BOLNICA BUDUĆNOSTI – ŽIVOT BEZ BOLA\nIDEALNA BO LNICA-PREPORODILIŠTE je stambeni i ambijentalni prostor ne bitnog fizičkog uredjenja, pre svega ispunjen ljubavlju i prirodnim poretkom, kutak topline, gnezdo satkano od mudrosti, svetilište posvećeno rodjenima da postanu stvoritelji.\nSvakako da ovde nije reč o hirurgiji, urgentnoj medicini i stomatologiji. Mada i u toj oblasti važi pravilo koje je iznedrio moj prijatelj dr Jovan Bubalo: „ne može biti veliki stručnjak (razgovarali smo o jednom kardiologu) ako je loš čovek“.\nBolesnom čoveku treba da bude obezbeđena pažnja i brižnost u kojoj će se osećati dobro. Današnje a i kroz istoriju bolnice su mučilista i mesta za umiranje te nema govora da se čak i zdrav čovek tu može dobro osećati. Po ovoj kategorizaciji hoteli i odmarališta su bliža lečilištima, naročito konobari i sobarice vazda nasmejani i uvek spremni da vam nešto pomognu, iako nemaju nikavu profesionalnu zakletvu za razliku od mrzovoljnih lekara i nakostrešenih sestara – čast izuzecima.\nKUĆA CARICE JELENE\nPo legendi, sa južne strane Suve planine, na pola dana kočijama od Naisa, stizalo se u jedinstvenu bolnicu na otvorenom, lokalitet “colline di paradiso”- Rajska brda u kojoj se lečilo metodom ČOVEK-PRIRODA-BOG. Ne zna se tačno kako je Jelena tj kojim povodom se našla u Rajska brda i da li je ona osnovala bolnicu budućnosti uz pomoć mudraca-proroka koji su tu živeli ili je bolnica već postojala. Zasigurno je, da je Carica Jelena u Rajska brda začela svog jedinca Konstantina Velikog uz pomoć mirisnog bilja, lekovite vode i bentonitnog blata. Sve tri panacee su specififičnih karakteristika. Bilje je istraživao dr Momčilo Gorunović, bentonitima, zeolitom i radioaktivnim materijama na tom prostoru bavio se dr Ljubiša Andrić a vodu iz Andjeoskog kladenca, koja izvire na oko 900m n/v, treba samo popiti i osetiti kako se milosrdje Božije širi i dušom i telom. U Rajskim brdima se nisu vidale ratničke rane niti zarazne bolesti. Ovaj prostor-bolnica-preporodilište bio je pre svega namenjen ljudima obolelim od “neizlečivih” bolesti i pomračenog uma. Nema pisanih tragova niti ostaci gradjevina velike Imperije koja je posebno ugadjala ratnicima i veteranima. Carica Jelena je bila poklonik ovog svetilišta i izgledno je da se ovim putem približila Bogu Hristu. Tu je stolovao i isceljivao zagonetni red mudraca, (verovatno Vinčanci) možda hrišćanske provianse čiji se tragovi prostiru od Medijane do Justinijane a u vremenu oko dva veka a kasnije potpuno nestaju. Može se komotno reći od carice Jelene do carice Teodore.\nOd legende je ostala Istina da je lečenje-samoisceljenje metodom ČOVEK-PRIRODA-BOG iskonsko i najvažnije prirodno pravo a koje je otrgnuto od ČOVEKA. Nakaradnost te odvojenosti se manifestuje u najgorem mogućem obliku: raspamećeni ljudi, uništena priroda, potpuno ograničenje slobode, vladavina manjine nad većinom, robovski sistem vladavine države a pre svega nadnacionalnih aberisanih grupacija, izgradnja političkih, verskih i ekonomskih institucija i odnosa na nemoralu, razvratu i dominaciji. Na delu je uništenje POJEDINCA a kao posledicu imamo sunovrat PORODICE I NACIONALNE ZAJEDNICE koji su habitat-gnezdo formiranja zdrave ličnosti.\nŠta je zdrav čovek: samostalan, svestan, slobodan i odgovoran za optimalni-održivi razvoj sebe, svoje porodice i zajednice kojoj pripada.\nKome treba zdrav čovek?\ni Bogu kao univerzalnom-stvaralačkom poretku u živom svetu i ljudskoj civilizaciji.\nKome smeta zdrav čovek?\nIzopačenim gospodarima života.\nOnima koji u ime svog Boga ubijaju.\nOnima što vladaju nasiljem, prevarama i lažima.\nOnima koji znaju bolje od mene i Prirode šta da jedem i kako da umrem.\nOnima što ne vide da je “opstanak” samo unutrašnji zakon pojedinca a u svakoj zajednici u prirodi vlada zakon “održivog razvoja” i harmonije baš kao što se ćelije udružuju i stvaraju savršene prirodne kreature – čoveka, biljni i životinjski svet .\nOnima što ne vide da svaka protivprirodna radnja donosi teške posledice:\ncepanje atoma<atomska energija<vekovno zagadjenje prostora; nasuprot tome imamo električnu energiju koja je kopija zakona gravitacije i u potpunom skladu sa prirodom. “Rešenje krupnih problema leži u jednostavnosti” – Tesla. Medjutim gospodari života slede (ako se ne varam Heraklit): “Zašto jednostavno kada može komplikovano”.\nnarkomanija<svesno ubijanje tela i duše\nhomo-seksualni odnosi<fizičko i duhovno silovanje Prirode<\nOvo je vrlo kompleksna tema i nakaradno tumačena u skoro svim zajednicama dosadašnje civilizacije. Termin je nesrećno odabran odnosno svojim višeznačjem unosi konfuziju u razumevanje suštine. Moramo jasno razgraničiti 1.seksualni čin izmedju dve ili više istopolne osobe koji je apsolutno protiv-prirodna kategorija i 2.hormonalni debalans izazvan “sindromom drugog vuka” koji je normalna pojava u prirodi ali je kao i mnoge druge stvari, ljudska vrsta to “oplemenila” perverzijom. To je stanje moguće eskalacije homoseksualizma naročito u zajednicama poremećenih vrednosti i jedina “bolest” kojom društvo inficira pojedinca. Veliki doprinos imaju tabu teme u porodici zbog kojih adoloscentni nemiri i traganje za identitetom u sudaru sa porodičnim nerazumevanjem, upada direktno u vrtlog seksualne izopačenosti i narkomansko-religozno-sektaško-političkih zavisnosti.\nSve u prirodi ima biološki smisao i zakone:\nNastajanje i tok bolesti;\nTačan odnos izmedju muške i ženske populacije;\nLateralitet u životinjskom i ljudskom rodu nije slučajnost. Priroda ga je kreirala za spas vrste (u trenutku smrti lidera ili opasnosti – levoaktivni nemaju fazu “mirovanja-prilagodjavanja” već odmah reaguju) je 91:9 % DX:LX. Princip lateraliteta odredjuje i različitost oboljenja kod indentičnih uzroka-traume;\nU ljudskoj populaciji levoaktivni su u zadnjih 50 godina u porastu 2 -4% zbog opšte feminizacije muškaraca i povećanja testosteronizovanih žena;\nMozak kao organ funkcioniše na osnovu dva zakona: 1. zakon sličnosti i 2. zakon ponovljivosti;\nSvest rezonuje, uporedjuje, zaključuje, donosi odluke i reaguje brzinom od 40 bitta u sekundi\nPodsvest-reaktivna svest, NE poseduje logiku, ima ključni zadatak u NE voljnim radnjama bitnim za održavanje života. U podsvesti su uskladištene sve traume doživljene u trenutku velikog fizičkog ili psihičkog bola. Svaki segment doživljene traume se izjednačuje A=B=C=D=E=F… što za posledicu ima da u ponovnom susretu sa jednim traumatičnim segmentom, svest nesvesno aktivira celokupnu traumu koja se manifestuje kao hronična, neprolazna bolest. Podsvest funkcioniše na 400.000. bita, zato svest i podsvest nisu kompatibilni delovi uma u smislu da imaju različite “čitače” kodova.\nUm je jedistvo svesti i podsvesti ali nije prost zbir već ineraktivni proces koji se odvija u mozgu i koji na osnovu više parametara kreira naš život.\ntext nije završen niti redigovan


Dnevni horoskop za 23.jul 2019\nDnevni horoskop za 23.jul ove godine.\nOvan – horoskop za 23.jul\nDa biste sebi mogli da priuštite sve ono što ste zamislili, morate dobro da zapnete, pa čak možda i da nađete dodatni posao.\nAko se pitate zašto vas danas ljubav neće, možda je vreme da promenite neke svoje stavove i prevelika očekivanja od suprotnog pola, sve jer niko nije savršen, pa ni vi.\nBol u leđima vas danima muči, i vreme je da se obratite lekaru kako biste izbegli sve moguće posledice u budućnosti.\nBik – horoskop za 23.jul\nNe može svako da obavlja vaš posao, a ne može svako da ga obavlja ni tako dobro kao vi, te zato iskoristite svoj talenat za dalji napredak.\nShvatate lagano da odnos sa partnerom možda nije više ono što je bio u početku, i možda se ljubav ugasila i vreme je da krenete dalje.\nPovedite računa o mogućim povredama na radnom mestu ili ukoliko se bavite kakvim sportom ili hobijem, baštenskim radovima, jer vrlo su moguće povrede ekstremiteta\nBlizanci – horoskop za 23.jul\nDanas se ne osećate prijatno u svojoj radnoj okolini, mada kolege kao da više vole da tračare nego da urade nešto korisno za tim.\nNemojte propustiti ljubavnu priliku koja vam se ukazuje ispred nosa, jer nudi vam se na tacni dok vi oklevate, pa i ukoliko se dugo budete premišljali, možete da zakasnite.\nMorate posvetiti više vremena svom zdravlju, ali pored relaksacije tela, potrebno je da relaksirate i svoj um, pa više čitajte i učite neke nove stvari.\nRak – horoskop za 23.jul\nDominirate u poslu i među kolegama sa svojim idejama i kreativnosti, ali to može izazvati zavist te je moguće i da će neko pokušati da vas osujeti u vašim planovima za uspeh.\nNe budite tako strogi i kritični niti prema sebi, niti prema osobi koja vam se udvara, tako da uvucite svoje rogove i prepustite se emocijama umesto da ih uporno potiskujete.\nMuči vas grlobolja, pa pijte čaj i ispirajte grlo propolisom.\nLav – horoskop za 23.jul\nMnogo stvari na poslu će vas danas izbaciti iz takta i ustaljene ravnoteže, no ipak, to je samo posao, danas je bolje, sutra gore, i važno je šta se dešava po završetku radnog vremena.\nAko ste u stabilnoj vezi, očekujte da ćete uskoro uploviti u čvršći odnos sa partnerom, moguća je veridba ili brak, dok oni slobodni će upoznati nenadano svoju srodnu dušu.\nPrestanite da razmišljate o svakakvim bolestima koje vas mogu zadesiti, i prepustite se životu , u punoj ste snazi i energiji.\nDevica – horoskop za 23.jul\nPad koncentracije, jer niste kreativni kao obično, ne radi vam se i lenji ste. Možda je za to krivo i vreme ili to što niste popili svoju prvu jutarnju kafu.\nPrihvatite poziv za sastanak od osobe koja vam se već duže vreme udvara, jer iako,vam se na prvi pogled ne dopada, ko zna, možda se prijatno iznenadite i ostvarite nenadanu bliskost i izuzetnu povezanost.\nDa li ste i kada poslednji put proverili svoju krvnu sliku? Svi vam govore da ste prilično bledi, i mozda je vreme za detaljan godišnji sistematski pregled.\nVaga – horoskop za 23.jul\nDanas ste pogodili odličan posao koji će vama i vašim nadređenima doneti veliku dobit, te stoga nadajte se i radujte nagradi koja vam zasigurno sledi.\nSumnjate da vas partner vara, no kako je to i sklono vašem horoskopskom znaku reakcija koja je moguća je dvojaka. Ili ćete poludeti od ljubomore i oterati partnera jer ste besni i ljuti, ili vas pak neće to ni malo dotaći\nMuče vas bolovi u donjem delu stomaka, i moguće je da imate pesak u urinu, pa prekontorlišite bubrege i uradite dodatne analize urina i krvnu sliku.\nŠkorpija – horoskop za 23.jul\nBićete u prilici da organizujete nešto važno za svoju firmu, pa vi o tome razmišljate ceo dan kako bi sve bilo u najboljem redu i kako biste ostavili najbolji utisak.\nVi volite svoju slobodu i prihvatićete nekoga samo ako uspe da vam se prilagodi bez da vas sputava u vašim planovima za budućnost, jer ipak sebi ste na prvom mestu i uradićete sve da realizujete svoje zamisli.\nVreme je za godišnji pregled štitne žlezde, ali i odradite krvnu sliku, hormone i ultrazvuk, pa tako ćete narednih godinu dana biti u potpunosti mirni.\nStrelac – horoskop za 23.jul\nIskoristite neke povoljne prilike koje su vam se ukazale, i nemojte da izbegavate saradnju sa kolegama jer vam oni mogu dosta pomoći svojim znanjem i iskustvom koje imaju.\nOčarali ste neke pripadnike suprotnog pola, i nećete moći da izbegnete neka udvaranja i želju osoba koje ste nedavno upoznali da vam se približe i da vas zavedu.\nManje jedite slatkiše jer ste i tako skloni gojenju i nije vam u interesu da dodatno nabacite kilograme, jer nemate naviku da vežbate niti da se zdravo hranite.\nJarac – horoskop za 23.jul\nOdličan dan na poslu i prilika da iskoristite neke nove šanse koje su vam se ukazale i koje su kratkotrajne i prolazne, pa ne dopustite da vam izmakne prilika za unapređenje ili novčani bonus.\nPotrebno vam je da se osamite i da razmislite šta i kako dalje, jer ste nedavno raskinuli dugu vezu i niste spremni da odmah ulazite u neke nove veze niti da flertujete sa osobama koje su za vas veoma zainteresovane.\nPokušajte da se naspavate jer ste napeti i nervozni, i vaša rasejanost može biti razlog nekih baš ozbiljnih povreda na radu ili u saobraćaju pa budite što oprezniji.\nVodolija – horoskop za 23.jul\nIako imate puno obaveza i odgovornosti, sve uspevate da postignete jer ste organizovani i vrlo vredni, i ne volite da otaljavate zadatke, već uvek dajete svoj maksimum i bićete zadovoljni ostvarenim rezultatima.\nOdbijate nečiju naklonost, pre svega jer vi ne osećate isto i ne želite da dajete lažnu nadu onome ko vas iskreno voli, jer smatrate da to nije fer ni korektno prema toj osobi.\nZdravlje vam je dobro, ali nije na odmet da povedete računa o ishrani jer ste se i olenjili i jedete puno kalorične hrane jer ste nervozni i stalno napeti, pa utehu pronalazite u prejedanju.\nRibe – horoskop za 23.jul\nSpremni ste da se dodatno edukujete za posao koji ste dobili i koji nije baš iz vaše branše, ali ste vrlo odgovorna osoba i ne volite da bilo šta prepustite slučaju, pa cenite svaku priliku koju ipak dobijete i želite da se dokažete kao vredan i pouzdan radnik.\nPartner se trudi da vam pruži podršku i da vas razume u nekim teškim trenucima kroz koje prolazite, pa ste srećni što pored sebe imate nekog takvog ko je vaša srodna duša.\nMoguće je da imate neke probleme sa bubrezima ili probavnim traktom, pa se obratite lekaru da biste utvrdili tačan uzrok simptoma koji vas muče već duže vreme i koje ste vrlo neodgovorno ignorisali.


ОБАВЕШТЕЊЕ | Dom Zdravlja Kraljevo\nRADNO VREME COVID RESPIRATORNO TRIJAŽNE AMBULANTE\nOd ponedeljka, 25.1.2021.godine novo radno vreme COVID respiratorno trijažne ambulante je od 9 do 17 časova svakoga dana.\nRad trijažne ambulante ( KOVID ambulanta) za respiratorna i febrilna stanja, koja se nalazi u zgradi Medicine rada, je nepromenjen: od 7 do 22 časa.\nZdravstveni timovi Kovid ambulante Doma zdravlja Kraljevo od sutra rade sa 2 ekipe više. Umesto dosadašnje 4 ekipe, u 2 smene rada ambulante, biće angažovano 6 medicinskih ekipa. Uprkos tome što i među zaposlenima u Domu zdravlja Kraljevo ima obolelih od Kovida i onih koji su u izolaciji zbog obolelih članova porodice, naši timovi rade pojačanim intenzitetom.\nPodsećamo da su brojevi telefona Kovid ambulante 301707 0605762280 i 0605672281.


Prvi utisak se računa\nKrstarica 16. maja 2006. 00:00\nOpšte je poznata stvar da pored svake pohvale vrednog rezimea poslova koje ste ranije obavljali i vaš stav može da bude presudan za dobijanje nekog novog posla. Zaboravite na servilnost. Pri upoznavanju s osobama koje odlučuju o zaposlenju, vodite računa da ih gledate pravo u oči i prilikom rukovanja (ne preterano) čvrsto im stegnite ruku. Već vas taj postupak stavlja na isti nivo s njima. Kad se se već našli u situaciji da pregovarate za novi posao, pretpostavlja se da ste dobro pripremljeni.\nPre nego što dođete na razgovor za posao, svoja dokumenta, sve svoje preporuke zajedno s biografijom stavite u jednu fasciklu koju ćete u toku razgovora držati u ruci kako biste ih brzo našli ukoliko vam zatrebaju i predali onome ko ih je tražio. U suprotnom ćete izgledati nepripremljeno za razgovor, a to automatski znači da niste dovoljno pripravni da obavljate posao za koji ste se prijavili. Trudite se da uvek sedite uspravno. Nakon što sednete, uvucite stomak, ispravite leđa i blago se naklonite napred. Nemačka disciplina je nešto što uvek pali na poslovnim razgovorima. Izgledaćete samouvereno, kao i zainteresovano za ono što osoba preko puta vas ima da vam kaže.\nKada bude došlo vreme da vi govorite, ukoliko ima potrebe za gestikulacijom, učinite to tako da vam dlanovi budu okrenuti ka spolja. To će sagovornicima pokazati da ste otvoreni i iskreni, što je još jedan plus u konačnom stavu onih koji odlučuju o poslu – staviće im do znanja da u poslu izbegavate konfliktne situacije i nerealna obećanja. Uvek pitajte sve što vam nije jasno. Nije strašno pogrešiti. Ako dođe do greške, koncentrišite se na rešavanje problema i ne upadajte u paniku. Izraz uspaničenosti na licu osobe koja je došla da aplicira za nov i odgovoran posao neće ostaviti povoljan i pozitivan prvi utisak na vašeg poslodavca.


Tradicionalna humanitarna akcija „Magični doručak“ | Recepti i Kuvar online\nHome Popularno Saopštenja Tradicionalna humanitarna akcija „Magični doručak“\nTradicionalna humanitarna akcija „Magični doručak“\nBeograd, 31.03.2016 – Crédit Agricole banka Srbija, kompanija METRO Cash & Carry Srbija i kompanija Bambi, u saradnji sa Sekretarijatom za obrazovanje i dečju zaštitu Gradske uprave Grada Beograda i nevladinom humanitarnom organizacijom Banka Hrane, potpisale su novi sporazum o saradnji i najavili zajedničko učešće u humanitarnom projektu Magični doručak.\nU ime Grada sporazum je potpisala gradska sekretarka za obrazovanje i dečju zaštitu Snežana Đurić, ispred kompanije METRO Cash & Carry Srbija – generalni direktor Roberto Mancuso, ispred kompanije Bambi – generalni direktor Bojan Radun, a sa strane Crédit Agricole banke Srbija g. Carlos de Cordoue, predsednik Izvršnog odbora CA.\nU okviru akcije, Crédit Agricole Srbija, METRO Cash & Carry Srbija i Bambi kompanija će donirati proizvode i sredstva za najmlađe, dok se kompanija Coca-Cola Hellenic Srbija, tradicionalni prijatelj projekta, akciji priključila doniranjem sokova za svaki paketić.\nCilj humanitarne akcije „Magični doručak“ je prikupljanje hrane za škole za decu sa smetnjama u razvoju. Uplatom na račun Banke Hrane u Credit Agricole banci ili kupovinom posebno formiranih paketa u objektima METRO lanca, koji koštaju 280 dinara, građani i firme obezbediće dodatni obrok đacima, a tako sakupljene namirnice Banka hrane će ravnomerno, prema broju đaka, raspodeliti školama za decu sa smetnjama u razvoju.\nU sklopu devetog Magičnog doručka u Horeca centru na Vidikovcu, 7. aprila 2016. biće organizovana manifestacija tokom koje će tim kuvara predvođen masteršefom Urošem Uroševićem i članovi uprava Crédit Agricole banke Srbija, METRO Cash & Carry i Bambi koncerna pripremati obroke za učenike škole „Miloje Pavlović“, koji će istog dana biti dostavljeni mališanima.\nPrethodni članakEkonomična krempita – Zorica Stajić\nNaredni članakRECEPT DANA: Ekonomična krempita\nNajukusniji Magični doručak – kajgana sa suvom pečenicom i paprikom (recept)


Umjereno oblačno - Jajce Online\nNaslovnica BOSNA I HERCEGOVINA Umjereno oblačno\nJutros je oblačno na području Hercegovine, Krajine i jugozapada Bosne. U ostalim područjima Bosne je malo do umjereno naoblačenje.\nTemperature vazduha izmjerene u 08 sati: Sokolac -2 stepena, Bjelašnica 1, Zenica 4, Doboj, Prijedor i Tuzla 5, Sanski Most 7, Ivan-sedlo 8; Srebrenica i Zvornik 9, Mostar i Trebinje 10, Bugojno, Drvar i Livno 11, Sarajevo 12, Gradačac, Grude i Jajce 13, Banja Luka 15, Bihać i Neum 17 stepeni.\nDanas više oblačnosti u Hercegovini, Krajini i jugozapadu Bosne gdje lokalno može pasti malo kiše. U većem dijelu Bosne malo do umjereno oblačno vrijeme.\nVjetar umjerene jačine južnog smjera. Povremeno jaki udari juga u Krajni, sjeveru i dijelu centralne Bosne.\nNajviša dnevna temperatura vazduha većinom između 15 i 22 stepena, saopšteno je iz Federalnog hidrometeorološkog zavoda.\nNakon prohladnog, mjestimično maglovitog jutra, kada je poželjno posvetiti više pažnje oblačenju, danju će temperature porasti i biće ugodnije, uz više sunca, prikladno za boravak na otvorenom.\nPonovo su na snazi noćna obustavljanja saobraćaja u tunelu Crnaja\nPonovo su na snazi noćna obustavljanja saobraćaja u tunelu Crnaja (Konjic-Jablanica). Obustavljanja će trajati nekoliko noći, u vremenu od 23 do 04,30 sati. Tokom dana, kroz tunel se saobraća naizmjenično-jednom trakom.\nDanas i sutra u vremenu od 08 do 18 sati, zbog sanacionih radova, biće obustavljen saobraćaj na regionalnom putu Jezero-Šipovo. Za vrijeme obustave vozila će se preusmjeriti na putni pravac Šipovo-Baraći-Mrkonjić Grad.\nApel: Tokom oktobra i novembra povećan je broj srneće divljači koja prelazi ceste usljed formiranja zimskih krda u jutarnjim i večernjim satima, zbog čega dolazi do povećanog broja saobraćajnih nesreća. Molimo vozače da budu oprezni.\nPodsjećamo, zakonska odredba o obaveznom posjedovanju zimske opreme na putevima u Bosni i Hercegovini stupa na snagu 1. novembra, saopšteno je iz BIHAMK-a.\nPrethodni članakU oružanoj pljački u Nikšiću smrtno stradao radnik osiguranja\nNaredni članakKako banke kontroliraju pologe gotovine te koja su ograničenja za građane


Momirović: Na proleće počinje izgradnja prve linije metroa u Beogradu\nBiznis Autor:Beta19. maj. 202111:15 > 14:3723 komentara\nMinistar građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Tomislav Momirović izjavio je da će izgradnja metroa doneti novu perspektivu za Beograd i da će se grad, ukoliko metro ne bude izgrađen u narednih pet ili šest godina, suočiti sa još većim gužvama u saobraćaju.\n„Ako ovo ne izgradimo, mi trajno limitiramo razvoj našeg grada“, rekao je Momirović i pozvao poslanike da podrže ovaj zakon.\nPoslanici će do kraja dana razmotriti još pet zakona iz oblasti građevine i saobraćaja, kao i listu kandidata za člana saveta REM.\nMomirović je izjavio da se u Srbiji trenutno gradi sedam hiljada stanova za pripadnike vojske i policije.\n„Pre mesec dana podeljeno je 548 ključeva u Novom Sadu. Gradimo još 1.400 stanova u tom gradu. U Vranju je završeno 200 stanova, u Kraljevu i Kragujevcu će u narednih mesec dana biti useljeno oko 400 ljudi, a do kraja godine bi trebalo u Sremskoj Mitrovici da se završu 190 stanova i u Nišu još 190“, rekao je Momirović.\n„Ako se vratimo pre 15 godina, pitanje je bilo da li smo imali desetoro ljudi koji su obučeni da upravljaju tenkovima, a mi danas radimo na sedam hiljada stanova koji će biti sigruni domovi za naše vojnike i policajce“, rekao je Momirović.\nKada je reč o Zakonu o lukama on je rekao da je posredi usklađivanje sa zakonima Evropske Unije i izložio plan da se investira 500 miliona evra u vodnu infrastrukturu.


Sedam srpskih kompanija dobija dozvole za izvoz u Rusiju - Agro TV\nPočetna Novo Sedam srpskih kompanija dobija dozvole za izvoz u Rusiju\nSedam srpskih kompanija dobija dozvole za izvoz u Rusiju\nPotpredsednik Vlade Republike Srbije i ministar poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede Branislav Nedimović izjavio je da će sledeće nedelje sedam srpskih proizvođača voća, mesa, mleka i stočne hrane dobiti dozvole za izvoz na rusko tržište.\nNedimović je, posle sastanka sa ruskim ministrom poljoprivrede Dmitrijem Patruševim, objasnio da je reč o voćarskim kompanijama PDM, Farm fruit i Rambo, proizvođaču stočne hrane Sano, Perutnini Ptuj, Sremskoj mlekari i mlekari Belanova.\n– Sporazum između Srbije i Evroazijske unije stupa na snagu 10. jula i tu imamo proširenu listu proizvoda u odnosu na prethodni sporazum i mogućnost bescarinskog izvoza u neograničenim količinama ovčijeg i kozjeg sira i voćne rakije. To su novi proizvodi i mogućnost da se trgovinska razmena poboljša – rekao je Nedimović.\nPotpredsednik Vlade je dodao da je impresioniran tehnološkim napretkom ruske prehrambene industrije koji je video na Agroforumu u hotelu Hajat.\n– Njihove kompanije su dobrodošle ukoliko žele da investiraju u Srbiji. Daćemo im kompletnu podršku za ovakve investicije, jer je razvoj trgovine zajednički interes – naglasio je Nedimović.\nPrema njegovim rečima, nema gotovo nikakvih otvorenih pitanja u poljoprivredi između Rusije i Srbije i zloupotrebe prilikom izvoza robe iz EU preko Srbije iz prošlosti su zajednički savladane.\nNedimović je predočio da je u poslednjih deset godina razmena s Rusijom povećana pet puta i prošle godine je dostigla 480 miliona dolara, s tim da Srbija ima suficit veći od 250 miliona dolara.\n– Mi smo otvoreni za dalje razvijanje trgovinskih odnosa, jer obe strane moraju biti zadovoljne – zaključio je ministar.\nIstovremeno, on je najavio da će naša zemlja od maja 2022. biti integrisana u ruski informacioni sistem koji prati isporuke voća i povrća u tu zemlju, što će nam omogućiti da u svakom trenutku znamo šta se dešava s pošiljkom i da mogućnost eventualnih zloupotreba svedemo na minimum.\nPotpredsednik Vlade je preneo da je postignut dogovor o tome da dvadesetak srpskih proizvođača voća uskoro usaglasi dogovor sa ruskim partnerima o sklapanju višegodišnjih ugovora o isporuci robe, kojim će biti rešen i problem transporta preko trećih zemalja koji sada usporava izvoz.\nPatrušev je istakao da je Srbija važan strateški partner za Rusiju i da dve zemlje aktivno sarađuju u širokom krugu pitanja, uključujući poljoprivredu u kojoj imaju trajan rast robne razmene, koja je prošle godine premašila 500 miliona dolara.\nOn je dodao da će novi impuls toj saradnji biti početak primene sporazuma Srbije i Evroazijske ekonomske unije.\n– Obostrani interes razvoja saradnje potvrđuje agroekonomska izložba održana u Beogradu. Uveren sam u to da će to pomoći proširenju naše saradnje u oblasti poljoprivrede i da će robna razmena, koja je već velika, nastaviti da raste – naveo je Patrušev.


Zvezda: Besplatan ulaz na prvu utakmicu protiv Partizana - SPORTSKI ŽURNAL\nZvezda: Besplatan ulaz na prvu utakmicu protiv Partizana\n07 juni, 2019 6\nDistribucija besplatnih karata za tribine za prvu utakmicu finala, za navijače Crvene zvezde obaviće se u prostorijama kluba na Malom Kalemegdanu sutra od 13.00 do 17.00\nKošarkaški klub Crvena zvezda saopštio je večeras da će ulaz na tribine za prvu utakmicu finalne serije plej-ofa Super lige Srbije protiv Partizana biti besplatan.\nDistribucija besplatnih karata za tribine za prvu utakmicu finala, za navijače Crvene zvezde obaviće se u prostorijama kluba na Malom Kalemegdanu sutra od 13.00 do 17.00.\nU klubu navode da je obavezno pokazivanje ličnog dokumenta ili matičnog broja. Jedna osoba biće u mogućnosti da preuzme dve ulaznice.\nPrvi meč finala igraće se u ponedeljak od 18.00 u dvorani „Aleksandar Nikolić”, drugi meč je na programu u sredu na istom mestu, treća utakmica zakazana je za subotu 15. jun.\nEventualna četvrta i peta utakmica finalne serije ukolko za njih bude bilo potrebe, igraće se u ponedeljak 17. i u četvrtak 20. juna.\nJoca · 07 juni, 2019 23:23\nZasto je zvezda u prednosti domaceg terena Zar nisu imali i jedni i drugi skor 10 0 Po cemo se gleda onda\nCZ-maskota moralne propasti srpskog drustva · 08 juni, 2019 09:33\nVerovao ili ne,gledaju se rezultati iz ABA lige,takmičenja koje nikakvih dodirnih tačaka nema sa ligom Srbije. Živo me zanima,koja bi ekipa i po kom kriterijumu imala prednost domaćeg terena,da su se u finalu sastali npr Zlatibor i Sloboda,ili još bolje Zvezda i Tamiš,koji nije igrao ABA ligu!? Koji bi onda LEX SPECIALIS izmislio ovaj što je izmislio i ovo pravilo. Ma najobičniji experiment na živim ljudima Duran Durana čini mi se da se tako zvaše,po zadatku direktora Super lige,a u slobodno vreme incognito konobara i konjušara izvesnog nottinghamskog sheriffa iz izvesnog predgradja. Znaš,svakakve ideje padnu čoveku na pamet,kada u slobodno vreme drema i sluša taktove poznate numere: "Sve za Zvežel,Zvežel ni za šta"...\nE moj ti · 08 juni, 2019 20:55\nAl si se nalupao, za sve pare!\nNiko · 09 juni, 2019 16:24\nOdgovor ovim "strucnjacima" - za sve i svasta : Najboli klub u ABA ligi ide u Evropu !!! Pa zar onda , najboli iz te lige nema pravo da ima prednost domaceg terena u jednoj ( nazalost drugorazrednoj ) ligi domaceg prvenstva ?!? Ili vi " strucnjaci " imate neko drugo -- bolje resenje ? ( mozda imate i predlazete zdreb , naprimer ?!)\nNula · 08 juni, 2019 02:58\nOpet drzava daje pare za covica. Pa dokle bre.\nmali kalezeleznik · 08 juni, 2019 17:15\npa ko bi platio da gleda to ?


Latinizam - Wikipedia\nLatinizmi (prema lat. latinizare = prevesti na latinski) ili latinština su idiom koji se odnosi na riječi ili njihove dijelove koji potiču iz latinskog jezika i/ili su pod njegovim utjecajem, prigodno ili trajno preneseni u drugi jezik i u njemu ostale prepoznatljive. Oblik latinizma može ostati izvoran ili glasovno ili fonetski prilagođen. Jezici koji su duže bili pod utjecajem latinske jezičke kulture i danas češće preuzimaju samo latinsko značenje, osobito u naučno-stručnom komuniciranju, u službi preciznijeg određivanja, kada u domaćem jeziku postoji više sinomima za isti pojam. U Evropi je češća pojava latinizama posljedica stogodišnje upotrebe u javnom i međunarodnom poslovanju sve do kraja Tridesetogodišnjeg rata.\n1 Latinizmi u bosanskom jeziku\n1.1 Česti latinizmi u bosanskom jeziku\nLatinizmi u bosanskom jezikuUredi\nKao i u svim evropskim jezicima, u bosanskom postoji mnoštvo latinizama, a razvoj naučne i stručne nomenklature ih uvodi sve više i brže i u današnji govorni jezik. Zajedno s grekizmima, latinizmi se označavaju kao internacionalizmi ili europeizmi, budući da su ti leksemi rašireni u brojnim jezicima širom svijeta, posebno u Evropi.\nLatinski jezički izraz može se uočiti u mnogim riječima, iako za njih postoje jasnije bosanske varijante. Česte su i tuđice koje su se već ukorijenile u bosanskom jeziku, kao što su: abortus, civil, direktor, doktor, literatura, rektor.\nVećina latinizama u bosanskom jeziku potiče iz perioda kada je službeno bio uključen u srpskohrvatske/hrvatskosrpske standarde, a, kao i u svim južnoslavenskim jezicima, posebno se upotrebljavaju u stručnom komuniciranju, ali i u javnom i medijskom "prostoru", najčešće kao "učena" zamjena za razumljivije riječi na bosanskom. Prema tome, latinizmi su u svim drugim jezicima, pa i u bosanskom, tuđice, koje potiču iz latinskog jezika. Latinski jezik, a zatim latinština su se proširili na područje Bosne i Hercegovine tokom rimske okupacije, a učvršćenje latinskog jezika posebno podržava najprije službena, a zatim medicinska i općenaučna praksa koja ga je prihvatila kao internacionalizirani jezik. Upotreba latinskog jezika na bh. prostorima traje više stoljeća, sve do kraja 18. stoljeća. Mnogi spomenici i značajna književna djela očuvana su na latinskom jeziku, kao i veliki broj pravno-administrativnih spisa, kao što su razne uredbe, darovnice, oporuke, ugovori, imenovanja, dopisi i tome slično.\nDanašnje riznice latinizama su publikacije u oblasti prirodnih nauka, štampani i elektronski mediji.\nČesti latinizmi u bosanskom jezikuUredi\n^ Čedić I., Ur. (2011). Rječnik stranih riječi bosanskog jezika. Sarajevo: Institut za jezik – Posebna izdanja , Knjiga 17.\n^ Hajdarević H., Kršo A. (2013). Pravopisni priručnik bosanskog/hrvatskog/srpskog jezika sa osnovama gramatike, edicija Priručnici, knjiga 8. Sarajevo: Univerzitet u Sarajevu, Institut za jezik, Izdavačka kuća "BH Most".\nPreuzeto iz "https://bs.wikipedia.org/w/index.php?title=Latinizam&oldid=3143314"\nPosljednja izmjena dana 1 februar 2020 u 20:04


EXPRES - DANAS JE MARKOVDAN: I evo zašto je VAŽNO na ovaj dan OBAVEZNO DA ODSPAVATE!\nSav ranjav i krvav dospeo je u tamnicu gde mu se javio anđeo nebeski, a potom i Gospod Isus krepeći ga rečima: "Mir tebi Marko, jevanđeliste moj!" Marko ja odgovorio:''Mir i Tebi Gospode moj, Isuse Hriste!"\nMore in this category: « Narodna verovanja na Đurđevdan!\tDanas je Sveti Vasilije Ostroški, izgovorite obavezno ovu molitvu! »


Na današnji dan: Rođen književnik Bora Stanković - Poreklo\n31. marta 1876. – Rođen je Borisav „Bora“ Stanković, pripovedač, romansijer, dramatičar i jedan od najznačajnijih pisaca srpskog realizma. Svoju najpoznatiju dramu “Koštana” objavljuje 1902. godine, gde prvi put u književnom delu koristi Vranjski dijalekat i govor ljudi iz južne Srbije, što izaziva velike kritike. Svoj najpoznatiji roman “Nečista krv” objavljuje 1910. godine, dobijajući pozitivne kritike. Za vreme Prvog svetskog rata biva zarobljen i transportovan u logor Derventa. Posle rata radi u Ministarstvu prosvete Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca.\nRođen je u Vranju od oca Stojana, koji je bio po zanimanju obućar, i majke Vaske, ćerke bogatog vranjskog trgovca Riste Grka. Imao je mlađeg brata Timotija koji je umro u drugoj godini. Otac mu umire 1881. godine, a majka 1883. Tako da se je od tada o njemu starala očeva majka, Zlata (poznatija kao baba Zlata). Baba Zlata je poticala iz stare ugledne, ali osiromašene, vranjske porodice i često mu je pričala o „starom“ Vranju.\nU Vranju je završio osnovnu školu i sedam razreda Gimnazije (koja danas nosi njegovo ime). Osmi razred je završio u Nišu gde je i maturirao. Baba Zlata umire 8. februara 1896. iste godine kada on upisuje Ekonomski odsek Pravnog fakulteta u Beogradu. On zbog nedostatka novca prodaje kuću lokalnom svešteniku.\nGodine 1900. izdaje, u časopisu Zvezda treći čin dela Koštana, koje je po njegovim rečima pozorišna igra u četiri čina. Cela drama štampana je u Srpskom književnom glasniku 1902. godine iako je Stanković više puta prepravljao sve do konačne verzije 1924. Iste godine završava Pravni fakultet u Beogradu i ženi se Beograđankom Angelinom Milutinović. Iz tog braka dobio je 3 kćeri. U periodu 1903-1904 provodi nekoliko meseci u Parizu, a posle povratka radi kao carinik i poreznik.\nObjavljuje roman Nečista krv 1910. godine. Kada je roman objavljen, odmah se proglašava za remek delo srpske književnosti. Godine 1915. godine ostavlja porodicu u Kraljevu i kao poslanik Ministarstva vera se povlači pred neprijateljem u Nišu, sa moštima Stefana Prvovenčanog. U Podgorici ga Austrougari zarobljavaju i interniraju u Derventu. Jula 1916. godine uz pomoć prijatelja biva pušten kući u Beograd. Tamo piše kulturnu rubriku u Beogradskim novinama, kako bi prehranio porodicu.\nPosle rata, 1920. godine postaje činovnik Ministarstva prosvete u Umetničkom odeljenju. U aprilu 1924. slavi tridesetogodišnjicu književnog stvaralaštva i njegova drama Koštana se opet štampa i igra.\n22. oktobra 1927. godine umire u Beogradu i sahranjen je na Novom groblju.\nNjegovo celokupno književno delo vezano za Vranje, mada je u Vranje retko odlazio i nema podataka da je ikada bio u okolnim selima i nije poznavao geografski položaj materijalnih mesta. Sam Bora Stanković je u jednom predavanju priznao da je svoje likove oblikovao prema pričama koje je slušao i spajao elemente više ličnosti kako bi njegovi likovi delovali punije. Njegovo stvaralaštvo uglavnom se svrstava u realizam, ali ima osobine koje ga naginju ka naturalizmu. Novija kritika svrstava ga u začetnike moderne srpske književnosti.\nStanković je uveo Vranjski dijalekat u književnost, zbog čega je bio stalno kritikovan od strane mnogih savremenika školovanih na zapadu. Oni su kritikovali njegov jezik i stil pisanja, govoreći da su njegova dela „nepismena i orijentalna.“\nJavljajući se u vreme kad se mlađa generacija sve intenzivnije orijentiše prema zapadnjačkim uzorima, ostaje privržen realističkim tradicijama i delo mu je prožeto simpatijom za patrijarhalni svet stare Srbije. Opisujući tragične ličnosti, junake koji propadaju kao „poetične žrtve ljubavi“ dao je upečatljivu sliku zavičajnog Vranja, raslojavanje i degeneraciju starih trgovačkih porodica, prodiranje seoskog elementa u grad. Bio je slikar strasnih sukoba i nostalgije za mladošću, proza mu je nadahnuta osjećajem fatalizma i istočnjačke čulnosti. Pored pripovedaka i romana okušao se i kao dramski pisac. Beogradske prilike za vreme Prvog svetskog rata opisao je u memoarskom delu Pod okupacijom.\nNaredni članak: Na današnji dan: Nacisti srušili Narodnu biblioteku\nPrethodni članak: Sveti Aleksije – Čovek Božiji


HOROSKOP ZA SREDU 3. 3. - Ovaj znak očekuje novo poznanstvo, Blizanci imaju velikih problema sa NESANICOM! - mediji.net\nOvnove očekuje povoljna finansijska situacija, Devicama će pozitivan aspekt planeta doprineće tome da lakše komunicirate sa svima na poslu.\nrakPreko 1000 vesti\nvodolijaUskoro još vesti\njaracUskoro još vesti\nPred nama je nedelja puna poslovnih izazova i uspeha! | Horoskop


Nakon gostovanja u emisiji televizije B92 pucano na Natašu Kandić? | Kliker.info\nTri pucnja odjeknula su u nedjelju navečer ispred zgrade beogradske televizije B92 u Novom Beogradu, nakon emisije "Utisak nedjelje", u trenutku kada je ravnateljica Fonda za humanitarno pravo Nataša Kandić, koja je sudjelovala u toj emisiji, ulazila u taxi. Kako je ponedjeljak objavio B92, policija navodi da je bila riječ o petardama, dok međutim radnici sigurnosti te televizijsko-radijsk e kuće smatraju vjerojatnijim da je bila riječ o pucnjevima iz vatrenog oružja. Glavni i odgovorni urednik B92 Veran Matić izjavio je kako bi volio da se radi o petardama. "Međutim, i ako su to petarde, to je vrlo ozbiljan incident, ozbiljno upozorenje, širenje straha i ugrožavanje sigurnosti", smatra Matić. On je upozorio kako je izuzetno važno da policija reagira na najozbiljniji mogući način, posebice ako se ima u vidu i pisanje tabloida Kurir, u kome takozvani srpski narodni vojvoda Siniša Vučinić "najavljuje da su Nataša Kandić, Biljana Kovačević Vučo i Sonja Biserko mete i da se može očekivati ugrožavanje njihovih\nživota". Riječ je o čelnicama nevladinih udruga za ljudska prava. Nataša Kandić na čelu je Fonda za humanitarno pravo koji se zalaže za utvrđivanje istine vezane uz ratne zločine na području bivše Jugoslavije, dok je Kovačević Vučo predsjednica nevladine organizacije pravnika koja se bavi zaštitom ljudski prava, a Sonja Biserko predsjednica srbijanskog Helsinškog odbora.\nNataša Kandić je u spomenutoj emisiji imala drugačije stajalište od ostalih dvoje gostiju emisije, ističući kako se slaže s glavnim pregovaračem UN-a za Kosovo Maartijem Ahtisaarijem i njegovom izjavom o tome da se ne može isključiti breme Miloševićeve prošlosti te da srbijanskim vlastima treba predočiti da politika koju je vodio Slobodan Milošević mora biti uzeta u obzir pri odlučivanju o statusu Kosova. Nedavna Ahtisaarijeva izjava vezana uz kolektivnu odgovornost za zločine izazvala je burne reakcije srbijanske službene politike. Kandić je u emisiji istaknula kako vlasti koje dođu poslije smjene ratnih vlasti slijede povijesnu obvezu preuzimanja odgovornosti za nedjela koja je prethodna vlast počinila. "Za ono što je urađeno ne snosi odgovornost samo Milošević, svi mi snosimo odgovornost", rekla je ona.


Novi filmovi u bioskopima (25. oktobar 2018) - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Film » Novi filmovi u bioskopima (25. oktobar 2018)\nNovi filmovi (25. oktobar 2018): Aladin 2\nAh Neša 23. oktobar 2018. Film Postavite komentar\nO domaćem filmu „Južni vetar“ i hororu „Noć veštica“ pisali smo prošle nedelje, a tu je i dokumentarac „Teslin narod„.\nPremijera filma „Boemska rapsodija“ biće upriličena 30. oktobra u bioskopu Cineplexx Big. Veče grupe Queen dodatno će ulepšati hor Viva Vox, koji će nastupiti na premijeri pre filma. Premijera crtanog filma „Fantastično putovanje u Oz“ biće održana u subotu, 27. oktobra od 16.00, u bioskopu Cineplexx Delta City.\nPosle premijere na ovogodišnjem Kids Festu „Aladin 2“ će se prikazivati u pojedinim bioskopima.\nPošto je oslobodio Bagdad od vladavine strašnog vezira Vizija, Aladinu je postalo dosadno u palati, a još nije bio siguran da li će pitati princezu da se uda za njega. Međutim, strašni diktator Šah Zaman dolazi u palatu i najavljuje da je došao sa namerom da preuzme grad i oženi princezu.\nAladin nema izbora nego da pobegne iz palate. Pokušaće da oslobodi svog drevnog duha i da se vrati da oslobodi grad i spasi svoju nevestu.\nOriginalni naslov: Alad’ 2. Dužina trajanja filma: 107 minuta. Država i godina proizvodnje: Francuska / 2018. Uloge: Kev Adams, Jamel Debbouze, Vanessa Guide. Reditelj: Lionel Steketee.\nOvo je priča o nastanku legendarne britanske rok grupe Queen i njenom frontmenu Frediju Merkjuriju.\n„Boemska rapsodija“ je biografski film koji slavi grupu Queen, njihovu muziku i izvanrednog frontmena Fredija Merkjurija, koji je prkošenjem i razbijanjem stereotipa postao jedan od najobožavanijih zabavljača na planeti. Kroz presek kultnih pesama i revolucionarnog zvuka, film takođe prati i meteorski brz razvoj i uspon benda, uključujući i eksploziju tog istog meteora u vreme kada se Fredijev životni stil oteo kontroli, ali i trijumfalni povratak koncertom na Live Aid-u, kada je Merkjuri, gledajući u oči svoju smrtnu bolest, poveo bend u jedan od najznačajnijih i najfascinantnijih nastupa u istoriji rok muzike.\nU ulozi Fredija Merkjurija našao se Rami Malek, zvezda serije „Mr. Robot“, koji neverovatno podseća na energičnog frontmena grupe Queen. Malek zapravo peva u filmu, ali je njegov glas „dopunjen“ Fredijevim.\nNa redovnim repertoarima film će biti od 1. novembra 2018.\nOriginalni naslov: Bohemian Rhapsody. Dužina trajanja filma: 134 minuta. Država i godina proizvodnje: SAD / 2018. Žanr: drama, biografski, mjuzikl. Uloge: Rami Malek, Ben Hardy, Gwilym Lee, Joe Mazzello, Lucy Boynton. Reditelj: Bryan Singer.\nPriča prati devojčicu Doroti (unuku one mnogo poznatije Doroti) koja odlazi u čarobnu zemlju Oz pomoću bakinih magičnih cipelica.\nDoroti stiže u pravi čas da spase Smaragdni grad od lukavog Urfina Džusa i njegovih drvenih vojnika. Stari drugari Limeni, Strašilo i Lav uz pomoć Doroti pokušaće da poraze Urfinovu vojsku i otkriju razlog njegove mrzovolje.\nOriginalni naslov: Urfin Dzhyus i ego derevyannye soldaty. Dužina trajanja filma: 91 minut. Država i godina proizvodnje: Rusija / 2017. Žanr: animirani, avantura, porodični. Sinhronizacija: Nevena Đoković, Milan Antonić, Nikola Šurbanović, Duško Radović, Jovan Jelisavčić. Reditelji: Fyodor Dmitriev, Darina Shmidt.\nTagoviamerički film animirani film beograd biografski film bioskopi film francuski film izlasci jesen u beogradu novi filmovi ruski film u bioskopima\nPrethodni 5678 – međunarodni festival plesa\nSledeći 3. filmski festival Restl fest


Nakon tri decenije otvaranje izložbe "BiH u prahistorijsko doba"\n– U stalni postav onog što je do sad izdvojeno ići će oko 3.000 eksponata i to onih najprepoznatljivijih, najlukzsuznijih i najboljih koji nas kulturološki zapravo određuju kao Bosnu i Hercegovinu u Evropi i regionu. Pogotovo stručnjaci širom regiona prepoznaju nas kao takve, budući da imamo nekih povijesnih kultura koje su označile kulturološki razvoj čovjeka ne samo u BiH nego i u širem regionu – mišljenja je Pravidur.\nU Zemaljskom muzeju BiH predstava “Osramoćeni”, u režiji Dine Mustafića


Hyundai Motor Company objavio je fotografije poboljšanog kamiona XCIENT. Ovo je prvi kamion na svetu koji se napaja gorivnim ćelijama, a sa trenutnim osvežavanjem sigurno će biti još privlačniji menadžerima voznih parkova.\nPoboljšana verzija kamiona je opremljena sistemom gorivnih ćelija od 180 kV (dva seta od po 90 kV). Pokreće ih 7 rezervoara za vodonik kapaciteta 31 kg, a potrebno je 8 do 20 minuta da se napune (u zavisnosti od temperature okoline).\nLansiranjem poboljšanog modela, Hyundai planira da ubrza globalni napredak svog kamiona sa gorivnim ćelijama.\nHyundai je prošle godine isporučio u Švajcarsku ukupno 46 jedinica XCIENT-a.\nHyundai će do kraja ove godine isporučiti novih 140 jedinica XCIENT ka Švajcarskoj kao deo svog plana da do 2025. godine u Evropi uvede 1.600 električnih kamiona sa teškim gorivnim ćelijama. Hyundai Hidrogen Mobility, zajedničko ulaganje Hyundai Motor i H2 Energy rade na uvođenju KSCIENT gorivnih ćelija na druga evropska tržišta.\nKupci su veoma zadovoljni kvalitetom i udobnošću vožnje kamiona. Za kamion postoji veliko interesovanje i van Švajcarske. U Hyundai-ju su uvereni da će sledeće godine videti XCIENT kamione sa gorivim ćelijama na putevima i u drugim evropskim zemljama.\nHyundai takođe planira da ove godine predstavi XCIENT gorivne ćelije na severnoameričkom tržištu. Hyundai pregovara sa nekoliko logističkih preduzeća u SAD-u o uspostavljanju potencijalnih zajedničkih operacija kamiona na vodonik u različite svrhe. Kompanija takođe planira da organizuje XCIENT emisije sa gorivim ćelijama i druge događaje otvorene za širu javnost.\nKina je još jedna država koja ima veliko interesovanje za teške kamione sa pogonom na vodonik. Hyundai pažljivo razmatra više mogućnosti za predstavljanje svoje tehnologije gorivih ćelija korporativnim i državnim kupcima u Kini.


HARI OSTAO U ENGLESKOJ? Isplivali najnoviji podaci - evo zašto princ nije rezervisao povratni let | Novosti.RS\nVeruje se da vojvoda od Saseksa želi da ostane u Britaniji kako bi ove nedelje bio prisutan na obeležavanju 95. rođendana kraljice.\nHari je sleteo na Hitrou 11. aprila koristeći "kartu otvorenog tipa" i izolovao se u Frogmor Kotidžu pre nego što je u subotu prisustvovao sahrani svog dede, vojvode od Edinburga u Vindzoru.\nNJegova supruga Megan, koja očekuje njihovo drugo dete, ostala je u njihovom domu u Kaliforniji sa 23-mesečnim sinom Arčijem.\nIzvor je rekao da Hari ima "otvorenu kartu" i želi da vidi baku na njen rođendan, ali da mu je "prvi prioritet trudna supruga".\nNa sahrani princa Filipa, princ Hari se prvi put susreo sa svojom porodicom posle eksplozivnog intervjua sa Oprom Vinfri koji je emitovan prošlog meseca.\nPosle sahrane, Hari je viđen u razgovoru sa bratom princom Vilijamom i verovalo se da su se sreli daleko od televizijskih kamera u zamku Vindzor.\nOčekuje se da će se Hari ponovo vratiti u Veliku Britaniju kasnije ovog leta kada otkriva novi spomenik svojoj majci, princezi Dajani, u palati Kensington sa svojim bratom.\nIzvori kažu da se nadaju da će događaj 1. jula, koji bi bio Dajanin 60. rođendan, pomoći da se "izleči" njihov odnos nakon Harijevog odvajanja od kraljevske porodice i preseljenja u SAD.\nKraljica, koja boravi u Vindzoru sa oko 20 zaposlenih, 21. aprila će napuniti 95 godina, a ovo će biti prvi put posle više od sedam decenija da njen suprug neće biti uz nju. Proslava rođendana obično bi podrazumevala brojne događaje, ali će sve biti svedenije zbog perioda žalosti.\nDok se službeno nacionalno tugovanje završilo juče u osam sati, vraćanjem zastave Unije na puni jarbol na vladinim zgradama, kraljica i njena porodica ostaće u žalosti do četvrtka, dan nakon rođendana.\nNeće biti pozdrava topovima kojima se inače obeležava kraljičin rođendan.\nOčekuje se da će se kraljica sutradan vratiti redovnim obavezama.\nProšle godine, kraljica je svoj rođendan provela sa princom Filipom i razgovarala sa porodicom preko video poziva zbog ograničenja prouzrokovanih pandemijom.\nZvona u Vestminsterskoj opatiji, gde se kraljica udala i krunisala, prvi put posle više od jedne decenije ostala su nema na njen rođendana, a ni tada nije bilo pozdrava svečanim topovskim salvama, jer je smatrala da to ne bi bilo "primereno“.\nU Britaniji se rođendani kralja ili kraljice već više od 250 godina službeno ne slave na dan kada su stvarno rođeni.\nTradiciju duplih rođendana ustanovio je kralj DŽordž Drugi 1748. godine. On se rodio u novembru, kada je vreme u Velikoj Britaniji obično loše. Kralj je hteo veliko javno slavlje, ali novembar nije dolazio u obzir.\nPošto njegov pravi rođendan nije bio zgodan za javne svetkovine, odlučio je da ga spoji sa velikom vojnom paradom koja se održava u kasno proleće, po lepom vremenu. Tako je ustanovljena tradicija službenih prolećnih rođendana britanskih monarha.\nKraljičin službeni rođendan obično pada u drugu subotu u junu.\nSlužbeni rođendan se proslavlja javno, velikom vojnom paradom u Londonu. Ta tradicija se održava već 260 godina. U spektakularnoj paradi učestvuje preko 1400 vojnika, 200 konja i 400 vojnih muzičara.\nVelika Britanija rođendan Princ Hari Megan Markl Kraljevska porodica Engleska kraljica Elizabeta engleska kraljevska porodica kraljica Elizabeta Druga Princ Filip Kraljica Elizabeta II Britanska kraljevska porodica Rođendan kraljice Elizabete


Eros Ramacoti obara sve rekorde na svetskoj turneji, uskoro stiže i u Beograd - B92.net\nIzvor: B92 subota, 31.08.2019. | 15:09\nLara Fabian dolazi u novembru! Muž, unuka i ja jedva èekamo.\n(Harfa, 3. septembar 2019 11:06)\nTo sto nema nista zanimljivo u narednom periodu,ne znaci da nije bilo.Rumuni su imali ove godine ed sirana,metaliku,bon jovi,zigetov lajnap je bogatiji od godisnje koncertne ponude cele Srbije,da ne pricam jos o ostalim koncertima koje Budimpesta ima.Pula dva dana zaredom ugostila foo fighterse...\n(Costa, 3. septembar 2019 10:33)\nGde je bre Steven Seagal da nam svira "pravi bluz"?\n(ime, 3. septembar 2019 07:03)\nVrhunski pevac i muzicar. obozavam njegove pesme i ne mogu prezaliti sto sam propustio koncert iz Arene pre nekoliko god...\n(Neko, 3. septembar 2019 04:06)\nPa pogledajte koncertnu ponudu u regionu i onda mi recite sta se to epohalno dogadja a mi nismo svedoci tog:\n(sasa, 2. septembar 2019 23:25)\nDule Astro: Nemaju ljudi novca covece. Takvi veliki koncerti moraju da donesu nekakav prihod za sponzore i organizatore, karte jesu i moraju biti skupe, a vecini ljudi u Srbiji je to poslednja stvar na pameti. Treba od necega i ziveti do 1. u mesecu. Eto zato.\n(A sta radi mali Neca, 2. septembar 2019 17:24)\n(Dule Astro, 1. septembar 2019 11:12)\nsva sreca da ne dolaze Beyonce i slicni. mene brine sto ne dolaze Stonesi,Guns N Roses,AC DC,Bon Jovi,Metallica,Van Halen,Ozzy Osbourne... to sto je Beyonce u trendu ne znaci da je njena nazovi muzika kvalitetna.\n(samo jako, 2. septembar 2019 15:52)\nLimunada od izvodjaca.Dajte Nine inch nails.\n(Costa, 1. septembar 2019 21:01)\nNe bih da pravim teorije zavere, ali da li primeæujete da poslednjih 6-7 godina imamo katastrofalnu koncertnu ponudu? Niko aktuelan ne dolazi, svi nas zaobilaze na turnejama, a pre toga su bili i Madona i Stonsi i Muse i Depeche Mode i Beyonce i mnogi drugi. Sada niko, izvuku nekog iz naftalina i to je sve.


Pozivni broj 228 / +239228 / 00239228 / 011239228, Sao Tome i Principe\nPozivni broj 228 (+239228 / 00239228 / 011239228)\nPozivni broj: 228 (+239 228)\n228 je pozivni broj telefonskog okruga za Água Grande. Za fiktivni broj telefona 3456789 i pozivni broj grada 228, broj za pozivanje je 228 3456789. A Água Grande se nalazi u Sao Tome i Principe.\nPrefiks pozivnog broja grada dodeljuje broj telefona pretplatnika određenoj lokaciji. Pored pozivnog broja grada, postoje i druge vrste prefiksa: prefiksi međunarodnih država, prefiksi pružalaca usluga mobilne telefonije i prefiksi raznih usluga. Oni se kombinuju tako da odgovaraju za nekoliko svrha. Prilikom pozivanja iz jedne države u drugu u slučajevima kada primalac poziva ima fiksnu liniju, prefiks države se kombinuje sa pozivnim brojem grada i brojem pretplatnika. Za fiktivni broj telefona 3456789, pozivni broj grada 228 (Água Grande) i Državni pozivni broj 00239, broj za pozivanje je 00239 228 3456789. Ako se poziv upućuje na mobilni uređaj, Državni pozivni broj se kombinuje sa prefiksom pružaoca mobilnih usluga i brojem pretplatnika. Ako se poziv upućuje pretplatniku u istoj državi, Državni pozivni broj se može izostaviti. U slučaju nacionalnih poziva sa jedne fiksne linije ka drugoj, pozivni broj grada se takođe može izostaviti u mnogim državama kada oba pretplatnika imaju isti pozivni broj grada. Naravno, pozivni broj grada se takođe mora birati, u ovom slučaju 228, naročito u državama u kojima su pretplatnici u mogućnosti da zadrže isti broj telefona nakon preseljenja na drugu lokaciju ili u drugi grad.\nUsluge kojima se pristupa putem prefiksa usluga mogu biti naplaćene ne samo od telekomunikacionih kompanija, već i od kompanija koje nude ove usluge. Kao rezultat toga, brojne sumnjive kompanije nude usluge od kojih nema mnogo koristi, ali koje imaju visoke naknade. Kako bi još više povećali zaradu, takve usluge pokušavaju da zadrže pozivaoce na liniji što je duže moguće. Nadzorni organi redovno preduzimaju mere protiv takvih pružalaca usluga, ali se na to ne može osloniti. Pored posebnih brojeva koji se mogu prepoznati pomoću svojih prefiksa, postoje i brojevi za brzo biranje. Najpoznatiji su brojevi za hitne slučajeve, 112 u Evropi i 911 u Severnoj Americi. Ovi brojevi se mogu koristiti širom države i ne moraju da sadrže prefiks, tj. Državni pozivni broj +239 (00239) ili pozivni broj grada 228 (Água Grande).\nAko ste van Sao Tome i Principe i želite da pozovete osobu u Água Grande, pored pozivnog broja, treba vam i pozivni kod zemlje koju želite pozvati. Pozivni kod za Sao Tome i Principe je +239 (00239), pa ako ste u Srbija i želite da pozovete osobu u Água Grande, morate da dodate +239 228 njegovom broju telefona. Nula ispred pozivnog broja telefonskog okruga je u ovom slučaju izostavljena. Za fiktivni broj telefona 3456789, pozivni broj grada 228 (Água Grande) i Državni pozivni broj 00239, broj za pozivanje je 00239 228 3456789.


Video | Arheo-amateri Srbije | Page 4\nsreda, 8. jul 2020. - 05:27\nStruktura srpske države u ranom srednjem veku\nI skup Arheo amatera Srbije (Kučevo 2012.)\n| Dana: 2.9.2012.\nDana 25. i 26. avgusta 2012. godine, na lokaciji Hladan izvor, mesto Brodica kod Kučeva, održan je I skup ...\nDana 25. i 26. avgusta 2012. godine, na lokaciji Hladan izvor, mesto Brodica kod Kučeva, održan je I skup Arheo-amatera Srbije. Skupu su prisustvovali članovi Arheo amatera Srbije, predstavnici lokaln ...\n| Dana: 13.6.2012.\nDokumentarni film „Lepenski Vir" iz 1968. godine, autor Dušan Slijepčević, produkcija Dunav film. httpvh: ...\nDokumentarni film „Lepenski Vir" iz 1968. godine, autor Dušan Slijepčević, produkcija Dunav film. httpvh://www.youtube.com/watch?v=6s0Rrj4uJ3I ...\nhttpvh://www.youtube.com/watch?v=w6Y9Kb-EPQk httpvh://www.youtube.com/watch?v=wVkZ01hmnZI httpvh://www.yo ...\nhttpvh://www.youtube.com/watch?v=w6Y9Kb-EPQk httpvh://www.youtube.com/watch?v=wVkZ01hmnZI httpvh://www.youtube.com/watch?v=A9DXCrxad64 ...


Na listi koju je objavio portal “Big seven travel” od 50 gradova koji imaju najbolje uslove za rad na daljinu na prvom mjestu našao se Tallin, glavni grad Estonije a na drugom gruzijski Tbilisi. Na trećem mjestu na listi nalazi se Beograd.\nGlavni grad Estonije našao se na vrhu liste najviše zbog toga što zemlja dozvoljava radnicima koji rade od kuće da se tamo presele na godinu dana pod uslovom da ispunjavaju određene kriterije, a kao prednost Tallina ističe se i naglo rastuća digitalna ekonomija kao i niski troškovi života, gdje najam stana u centru košta oko 500 dolara mjesečno.


Merima Njegomir o korona virusu | Magazin | Zdravlje\n6. decembar, 21:14\n"JOŠ MI SE PEVA, JOŠ MI SE ŽIVI!" Merimine reči slamaju srca - preležala koronu, pa otkrila šta joj je bilo NAJTEŽE 3 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n"JOŠ MI SE PEVA, JOŠ MI SE ŽIVI!" Merimine reči slamaju srca - preležala koronu, pa otkrila šta joj je bilo NAJTEŽE\n20.11.2021. / 10:00\nPevačica koja je preminula od raka nedavno je preležala koronu!\nPevačica Merima Njegomir preminula je u 69. godini nakon borbe sa karcinomom, a početkom godine je preležala i koronu. U emisiji RTS ordinacija govorila je o tom iskustvu.\n"Radujem se što sam ovde sa vama, što me korona nije odvela na drugu stranu", rekla je pevačica na početku emisije.\nMerima Njegomir imala je hipertenziju, što je jedan od faktora rizika za koronu, zbog čega je priznala da ju je vest o pandemiji uplašila.\nJEDAN SLUČAJAN SUSRET ODREDIO JE ŽIVOT MERIME NJEGOMIR: Od tog trenutka više ništa nije bilo isto!\n"Čuvala sam se, izmestila sam se van grada, deca su mi donosila namirnice", rekla je pevačica koja je koronu preležala u februaru, a otkrila je i kako se zarazila.\n"Znam kako sam se zarazila jer sam se maltene dva-tri dana pre toga testirala, bila sam negativna. Slučaj je hteo da jedna komšinica dođe kod mene na kafu, posedele smo, bila sam već opuštena i izgleda da sam u stvari tu dobila taj virus. Nisam znala da je ona zaražena, možda ni ona nije znala iako su neki članovi porodice već imali koronu. Treći dan nakon susreta sam se probudila sa ogromnim bolom u glavi i pomislila sam da imam temperaturu. Izmerila sam, imala sam 37,8 i šta bih pomislila nego da imam koronu. Bila sam u panici, brzo sam se obukla i zvala doktora".\nTog dana se, kako je ispričala, testirala, a sutradan dobila rezultat da je pozitivna na korona virus.\nDoktor joj je rekao da bi trebalo odmah da se hospitalizuje, što je, kaže, "prihvatila trčeći" jer je bila veoma uplašena.\nPevačica je dva dana imala temperaturu, a o svemu kaže da "nije prijatan osećaj kad shvatite da imate koronu jer vam kroz glavu prolazi sve ono što ste slušali do tada, prođu vam kroz glavu prijatelji, kolege, izgubila sam mnogo prijatelja".\nBORIM SE, DECA SU MI NAJVEĆA PODRŠKA: Ovako je Merima govorila o BOLESTI, pominjala i kolege sa estrade\nU trenutku kada je imala koronu, ćerka Merime Njegomir je bila trudna, a pevačica kaže da joj je to bilo najteže jer je samo dan pre testiranja bila kod ćerke.\n"To je bilo najstrašnije što sam razmišljala, otišla sam kod nje u ponedeljak, u utorak ujutru sam imala temperaturu, ona je već na početku devetog meseca. Kad sam otišla u bolnicu, čule smo se telefonom, ona kaže ’mama, ja imam temperaturu’. Ona je otišla da se testira i utvrdilo se da je i ona pozitivna".\nSrećom, sve se dobro završilo i "rodila je slatku, zdravu devojčicu i obe su dobro".\nPevačica je, s druge strane, bila u bolnici deset dana, ali srećom nije imala pluća jer je reagovala na vreme, tj. odmah je otišla kod lekara.\n"Ja sam srećna i zadovoljna izašla. Još mi se peva, još mi se živi", izjavila je Merima Njegomir, koja nas je, nažalost, napustila nekoliko meseci kasnije.\nOGLASILA SE MERIMINA ĆERKA! Nakon majčine smrti kroz SUZE rekla samo ovo!\nMERIMA JE NJEMU RODILA ČETVORO DECE, A ONDA PATILA: Pevačica se razvela, pa doživela još veći KRAH\nMAJKA JE NAPUSTILA, OTAC JOJ BRANIO NAJVEĆU LJUBAV: Bolni detalji iz života Merime Njegomir! Iza osmeha je krila tugu\nMERIMA NJEGOMIR TEŠKO BOLESNA? Pevačica se povukla iz javnosti - "Ne osećam se dobro, ne mogu da pričam o tome"\nmerima njegomir koronavirus\n20.11.2021. / 14:27\nProkleta korona. Nadje ti slabu tacku. I Marinku Rokvicu,prosle godine u junu prlezao, u novembru operisao cistu,aktivirati ti bolest, secer, bolesti srca,pogura rak. Vrhunska umetnica, majka\n20.11.2021. / 23:29\n@Delta odred Не лупетај, матере ти!! Ниђе везе!!\n20.11.2021. / 13:25


HOROSKOP – Četvrtak 09. juli – Novosti Plus\nSvoje planove vezujete za obećanja koja su vam dali prijatelji. Previše odlaganja može vas dovesti u neugodnu situaciju u kojoj ćete se na kraju pravdati pretpostavljenima kojima će vaši argumenti biti smešni i prihvatljivi.\n← Jovana Moravac – učenik generacije prnjavorske Gimnazije: Najvažnije od svega je zavoljeti to što radiš\nNajlakši način dopune m:tel prepaid računa →\nHOROSKOP – Srijeda 19. septembar\nHOROSKOP – Srijeda 11. decembar\n11 Decembra, 2019 Kristina Prole\t0


Vuèiæ: Ulica nikada neæe voditi Srbiju dok sam ja predsednik - B92\nVuèiæ: Ulica nikada neæe voditi Srbiju dok sam ja predsednik\nPredsednik Republike Srbije Aleksandar Vuèiæ vanredno se obratio graðanima iz zgrade Predsedništva na Andriæevom vencu.\nIzvor: B92 sreda, 1.12.2021. | 17:35 -> 19:29\nVuèiæ pokazao dokumenta – šta je prethodna vlast potpisala sa Rio Tintom VIDEO\nNa samom poèetku predsednik je govorio o ekonomskom napretku Srbije, projektu za eksploataciju litijuma i jadarita Rio Tinta.\nIzjavio je i da je danas razgovarao sa potpredsednikom Evropske komisije o nekoliko stvari vitalnih za napredak Srbije.\n"Razgovarali smo o tome kako da imamo održivost, a da imamo napredak u upravljanju sirovinama, kako da obuèimo ljude, primamo investicije...", rekao je Vuèiæ.\nU treæem kvartalu stopa rasta 7,7 odsto, a za taèno pet i po dana kreæe isplata novèane pomoæi od 20 evra za 5.800.759 graðana.\n"Iæi æu da prièam sa narodom"\n1. Nikakvih promena po pitanju Rio Tinta neæe biti do uspostavljanja nove vlade, predsednika države;\n2. Vuèiæ ide u sela kod Loznice u narednim danima;\n3. "Želim da na racionalnim osnovama razgovaramo o ovim stvarima."\nPredsednik Srbije Aleksandar Vuèiæ predstavio je i kljuèni i jedini dokument od 1. februara 2012. godine koji je dozvolio radove Rio Tintu na teritoriji Republike Srbije.\n"To je jedina odluka koja je doneta, a koja je dozvolila bušenje i izvoðenje radova na teritoriji naše zemlje", jasan je bio predsednik.\nIstakao je i da æe u narednih godinu i dva ili tri meseca Srbija èekati studiju Rio Tinta o proceni uticaja na životnu sredinu.\nKako je rekao, treba imati u vidu da su predvodnici protesta upravo oni koji su svoje zemljište prodali Rio Tintu i uzeli novac.\nNajavio je da æe iæi u 10 sela koja æe biti "pogoðena" ovim projektima da razgovara sa graðanima.\n"Hoæu da zajednièki izmerimo šta je to što nam donosi dobro, a šta donosi loše. Neæu razgovarati sa tajkunima, veæ sa narodom i da odgovorim na pitanja", rekao je on i dodao da je to njegov posao.\n"Moje je da razgovaram sa narodom, posebno sa onima koji misle da misle drugaèije od mene, iako moj stav nisu èuli. Biæu spreman da razgovaram i dan i noæ. Spreman sam da saslušam svakog domaæina, seljaka, gospodina ili damu. Ja ne volim da se dodvoravam nikome", istakao je on.\n"Ulica nikad neæe vladati ovom zemljom, njom vladaju institucije i tako æe i biti dok sam ja predsednik. A to znaèi i da nisam do sada potpisao Zakon o izmenama o poreskom sistemu, Zakon o eksproprijaciji i druge zakone. Dobio sam nekoliko pritužbi, od struènih udruženja, pošto sa ulice nisam dobio nijednu smislenu pritužbu", zakljuèio je on.\n"Još nisam potpisao Zakon o eksproprijaciji"\nVuèiæ je rekao da postoji jedna primedba koja je ozbiljna, to je u Zakonu o eksproprijaciji o kratkim rokovima koji su ostavljeni vlasnicima zemlje.\n"To nije protivustavno, ali smatram da nije dobro. Neprimerena je primedba o eksproprijaciji i novèanoj nadoknadi za nelegalne objekte. To su razlièita tumaèenja, to ostaje meni, i dalje prouèavam ustavnost zakona. Zakon o referendumu je u potpunosti ustavan i u skladu sa preporukama EU, i ja sam ga odmah potpisao", jasan je bio predsednik.\nPredsednik je proèitao i uporedio navode medija iz 2011. godine kada je sadašnja opozicija imala potpuno drugaèije mišljenje o Rio Tintu i projektima koje oni sprovode.\n"Evo ovde "Loznica – lider zapadne Srbije". Bila je lider po nezaposlenosti. Mi smo doveli investicije. Gledajte ovo, 2011. godine, mineral buduænosti. Pisalo je na sajtu lokalne samouprave. Pazite ovo, kao sastav da je neko pisao. Oni 2011. planiraju da otvore nekoliko fabrika za preradu litijuma. Tada SNS nije bila na vlasti tamo", rekao je on.\nVuèiæ zatim èita iz tadašnjih medija da je planirano u nove kopove uglja investirati èak milijardu, iako se danas bune protiv toga.\n"Hteli su uljne škriljce, što je mnogo gore od litijuma, samo da kažem ljudima. Evo šta kaže Tanjug – Srbija æe biti centar proizvodnje litijuma. Tekst iz 2011. godine. I piše da æe njegov znaèaj biti za 100 godina kao onog rudnika u Boru. Pa mi smo izgleda krivi što nismo do 2014. otvorili taj rudnik. Evo hteli su i u Mionici i Valjevu da kopaju. Dakle, pazite se Mionièani i Valjevci, i kod vas æe da kopaju kada doðu na vlast. "Prekretnicu u tom poslu je napravila kompanija Rio Tinto. To nalazište jadarita je jedino u svetu". Evo vidite šta pišu. Bilo je takmièenje da što pre otvore rudnike. Tada nisu èekiæali i tukli ljude, nego je to bio biznis decenije", proèitao je Vuèiæ.\nVuèiæ je potom pokazao tekst u kome Oliver Duliæ traži otvaranje i rudnika nikla i uljanih škriljaca, ali i intervju Dragana Ðilasa za "Nedeljnik" iz 2017. godine.\n"Kaže: 'Hajde da prièamo o Beogradu i ekonomiji. Evo potvrðeno je da je kod Loznice otkriveno drugo najveæe nalazište litijuma u Evropi. Hajde da prièamo o koncesiji na te rudnike, ali da otvaramo fabrike baterija. To æe biti velika šansa za Srbiju, to su teme koje su nam danas potrebne, a ne da ljudi koji ne podržavaju vlast slušaju šta prièa Vuèiæ, Vesiæ i Mali'" proèitao je Vuèiæ reèi Dragana Ðilasa.\nZakljuèio je da graðani nemaju razloga za brigu, jer nema konaène odluke. Odluèivaæe se zajedno sa graðanima.\n"Ulica neæe voditi državu"\nPonovio je da ulica neæe voditi državu, a "neæe da žuri niti mu pada na pamet da im potpisuje vraæanje zakona u Skupštinu". "Mene ne interesuju demonstracije. Interesuju me samo ako neko krši zakon i ruši imovinu", jasno je poruèio Vuèiæ.\nOn je rekao da je prva prièa o protestima poèela sa ljudima koji su napadali èekiæima, a da se tek sada vidi kako njihovi heroji vade sekire i èekiæe iz traktora.\n"Oni koji su tobože bili goloruki narod bili su naoružani narod, i krenuli na ljude koji nisu prekršili zakon. Ljudi moraju da znaju da zauzimanje puteva nije u skladu sa zakonom, i u suprotnosti je sa svakim zakonom svih zemalja. Oni time ugrožavaju druge ljude, koji sa njima mogu, a ne dele njihove stavove", istakao je predsednik.\nVuèiæ je naveo da policija ne sme da obezbeðuje nikakav protest kojim se blokiraju putevi, pošto to nije u skladu sa zakonom.\n"Policija treba da kaže da je to protivzakonito, i da u protivzakonitim aktima ne uèestvuje. Sva odgovornost je na onima koji krše zakon, i oni æe odgovarati zato. Mi smo svaki naš skup prijavljivali, kao i šetnja do RTS u kojoj je ubijen Ranko Paniæ, svaka je bila zakonita. Nijedan od skupova prošle nedelje, osim skupa u Areni, nije bio u skladu sa zakonom. Možete vi da budete neposlušni koliko hoæete, ali ne možete da kršite zakon."\nNaglasio je i da je izuzetno ponosan na policiju, koja nije izvezla vodene topove.\n"Da bi zaposlenik Èumeta i Keljmendija njega napao. Moj savet policiji je da se skloni, da ih pustite, i da se celoj Srbiji pokaže koliko može da traje to maltretiranje, i molim graðane da se uzdrže od reakcije, da ne napadaju te ljude i da ih pustimo da se iživljavaju nad nama nekoliko sati. Ne pada mi na pamet da slušam ulicu i da služim ulicu. Dobio sam zahteve gde traže oslobaðanje svih uhapšenih. Vidite, govore da sam ja diktator, pa traže da oslobodim sve uhapšene. Zamislite da oslobaðate ljude koji su tukli druge. Sve drugo je u redu, ali one koji biju druge, u Srbiji to ne može. Zatim traže povlaèenje zakona o eksproprijaciji i referendumu", rekao je predsednik.\nOn je zapitao šta košta tih 100.000 evra koje su dobili oni koji organizuju proteste.\n"Izgleda da Srbija za nekoga jeste na prodaju. Za mene nije, i nikome neæu da se ulizujem. Što se tvrdi da je Srbija pred graðanskim ratom, to su gluposti, i to naša popustljivost, mirnoæa i smirenost, kao i želja da gradimo demokratiju neæe dopustiti. Ne zaboravite na našim demonstracijama je jedan režim ubio èoveka, pa su krili njegovo ubistvo. Nama se takve stvari neæe dešavati. Što se vlasti tièe mi æemo biti apsolutno odgovorni, i nas samo interesuje koliko taèno to maltretiranje i terorisanje graðana može da traje", istièe Vuèiæ.\nPodsetimo, ranije danas u nekim medijima pojavila se vest o navodnom menadžerskom angažmanu Danila Vuèiæa.\nOve navode demantovali su mnogi, pa i sam FK Partizan, zajedno sa Dušanom Vlahoviæem, koji je u navodima nekih medija direktno povezan sa sinom predsednika Vuèiæa.\nPotvrðeno: Podneta prijava protiv Grèiæa\nJavile se strane organizacije: Ne mešamo se u politièki život Srbije\nSrbija odaje poèast, protivi se poricanju\nSPS i SNS zajedno? Mediji: Neizvesno\nŠapiæ za TV Prva: Ne znam za Vesiæa VIDEO\nBrnabiæ: Vuèiæa èuvaju\nBrnabiæ: Stav EU o Srbiji nikad pozitivniji\nZeman postao èlan Èeško-srpske asocijacije\nVuèiæ sutra sa ruskim ambasadorom


[NOVOSAĐANI] NOVOSAĐANI: Bluzer koji žudi za životom u normalnoj sredini - 13.10.2016)\n13.10.2016 u 10:21h\nIzvor: mojnovisad.com / / Autor: Aleksandar Jovanović Fotografija: Aleksandar Jovanović/mojnovisad.com, privatna arhiva Milovana Đuđića\nNOVOSAĐANI: Bluzer koji žudi za životom u normalnoj sredini\nIako je rastao i sazrevao u Srbiji tokom ratnih devedesetih i burnih dvehiljaditih, naš današnji sagovornik se, za razliku od mnogih svojih vršnjaka, odupreo svakodnevnom šundu i primitivizmu.\nMilovan Đuđić, iliti Jimi, kako ga zovu prijatelji, rodio se u Novom Sadu 1993. godine. Nakon završene Srednje elektrotehničke škole upisao je studije Zaštite životne sredine. Frontmen je, gitarista i jedan od osnivača grupe The Petting Blues Band.\n- Kod kuće se uvek slušala dobra muzika, ali ja sam prvi iz porodice koji se njome bavi profesionalno. Što bi rekli, crna ovca – kaže Jimi sa osmehom na licu i nastavlja: - Sestra je u fazi puberteta počela da svira gitaru, ali to nije dugo trajalo. Ubrzo sam gitaru uzeo za sebe i počeo da sviram. Imao sam možda 11 godina, voleo sam Hendriksa i polako sam počeo da ga skidam. I tako je počelo, slušaš pesme, odeš na svirku, gledaš druge kako rade, zanat kao i svaki drugi. Sam sam naučio da sviram, pored muzičke škole nisam čak ni prošao – priseća se Đuđić.\nIako je odrastao tokom devedesetih, Milovan nije zavoleo narodnjake, već je slušao strane grupe. Zbog toga su se vršnjaci u školi često šegačili s njim i čak ga zvali narkomanom. Međutim, mladi Novosađanin se na to nije osvrtao. S drugarima je 2008, sa samo 15 godina, osnovao The Petting Blues Band.\n- Naziv Petting je nastao u naletu pubertetskog ludila. Ipak, ime je ostalo do danas. Bode uši, nekima se sviđa, drugi kažu da ga menjamo, ali mi smo ga ostavili. Tu postoji simbolika, jer peting je seksualna predigra, a bluz uglavnom govori o ženi koju želiš da osvojiš – objašnjava Jimi.\nBend broji četiri člana i svi su bliski kao porodica i, kad ne sviraju, često se druže.\n- Dugo smo nastupali kao trio, ali od 2012. priključio nam se pevač Aljoša Molnar i on je autor 90 odsto tekstova, dok je muzika moja. Želeli smo da nastupamo sa autorskim pesmama. Tu su još bas gitarista Dejan Zec i bubnjar Nikola Vučetić. Ove godine smo izdali prvi album. Istrajni smo u održavanju benda, jer ne treba zaboraviti da je ovo ipak grad panka. Nastupamo u celoj Srbiji i svaki put bude sve više ljudi, naročito mladih, što nas posebno raduje. Sviramo bluz-rok inspirisan Hendriksom i Allman Brothers Bandom. U subotu 15. oktobra, od deset sati uveče, nastupaćemo u "Gerila baru" na Trifkovićevom trgu – priča Milovan.\nPre tri godine, da bi zaradio novac, ali i da bi video sveta, Jimi se zaposlio na prekookeanskom kruzeru kao muzičar. Uskoro odlazi na peto putovanje.\n- Plovio sam Meksičkim zalivom, Karipskim i Sredozemnim morem. Video sam Italiju, Maltu, Palma de Majorku, Majami. Bio sam u svemirskom centru NASA-e i sedeo u raketi. U sećanje mi se posebno urezao čuveni "Bourbon street" u Nju Orleansu, koji je pored noćnog života, poznat i po uličnim sviračima. Upoznao sam mnogo novih ljudi, imao dodira sa različitim kulturama i sve je to bilo jedno ogromno pozitivno iskustvo. Uskoro idem za Dubai, Abu Dabi i Indiju – kaže Jimi.\nKad ne putuje po svetu, sagovornik portala mojnovisad.com kod kuće živi od muzike. Pored svog benda, kao gitarista nastupa i s drugim poznatim grupama. Pokojni otac ga je naučio i raznim zanatima, tako da zna da popravi ili prepravi napajanje za gitarsku pedalu i pojačala. Kako kaže, spojio je elektroniku i muziku.\n- Mogu da živim od muzike, jer sam se tako organizovao. Sad sam još mlad, volim da sam u pokretu, ali bilo bi teško ako bih morao prehraniti porodicu samo od sviranja. Pošto sam apolitičan, smetaju mi ljudi na političkim pozicijama koji određuju ko gde može da svira. Ti ljudi bi trebalo da se bave svojim poslom, a ne da organizuju muzičke festivale samo da bi oprali novac – tvrdi Đuđić.\nOvaj mladić ima svoj svet i svoje prijatelje. Televiziju ne gleda, već preko Jutjuba servira sebi sadržaje koje želi da gleda i sluša. Po sopstvenom priznanju, najviše mrzi da bude u kontaktu sa primitivnim ljudima.\n- Imam planove, ali još uvek nisam odlučio da li da ostanem, ili da odem odavde. Voleo bih živeti u normalnoj sredini koja me ne bi opterećivala egzistencijalnim problemima – završava Jimi.\nPovezane teme BLUZ gitarista Milovan Đuđić Jimi novosađani novosađanin rad na kruzerima rok muzika The Petting Blues Band\npre 726 dana i 1 sat\nPoznajem decka. Nije on bas tako dobar covek.


Ulična akcija “Između dobrog posla i modernog ropstva” | Siguran Korak\nUlična akcija “Između dobrog posla i modernog ropstva”\nU okviru projekta “Trgovina ljudima u svrhu radne eksploatacije se dešava – Prepoznaj i zaštiti se”, Fondacija “Lara” iz Bijeljine, u saradnji sa Udruženjem za razvoj i edukaciju mladih „Siguran korak“ i drugim članicama bh Mreže za borbu protiv trgovine ljudima RING realizuje kampanju „Između dobrog posla i modernog ropstva – Kako se dešava i šta možete da uradite?“.\nTim povodom su dana 16.09.2020. godine članice udruženja „Siguran korak“ održale uličnu akciju sa ciljem informisanja građana i građanki o ovom problemu.\nCilj ove kampanje je animiranje građana i građanki da prijave sumnjive oglase za posao, informišu se o svojim pravima i upoznaju se sa institucijama/organizacijama kojima se mogu obratiti za pomoć u situacijama kada se susretnu sa sumnjivim ponudama za posao ili kada se nalaze u radnom angažmanu koji prevazilazi prihvatljive i zakonite odnose prema radnicima/cama.\nTrgovina ljudima u svrhu radne eksploatacije u posljednoj deceniji je sve prisutniji fenomen, a prema podacima Međunarodne organizacije rada u svijetu ima gotovo 25 miliona žrtava prinudnog rada. Rizici od trgovine ljudima u svrhu radne eksploatacije su povećani i u Bosni i Hercegovini usljed masovnog odlaska radno sposobnog stanovništva, posebno mladih, u potrazi za zaposlenjem.\nKroz kampanju i ukupnu projektnu akciju pruža se doprinos boljoj informisanosti građana/ki o najčešćim pojavnim oblicima i rizicima trgovine ljudima u svrhu radne eksploatacije, ali i povezivanju šireg kruga aktera iz nevladinog i vladinog sektora u zajedničkim aktivnostima prevencije radne eksploatacije i kršenja radnih prava.


Rock muzika u Novom Pazaru.. - Stranica 4 - Muzika - Otvoreni Forum - Novi Pazar\nZhalosno je kako se ljudi ophode prema bilo kojoj muzici koja nije narodna i "normalna" (konkretno rock recimo) u Pazaru... isto tako je zhalosno sto se mladi uopshte ne bave muzikom...\nIz prve ruke: Trenutno u pazaru postoje samo hmm...chetiri benda koja su aktivna (jedan je re-osnovan nocas...saznacete uskoro ko )...\nOva chetiri benda se manje-vishe drze zajedno i pomazu jedni drugima i koliko god mozemo izlazimo jedni drugima u susret jer je to jedini nachin da nekako uspemo - zajedno...Dok je bila ona vlast apsolutno ih nismo zanimali..jedva su nam i podrum doma kulture pre nekih dva meseca dali za vezbanje (citajte: trebali im bendovi za onaj 'dan zastave')...Sad doshla nova vlast pa se kao malo interesuju, hoce da kupe ozvucenje, vratili nam Dom Omladine (nije vise skupstinska sala) i tako to...valjda je krenulo malo na bolje, ali opet to nije dovoljno...treba bre ovom gradu vise aktivnosti tog tipa...trenutno jedino shto je to su Stari Grad (na kojem ove godine nije ucestvovao ni jedan pazarski bend (!?)) i Key Fest (na kojem ce svaki pazarski bend najverovatnije (ne znam tacno) izvoditi po jednu pesmu...)...i neke mini svirkice jednom u dva/tri meseca...tuzhno...\nE da, Stone Flowers nisam racunao u ova cetiri benda jer oni ko da ne postoje...snimaju album kao...menjaju postavu ko charape svaki dan i repertoar nisu promenili josh od kako su se osnovali...kad se stabilizuju nek se jave\ndajte ljudi da se onda svi yajedno potrudimo,\nod pricanja nema nista. I ja sam ranije tako blebeco, dok nisam shvatio da dok sam nesto ne pokusas, nemas pravo ni da pricas.\nVerujte mi uopste nije tesko organizovati svirku, ada kad bi svi davali po 50 dinara, neka ekipica od stotinak ljudi, onda bi svake nedelje mogla da se napravi po jedna svirka.\nSad imamo jako ozvucenje kod Faruka, koje je ostalo od Key Rock Fest-a. Ali sta je tu problem?\nProblem je u tome sto se svi bendovi formiraju pred Key rock fest(sem music hospital, oni se raspadnu uvek pred key rock fest), nekih mesec dana pre. Mi smo odlucili da svakom pruzimo sansu i da svi sviraju makar po jednu pesmu, mada ce neki i vise da sviraju, npr. Stekeri, oni su momci jos odavno se sastavili, sviraju, vezbaju svaki dan, trude se, odlicni su, i naravno da ce oni mnogo vise pesama da sviraju, dok imaju neki koji ce jedva i tu jednu pesmu da nauce i dobro odsviraju.\nNadam se da ce sada biti dosta dobrih pazarskih bendova, jer eto sad imaju prostoriju za vezbanje, a i direktor doma kulture je rekao da bi do nove godine trebalo da se kupi VELIKO ozvucenje na nivou grada Novog Pazara, jer se velike pare trose na iznajmljivanje ozvucenja iz drugih gradova (za Stari grad, Key rock fest, za razne druge namifestacije, u predizbornim kampanjama...) a ujedno se planira da se kupi ozvucenje i za potrebe bendova, da se ozvuci prostori gde bendovi probaju.\nAda Tare srce moje...tako te hajem...kad poshteno pricas heheheh..>Dzenis je (mislim, ja sam dzenis )\nI to shto kazes..svirke se mogu organizovat...samot reba da se predje u akciju...neshto sam konto, mi pred svaki festival pricamo kako bi trebali odma posle festivala da nastavimo sa svirkama jer je narod josh uvek u tom fazonu tandara bandara, ali se uvek isprechi josh poneki fest za koji mora da se vezba..prvo smo se spremali za stari grad, pa od toga nishta ne bi...pa onda key, pa ce sad izbit josh nesto i nikako da se organizuje svirka... Nego, to shto nazim prica verovatno ce biti istina jer smo ga pritisli i mi i vi (kad god ga vidimo pominjemo mu to ozvucenje i pare za krecenje one nashe prostorije dole), a i hor ovaj gradski ga je isto pritis'o za to, tako da ce od toga neshto bit sto posto..\nNeog tare, hoces li da radimo metallica tribute jednu svirku? Danas smo Hamza (music hospital), ja i bexi chetiri sata samo metaliku svirali kooojiii trip\nP.S. Shtecker..ne shtekeri\nJa bi voleo da se uradi taj metallica tribute nego u obavezama sam ti preko glave, prvo ovaj festival, pa odma palim za sarajevo imam ispit.\nTakodje da najavim da se vec razmislja o sledecoj godini, veliki su planovi, samo da ovaj festival prodje u najboljem redu, a hoce akobogda.\nMozete i vi stekeri da konkurisete za nagradu, extra vam je profil na myspace-u, svidja mi se.\nPogledaj ovej profile, ovo su neki od gostujucih bendova na KEY ROCK FEST-u\nNiste u pravu, nece svi svirati svoje pesme. Ma videces, ima da bude extra.\nhehe..pa super onda....ma bice extra...\nI da, sto kazes "niste" .. nema potrebe da mi persirash tariche\nEvo citam celu ovu temu od pocetka, hehe najvise se prica o Stone flowers-ima, oni su najstariji bend koji jos postoji u Novom Pazaru, ali neznam o cemu se radi, gostuju na rock festivalu u Prijepolju pre desetak dana, a nece da gostuju na rock festivalu u svom rodnom gradu. E moji kameni cvetici. Umesto da budete uzor mladim bendovima, vi nista\nJa licno bi voleo da ih cujem sada na Key rock fest-u, i zao mi je sto nece da gostuju.\nA mislim da je rock u Novom Pazaru oziveo, evo KEY ROCK FEST to dokazuje, sta ces veci dokaz od 15 rock bendova koji ce svirati 30. i 31. u Novom Pazaru u basti doma omladine, a ulaz besplatan.\nMomci samo napred. Vidim da se rock sve više i više čuje u Pazaru i nadam se da će se iskoprcat! Bio sam na svirci sredinom avgusta i svidelo mi se kako sviraju naši mladi bendovi. Naravno, još uvek ima tu malo detinjastih nastupa ali opet, nije to strašno, biće bolje. Dok sam ja išao u gimnaziju snalazili smo se nekako uz entuzijazam Imrana i ostalih (ne mogu sad da se setim njihovih imena), pa smo koliko toliko ostali normalni pored navale totalnog muzičkog kiča! Sećam se žurki iz Urban-ina. Mali prostor, a odabrano društvance. Momci samo napred, ali prvo ŠKOLA! Ozbiljno!\nP.S. Sviđa mi se logo key rock festivala. Iskreno, do ove godine nisam znao da je to logo festivala, a viđao sam ga ranije po Pazaru pa sam mislio da je u pitanju neka tajna organizacija poput crne ruke i tako to . Samo nemojte preterat sa iscrtavanjem logoa po gradu! Ionako smo puni 'grafita' polupismenih poštovalaca raznih političkih partija! Mada pored takvih 'grafita', ovaj vaš logo deluje umirujuće, optimistički i umetnički...\n@Tarik: Ne znam da li je to razlog, ali Neru je preselila nana, pa verovatno zbog toga nece da nastupaju...\nNe mogu, a da se opet ne osvrnem na to "bend koji najduze svira u pazaru"..najduze sviraju a opet isto ko sad ko pre x godina kad su pocheli...isti repertoar, malo izmenjena postava....\nPhikrete, hvala na iskrenim zeljama..trudimo se Mi dajemo sve od sebe i bash se onako svojevski trudimo, ali...ima tu stvari koje nas koche.. (prvo, sad ce skola ) al dobro josh smo mladi i zeleni...zivot je pred nama..a muzika nam je sve u zivotu...\nP.S. Josh mi nije stig'o Marshall\nE da...secam se..kad se logo festa prvi put pojavio po zidovima grada....ooooooooo koja je to misterija bila...sad vishe nije fora da se ponovo crtaju po zidovima...\nNego, fakatband i ja smo se polomili dok smo izlepili plakate i nismo hteli da lepimo preko plakata narodnjaka koji se josh nisu odrzali (mislim njihovi koncerti), da bi seledeceg dana oni preko svih nasih plakata prelepili "dejan matic, qrtzi palci".... vidite..mi hocemo da budemo poshteni a narodnjaci igraju na kvarno...ccc\nUopste nije u redu sto tako pricate o Stone Flowers-ima. Pored toga sto se desilo, bend jos uvek ima dosta problema i nije potpuno stao na noge posle izmena. Pritom, niko ne uzima u obzir da je vecina clanova benda u punom radnom odnosu i da su probe jednostavno neizvodljive. Prema tome, SuddenDeath, koriguj se malo prilikom komentarisanja, ipak si jos uvek mali da bi donosio sud o pojedinim stvarima, a posebno o ljudima koji su skoro duplo stariji od tebe.\nsuddendeath ...totalno se slazem sa tobom... te ljude je jednostavno tesko naterati da naprave dobru probu a da ne pricam o zanrovskom profilisanju, odnosno pravcu muzike koji bi trebalo donekle pratiti... ti ljudi su se malo zaglavili u nekom proslom vremenu... toliko je novih i pre svega kvalitetnih bendova o kojima oni pojma nemaju... za nekog ko pretenduje da se ozbiljnije bavi muzikom to je ipak nedopustivo.\ncitiram PINK FLOYD tipa:"Pod 2. Puno sam slushao te Stone Flowerse, i bilo je puno svirki koje su mi se svidele a i bilo je (ruku na srce) loshih svirki... Bilo je svirki na kojim sam skakao k'o konj, a bilo je svirki na kojima sam gotovo zaspao... I shta reci... Imamo Mirzu (ili smo ga bar imali) i Sulja na jednoj strani, Lakija i Edisa na drugoj... hehehe Pitam se ko je ovde na ''Dark side of the moon'' strani???\nSvaka chast svima iz Stone Flowersa, ali, niko tu nishta ne radi kako bi trebalo da se radi!!!! I to oni vrlo dobro znaju!!!!!" (o)\nEvo neki linkovi ako neko zeli da se informise o KEY MUSIC FEST-u u Novom Pazaru.\nIma takodje i na facebook-u.\nA sto se tice bendova, trenutno mogu da se izdvoje samo Stekeri i Priroda i Drustvo, ostali nista.


Most 131 (42) - casopis za obrazovanje, nauku i kulturu-Mostar-BiH-Dr Srdja Pavlovic\nO MOGUĆNOSTIMA PREVODA\nOvaj kratki ogled o prevodilaštvu kao vještini mogućeg i potrebi za nabiranjem novih iskustava, valja započeti parafrazom opaske Džordža Štajnera, koji kaže da su prevodioci ljudi što jedni drugima pružaju ruke opipavajući prostor, dok tumaraju u zajedničkoj izmaglici. Očito je da prevodilaštvo nije bez urođenih mana i zamki, ali ono na određeni način restruktuira i mijenja ljude i teme, i njihove međusobne odnose. Prevodilaštvo nas upoznaje sa novim kodovima pisanja i govora i, na kraju, označava mogućnost izgrađivanja drugačijeg odnosa prema pitanjima i problematici vavilonske kule jezičkog mnoštva.\nPrevodilaštvo o kojem je riječ u ovom tekstu, nije više ona izolovana đelatnost usamljenika, relativno beznačajna i marginalizovana aktivnost, kakvom je smatrana tokom ranog XX vijeka. To je bilo vrijeme u kojem je preovladavala moda uske specijalizovanosti u određenim poljima đelovanja i doba kada je neprikosnoveni primat pripadao kultu "originalnosti".\nOva umjetnička grana prestaje da bude viđena kao marginalna aktivnost tek onda kada se ona shvati i prihvati kao konverzija (verzija) određenog štiva. U ovom pogledu, očigledno je da postoje različite prevodilačke prakse. Jedna je poznata kao metafraza, u kojoj se riječ po riječ i red po red prevode na drugi jezik. Druga je praksa parafraze, koja ne poštuje striktno značenje riječi u originalnom tekstu, već pokušava obuhvatiti širi smisao. Konačno, poznata je i praksa imitacije (u Horacijevskom smislu), gđe prevodilac nije obavezan značenjem originalnih riječi i njihovim smislom u izvornom materijalu. Ovđe, prevodilac pozajmljuje, prilagođava i konstruiše opšte naznake proizašle iz originala, na način koji njemu odgovara. Termini kao što su prevod, traducion, i uebersetzung, na kraju krajeva, nas obavezuju da prenosimo nešto iz jednog jezika u drugi, jednog teksta u drugi i jednog lingvističkog i značenjskog koncepta u drugi. Gotovo da i ne treba podsjećati da su navedene forme prenošenja iz jednog jezika, discipline, kulture ili teksta u drugi, oduvijek bili dio i dar Zapadne poetike, književnosti i akademske prakse. Ono čega se ne prisjetimo tako često, jeste činjenica da je prevod sobom oduvijek nosio nove koncepte, nove žanrove i nova oruđa. Istorija prevoda i prevodilaštva jeste istorija kreiranja i uobličavanja dominantnih tonova jedne kulture u odnosu na drugu.\nPrevod je istovremeno i dvojstvo i kategorija, pošto je početni uslov njegovog opstanka i postanka činjenica da postoje najmanje dva jezika, dva štiva, dva pisca. Jedan omogućava onom drugom da bude čitan, da komunicira i postoji. Suprotno mitovima o nevidljivosti i sporednoj ulozi prevodioca, konstruisanim početkom ovoga vijeka, jasno je da sam prevod ne bi mogao postojati bez napora prevodioca da obilježi znakove i kodove drugog jezika i drugog štiva. Dok čitamo prevod, čitamo jedan jezik, čujemo i razumijemo jedan tekst kroz koji nam se obraća glas onog drugog. Originalni tekst nije moguće promijeniti i uništiti prevodom iako, striktno govoreći, ove dvije verzije (original i prevod) nijesu, niti mogu biti identične. ZahvaljujućI prevodiocu, izvorni tekst živi dvostruki život, u sopstvenoj jezičkoj pokrivci i u lingvističkom okviru koji mu nudi prevod.\nPostoje dva načina da se pristupi temi očuvanja osnovnog (originalnog) štiva, tog primarnog glasa i prečata koji se neminovno modifikuje u prevodu. Jedan od načina jeste da se prevođenje materijala shvati kao kreiranje prostora u kojem najmanje dva jezika, dva teksta i dva pisca bivstvuju u čvrstoj međusobnoj vezi. Ako se povedemo normama dekonstruktivizma, prevod se ne bi mogao sasvim razlučiti od originalnog teksta, i obrnuto. U okvirima ovog koncepta, prevod u sebi sadrži onaj magični trenutak neodlučnosti, po istom principu po kojem funkcioniše dekonstruktivistički prilaz čitanju. Drugim riječima, dok iščitavamo prevedeni tekst, ne možemo uvijek biti sigurni čiji glas čujemo - prevodiočev ili onaj autora originala. Naravno, problematični aspekti ovakvog spajanja tekstova postaju očigledni kada pokušamo razlučiti bezbrojne lokalne, etničke i političke reference i pitanja koja originalni tekst sobom neminovno nosi. To su pitanja odnosa i shvatanja kategorije drugog, i mogućnosti suživota sa drugim u prostoru kreiranom kroz prevedeni tekst. No, ova čitalačka neodlučnost i nesigurnost u to ko nam se, u stvari, obraća u prevedenoj verziji, samo pojačavaju i produbljuju prevodiočev osjećaj odgovornosti prema autoru originala. Jedna te ista riječ, traducere, koja daje termin prevod, istovremeno sobom nosi svu težinu i obavezu značenja traduce (vjerovati). Kada prevod sobom nosi simboliku života ili smrti one druge osobe ili teksta ( autor i original), prevodilačka etika postaje etika odgovornosti. Tada je prevod suština onoga što jedna osoba, jedan tekst, čine za drugi. Pošto prevodilac istovremeno zauzima dvije pozicije, ova odgovornost se kreće u dva pravca. To je odgovornost prema onom drugom koji se prevodi, ali i odgovornost prema svima onima kojima je prevod namijenjen. Jer, ako su prevodi samo i isključivo verzije, onda svaki od njih neminovno dodaje svoj pečat izvornom materijalu. Prevodilac govori i kao onaj drugi i u ime drugog. On unosi pojašnjenja, ispravlja "greške", gramatiku, popravlja rečenice i skraćuje. Što god da stvaraju, pisac i prevodilac to čine zajedno. Oni su neophodni jedan drugom kao saradnici, i u tom pogledu prevođenje može biti viđeno kao čin pisanja, a ne kao čin prenošenja značenja. Prevođenje je produktivno pisanje inicirano od strane autora originala i samog izvornog teksta. Odnos originala prema prevodu jeste odnos reciprociteta. Da bi se originalni tekst mogao čitati i čuti iznova u drugom vremenu i drugačijem kulturnom okviru, neophodan je prevod.\nDrugi način da se razmišlja o očuvanju i daljem životu originalnog materijala, životu jednog štiva (original) u drugom (prevod), jeste razmatranje okvira odnosa između dva omotača i dva čina komunikacije. Prevod se u ovoj varijanti shvata kao međusobni odnos između dva tekstualna sistema: Autor - Primalac Teksta, i Prevodilac - Primalac Teksta. U okviru ovog koncepta prevodilac se ne pojavljuje kao marginalizovani element, niti ga je moguće zamijeniti sa autorom originala. Ovđe je prevodilac viđen kao proizvođač, pošto je on inicijator i početni impuls jedinstvenog i odvojenog čina komunikacije. Kao rezultat dolazi do takozvane decentralizacije originalnog teksta, pošto se pažnja preusmjerava na tekstualni odnos između dvije verzije, dva jezika i dvije kulture. O ovom fenomenu može se razmišljati i u kategoriji avanture sa višejezičnošću (dvojezičnošću), pošto je prevod, u stvari, razmjena koja uključuje troje ljudi. Dvoje govore različite jezike, a treći govori obadva. Ovakva avantura znači da dvojezičnost omogućava prelazak iz jednog kulturnog i lingvističkog miljea u drugi, tako što se iznalazi obostrano prihvatljiv modus razmjene (zamjene).\nDo nedavno se prevod smatrao apsolutno mogućim i moguće apsolutnim. Pravi prevod je bio viđen kao čin traženja i pronalaženja značenjskog ekvivalenta u drugom jeziku. Samo značenje je smatrano kao nešto odvojeno od riječi, kao udaljeni eho što lebdi negđe između jezika i obezbjeđuje prevodiocu da tačno locira ekvivalent za riječ iz izvornika. Pokušaji iz ranih pedesetih godina ovog vijeka, da se konstruiše mašina za prevođenje koja bi svoj pogram bazirala na ekvivalentu značenja u različitim jezicima, ostali su bezuspješni i značajno su umanjili važnost i upotrebnu vrijednost teorije ekvivalenta. Ovakvi pokušaji su samo potvrdili ono što svaki prevodilac, koji je ikada pretraživao riječnike i razmišljao o lingvističkoj kombinatorici, zna veoma dobro: specifična značenja su neodvojiva od specifičnih riječi ili fraza u jednom specifičnom jeziku. Promijeniti riječ znači, u određenoj mjeri, promijeniti njeno značenje ili jedno od značenja. U procesu prevođenja može se raditi o gubitku ili dobitku, ali ni u kom slučaju nema ekvivalentnosti. Čak i engleska riječ Yes (Da), nije ekvivalent francuskoj riječi Oui (Da), ako ni zbog čega drugog, a ono stoga što Francuzi koriste i termin Si (Da). Kao što je zaključio Roman Jakobson, čak i u intra-lingvalnom prevodu govoriti o sinonimu ne značI govoriti o potpunoj jednoznačnosti.\nNemogućnost postizanja jednakosti značenja uvećava se onog trena kada se uzmu o obzir istorijska i kulturna dimanzija riječi. Svaki prevodilac, prije ili kasnije, shvati da postoje bezbrojni koncepti, objekti, i centri značenja ili emocija u jednom jeziku. Oni ne samo da nemaju ekvivalente, već ne posjeduju ni približne značenjske okvire u drugom jeziku. Džordž Štajner smatra da ne postoje dvije istorijske epohe, dva društvena sloja, niti dva geografska okvira koja koriste iste riječi i sintaksu da bi označili iste stvari ili uputili identične signale za evaluaciju emocija i značenja. Prevođenje se nadalje komplikuje dodamo li lične i unutrašnje faktore uz lingvistiku, istoriju i kulturni okvir koji su naznačeni originalnim tekstom. Naravno, načini ovog omeđavanja kulturnih okvira su različiti. Daglas Robinson smatra da postoji idiosomatski aspekt upotrebe jezika, dok Džordž Štajner zagovara tezu da svako od nas posjeduje neku vrstu privatnog riječnika, te da svaki gest komunikacije sobom nosi i prenosi elemente privatnosti.\nZbog svih navedenih razloga i na već opisane načine - lingvističke, kulturne, istorijske i lične - prevod je nemoguć. No, realnost nam ne daje za pravo i očigledno je da je prevod itekako moguć, pošto svi mi - kao pisci, učitelji, čitaoci ili govornici - svakodnevno prevodimo. U stvari, mi ne možemo razumjeti (čuti; slušati) ili prenositi riječi drugih, a da ih prethodno ne prevedemo. Iako ne možemo prevoditi, to moramo činiti svakodnevno. Promašaji i neuspjesi izranjaju na površinu na nebrojeno mnogo načina, a potpuni uspijeh je neostvariv. Ova nemogućnost prevoda, međutim, predstavlja njegov čar i vrlinu. Upravo ono što je neprevodivo jeste, u suštini, kategorija drugog u drugom jeziku i drugačijem kulturnom okruženju. Taj neprevodivi element originalnog teksta i njegovih značenjskih okvira jeste ono što original čini jedinstvenim i različitim. Ovo su elementi koji se moraju čuti, osjetiti, predstaviti, razumjeti i prenijeti ako nam je učiti jedni od drugih. Kroz prezentaciju ovih specifičnosti prenosi se novo znanje i značenje u sopstveni jezik i time se on obogaćuje. Prenijeti ovu vrstu neprevodivosti, naznačiti njene obrise i sadržaj u prevodu, jedan je od načina da se spozna i prihvati postojanje neuhvatljivog značenja koje lebdi izvan okvira naše sopstvene lingvistike i kulture, i koje ne možemo usvojiti i kodifikovati u sopstvenom jeziku, naučnoj disciplini i pogledu na svijet. Gete je pisao da kada prevodimo, mi koračamo samo do ivica onog neprevodivog i tek tada možemo, na tren, zamijetiti strani jezik i strani narod po prvi put. Ovo istovremeno znači odbijanje pozicije gospodara i kolonizatora, i odnos prema strancu kao prema gostu.\n- Allison, David. "The Difference in Translation", u Hugh Silverman & Gary Ayleseworth (eds), The Textual Sublime. 1990.\n- Bassnett, Susan & Lefevere, Andre. Translation, History, Culture. London: Pinter, 1990.\n- Benjamin, Andrew. Translation and the Nature of Philosophy. London:Routledge, 1989.\n- Bolter, J. David. Turing's man: Western Culture in the Computer Age. Chapel Hill: University of North Carolina Press, 1984.\n- Derrida, Jacques. The Ear of the Other: Otobiography, Transference, Translation. New York: Schocken, 1982.\n- Dolezel, Lubomir. "Mimesis and Possible Words", Poetics Today, vol.9.No.3 (1988).\n- Eco, Umberto. The Limits of Interpretation. Bloomington:Indiana University Press,1990.\n- Jakobson, Roman. Six Lectures on Sound and Meaning. transl. J. Mepham. Brighton: Harvester, 1978.\n- Lewis, David. On the Plurality of Worlds. Oxford: Blackwell, 1986.\n- Robinson, Douglas. The translator's Turn. Baltimore: John Hopkins Press, 1991.\n- Sonntag, Susan. "Against Interpretation". Reprinted in David H. Richter (ed.). The Critical Tradition. New York: St. Martin's Press, 1989.\n- Steiner, George. After Babel: Aspects of Language and Translation. London:Oxford University Press, 1975.\n- Wood, David. The Deconstruction of Time. New Jersey: Humanities Press International, 1989.


Mitrović odbio ponudu Njukasla, želi da igra Ligu šampiona\nSrpski reprezentativac Aleksandar Mitrović nije postigao dogovor sa Njukaslom, iako je bio na pragu Premijer lige, jer u narednoj sezoni želi da igra u Ligi šampiona, preneli su portugalski mediji.\nIspred "svraka" sada su u trci Roma i Porto koji će igrati u najboljem evropskom takmičenju, a već ranije su pokazali intersovanja za člana srpske selekcije.\nLjudi bliski Mitroviću ranije su najavljivali njegov prelazak na Ostrvo pošto se Aleksandru dopada ambijent i klub iz Njukasla, ali da će uslov Lige šampiona verovatno pokvariti dogovor.


Staklenik, Bojnik :: Daibau.rs\nTražim dobrog proizvođača, prodavca, montažera staklenika: Skupili smo i proverili proizvođači, prodavci, montažeri staklenika, koji rade u mestu Bojnik i okolini. Pošaljite potražnju i zainteresovani proizvođači, prodavci, montažeri staklenika će vas kontaktirati za pregled, predračun i ponude.\tUgodan proizvođač, prodavac, montažer staklenika Bojnik, koji može da uradi:\tplastenik, vrtna tegla, višedelni plastenik, profesionalni staklenik, prozračivanje staklenika, i ostale povezane poslove će se sigurno naći i za vas.\tviše\n✓ STAKLENICI\t, Leskovac


19:18h UŽIVO : Zadar - Zvezda (56:55), tvrdo u hali Krešimir Ćosić, Alen pogodio sa pola terena za vođstvo domaćih\nFOTOGRAFIJA ANE IVANOVIĆ IZAZVALA VELIKU REAKCIJU: Fanovi su navikli na 55\t122\nOVO SE U FUDBALU RETKO VIĐA! Pogledajte gol Stojanovića koji je sa CENTRA 13\t89\nDEMONSTRACIJA MOĆI NIKOLE JOKIĆA: Srbin kao NIKADA DO SADA očitao LEKCIJU 21\t223\nVLADAN MILOJEVIĆ POSLAO PORUKU O KOJOJ ĆE SE PRIČATI: Evo šta je trener 8\t12\n19.11.2019. 10:29h 19.11.2019. 13:09h\nU jednom od njih, navijači u pabu pevaju 'Je** Srbiju'.\nA u drugom, jedan čovek po svoj prilici nacistički salutira, dok svi pevaju 'Srbi su kopilad, gde god da su'.\nUŽIVO : Zadar - Zvezda (56:55), tvrdo u hali Krešimir Ćosić, Alen pogodio sa pola terena za vođstvo domaćih 1\nPRVI POSAO JOJ PRANJE ŠOFERŠAJBNI, OD ZARADE KUPILA BAKI OVO: Majka Kije Kockar iznela ćerkinu PRIVATNOST! 10\nFOTOGRAFIJA ANE IVANOVIĆ IZAZVALA VELIKU REAKCIJU: Fanovi su navikli na njen osmeh, ali im je za oko zapao JEDAN DETALJ! 55\t122\nOVO SE U FUDBALU RETKO VIĐA! Pogledajte gol Stojanovića koji je sa CENTRA zatresao mrežu Zvezde i šokirao celu Marakanu 13\t89\nDEMONSTRACIJA MOĆI NIKOLE JOKIĆA: Srbin kao NIKADA DO SADA očitao LEKCIJU Amerikancima! (VIDEO) 21\t223\nSVEKRU DONIRALA DEO JETRE I TAKO MU SPASLA ŽIVOT: O podvigu ove snaje priča ceo region 46\t3.8k\nNOVOM LINIJOM BG VOZA DO LAZAREVCA ZA SAMO 63 MINUTA Vesić: Ponosan sam, obezbedili smo brz i kvalitetan prevoz KURIR TV 11\t842


Ilford Delta Professional 400 135 36\nRok upotrebe: 11/2022.\nLajka format (35 mm). Ovo je crno-beli negativ film visoke osetljivosti (ISO 400), sitnog zrna. Proizvodi se u formatima 35mm i 120. Ovaj film krasi izuzetna dubinska oštrina. Kombinacija osetljivosti i oštrine, čine ovaj film korisnim kada brza dešavanja treba zamrznuti, kada je potrebna velika dubinska oštrina, kada se fotografiše u uslovima slabog osvetljenja, ili iz ruke. Fino zrno ovog filma i nivo detalja na fotografijama, slični su onom kod sporijih filmova od ISO 100.


apstraktni matematički entitet\napstraktni tip podataka kreuzen teisingas Apprenticeship predsjedatelj automatiikka World Intellectual Property Organization oj! arkipäiväistyä, yleistyä արգանդափողերի անցանելիության ստուգանիշներ chicle painavampi posljednji paracliser nemo unquam sapiens proditori credendum putavit juhtum to rekindle propovijed artist love song 正使 Entzerr vast and far-reaching uscare (a unui solid poros) prin efect capilar střep გაკეთილშობილება inert waste ალმასი; ბრილიანტი equality industry Bai Qi (-258 BC), famous general of Qin 秦國 秦国, the victor at 長平 长平 in 260 BC, same as 公孫起 公孙起, core competence Schlupfloch ausnutzen (u.E.) (V) Rowdy halsriem schimbător de viteze cu roţi baladoare mochidasu lately pristalica இணைந்த அல்லி salamander hodierno tata suara drawl (n.) päättävä elin rice field prepayment