to sve deluje kao prirodan i uverljiv razvoj.\nFilm je slikao Dušan Joksimović i zaista kako sam već primetio i u POKRAJINI čim se izmesti iz naših uslova vrati se u formu. Recimo, ovako je trebalo da izgleda ČEKAJ ME JA SIGURNO NEĆU DOĆI. To je nivo na kome bi trebalo da se radi provokativna drama sa socijalnom i seksualnom provokativnošću.\nZaista po dometu filma, na svim nivoima, očigledno je da je reč o ostvarenju koje prevazilazi naše regionalne okvire.\nPogledao sam GAMER Neveldinea i Taylora.\nDa razjasnim odmah na početku, za mene je nastavak CRANKa njihov definitivni film (još uvek, voleo bih da ga prevaziđu mada ne znam kako ) i GAMER je, po mom mišljenju, ipak znatno slabiji pošto za razliku od CRANKa koketira sa nekom vrstom respektabilnosti, smisla i angažmana.\nIsto tako, moj subjektivni odnos prema Gerardu Butleru je znatno nepovoljniji od njegovog generalnog imidža. Za razliku od Stathama čiji sam fan, Butler mi je sirovina čiji uspeh ne razumem u potpunosti, i iako ne mogu osporiti da on elementarno funkcioniše u kontekstu GAMERa, šteta je što tu ulogu ne igra Statham, naročito pošto se dobro pokazao u vrlo sličnom DEATH RACEu.\nGAMER na neki način i pripada toj DEATH RACE koncepciji, savremenog futurističkog filma izmeštenog tek nekoliko godina u budućnost u kome se reality TV bavi programima u kojima s ljudi međusobno ubijaju. To je kao SF premisa u suštini vrlo pase, GAMER konkretno liči na RUNNING MAN, a sam RUNNING MAN ima preteče u naslovima kao što je LE PRIX DU DANGER i sl.\nNa nivou koncepta dakle Neveldine i Taylor se bave dosta bajatom postavkom i na nju kao takvu troše dosta vremena tako da se ne može reći da im je ona samo opravdanje za snimanje akcionih scena. Međutim, u toj zaostalosti i naivnosti SF premise i njihovim tretmanom antiutopijskog društva i pokreta otpora u njemu, leži i jedan od najvećih retro-kvaliteta ovog filma a to je jedna carpenterovska atmosfera na tragu THEY LIVE. U ovom filmu, Nevedine i Taylor vrlo carpenterovski prave film-artefakt, u kome interesantni detalji nadilaze film i dramski sadržaj kao celinu, i slično njemu nude jednu prilično retro vizuru, u njihovom konkretnom slučaju pre svega u ključu osamdesetih.\nVerhoeven je u svojim futurističkim filmovima, naročito u TOTAL RECALL pravio slične zahvate, s tim što je Verhoeven ipak ozbiljan autor čiji filmovi imaju jedan zaokružen integritet dok su Neveldine & Taylor više nestašni klinci filmmakeri u čemu i jeste njihov osnovni šarm.\nKad je reč o stilu, smireniji je nego u CRANKu, i Neveldine & Taylor imaju neke specifične zahteve na koje dosta solidno odgovaraju, a to su scene igara u kojima su uspeli da zarobe taj utisak da nije reč o običnoj akcionoj situaciji nego da tu postoji još nešto pored toga i svakako da te sekvence imaju autorski pečat.\nIpak, za razliku od CRANKa, akcija nije non-stop, ima tu i dosta scena u kojima se izlaže zaplet i u njima se Neveldine & Taylor pristojno snalaze.\nŠto se odnosa prema igrama tiče, a to je tema ovih par dana, posle PANDORUMa, za razliku od CRANKa koji je potpuno na liniji GTA i uspeva da zarobi psihologiju ugođaja u toj igri na najbolji mogući način, GAMER, iako se formalno bavi igrom, nudi u stvari vrlo naivan prikaz igre i igranja.\nGAMER u svakom slučaju donosi nesvakidašnju energiju za savremene uslove. I što je još važnije, nudi jedan vrlo lep retro ugođaj. Ipak, sasvim je sigurno da ima neobično usku ciljnu grupu pošto ne znam koliko su ovi kvaliteti zanimljivi široj publici danas. U tom smislu ne čudi tendencija da se Neveldine & Taylor istisnu van bioskopskog filma.\nZahvaljujući Mehovoj ažurnosti pogledao sam PANDORUM Christiana Alvarta.\nFilm nije toliko loš kako pričaju, premda jeste prilično bezveze. Međutim, koliko god bio prilično bezveze za gledanje, bio mi je izuzetno zanimljiv za analizu.\nPaul WS Anderson je producirao PANDORUM i iako nije bio ni scenarista ni reditelj, neusmnjivo je da je imao važnu kreativnu ulogu u ovom filmu. Kada sam pisao o Andersonovom filmu DEATH RACE, spomenuo sam Andrsonova rešenja koja su prenela gejmerski duh u sekvencu trke kada se iznenada u borbu uključi i veliki naoružani šleper. Još je u toj sekvenci bio jasan vrlo dobar vid aproprijacije gejmerskog iskustva odnosno mentaliteta i dramaturgije igre na film.\nPANDORUM s druge strane na nivou celog filma donosi atmosferu igre, pre svega kroz jedan globalni utisak da gledalac pre svega tokom gledanja prisustvuje priči u kojoj je likovima jako zanimljivo ali njemu baš i nije. U tom smislu, PANDORUM ostavlja utisak gledanja igre koju neko drugi igra i čini se da bi sve bilo mnogo zanimljivije kada bi tebi neko dao džojstik u šake.\nPANDORUM ima priču koja se odvija potpuno kao u igri. Prelazak prepreka nagrađen je scenom u kojoj se unapređuje plot, saznaje deo slagalice i postavlja situacija za sledeću borbu. I tako u nekoliko navrata. Problem je u tome što razmere borbe, uloga i ciljeva za koje se junak bori nikada nisu do kraja jasne gledaocu, iako glumci emituju utisak da je likovima sve aposlutno jasno i da je njima vrlo zanimljivo.\nIsto tako, vrlo je interesantno da se situacije slično igri prevazilaze i da kada se nešto "prevaziđe", da ne kažem "pređe", obično se ne vraća niti zaigra kasnije.\nKao što sam mislio da je u konstrukciji pomenute scene u DEATH RACE, primena igara bila povod za cutting edge dramaturško rešenje, tako u PANDORUMu ona odmaže filmu, ali moram priznati da mi je u tom smislu, promišljanje takve dramaturške situacije bilo vrlo interesantno, i da sam gledajući PANDORUM zaista mnogo naučio.\nNa neki način, može se reći da je PANDORUM jedna prilično eksperimentalna sturktura u tim delikatnim aspektima vođenja priče. I svakako rezultati govore da je reč o neuspelom eksperimentu. Ipak, meni je drago što se ovakav eksperiment desio i osećam se gledalački bogatiji posle ovog filma.\nPogledao sam čuvenu BAKLAVU Aleksa Petrova i mogu reći da mi je to bio jedno od mučnijih iskustava. Naime, taj film po svom pristupu priči i stilizaciji jako podseća na Želimira Žilnka a po svom vizuelnom konceptu, u najboljim deonicama podseća na spotove Van Gogha iz sredine devedesetih. Reč je o nekakvom pretencioznom, autorasističkom kolažu žilnikovskih situacija, uglavnom lišenih nekog smisla, montiranih na nekakvu generic muziku koja je daleko ispod Breginog nivoa balkansploitationa i bliža je liniji Kal ili No Smoking Orchestre.\nŽiklnik međutim u svojim filmovima uvek ima neke zanimljive likove ili temu, o potici da ne govorimo, dočim je BAKLAVA kao neki histeričan pokušaj lošeg reditelja spotova da snimi nekakav film o balkanskom haosu i užasu.\nU svakom slučaju, meni je BAKLAVA zaista bila nepodnošljiva i pogledao sam je do kraja isključivo da bih imao pravo da je pljujem.