Oduor: Kapitalizam nije prirodno društveno uređenje - nomad.ba\nJohn-Baptiste Oduor | Prevod: VD NOMAD\nVeliki teoretičar ranog kapitalizma, Adam Smith je u svom djelu Bogatstvo naroda rekao da\nNiko nikada nije vidio da su dva psa između sebe izvršila poštenu i namjernu razmjenu i zamijenila jednu kost za drugu. Niko nikada nije vidio da je neka životinja svojim gestima ili specifičnim glasanjem drugoj životinji poručila da je nešto njeno, a da nešto pripada drugoj životinji ili da je spremna da izvrše razmjenu.\nOvim se, naravno, implicira da je karakteristika koju je Smith nazivao “sklonost ka prevozu roba, trgovanju i razmjeni” jedinstvena za ljudsku vrstu. Privatna imovina i privatno vlasništvo, a uz to, i razmjena i prodaja takve privatne imovine, su karakteristike ljudske vrste koje su joj prirođene poput hodanja ili razgovora. Ako su ove karakteristike jedinstvene kada je ljudska vrsta u pitanju, onda, ide dalje ova tvrdnja, kapitalizam sam po sebi predstavlja samo objedinjavanje ovih karakteristika na nivou društva u cjelini, pa je stoga kapitalističko društvo ono u kojem je ljudska priroda konačno oslobođena.\nZa kritičare kapitalizma ova vrsta prelaza – od nejasne i pretpostavljene generalizacije o ljudskoj prirodi na tvrdnju o neophodnosti postojanja čitavog jednog sistema društvenih odnosa – uvijek se činila malo prebrzom. Prihvatiti da ljudi ponekad postupaju i razmišljaju u skladu s tržišnim principima posve je drugo u odnosu na tvrdnju da ljudi svoje društvo uvijek strukturiraju na osnovu te logike.\nOno što razlikuje kapitalizam od puke tržišne aktivnosti, kako je primijetila marksistička politička teoretičarka Ellen Meiksins Wood, leži u tome da je kapitalističko društvo ono društvo u kojem su drušveni odnosi „ugrađeni u ekonomiju“, a ne obrnuto da je „ekonomija ugrađena u društvene odnose“. Pod ovim se misli da složenost kapitalističkog načina proizvodnje ne možemo objasniti samo na osnovu niza potencijalnih ljudskih motiva i želja. Ono što je karakteristično u kapitalizmu nije samo dominacija principa koji se zasniva na “prevozu robe, trgovini i razmjeni” nego da su ljudi prisiljeni upravljati svojim životima na principima transakcije i robne razmjene. Ne radi se o pukom izboru nego je u pitanju primoranost.\nU kapitalizmu, mnogi drugi aspekti ljudske prirode – poput potrebe za ljubavlju, solidarnošću i individualnošću – postaju sekundarni u odnosu na vrijednosti vezane za nastojanje da se ostvari profit. Kapitalizam je, dakle, sistem u kojem je prevagnula jedna tendencija koja postoji u ljudskoj prirodi. Objašnjenja o postojanju kapitalizma koja se pozivaju na ljudsku prirodu, ili na trajno postojanje kvazikapitalističkih društvenih formacija, u krajnjem slučaju su problematična zbog toga što one razvoj čovječanstva na način na koji se on odvijao kroz istoriju smatraju nečim što je bilo neizbježno samo po sebi. Oni ignoriraju činjenicu da, kao što je tvrdio Marx, „ljudi sami pišu svoju istoriju.“ Bez ove spoznaje o našem utjecaju na razvoj društvenih sistema, ne samo socijalizam, nego i svaki drugi pokušaj zagovaranja ideje da ljudska bića mogu imati neku vrstu kontrole nad svojom sudbinom, osuđen je na neuspjeh.\nPočetkom kasnih 1970-ih, povjesničar Robert Brenner kritizirao je trend objašnjavanja kapitalizma putem pozivanja na protokapitalističke oblike ponašanja ili na društvene odnose. Ova objašnjenja, tvrdio je Brenner, počivala su na pretpostavci koju su i željela dokazati, naime na pretpostavci postojanja kapitalizma. Postojanje trgovine, baš kao i rasprostranjenost razmjene roba, nije samo po sebi bilo kapitalizam. Kapitalizam je sistem u kojem ti društveni odnosi dominiraju, njihovo samo postojanje nije dovoljno da se neki sistem definira kao kapitalizam.\nRanija objašnjenja nastanka kapitalizma pretežno su počivala na pretpostavkama postojanja prekapitalističkih tendencija, tvrdeći da su te tendencije postepeno postajale sve rasprostranjenije da bi u jednom trenutku postale posve dominantne, ili da su strukturalne promjene u demografskom sastavu feudalnog društva prevagnule u korist kapitalizma. Ova objašnjenja su problematična jer ne pojašnjavaju razloge koji su vodili ka razvoju kapitalizma baš u vrijeme kad se on razvio, odnosno u sedamnaestom stoljeću, i na mjestu gdje se razvio, odnosno na kišovitom otoku sjeverne hemisfere.\nU Engleskoj u sedamnaestom stoljeću gotovo dvije trećine zemlje bile su u vlasništvu zemljoposjednika, a zemlju su obrađivali seljaci – zakupci. Prethodna dva stoljeća bila su obilježena nasiljem i sukobima seljaka i zemljoposjednika oko cijene zakupa i novčanih kazni koje su zemljoposjednici mogli naplaćivati seljacima. Brenner je primijetio da je pobjeda zemljoposjednika nad zakupcima dovela do stvaranja izuzetno nejednakih imovinskih odnosa koji su i danas obilježje zemljoposjedničkih odnosa u Engleskoj.\nIznos zakupnine zemljišta koju su u Engleskoj plaćali seljaci nisu više diktirali ni običaji ni tradicija nego tržišni imperativi. Iz ove nejednakosti, koja je bila rezultat pobjede zemljoposjedničke klase, stvoreni su su društveni preduslovi za pojavu kapitalizma. Ovaj poraz zakupaca omogućio je zemljoposjednicima da od svoje zemlje stvaraju velike farme koje su davali onim zakupcima koji su mogli osigurati veće prihode. To je zauzvrat vodilo ka formiranju tržišta zakupa gdje su se zakupci međusobno nadmetali ko će više povećati profitabilnost zakupljenog zemljišta.\nDa je klasa zakupaca u prethodnom stoljeću bila uspješnija u svojoj borbi sa zemljoposjednicima, razvoj ove vrste odnosa između zemljoposjednika i zakupaca možda ne bi bio moguć. Pritisak da se osigura veća produktivnost zakupljenog zemljišta ulaganjem u novu tehnologiju i oslanjanjem na nadničarsku radnu snagu proizašao je iz obaveze da se zemljoposjednicima plati zakup zemljišta. Seljaci – poljoprivrednici koji nisu bili zakupci bili su relativno oslobođeni obaveze da sudjeluju u tržišnoj konkurenciji jer su kontrolu nad sredstvima za život imali u svojim rukama.\nZa razliku od njih, seljaci – zakupci morali su osigurati odgovarajući prihod zemljoposjednicima kako bi nastavili živjeti na tim imanjima. Stoga su zemljoposjednici bili zainteresirani za poboljšanje produktivnosti zakupaca na poljoprivrednim imanjima. Rezimirajući Brennera u svojoj knjizi Porijeklo kapitalizma, Wood je napisala da su uslovi u kojima se zakupac našao od njega stvorili kapitalistu:\nZakupac je postao kapitalista ne samo zato što je uspio dosegnuti neki odgovarajući nivo ili osigurati prosperitet, pa čak ni samo zato što mu je njegovo relativno bogatstvo omogućavalo zapošljavanje nadničara (poljoprivrednici su čak i u drevnim društvima prije kapitalizma zapošljavali nadničare), nego zato što su ga odnosi sa sredstvima vlastite proizvodnje od samog početka podvrgnuli tržišnom imperativu, zajedno sa svim nadničarima koje je zapošljavao.\nŠta oblikuje društvo\nSuština teze Brennera i Woodove pokazuje da je, u konačnici, politički sukob – a ne neki apstraktni pojmovi ljudske prirode – taj koji određuje strukturu društva.\nS obzirom na neke negativne osobine kapitalističkog društva zasnovanog na međusobnoj konkurenciji, lako je osjetiti neku vrstu nostalgije za pretkapitalističkim poimanjem ljudske prirode, oslobođene od korumpirajućih utjecaja tržišta. Postoji kompletna tradicija radikalne društvene kritike koja situaciju posmatra iz ove perspektive. Počevši od Rousseaua pa do savremenih kritičara kapitalizma, poput Rutgera Bregmana, protivnici eksploatacije često su tvrdili da je u ljudskoj prirodi, ako je ona prepuštena sama sebi, da se bez prinude okreće saradnji i harmoniji.\nKoliko god bilo divno vjerovati da je sve što nam je potrebno za stvaranje socijalističkog društva već postoji u nama, takav način razmišljanja o ljudskoj prirodi je također nekoherentan. Za pojavu kapitalizma, jednako kao i za pojavu ropstva, medicine i umjetnosti, jednako se može reći da predstavlja izraz ljudske prirode. Ne biramo osnovne ljudske osobine i aktivnosti prema onome što volimo ili što nam se u tom trenutku čini pogodnim.\nZa socijaliste, iako društvo često može biti mjesto prisile, kontrole i dominacije, ono je također mjesto gdje pojedinci razvijaju svoj puni kapacitet. Nadovezujući se na argumentaciju koju je pokrenuo Aristotel, socijalisti su često zastupali stajalište da u asocijalnom životu postoji nešto što nedostaje – nešto što čak nije prirođeno ljudima.\nPoimanja Brennera i Woodove imaju težinu jer su pokazali da kapitalistički društveni odnosi nisu proizvod izbora pojedinca, niti izraz ljudske prirode u bilo kojem direktnom smislu. Kapitalistički društveni odnosi nastaju iz prinude do koje dovodi unutrašnja dinamika društvenog sistema. Ova dinamika prisiljava pojedince da zemlju smatraju robom za razmjenu, te da na taj način gledaju i na svoj rad i na rad svojih bližnjih.\nOtvoreno govoreći, mogli bismo reći da kapitalizam stvara oblik društvenosti koji je u svojoj osnovi antisocijalan. Umjesto da nam dozvoljava da naše društvene interakcije budu uzajamno korisne, on ljude dovodi u poziciju u kojoj oni postaju konkurencija jedni drugima. Moraju postojati odgovarajući uslovi da bi se gajio stvarni oblik ljudske prirode, uslovi koji zahtijevaju autoritet sposoban da se suprotstavi zahtjevima koje nam nameće postojanje tržišta.\nHegel, filozof koji je imao najveći utjecaj na Marxa, prepoznao je da društvenost koja svoju osnovu ima prvenstveno u tržišnim odnosima ugrožava istinski ravnopravnu interakciju među ljudima. Umjesto da služi kao sredstvo za razvoj individualnosti, ona otupljuje ljudsku subjektivnost. Za rad u kapitalizmu, Hegel je napisao:\nPostaje još apsolutno dosadnije… vještina pojedinca postaje krajnje ograničena, a svijest tvorničkih radnika svedena je na potpunu apatiju.\nOno što je paradoksalno u ovakvoj situaciji je ustvari to da je kapitalizam pretvorio društvenost u oružje protiv društvenosti. Umjesto da interakcije obogaćuju ljude, one ih osiromašuju. Otkrivajući i upozoravajući na nehuman učinak tržišta na ljude, Marx je ogorčeno tvrdio da pojedinca kapitalizam lišava:\nVremena za obrazovanje, vremena za intelektualni razvoj, za ispunjavanje njegove društvene uloge, za građenje društvenih odnosa, za slobodno djelovanje osnovnih pokretačkih sila njegovog tijela i uma, pa čak i vremena za nedjeljni odmor… kakva glupost!\nReforma i ljudska priroda\nProšlo stoljeće predstavljalo je najozbiljniji pokušaj kritike kapitalizma. Umjesto da samo odbace autoritet tržišta, pri tome ne tražeći za njega neku zamjenu, socijalisti i socijaldemokrati pokušali su institucionalizirati oblike kolektivne moći. Svaki pokušaj suprostavljanja negativnim pojavama savremenog kapitalizma mora kao polaznu osnovu uzeti kritičku procjenu postignuća ostvarenih tokom prošlog stoljeća.\nOsvrćući se na razvoj socijalnih institucija u poslijeratnom periodu, engleski sociolog T. H. Marshall pisao je o reformama koje je donijela poslijeratna laburistička vlada kao o jednoj vrsti radikalnog pokušaja ponovnog shvatanja načina na koji država ima moć nad tržištem. Marshall je ovu socijaldemokratsku transformaciju vidio kao razvijanje onoga što je on nazvao “socijalnim pravima”.\nU njegovoj urednoj shemi, u osamnaestom stoljeću zabilježen je porast građanskih prava, koja su priznavala pravo na individualnu slobodu i pravo vlasništva nad imovinom; u devetnaestom stoljeću se pojavilo političko pravo, koje je podrazumijevalo pravo na sudjelovanje u vođenju društva; ali socijalna prava, koja je Marshall vidio kao radikalno postignuće dvadesetog stoljeća, bila su pravo na jednakost.\nVažno je da su socijalna prava pružala način za borbu protiv tendencija koje su dovele do nejednakosti i da su se njima ugrožavali eksploatatorski odnosi koje su pojedinci mogli imati jedni prema drugima. Ta su prava uključivala regulisanje nadnica i uslova rada kroz kolektivno pregovaranje, rješavanje stambenog pitanja i uspostavljanje univerzalnog sistema obrazovanja i zdravstvene zaštite.\nMarshall ove vrijednosti shvata na jedinstven način jer ih on, za razliku od savremenih branilaca današnje socijalne države, ne vrednuje na osnovu njihove mogućnosti da ublaže siromaštvo. U nekim slučajevima ovi programi mogu ublažiti siromaštvo, a u nekima ne:\nOvo pitanje je relativno nebitno… Ono što je važno je da postoji opće obogaćivanje konkretne supstance civiliziranog života, opće smanjenje rizika i nesigurnosti, izjednačavanje između onih s više sreće i s onima koji su imali manje sreće: između zdravih i bolesnih, zaposlenih i nezaposlenih, starih i aktivnih, neženja i očeva s velikim porodicama.\nCilj je stvaranje jednakosti, a ne ublažavanje siromaštva, te su ovi programi na taj način pomogli stvoriti društvenu osnovu za solidarnost. To su učinili politiziranjem pitanja kako živimo kolektivno, koje smo vrijednosti odabrali cijeniti kao društvo i kako želimo razumjeti sebe.\nIz tog razloga, Marshall se usprotivio lošoj zakonskoj tradiciji ublažavanja siromaštva na osnovu provjera imovinskog stanja koje se pojavilo za vrijeme novih laburista. Iako su ovi programi usmjereni ka najugroženijima kategorijama stanovništva pomogli da niko ne živi ispod određenog praga siromaštva, oni su također poslužili za stigmatiziranje siromašnih. Posljedica toga je ugrožavanje osnovnog principa socijalne države: principa da socijalna država postoji za sve.\nKad se neka usluga nudi svima time se izjednačava vrijednost svih onih koji je koriste. Socijalni stanovi više nisu stanovi za siromašne, već stanovi za sve. Glavni cilj ovog projekta radikalne društvene transformacije bio je borba protiv određene verzije ljudske prirode stvorene na osnovu uticaja tržišta.\nNažalost, od 1970-ih naovamo ugroženi su ovi pokušaji da se društvu pruži solidarnija osnova – ona u kojoj će se ljude poticati da djeluju na osnovu svog instinkta koji ih podstiče na uzajamno pomaganje, a ne na osnovu pohlepe i grabežljivosti. Iz ruševina socijalne države proizašla je obnovljena kapitalistička vizija u kojoj se vrijednost mjeri sposobnošću pojedinaca da se međusobno natječu i obespravljuju jedni druge.\nNo, oni koji su bili prethodnica ove kontrarevolucije nisu bili uvjereni da djeluju na osnovu nekih nepromjenjivih karakteristika ljudske prirode, nekog apsolutnog imperativa koji se provlači kroz stoljeća. Oni su zapravo shvatili su da je njihov projekat nepredvidljiv i iskonstruiran.\nGovoreći za Sunday Times o svojim reformama 1981. godine, Margaret Thatcher je izjavila da je “ekonomija samo metod, a cilj je promijeniti dušu.” Ta perspektiva bila bi korisna za savremenu ljevicu. Za nas borba počinje prepoznavanjem ljudske prirode kao bojnog polja na kojem se mora voditi klasna borba.


Već smo pisali o činjenici da je Čukarički oborio rekord u broju osvojenih bodova na startu sezone, a taj uspeh je dodatno popravio pobedom protiv Javora u prethodnom kolu (2:0). U deset odigranih mečeva belo-crni su zabeležili čak osam pobeda u Super ligi, uz po jedan remi i jedan poraz, osvojili su ukupno 25 bodova.\nPogledom na prethodne sezone u elitnom rangu, uzimajući u obzir upravo cifru od 25 osvojenih bodova, jasno je da Brđani igraju sezonu iz snova. Ne računajući tekuću sezonu, tim sa Banovog brda je do ovolikog bodovnog skora najbrže došao u prethodnoj, za takav podvig bilo im je potrebno 13 odigranih susreta.\nDva puta je Čukarički do 25. boda dolazio posle 14 odigranih mečeva u sezoni (2017/18 i 2014/15), a po jednom posle 15 (2015/16), odnosno 16 susreta (2013/14). Još samo jednom Brđanima je u eliti za 25 bodova bilo potrebno manje od 20 odigranih mečeva, dogodilo se to u sezoni 2007/08, kad su to učinili u 19. kolu.\nSkor od 25 osvojenih bodova:\n2019/20\t10. kolo\n2018/19\t13. kolo\n2017/18\t14. kolo\n2016/17\t23. kolo\n2015/16\t15. kolo\n2014/15\t14. kolo\n2013/14\t16. kolo\n2010/11\t- (ukupno 5 bodova)\n2009/10\t26. kolo\n2008/09\t27. kolo\n2007/08\t19. kolo\n2004/05\t27. kolo\n2003/04\t23. kolo...


7.4.2014. – Suština pasijansa™\nNe, ne taj političar. Opustite se malo, pobogu.\nU popodnevnim rock’n’roll pričama na Suštini pasijansa mogu da se prepoznaju neki obrasci, jer nama je zanimljivo da o njima pričamo. Jedan takav obrazac jesu saradnje čuvenih muzičara na sceni. Bilo da su spontane ili dugo planirane, mnoge takve kombinacije ostaju zabeležene kao svojevrsni spektakli. Pronaći ćete ih, recimo, ovde, ovde, ovde i ovde, pa onda ovde, ovde i ovde, te ovde, ovde i ovde, pa malo ovde i ovde, i to nije sve, a meni su bili i ostali najluđi dueti dvojice veoma posebnih koje možete čuti ovde.\nShvatili ste: susreti majstora nisu retka stvar i najčešće se desi neki KVRC! koji ostaje upamćen… Ili ne. Ovo što ćemo danas čuti je itekako vredno pomena, ali mnogima od nas (čitaj: meni) nije bilo poznato donedavno. Slušaj!\nSo don’t deny me baby, not while you’re in my reach.… Nastavite sa čitanjem >>\nAuthor GrbaPosted on 7.4.2014. 7.4.2014. Categories FonotekaTags muzika za popodne\nBandži do balčaka\nDa se rastresemo onako kako je to samo ponedeljkom vlasno činiti, kako bismo se lakše probudili i pripremili za nove radne pobede. Ovi baš vole bandži…… Nastavite sa čitanjem >>\nAuthor Suština pasijansaPosted on 7.4.2014. 15.10.2014. Categories Koncepti, PojaveTags beli svet, ekstremi, ludaci, youtube


Izrada programa po narudžbi - Izrada aplikacije / softvera po zahtjevu kupca - Tetrada doo\nSoftware » Izrada aplikacija po narudžbi\nTrebate li specifične aplikacije za Vaše klijente ili za potporu Vašem poslovanju? Aplikacije izrađene po mjeri su rješenje za Vas. Tetrada d.o.o. se od 1991 godine bavi razvojem softvera, većinom poslovnih aplikacija po narudžbi korisnika.\nZašto odabrati program / aplikaciju izrađenu po narudžbi\nVjerojatno ste se često našli u situaciji da želite svakodnevne radne procese obaviti na određen način, no na tržištu niste pronašli poslovnu aplikaciju koji bi vam to omogućila. U takvim slučajevima program izrađen po narudžbi je najbolje rješenje.\nPrilagođena aplikacija po mjeri rješava Vaše specifične probleme, ubrzava pojedine procese Vašeg poslovanja, zadovoljava specifične potrebe i povećava učinkovitost Vašeg svakodnevnog poslovanja. Izradom programa po mjeri dobivate prilagođeno rješenje točno po mjeri koje će znatno ubrzati vaše specifične svakodnevne radne procese. Za razliku od gotovih programskih rješenja koje možete pronaći na tržištu, kod odabira aplikacije razvijene po narudžbi imate mogućnost aktivnog sudjelovanja u procesu razvoja. Izradom specijaliziranog softverskog rješenja, iako je ono u pravilu znatno skuplje od gotovih poslovnih aplikacija u biti se vrlo brzo ostvaruje znatna ušteda jer dugoročno gledajući takav program po narudžbi je direktno prilagođen klijentu čime se često znatno skraćuje vrijeme potrebno za obavljanje nekog poslovnog procesa što dugoročno donosi osjetno povećanje produktivnosti i veću zaradu.\nDorada gotovih poslovnih aplikacija potrebama kupca\nPrilagođavanje već postojećeg cPIS poslovnog sustava potrebama kupca se u većini slučajeva svodi na uređivanje i dodavanje korisničkih izvještaja, manje izmjene u prozorima i slično. Cijena dorade programa ovisi o broju radnih sati potrebnih da bi se program prilagodio specifičnim potrebama kupca.\nKoja je cijena izrade programa po narudžbi\nCijenu izrade programa po narudžbi je nemoguće odrediti bez detaljnog specificiranja i razrade potrebnih poslovnih procesa. Cijena izrade aplikacije isključivo ovisi o procijenjenom obimu posla.\nKoji je rok isporuke softvera izrađenog po narudžbi\nRok isporuke programa direktno ovisi o kompleksnosti problema koje treba riješiti. Nakon izrade specifikacije i detaljne razrade poslovnih procesa moguće je dati okvirnu procjenu. Za izradu jednostavnih aplikaciju po narudžbi rok isporuke je najčešće do mjesec dana, dok kod kompleksnijih aplikacija izrada i isporuka može potrajati do 6 mjeseci.\nSkoro 30 godina bavimo se izradom i doradom klijentu-prilagođenih programa i poslovnih sustava za razne djelatnosti. Kupcima nudimo izradu Windows (desktop), Web i Android aplikacija, povezivanja novih i postojećih programa sa raznim eksternim uređajima kao što barkod čitači, vage, mobilni uređaji i ručni terminali. Naše dugogodišnje iskustvo na projektiranju baza podataka, izradi aplikacija, detaljno poznavanje razne poslovne problematike te poznavanje najnovijih tehnologija garantiraju Vam brzu i kvalitetnu izradu manjih i jednostavnih ali i najvećih i najkompliciranijih web, Windows (desktop) i mobilnih projekata, prema Vašem zahtjevu.\nFaze izrade aplikacije po narudžbi\n1. Izrada aplikacije po zahtjevu klijenta, odnosno dorada postojećeg poslovnog sustava potrebama klijenta odvija se u nekoliko koraka: Razgovor i upoznavanje sa poslovnim procesima klijenta koje treba implementirati u aplikaciju. Potrebno je detaljno utvrditi sve specifičnosti, analizirati postojeći sustav i upoznati se sa svim poslovnim procesima.\n2. Na osnovu prethodno analiziranih potreba pristupa se izradi projekta aplikacije.\n3. Kad kupac pregleda specifikaciju i odobri projekt započinje izrada aplikacije.\n4. Zadnja faza je implementacija izrađene aplikacije. Obavlja se instalacija programa, korisnička obuka kao i ispravak eventualnih problema u radu aplikacije.\nPrednosti korištenja programa izrađenog po narudžbi\naplikacija razvijena točno po vašim potrebama i zahtjevima\nindividualan pristup svakom klijentu i projektu


Jelić Auto u Mostaru predstavlja Volkswagen Passat B8 | Jabuka.tv\nJelić Auto u Mostaru predstavlja Volkswagen Passat B8\nPod sloganom “Suveren poput Vas” Volkswagen službeno predstavlja novi Passat na BiH tržištu. Passat, sa svim svojim verzijama, ubraja se među najuspješnija vozila srednje klase u svijetu i sa 1,1 milijun prodanih primjeraka godišnje je volumenski najjača serija Volkswagen koncerna širom svijeta.\nSalonski modeli Novog Passata su već izloženi u salonu Jelić Auto u Mostaru, a za pravi doživljaj komfora, elegancije i dinamike, Jelić Autoorganizira za Vas probne vožnje u ponedjeljak i utorak, 19. i 20.1.2015. godine od 10.00 do 16.00 sati na adresi Jelić Auto, Rodoč bb, Mostar.\nIzaberite već danas jedan od atraktivnih i bogato opremljenih modela za probnu vožnju.\nUgovorite probnu vožnju samo jednim klikom na www.jelicauto.com.\nNovi Passat impresionira brojnim inovacijama\nOsma generacija najuspješnijeg europskog službenog vozila impresionira ne samo elegantnim dizajnom, već i brojnim inovacijama kao što su: štedljivi motori, digitalna instrument ploča „Active Info Display”, sistemi asistencije Emergency Assist (zaustavljanje vozila u hitnim slučajevima), Trailer Assist (asistencija pri manevriranju sa prikolicom) i asistencija kod zastoja. Toliko inovacija je impresioniralo i žiri kod izbora za „Zlatni volan“, a rezultat toga je i broj 1. u kategoriji srednje i više klase.\nPočetna cijena TDI modela snage 120 KS do registracije iznosi 44.500 KMsa dosta bogatom serijskom opremom.\nPassat će biti ponuđen sa tri TSI motora. 1.4 TSI motor (110 kW / 150 KS) opremljen sa ACT- tehnologijom (deaktivacija cilindara) u prosjeku će trošiti 4,9 l/ 100 km. Kod dizel motora kupac će moći birati između četiri učinkovita motora. Svoj debi imat će novorazvijeni 2,0-litarski BiTurbo motor sa 176 kW (240 KS), ujedno i najsnažniji Volkswagenov 4- cilindarski dizel koji postavlja standarde u pogledu efikasnosti i dinamike.\nZa besprijekorni prijenos snage kod ove varijante zadužen je serijski pogon na sva četiri kotača 4Motion, kao i DSG mjenjač sa sedam brzina. Svi motori ispunjavaju Euro 6 ispušne norme i opremljeni su sa Start-Stop sistemom i modusom rekuperacije. Potrošnja i analogno tome emisija CO2 plinova u odnosu na prethodnika smanjena je i do 20 postotaka.\nOnline platforma www.passat.com je ključni element u predstavljanju novog Passata. Svi zainteresirani mogu preuzeti detaljne informacije o izvedbama opreme, kao i o komfornim i sigurnosnim sistemima.\nViše informacija na www.jelicauto.com ili na telefon 036 449 685.\nAuto automobil Jelić auto PR članak\nPogledajte kako se zabavljalo sinoć u Grudama


Delegacija sirijske opozicije putuje u Ženevu na pregovore\nNaslovnica NAJNOVIJE Svijet Delegacija sirijske opozicije putuje u Ženevu na pregovore\nŠam, Zapad – UN u petak započeo pregovore samo sa predstavnicima sirijske Vlade u pokušaju da završi petogodišnji građanski rat.\nDan nakon neuspjelog nastavka mirovnih pregovora u Ženevi, delegacija sirijske opozicije trebala bi u subotu navečer doputovati u Švicarsku kako bi provjerila jesu li sirijske vlasti spremne provesti humanitarne mjere koji bi trebale omogućiti pridruživanje opozicije mirovnim pregovorima.\nDelegacija koja broji 17 osoba, uključujući voditelja Visokog pregovaračkog odbora (HNC) Riada Hijaba i vođu pregovaračkog tima Assad al-Zoubija, poletjela je iz glavnog grada Saudijske Arabije, prenose agencije.\nGlavna sirijska opozicijska grupa složila se da će otputovati u Ženevu gdje je u petak UN započeo pregovore samo s jednom stranom u pokušaju da završi petogodišnji građanski rat.\nAmerički državni sekretar John Kerry u petak navečer lično se angažirao kako bi potaknuo opoziciju na odlazak u Ženevu. HNC je objavio da ih je kontaktirao telefonom kako bi ih nagovorio na odlazak na pregovore.\nRazgovori sa predstavnicima Vlade\nMeđutim, opozicija je istaknula kako prije političkih pregovora želi razgovarati o humanitarnim pitanjima odnosno o prestanku zračnih udara i blokade gradova u Siriji.\nUN-ov izaslanik za Siriju Staffan Mistura pozvao je Vladu i opoziciju na razgovore u Ženevi gdje bi se s njima susreo u odvojenim prostorijama, ali u petak se sastao samo sa delegacijom sirijske Vlade, predvođenom sirijskim ambasadorom pri UN-u Basharom al Jaafarijem.\nUN je u petak navečer objavio kako će se sastanci sa “ostalim učesnicima” održati “naknadno”.\nKurdi, drugi ključni opozicijski faktor koji kontrolira veći dio sjeveroistoka Sirije i bori se sa Islamskom državom Irak i Levant, isključeni su iz pregovora na zahtjev Turske.\nKurdi tvrde da su bez njihove prisutnosti pregovori osuđeni na propast.


VRANJEŠ PRIŠAO MISIMOVIĆU ZA ZACVILIO KAO NIKAD RANIJE Je li moguće da se ovo događa? BH Fanatikosi bit će van sebe kad ovo čuju i vide | Sport.ba\n14. 10. 2019 - 22:12\nVRANJEŠ PRIŠAO MISIMOVIĆU ZA ZACVILIO KAO NIKAD RANIJE Je li...\nPOSJETIO ZMAJEVE U GRČKOJ\nHISTORIJA JE ISPISANA VEČERAS LISABONU Leipzig napravio VELIKO ČUDO: Tragičar je Stefan Savić, ali svi su kivni na ovog čovjeka\nTokom treninga ekipa "Avaza" pokušala je stupiti u kontakt s Vranješem kako bi konačno dobili brojne odgovore iz prve ruke koje se posebno odnose na spornu ili sramotnu tetovažu ratnog zločinca, ali jedan od tri njegova prijatelja koja su ga dopratili do klupe naše reprezentacije kratko se obratio:\n- Nisam nadležna za to, rekla je Slavica Pecikoza, kojoj su se obratili jer je Vranješ stajao ispred klupe naše reprezentacije gdje inače novinari nemaju pristup.\n- Žao mi je što sam svugdje gu***** zatvorio vrata, rekao je Vranješ, između ostalog.


Nestale bebe ne postoje za vlast | Novosti | Pokret slobodnih građana\nNestale bebe ne postoje za vlast\nOdbor za ljudska i manjinska prava i rodnu ravnopravnost Pokreta slobodnih građana pozdravlja donošenje Privremene rezolucije Komiteta ministara Saveta Evrope kojom se nalaže Republici Srbiji da hitno sprovede presudu i omogući saznavanje svih relevantnih činjenica u vezi sa statusom novorođene dece za koju se sumnja da su nestala iz porodilišta u Srbiji.\nPredstavnici vlasti neuspešno pokušavaju da prikriju svoju nesposobnost u sprovođenju ove presude nepodnošljivom zloupotrebom pravnog poretka države. Radne grupe, komisije i obećanja ne mogu biti zamena za pravni poredak i istinu o stvarnoj sudbini nestalih beba.\nIako je presuda u Slučaju Zorice Jovanović morala da se sprovede najkasnije do 9. septembra 2014. godine, ni posle četiri godine roditelji ne znaju šta se dogodilo sa njihovom decom.\nSrbija još nije preduzela ni odgovarajuće mere kako bi osigurala uspostavljanje mehanizma kojim bi se omogućilo svim roditeljima dece za koju se sumnja da su nestala u porodilištima u Republici Srbiji, da saznaju njihovu sudbinu.\nSramno je da država nema volje ni kapaciteta da se pozabavi ovim problemom. Ukoliko država ne pruža adekvatnu zaštitu najmlađoj populaciji, šta onda može da očekuje bilo koji građanin Srbije?\nOdbor za ljudska i manjinska prava i rodnu ravnopravnost PSG traži od države da prestane sa kršenjem međunarodno prihvaćenih obaveza i osnovnih ljudskih prava građana i podseća da je Republika Srbija, kao članica Saveta Evrope i potpisnica evropske Konvencija o zaštiti ljudskih prava i osnovnih sloboda, dužna da poštuje i sprovodi presude Evropskog suda za ljudska prava (ESLJP) koje su donete protiv nje.


Nepismenost na asfaltu - hit na društvenim mrežama | Aleksinačke vesti - novosti Aleksinac\nPočetna | Društvo | Pa, kako se piše ŠKOLA?\nBeograd Nenad Stanković DS intervju budžet saobraćaj košarka Aleksinac.Net festival predsednik opštine opština Žitkovac Centar za kulturu i umetnost Napredak KK Miodrag Tasić škole pozorište Ivan Dimić Dušan Ostojić fudbal izbori SNS Dveri Crveni krst Radio Aleksinac Niš Aleksinački Rudnik NATO Aleksandar Vučić hapšenje\nNepismenost na asfaltu - hit na društvenim mrežama\nOvih dana Aleksinčani na društvenim mrežama dele fotografiju snimljenu u ulici Tihomira Đorđevića, pored Osnovne škole "Ljupče Nikolić"\nNaime, slovo Š je napisano naopako. Da li se radi o elementarnoj nepismenosti ljudi koji su angažovani od strane javnih preduzeća, ili o nepažnji, sada je nevažno, jer je do greške došlo.\nDa li se radi samo o jednom previdu? Nažalost, odgovor je ne.\nViše puta je skretana pažnja Savetu za bezbednost saobraćaja na loše regulisan saobraćaj, ili nepravilnu signalizaciju.\nPrimer 1 - horizontalna signalizacija u glavnoj ulici, od mesta gde je nekada bio semafor do opštine. Nemoguće je preći ulicu, a da ne pregazite linije.\nPrimer 2 - u nedavno rekonstruisanoj ulici Dušana Trivunca, na raskrsnici sa ulicom Vuka Karadžića, dugo nije bilo znaka da nemate prvenstvo prolaza. Oni koji su dolazili sa strane to nisu mogli da znaju, pa je dolazilo do nezgodnih situacija, na sreću bez posledica.\nO samom toku saobraćaja i ne vredi trošiti reči, jer takvo pitanje nikada nije ni inicirano na zvaničnom nivou.\nNaša redakcija je do sada ukazivala na propuste, ali i hvalila kada se nešto uradi kako treba.\nNa žalost, svedoci smo da su neki "samo prošli pored škole"...\n# saobraćaj škola Dušana Trivunca\nJužna Srbija Info 23.06.2017.\n"Prošli pored Škole"


LEGO Classic 10713 kreativni koferčić | LEGO Classic | LEGO | Igračke | Igračke i dečija oprema | eKupi.rs - Vaša Internet prodavnica\nLEGO Classic 10713 kreativni koferčić\nLEGO Classic 10713 kreativni koferčićID EK000357304\nLEGO Classic 10713 kreativni koferčićID: EK000357304\nUnesi svet kreativnost u svoj LEGO® kreativni koferčić! Uživaj dok tvoje LEGO® kocke ostaju uredno složene uz ovaj elegantni i snažni LEGO Classic kreativni koferčić. Otvori žutu fu... Saznaj više\nNaziv i vrsta robe LEGO Classic 10713 kreativni koferčić\nTip i model LEGO Classic


Žeksualna revolucija i budućnost Srbije\n„Vodite ljubav, a ne rat“ je parola koja je obeležila moju mladost. Dok su u Vijetnamu kratko ošišani marinci uterivali demokratiju u glave sirotih kosookih štićenika, dugokosi Hendriksi, Dilani (i poneki bokser) su širili poruku nenasilja. Uz trivijalnu harmoniju i detinjaste melodije postavljali su ozbiljna pitanja: o prirodi agresivnosti, o smislu života, o vernosti životnim principima, o žrtvovanju i pobuni...\nTampon zona i tucanje institucija\nDa li znate kako je počeo 2. svetski rat? Prema Radio Berlinu to se desilo tako što su 1. septembra 1939. poljski graničari iznenada nasrnuli na nemačku oklopnu armiju, slučajno parkiranu u baš u blizini granice. Naravno, patriotske snage 3. Rajha su „žestoko uzvratile“ i rasturile Poljsku (uz ruski blagoslov) u roku od mesec dana.\nMedijski masakr motornom testerom\nU redu, takva motorka nije bila izvor opasnosti, ali u tom trenutku u zgradi RTS bljesnula je oštrica jednog mnogo strašnijeg oružija – cenzorskih makaza.\nŠta ćeš, nismo svi isti... Neko u ratu dobije metak, neko imetak.\nAfrodizijačko dejstvo partijske knjižice na pojedince je poznato.\nPrinova u Šabanlendu\nČudo u kome roda sleće na odžak istopolnih golupčića lako je objašnjivo savremenim tehnologijama...\nIz udobnosti svojih domova, mlađane junoše kliktale su „kano soko sivi“ svojim miševima i tastaturama...\nTerazijska vešala na času matematike\nVešajte, ja držim čas…\nJedna slika i hiljadu ružnih reči\nMama, mama, zašto teta mazi zvezdu? Jel je ona ne bocka među nogama?


Obaveza je pobediti "Šanere" iz Šabca! Bačka - Mačva u nedelju, 11. marta | Bačka Palanka Info - Vodič kroz Bačku Palanku\nNaslovna / Uncategorized / Obaveza je pobediti „Šanere“ iz Šapca! Bačka – Mačva u nedelju, 11. marta\nmart 9, 2018\tUncategorized\nPosle trijumfa nad ekipom Radnika iz Surdulice rezultatom 4-2, ekipa Bačke u nedelju 11. marta dočekuje ekipu Mačve iz Šapca.\nKoliko je važan ovaj meč za obe ekipe pokazuje plasman na tabeli, gde su Šabčani u dosadašnjih 26 odigranih kola sakupili 28 bodova a Bačka 27 i gde obe ekipe imaju za cilj da skupe što više bodova pred doigravanje u Plej aut fazi. Nema sumnje da nas u nedelju na „Vavi“ očekuje jedan uzbudljiv meč.\nPočetak susreta između Bačke i Mačve zakazan je za 14 časova.\nNedelja 11 mart u 14 časova – Stadion Slavko Maletin „Vava“\nOFK „Bačka“ – FK „Mačva“\nTagovi:Super liga Vojvodina Bačka Palanka Vesti OFK Bačka Sport FK Bačka FK Mačva Fudbal\nPošteno pa ko pobedi\nmart 10, 2018 at 5:37 pm\nInteresantno, neki kladioničari daju kvotu od 6.00 (?!) na pobedu Bačke, a 1.60 za pobedu Mačve. Da li oni nešto znaju, što mi neznamo?\nOstavite odgovor na Pošteno pa ko pobedi Odustani od odgovora


https://forum.uzice.net Oreska - Užice : Windows - Problem sa korisnickim profilom status backup - forum Uzicana - mesta: Uzice, Pozega, Arilje, Ivanjica, Kosjeric, Bajina Basta, Priboj, Prijepolje, Zlatibor - Cajetina, Nova Varos, Sjenica\nOreska - Užice > RAČUNARI, INTERNET, TELEKOMUNIKACIJE i ELEKTRONIKA > Windows > Tema: Problem sa korisnickim profilom status backup\nAutor Tema: Problem sa korisnickim profilom status backup (Pročitano 826 puta)\nProblem sa korisnickim profilom status backup\n« poslato: 10.04.2006. 09:03:23 »\nNa jednom racunaru ne moze da se podingne normalno XP jer navodno sistem ne moze da ucita lokalno zabelezeni profil. Kad se podigne sistem nema onom korisnickog okruznja od ranije. Uvidom u korisnicke profile umesto Local profila pojavljuju se dva profila sa istim imenom, s tim sto je jedan u statusu Backup (ovaj po velicini odgovara starom), a drugi u statusu Temp (velicina kao kod novog korisnika). Ne znam da li vredi nesto cekati, ako je u pitanju backup u toku jer sam dobio i poruku Finalizing installation, mada se ne primecuje da nesto pametno radi...


MIKROFON, UNA I LEŠNICI to je život Alena Islamovića | Afera\n20. маја 2019. Gradiša Katić\t0 Comments\nMIKROFON NIJE „OKAČIO O KLIN“ ali se sada bavi i UZGOJEM LEŠNIKA Na ovu pevačevu odluku uticala je najviše njegova supruga\n„Pogledaj oko sebe. Oblaci kao nacrtani, zelenilo i mir, a sve što čuješ je cvrkut ptica, huk hladnog vetra s Plješivice i šum moje reke Une. Ima li lepše muzike?“ – ovako Alen Islamović opisuje imanje u svom rodnom Bihaću na kom uzgaja lešnike.\nSa 1800 stabala Alen je, naime, postao jedan od najvećih uzgajivača stabala lešnika u zapadnom delu BiH. Ali, ne bi se odlučio na ovaj korak da nije bilo njegove supruge, sa kojom ima dve ćerke. Marijana je ta koja je zaslužna za ovo čime se Alen danas, pored muzike, bavi. Iako mu je i u muzici bila velika podrška, jer to je ljubav koja traje od srednjoškolskih dana, za lešnike je upravo ona bila „pokretač“.\n„PESNICA U RAME I GLAVOM U ČELO“ Evo zbog čega su se Tifa i Alen potukli na dočeku i kakav je bio ishod nezapamćenog SKANDALA\n– Imam četiri velike ljubavi u svom životu. Prva je porodica, druga rock and roll, treća moji lešnici, a četvrta tenis – rekao je Alen za „Index.hr“.\nInače, Alen Islamović, pevač „Divljih jagoda“ i poslednji pevač „Bijelog dumeta“ je i dalje jednako posvećen muzici. Izdaje svoj novi CD na kom sarađuje sa mnogim muzičarima, ali priznaje da mu je žao zašto se gajenja lešnika nije setio ranije, kako bi više uživao u ovoj lepoti.\n← ČUVENOM BEOGRADSKOM ADVOKATU ZAPALILI KANCELARIJU\n90′ PARTY! NAJBOLJE DANCE ŽURKE OD UTORKA NA FREESTYLER-U! →\nOVO OD NJE NISTE OČEKIVALI: Kejt Midlton promenila imidž!\n(FOTO 18+) SKANDAL U ZVEZDAMA GRANDA: Pevačica skinula suknju usred nastupa!


94% građana Labinštine protiv Plomina C na uvozni ugljen / Zaustavimo Plomin C! / Završene kampanje / Kampanje / Naslovna / Zelena akcija\nNaslovna » Kampanje » Završene kampanje » Zaustavimo Plomin C! » 94% građana Labinštine protiv Plomina C na uvozni ugljen


"Osjetljivost materije": Ankara zabranila sve javne LGBT događaje\nOSLOBOĐENJE Ured guvernera je naveo da bi takvi događaji mogli isprovocirati reakciju nekih društvenih grupa zbog "osjetljivosti materije" Turski zvaničnici su zabranili sve javne događaje koje organiziraju LGBT grupe u glavnom gradu, javlja... Ured guvernera je naveo da bi takvi događaji mogli isprovocirati reakciju nekih društvenih grupa zbog "osjetljivosti materije" Turski zvaničnici su zabranili sve javne događaje koje organiziraju LGBT grupe u glavnom gradu, javlja AP. Zabrana je jučer stupila na snagu i... 2 dan\nRTS U turskoj prestonici Ankari zabranjena su sva javna prikazivanja filmova i izložbe koji se tiču problema LGBT populacije, saopštila je kancelarija guvernera. U turskoj prestonici Ankari zabranjena su sva javna prikazivanja filmova i izložbe koji se tiču problema LGBT populacije, saopštila je kancelarija guvernera. 2 dan\nVečernji list Wes Goodman tijekom svoje karijere promovirao je "obiteljske vrijednosti" i govorio protiv LGBT zajednice Wes Goodman tijekom svoje karijere promovirao je "obiteljske vrijednosti" i govorio protiv LGBT zajednice 3 dan\n'ANTI-LGBT BORAC': Američki republikanac uhvaćen u spolnom odnosu s muškarcem\nSlobodna Bosna Anti-LGBT političar iz Ohija Wes Goodman podnio je ostavku nakon što je u svom uredu uhvaćen u spolnom odnosu s muškarcem. Anti-LGBT političar iz Ohija Wes Goodman podnio je ostavku nakon što je u svom uredu uhvaćen u spolnom odnosu s muškarcem. 4 dan\nBlic On je godinama jedan od naših najuspešnijih sportista. S obzirom na to... On je godinama jedan od naših najuspešnijih sportista. S obzirom na to da se bavi boksom, privlačan je i lepšem i jačem polu. Poznati bokser Nenad Pagonis je progovorio o iskustvu koje je imao sa homoseksualcima. 4 dan\n"Razumnom ne treba tumač spota"\nRTCG Svakom razumnom, dobronamjernom i iole razboritom čovjeku tumača za predizborni spot Demokrata, najgledaniji u ovoj kampanji, ne treba, saopštili su iz te partije reagujući na današnje... Svakom razumnom, dobronamjernom i iole razboritom čovjeku tumača za predizborni spot Demokrata, najgledaniji u ovoj kampanji, ne treba, saopštili su iz te partije reagujući na današnje saopštenje LGBT Foruma Progres. 5 dan\nRTCG VIDEO NVO LGBT Forum Progres osudila je, kako su saopštili, "homofobiju, mizoginiju i seksizam koji su sveprisutni u medijskim kampanjama političkog subjekta Demokratska Crna Gora". NVO LGBT Forum Progres osudila je, kako su saopštili, "homofobiju, mizoginiju i seksizam koji su sveprisutni u medijskim kampanjama političkog subjekta Demokratska Crna Gora". 5 dan\nVečernji list Treba ojačati prava transrodnih osoba i poraditi na prihvaćanju različitosti, zaključak je saborskog Odbora za ljudska prava Treba ojačati prava transrodnih osoba i poraditi na prihvaćanju različitosti, zaključak je saborskog Odbora za ljudska prava 6 dan\nBlic U Kini je homoseksualnost legalna od 1997. godine, a od 2001. više se ne vodi kao psihička bolest. Uprkos tome, porodice često... U Kini je homoseksualnost legalna od 1997. godine, a od 2001. više se ne vodi kao psihička bolest. Uprkos tome, porodice često primoravaju homoseksualne članove da se leče u bolnicama, gde dobijaju lekove ili elektroškove, piše Human Rights Watch (HRW)... 6 dan\nHRT Više od sedam milijuna birača, ili 61.6 posto, glasalo je 'za' na savjetodavnom izjašnjavanju koje je organizirano putem pošte. Više od sedam milijuna birača, ili 61.6 posto, glasalo je 'za' na savjetodavnom izjašnjavanju koje je organizirano putem pošte. 6 dan\nRadio Slobodna Evropa Australci podržavaju istospolni brak, rezultati su glasovanja poštom, nakon čega treba uslijediti politička debata o eventualnom usvajanju zakona. Oko 62 posto od 12,7 milijuna sudionika poštanskog glasovanja, što je rijetka procedura koja omogućava glasačima da daju... Australci podržavaju istospolni brak, rezultati su glasovanja poštom, nakon čega treba uslijediti politička debata o eventualnom usvajanju zakona. Oko 62 posto od 12,7 milijuna sudionika poštanskog glasovanja, što je rijetka procedura koja omogućava glasačima da daju svoj stav na dobrovoljnoj... 6 dan\nDnevnik.hr Većina Australaca podupire ideju da njihova zemlja postane 26. država svijeta koja će legalizirati istospolni brak,... Većina Australaca podupire ideju da njihova zemlja postane 26. država svijeta koja će legalizirati istospolni brak, pokazalo je istraživanje provedeno na nacionalnoj razini i objavljeno u srijedu, dok je australski premijer Malcolm Turnbull u svojoj prvoj reakciji obećao legalizaciju istospolnog... 6 dan\nVečernji list Više od dvije trećine od ukupno 16 milijuna australskih birača sudjelovalo je u ispitivanju. Kako je objavio australski statistički ured 61,6 posto glasača izjasnilo se za legalizaciju istospolnog... Više od dvije trećine od ukupno 16 milijuna australskih birača sudjelovalo je u ispitivanju. Kako je objavio australski statistički ured 61,6 posto glasača izjasnilo se za legalizaciju istospolnog braka, dok je 38,4 posto bilo protiv. 6 dan\nJutarnji LIST Većina Australaca podupire ideju da njihova zemlja postane 26. država svijeta koja će legalizirati istospolni brak,... Većina Australaca podupire ideju da njihova zemlja postane 26. država svijeta koja će legalizirati istospolni brak, pokazalo je istraživanje provedeno na nacionalnoj razini i objavljeno u srijedu, dok je australski premijer Malcolm Turnbull u svojoj prvoj reakciji obećao legalizaciju istospolnog... 6 dan\nVečernji list Više od dvije trećine od ukupno 16 milijuna australskih birača sudjelovalo je u ispitivanju. Kako je objavio australski statistički ured 61,6 posto glasača izjasnilo se za legalizaciju istospolnog braka, dok je 38,4... Više od dvije trećine od ukupno 16 milijuna australskih birača sudjelovalo je u ispitivanju. Kako je objavio australski statistički ured 61,6 posto glasača izjasnilo se za legalizaciju istospolnog braka, dok je 38,4 posto bilo protiv. 6 dan\nBlic Američki Federalni istražni biro saopštio je danas da je broj zločina iz mržnje u 2016. porastao drugu godinu za redom, sa sve većim brojem napada motivisanih mržnjom prema crncima, Jevrejima, muslimanima i pripadnicima LGBT... Američki Federalni istražni biro saopštio je danas da je broj zločina iz mržnje u 2016. porastao drugu godinu za redom, sa sve većim brojem napada motivisanih mržnjom prema crncima, Jevrejima, muslimanima i pripadnicima LGBT populacije. 1 sed\n'Gay sam, ali i otac djeteta lezbijskog para'\nVečernji list Osjećao sam se neobično jer to dijete nije plod ljubavi, ali moram priznati da sam se njime ponosio, ali i sobom i svojom odlukom Osjećao sam se neobično jer to dijete nije plod ljubavi, ali moram priznati da sam se njime ponosio, ali i sobom i svojom odlukom 1 sed\nLONDONSKI KLUB DŽENTLMENA PRIMIO PRVU ŽENU - TRANSRODNU OSOBU: Strašno je simpatičan, bilo bi nepravedno da ga isključimo samo zato što je postao žena\nJutarnji LIST ... Vrlo selektivni londonski klub odlučio je primiti prvu ženu omogućivši muškarcu koji je promijenio spol da ostane njegov redovit član, objavio je Daily Telegraph. 1 sed\nTransrodna osoba u parlamentu Virdžiniji\nRTCG Demokratska kandidatkinja Danika Rem pobjedom nad izrazito konzervativnim republikancem u Virdžiniji postala je prva transrodna osoba koja je izabrana u parlament neke savezne države SAD. Demokratska kandidatkinja Danika Rem pobjedom nad izrazito konzervativnim republikancem u Virdžiniji postala je prva transrodna osoba koja je izabrana u parlament neke savezne države SAD. 2 sed\nHRT Njemački ustavni sud u Karlsruheu donio je povijesnu odluku prema kojoj se transrodnim osobama mora omogućiti upisivanje tzv. trećeg spola u službene dokumente. Njemački ustavni sud u Karlsruheu donio je povijesnu odluku prema kojoj se transrodnim osobama mora omogućiti upisivanje tzv. trećeg spola u službene dokumente. 2 sed\nNJEMAČKA UVODI VELIKU NOVOST U PUTOVNICE SVOJIH DRŽAVLJANA Ustavni sud u Karlsruheu donio je odluku o unošenju novih odrednica u službene dokumente\nJutarnji LIST Njemački ustavni sud u... Njemački ustavni sud u Karlsruheu donio je u srijedu odluku po kojoj se transrodnim osobama mora omogućiti unošenje tzv. trećeg spola u službene dokumente. 2 sed\nTramp obilazi svet, a kod kuće je u toku KATASTROFA ZA NJEGA\nBlic Dok Donald Tramp obilazi partnere na turneji po Aziji, u SAD demokrate "razbijaju" republikance na izborima. U saveznim državama SAD u utorak uveče održani... Dok Donald Tramp obilazi partnere na turneji po Aziji, u SAD demokrate "razbijaju" republikance na izborima. U saveznim državama SAD u utorak uveče održani su izbori za guvernera, na kojima su demokrate ostvarile niz važnih pobeda uključujući Virdžiniju i Nju... 2 sed\nNjemačka uvodi treći pol u zvanična dokumenta\ncafe.ba Ustavni sud Njemačke u Karlsrueu donio je danas odluku po kojoj se transrodnim osobama dozvoljava upisivanje takozvanog trećeg pola u zvanična dokumenta. “Pitanje pola je od velike važnosti, a to važi i za one... Ustavni sud Njemačke u Karlsrueu donio je danas odluku po kojoj se transrodnim osobama dozvoljava upisivanje takozvanog trećeg pola u zvanična dokumenta. “Pitanje pola je od velike važnosti, a to važi i za one osobe koje se ne osjećaju pripadnicima... 2 sed\nPIŠE ANTE TOMIĆ Dok je Harvey Weinstein silovao 77 žena, Ivica Todorić je čitavu državu naguzio\nJutarnji LIST Filmski svijet potresaju seksualni skandali. Deseci glumica optužuju moćnog producenta da ih je napastovao, mamio u... Filmski svijet potresaju seksualni skandali. Deseci glumica optužuju moćnog producenta da ih je napastovao, mamio u hotelske sobe, grabio u limuzinama, trgao im odjeću, neprilično ih dodirivao. Zatim se otkrilo da su i stanoviti glumci bezobzirno silovali kolegice, a na... 2 sed\nBlic Ustavni sud Nemačke u Karlsrueu doneo je danas odluku po kojoj se transrodnim osobama dozvoljava upisivanje takozvanog trećeg pola u zvanična dokumenta. Ustavni sud Nemačke u Karlsrueu doneo je danas odluku po kojoj se transrodnim osobama dozvoljava upisivanje takozvanog trećeg pola u zvanična dokumenta. 2 sed\nBlic Ladislav Ilčić, predsednik ultrakonzervativne stranke Hrast, mogao bi ponovo da se vratiti u izvršnu vlast, uprokos njegovim antimuslimanskim i homofobnim stavovima, navode hrvatski portali. Ladislav Ilčić, predsednik ultrakonzervativne stranke Hrast, mogao bi ponovo da se vratiti u izvršnu vlast, uprokos njegovim antimuslimanskim i homofobnim stavovima, navode hrvatski portali. 2 sed\nQuillerov izvještaj HRT 28 sek dalje...


Zimski maraton samoprevazilaženja – ark TRON Palić\nZimski maraton samoprevazilaženja\nJamanta Šafranj 5.3.2018 Zimski maraton samoprevazilaženja2018-03-05T17:38:02+01:00 Izveštaji sa trka No Comment\nU Nišu je 04.03.2018. održan 23. Zimski maraton samoprevazilaženja, u organizaciji Šri Činmoj maraton tima. To je već uhodana priča, u mirnom ambijentu i opuštenoj atmosferi. Ark Tron je ranije u ovom terminu imao svoj polumaraton, pa većina naših članova nije imala priliku da se pojavi i na ovoj trci, ali usled okolnosti koje su obeležile ovu godinu, odluka pada da neki od nas prvi put istrče ovu trku, kao prvi (ravni) maraton ili polumaraton u sezoni. Iz Ark Trona u jednom vozilu smo krenuli Đerđ Teleki, Nemanja Rajković, Dragan Ćirić (Su), Pero Stević i ja. A drugim autom su došli Grgo Skenderović i Dejan Kakonji, koji su i članovi tima organizatora trke.\nZbog dugog puta i odmora od istog, polazimo dan ranije u subotu. U Subotici je prethodno veče padala ledena kiša, pa smo malo brinuli oko putovanja, ali ujutro otkrivamo da su putevi očišćeni i da kako idemo sve dalje ka Beogradu i kasnije, snega ima sve manje, da je poptuno otopljen i da je mnogo toplije nego u Subotici. To nas je oraspoložilo i uverilo da će staza za trku sigurno biti očišćena, jer smo se bojali bljuzgavice.\nKada smo stigli u Niš, dočekalo nas je sunce i prijatnih 7 stepeni, čim smo se smestili, posle kratkog odmora krećemo u kratku šetnju, obilazak tvrđave, a neki otkrivaju i čari niškog roštilja, i specijaliteta kod „Zokija“. Pada odluka da će tu pasti i okrepa nakon trke. Fascinirala nas je reka Nišava, brzina kojom teče i voda tamne braon, skoro bakarne boje. Kako je sunce zašlo, brzo je postajalo hladnije, i vrlo brzo nakon povratka u stan počela je jaka kiša, koja je padala cele noći, a tako i ujutro na dan trke.\nSrećom vremenska prognoza se obistinila i kiša je stala do starta trke, koja se održavala u parku Čair. Maraton je počinjao u 10h, a polumaraton u 11h. Imali smo dovoljno vremena da se pozdravimo sa trkačima koje nismo videli od kraja prošle godine i prethodnih trka. Srećemo našeg dragog prijatelja Acu Mitića, koji je opet došao sa druge trke koja je bila dan pre, ništa novo. Ubrzo krećemo na zagrevanje. Ćira se brinuo oko krivina u parku na krugu od 1057m i imao je pravo, zaista malo nezgodna staza sa više krivina, blagim nagibima terena, i jednim delom gde su betonske kocke, koje su pravile problem nogama u kasnijim delovima trke.\nPolumaratonci Ćira, Nemanja i Grga ostaju unutra da se greju, jer kako je stala kiša, uz malo vetra postalo je svežije, oko 1-2 stepena. Mi krećemo na start i povratka više nema, maraton je počeo. Samo jedan krug držimo se zajedno Đurika, Mitić i ja, jer odmah posle svako ostaje na nekom svom tempu, koji je teško i pratiti po prolazu krugova, jer to ipak nije tačno 1km, a zbog puno krivina i satovi „lažu“, pa se svi igramo nekih brojki u svojoj glavi.\nOrganizatori nas bodre, a trude se i sa okrepom, na tom nivou, da su nam podgrejali i vodu, pa doživljavamo iznenađenje pri prvim gutljajima na stolu za okrepu. U 11h startuju polumaratonci, pa je odjednom više ljudi na stazi, a i međusobno se bodrimo pri obilaženju, pošto oni ipak drže brži tempo od nas. Cilj nam je da nas obiđu što manje puta. Negde oko mog 26. kruga nailazi Nemanja i obilazi me, ima još 4 kruga, vidim da mu tempo opada, ali računam da bi trebalo da ostvari lični i ide oko 1:34, što su bila i neka naša, a i njegova očekivanja. I meni je sad već postalo teže, pa dovikujem da nabavi coca colu, kad dođe u cilj.\nNegde oko 28.kruga obilazim Mitića koji je bio rovit i već znatno usporio, i baš u tom periodu sam razmišljala da bi Đurika, ako je zadržao brzinu oko 10-15 sekundi brže od mene, po km, sigurno već trebao da me obiđe ceo krug. Uz uobičajene reči podrške, usput mi Mitić govori da je Đurika nešto bio usporio i prošetao, ali ne zna više. Ja sam već protrčala i razmišljam šta je to bilo, pa se nadam da je prolazno, ali i da ću ga onda sigurno uskoro ja stići, pa i saznati. Dolazi tako i moj 30. krug i sad se već motivišem time da mi je ostala poslednja četvrtina maratona, od ukupno 40 krugova, i u tom momentu ugledam pored stola za okrepu Nemanju sa čašom hladne coca cole, koja mi je tako dobro pala, kao nagrada za odrađenih ¾ maratona, to me potpuno razbuđuje i narednih 3 kruga idem dosta lako, onda opet postaje teško i na 34. uzimam drugi gel i tešim se da je sada ostalo još malo više od naše trening trke na 6km. U svim tim preračunima i koncentraciji, neko me na stazi opet pita za Đuriku, i ja shvatam ako ga ni oni koji idu puno sporije nisu sreli (tj nije ih pretekao, a nisam ni ja), znači da ga zaista nema na stazi, ali onda se čudim kako to da nije pored staze.\nPoslednjih 12-tak krugova išla sam sličan tempo kao jedan stariji trkač i usput smo se malo bodrili, dosta mi je značilo da stalno vidim nekog i da mi deluje da ne posustajem ni ja i da ako se tako držimo i do kraja će ostati isti tempo i uspeću ući ispod 3:40 što mi je bio neki željeni cilj. Dolazi i toliko čekani poslednji krug, prolaz 3:34 i nešto, ubrzavam i uspevam da povučem sa svom energijom koja mi je ostala, na kraju moje vreme 3:39:18. Veoma zadovoljna, srećna, bodrili su me Sabolč iz Subotice, koji je bio i zvanični fotograf, Dejanova žena Ana, koja je bila za zapisničkim stolom, i drugi meni nepoznati organizatori, ali čudim se kako nema selektora, koji je uvek tu, jasno mi je da nešto nije bilo kako treba. Posle brzinske okrepe ulazim unutra da nađem naše, gde sam i pretpostavljala da su na toplom.\nTu brzo razmenjujemo sve utiske, saznajem da je Nemanja išao lični 1:34:57. Ćira isto vidno zadovoljan, 1:45:34, veoma stabilan tempo oko petice celu trku, iako su mu konkurenti 2. i 3. u kategoriji pobegli svega 20 sekundi. I onda konačno vidim i Đuriku, koji je usput odspavao, jer mu je bilo loše, ni sam ne zna kako, misterija zbog čega, ali u nekom momentu mu je postalo loše i sreća pa je kao i uvek brzo i logički doneo odluku, i na vreme napustio stazu, i prilegao. A ostatak već pomenute coca cole, je i njega vratio u život. Tako da već u tom periodu kada smo se okupili svi, on je bio mnogo bolje. No, ostaje žal što je morao stati nakon 31 kruga, a tempo je obećavao krajnji rezultat oko 3:30.\nUsput nam se pridružuje Pera, on je trčao 4:17:48, i on je bio zadovoljan, pošto kada sam ga preticala baš mu je teško bilo i bio je u nekoj krizi, a poslednjih 5 krugova kaže kako je oživeo i mnogo lakše priveo trku kraju. Dok smo izlazili na dodelu, pošto sam osvojila prvo mesto u ženskoj konkurenciji, pristigao je i Dejan Kakonji, koji je veoma bio sretan, jer je došao na maraton, bez treninga dužine i uspeo je istrčati ceo maraton za 4:23. I Grgo je na iskustvo istrčao polumaraton, takođe bez treninga dužine, za 2:10.\nKonačno smo svi spakovani, i krenuli smo na bazen na zasluženo kupanje, ali veliko razočarenje voda u svim bazenima je neke plivačke temperature, koja je nama u stanju i umoru nakon trke, delovala ledeno, ništa od banje i naše mašte, pa odlučujemo makar da se dugo tuširamo toplom vodom, na tušu. No, ni ta voda nije pretopla, tako da se celo iskustvo na bazenu brzo završilo i duže je trajalo presvlačenje i sušenje. No, nagrada je na kraju ipak stigla. Potrebnu energiju i toplotu daje gurmanska pljeskavica kod Zokija, i vatrena specija/rakija, od kuće ponesena iz Nemanjine domaće radinosti.\nhttp://www.tron.org.rs/zimski-maraton-samoprevazilazenja/http://www.tron.org.rs/wp-content/uploads/2018/03/P3030018-1024x768.jpghttp://www.tron.org.rs/wp-content/uploads/2018/03/P3030018-150x150.jpg 2018-03-05T17:38:02+01:00 Jamanta ŠafranjIzveštaji sa trka U Nišu je 04.03.2018. održan 23. Zimski maraton samoprevazilaženja, u organizaciji Šri Činmoj maraton tima. To je već uhodana priča, u mirnom ambijentu i opuštenoj atmosferi. Ark Tron je ranije u ovom terminu imao svoj polumaraton, pa većina naših članova nije imala priliku da se pojavi i na ovoj...Jamanta Šafranj jamantasafranj@gmail.comAdministratorark TRON Palić\n« Tronov 11. rođendan (i trening polumaraton)\n347. TRON trening trka »


Predstavljanje rezultata lokalnih izbora u BiH kroz rodnu perspektivu – Radio Studio D ::: 99,40 i 97,40 FM\nPredstavljanje rezultata lokalnih izbora u BiH kroz rodnu perspektivu\nKomisija za ostvarivanje ravnopravnosti spolova Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine danas će organizirati tematsku sjednicu pod nazivom Analiza rezultata lokalnih izbora u Bosni i Hercegovini 2020. godine kroz rodnu perspektivu u Parlamentarnoj skupštini BiH.\nOsnovni cilj sjednice je predstavljanje rezultata lokalnih izbora u BiH 2020. godine kroz rodnu perspektivu i definiranje prijedloga preporuka i zaključaka koje će na narednoj sjednici razmatrati Komisija za ostvarivanje ravnopravnosti spolova Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine.\nSjednica se organizira u saradnji s Agencijom za ravnopravnost spolova BiH Ministarstva za ljudska prava i izbjeglice BiH i projektom “Žene na izborima u BiH“, koji finansira Vlada Švedske, a implementira UNDP uz podršku UN Women, saopćeno je iz Parlamentarne skupštine BiH.\nNext article Danas počinje novo brojanje glasova u Mostaru


Granični prelaz Batrovci | GDS\nGrađevinska direkcija Srbije je upravljala projektom rekontstrukcije I proširenja Graničnog prelaza Batrovci ka Republici Hrvatskoj.\n700 miliona RSD\nRadovi na našem najfrekventnijem graničnom prelazu su se odvijali u dve faze, tokom 2016. godine i 2017. godine. Rekonstrukcija je omogućila brži protok robe i vozila, efikasniju kontrolu robe i lica koja prelaze granicu, kao i kvalitetniji rad graničnih službi.\nnovih 28 parking mesta, nove kontrolne kabine i vaga za merenje tereta na ulazu u Srbiju\ndodatna saobraćajna traka u dužini od 700 m na izlazu iz Srbije\nnovih 6 saobraćajnih traka sa kabinama za pregled vozila na izlazu iz Srbije\nnovih 20 parking mesta za teretna vozila na izlaznom terminalu, dve ulazno-izlazne kabine, rampe sa nadstrešnicom za pregled kamiona sa kanalom, garaže za pregled putničkih vozila i objekta carine\nBatrovci – Rekonstrukcija i izgradnja\nGrađevinska direkcija Srbije je Zaključkom Vlade Republike Srbije bila zadužena da u ime Republike Srbije, preuzme prava i obaveze investitora na izgradnji Graničnog prelaza Batrovci.\nNa inicijativu Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture RS obezbeđena su sredstva u budžetu u ukupnom iznosu oko 700 miliona dinara za izvođenje radova na rekonstrukciji GP Batrovci. Projekat je uradio Saobraćajni institut CIP, Beograd, a Građevinska direkcija Srbije je upravljala projektom I vršila stručni nadzor.\ndodatna saobraćajna traka u dužini od 700 m u zoni prelaza na izlazu iz Srbije\nBatrovci – Rekonstrukcija i sanacija\nNa inicijativu Ministarstva građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture RS obezbeđena su sredstsva u budžetu u ukupnom iznosu oko 700 miliona dinara za izvođenje radova na rekonstrukciji GP Batrovci. Projekat je uradio Saobraćajni institut CIP, Beograd, a Građevinska direkcija Srbije je upravljala projektom I vršila stručni nadzor.


Ove godine na trgovce se žalilo 1.280 potrošača - BIGportal.ba\nAugust 9, 2019 August 9, 2019 065\nOd januara do kraja juna ove godine na adrese 10 udruženja potrošača u RS pristiglo je 1. 280 prigovora, dok se u istom periodu lani na trgovce i pružaoce usluga požalilo 893 građana. Podaci koje, na osnovu evidencija udruženja, prikuplja odsjek za zaštitu potrošača pri Ministarstvu trgovine i turizma RS,…


Sikimić: Predstojeće kvalifikacije su korak naprijed za rukomet u BiH – Sport Centar Sikimić: Predstojeće kvalifikacije su korak naprijed za rukomet u BiH – Sport Centar\nČast da bude kapiten ove selekcije, koju sa klupe predvodi selektor Nermin Đana, dobila je rukometašica, Topličanina iz Prokuplja, Ivana Sikimić.\nIvana je rođena 11. 06. 1996. u Trebinju. Karijeru je počela u ŽRK Leotar 2008. godine, a 2013. godine prelazi u redove Crvene Zvezde. Nakon epizode u beogradskom klubu, prelazi u redove Topličanina iz Prokuplja, čiji dres nosi i danas i jedna je od rijetkih igračica u U-20 selekciji BiH, koja igra van granica naše države.\nSikimić igra na poziciji desnog beka, a u razgovoru za naš portal, istakla je kako su predstojeće kvalifikacije veliki korak naprijed za rukomet u BiH.\n“Prve pripreme su protekle u najboljem redu, imali smo kvalitetne treninge, i radile smo jako dobro. Mislim da smo se dosta dobro uigrale, imajući u vidu da nam je ovo prvo okupljanje i da se dio djevojaka ne poznaje od ranije. Naravno, ispred nas je još jedno okupljanje i pripremne utakmice i nakon toga slijedi odlazak u Srbiju. Nadamo se da ćemo opravdati očekivanja i da će kvalifikacije prije svega za nas biti jedno iskustvo više i korak naprijed za rukomet u BiH”, rekla je Sikmić za SCsport.ba.\nO protivnicama u grupi lider naše juniorske reprezentacije je rekla da su nepoznanica, ali da će se naše reprezentativke maksimalno potruditi da budemo ravnopravni protivnici.\n“Generalno, protivnice ne poznajemo i nismo imale priliku da igramo protiv istih. Ne treba osporavati njihov kvalitet, a jedino što mi u ovom trenutku znamo je, da su to ekipe koje se okupljaju u kontinuitetu duži niz godina, a mi ćemo se svakako potruditi da budemo ravnopravni protivnici”, dodala je Sikimić.\nIvani Sikimić ovo nije prvo reprezentativno okupljanje, s obzirom da je bila na okupljanju kadetske reprezentacije BiH, kao članica ŽRK Leotara, a odmah poslije kvalifikacija, ostvarila je transfer u redove Crvene Zvezde.\n“Ranije sam nastupala za mlađe selekcije, odnosno kadetsku reprezentaciju. Učestvovale smo na kvalifikacijama za Evropsko prvenstvo u Slovačkoj 2013. godine. Nažalost, nismo imale dovoljno sreće ni iskustva, tako da nismo ostvarile plasman na EP, ali svakako, to je bio jedan divan period za nas i odskočna daska za dalje’, završila je Sikimić.


HITNO! POSAO Prodavac-obuće Subotica - 91 aktualni posao - Oglasi za posao Jooble\nPosao Prodavac-obuće Subotica\n...zaposljavanje HR Bulevar d.o.o. iz Beograda traži izvršioca za potrebe poslodavca Nemačkog lanca maloprodajnih objekata na radnom mestu: PRODAVAC U MALOPRODAJI (Paraćin) Opis posla: – Pomoćni poslovi: raspakivanje, slaganje, obeležavanje, prenos, sortiranje robe –...\nUslovi : - IV stepen stručne spreme ekonomske struke ili gimnazija, - poznavanje rada na računaru, - poželjno znanje mađarskog i engleskog jezika, - poželjno radno iskustvo na datim poslovima, - obezbeđeni ishrana i prevoz. Radno mesto je u Subotici. ...\n"PRO-AS" d.o.o. Subotica Poslodavcu potreban radnik za tehničku podršku u proizvodnji procesne opreme. Potrebno je znanje rada na računaru, kao i rada u programu SolidWorks. Poželjno je da je kandidat sa mestom prebivališta u Subotici i/ili bližoj okolini. Zainteresovani...\nProdavac u maloprodaji | Oglasi za posao, Jagodina\n...do visoko-intelektualnih poslova. Za potrebe poslodavca Nemačkog lanca maloprodajnih objekata tražimo radnike na radnom mestu: PRODAVAC U MALOPRODAJI (Jagodina) Opis: - Pomoćni poslovi: raspakivanje, slaganje, obeležavanje, prenos, sortiranje robe - Izlaganje...\nZa potrebe našeg klijenta tražimo studente do 26 godina za posao Pomoćnog prodavca u sportskoj radnji u Pančevu. Opis posla: • Slaganje i izlaganje robe • Lepljenje cena • Rad u magacinu Profil kandidata: • Studenti do 26 godina • Komunikativnost, ljubaznost...\nprodavac-obuće poslovi po gradovima\nprodavac pančevo Subotica\nprodavac kragujevac Subotica\nprodavac šabac Subotica\nnastavnik predmeta Subotica


Pokušaj osvajanja Dubrovnika, od strane Miroslava, brata Nemanjinog, godine 1184. – Češki istoričar Jireček – Montenegrina.net | Kultura, umjetnost i nasljeđe Crne Gore. Culture, Arts & Heritage of Montenegro.\nHomeNaukaIstorijaCrna Gora do XIX v.Doseljavanje Slovena - Dukljanska državaPokušaj osvajanja Dubrovnika, od strane Miroslava, brata Nemanjinog, godine 1184. – Češki istoričar Jireček


Konkurs za posao bez radnog vremena: SOS Dečija sela Srbija u potrazi za SOS roditeljima - Mreža organizacija za decu Srbije\nSanja  je jedno od sedamdesetoro dece koja odrastaju u SOS Dečijem selu Kraljevo. Završila je sedmi razred osnovne škole sa vrlo dobrim uspehom. Ona glumi u lokalnom pozorištu, peva u horu SOS Dečijeg sela Kraljevo i igra u našoj folklornoj grupi. Piše i pesme, koje čita kada organizujemo priredbe i svečanosti za goste i posetioce Sela. „Volim da pišem o ljubavi, o porodici… Imam dosta pesama o mojoj mami“, objašnjava Sanja. Moja SOS mama mi pruža toliko ljubavi, da imam osećaj da me zaista rodila. Zato je ona moja MAMA!“\nSOS Dečija sela Srbija, kao organizacija posvećena brizi o deci u riziku i pružanju podrške najugroženijim porodicama, od 2005. godine, kroz svoj osnovni program – SOS Dečije selo Kraljevo, pomažu da deca bez roditeljskog staranja odrastaju u novim, hraniteljskim porodicama i domu punom ljubavi. U SOS Dečijem selu Kraljevo, u proteklih 12 godina, brinuli smo o 130 mališana svih uzrasta, iz cele Srbije. Danas su neki od njih uspešni studenti, roditelji i samostalno koračaju kroz život.\nKonkurs za posao – SOS roditelj\nZašto je SOS Dečije selo učinilo srećnim mnoge, i kako\nŠta u stvari predstavlja SOS Roditelj\nProces selekcije za kondidate koji se prijave na konkurs za posao\nČlanice MODS Roditeljstvo\nOdržan drugi međunarodni inkluzivni festival dečijeg i omladinskog stvaralaštva – ART ZONA ZA SVE


Drugi medjunarodni sajam ekologije 1. i 2. marta\nAktuelno / Seminari / Drugi medjunarodni sajam ekologije 1. i 2. marta\nDatum održavanja: 1. marta 2012.\nSajamska manifestacija „Eko ekspo 2012 – prvi balkanski samit ekologije“ biće održan 1. i 2. marta u „Belekspo centru“ u Novom Beogradu, najavljeno je na konferenciji za novinare u Privrednoj komori Srbije\nU okviru medjunarodnog sajma ekologije koji će otvoriti ministar životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja dr Oliver Dulić, biće predstavljeni berza regionalnih projekata, mogućnost zajedničke realizacije regionalnih projekata i najznačajniji regionalni projekti u oblasti zaštite životne sredine.\nDržavni sekretar u Ministarstvu životne sredine, rudarstva i prostornog planiranja Ivica Radović naglasio je da to ministarstvo ulaže izuzetan napor u rešavanju izazova i problema s kojima se Republika Srbija sreće u oblasti zaštite životne sredine i da je politika zaštite u toj oblasti zasnovana na tri stuba – evropskom zakonodavstvu, implementaciji tog zakonodavstva u Republici Srbiji i javnosti, medijima, razvoju svesti i edukaciji.\nEkološke integracije Zapadnog Balkana u Evropu predstavljaju veliku razvojnu šansu za budućnost regiona u oblasti zelene ekonomije i zelenih radnih mesta. Upravljanje otpadom, reciklažna industrija, obnovljivi izvori energije, efikasnost, održiva proizvodnja i potoršnja, štedljivost prema prirodnim resursima, predstavljaju preduslov održivog rasta u regionu i kvaliteta života gradjana, rekao je savetnik predsednika PKS Siniša Mitrović, dodajući da je PKS sa zadovoljstvom prihvatila da bude pokrovitelj ovog sajma.\nPrema njegovim rečima, povezivanje kompanija u regionu, doprineće unapredjenju nivoa razmene dobrih sadržaja održivog razvoja. Osim toga, sajam će doprineti unapredjenju svesti o važnosti očuvanja životnog prostora, posebno u kontekstu klimatskih promena koje predstoje.\nZa najuspešnije regionalne projekte u oblasti zaštite životne sredine kompanijama će biti uručene nagrade. Nagradjeni su „Farmakom“, za projekat rudnika za odlaganje azbesta, „Jugoimpeks“, za prvu fabriku elektronskog otpada u bivšoj Jugoslaviji, „B recycling“, za prvi regionalni centar za skladištenje baterija i „Božić i sinovi“, za podizanje prvog reciklažnog centra za sijalice, naveo je predstavnik organizatora, „Zelene Eko planete“ Ilija Đordjević.\nNa samitu ekologije učestvovaće većina privrednih komora bivših jugoslovenskih republika, koje će organizovati nastup svojih članova na zajedničkom izložbenom prostoru. Očekuje se učešće više od 100 preduzeća iz regiona, koji predstavlja tržište od 25 miliona stanovnika.\nPreduzeća imaju mogućnost da učestvuju kao izlagači, odnosno slušaoci i učesnici foruma menadžera i ostalim pratećim stručnim aktivnostima. Imaće mogućnost organizacije B2B sastanaka sa preduzećima, direktnih razgovora sa predstavnicima Ministarstva životne sredine i prostornog planiranja, Ministarstva za infrastrukturu i energetiku, Sekretarijata za zaštitu životne sredine i Sekretarijata za komunalne i stambene poslove grada Beograda, Stalne konferencije opština i gradova sa oko 50 lokalnih samouprava, Privredne komore Srbije i ostalih suorganizatora Eko ekspo 2012, naveo je predstavnik organizatora, projekt menadžer Saša Mihajlović.\nSajam su organizovali „Zelena eko planeta“, pokrovitelji su Sekretarijat za zaštitu životne sredine Grada Beograda i resorno ministarstvo, a suorganizatori Privredna komora Srbije, Grad Beograd, Stalna konferencija gradova i opština.


Predsjednik Marković: U drugom kvartalu godine rast ekonomije dostigao 5,1 odsto\nDatum objave: 29.09.2017 16:08 | Autor: SLUŽBA ZA ODNOSE S JAVNOŠĆU VLADE CRNE GORE\nVideo: Odgovori predsjednika Vlade Duška Markovića na pitanja novinara nakon otvaranja fabrike za proizvodnju i preradu mesa kompanije Franca\nCrna Gora u prvih šest mjeseci bilježi snažan rast ekonomije, koji je u drugom kvartalu 2017. godine dostigao 5,1 odsto, a za pola godine 4,2 odsto. izjavio je predsjednik Vlade Duško Marković u Bijelom Polju, gdje je danas otvorio fabriku za proizvodnju i preradu mesa kompanije Franca.\nKomentarišući najnovije istraživanje ekonomskog rasta, premijer je naglasio da je to pitanje i politike i standarda, šanse za veći kvalitet života u Crnoj Gori i dodao: „Imamo rast ekonomije u drugom kvartalu 5.1 odsto i to u uslovima kada imamo pad proizvodnje električne energije zbog suša preko 66 odsto. Nikada Crna Gora nije imala rast svog GDP a da nije imala istovremeno rast u proizvodnji električne energije, a mi, pored pada od 66 odsto u proizvodnji električne energije u drugom kvartalu, imamo rast 5.1 odsto naše ekonomije, a za šest mjeseci 4.2 odsto. Dakle, ova Vlada je uspostavila dobru platformu, obezbijedila stabilnost javnih finansija, dobro se pozicionirala na međunarodnom finansijskom tržištu.\nPodsjećajući na pozitivne ocjene koje je Vlada dobila od MMF-a i Svjetske banke kada je u pitanju kvalitet i način upravljanja ekonomijom i finansijama, premijer je rekao: „Svjetska banka će noćas izaći, moguće i sa predlogom o kreditnom rejtingu Crne Gore. Sa nestrpljenjem čekamo tu odluku, odnosno stav Svjetske banke i naravno, ovo što se dešava u ekonomiji. Želim da vas podsjetim da smo mi sada na kraju trećeg kvartala, a u trećem kvartalu imamo fantastičan rast u našoj turističkoj privredi“.\nNaglašavajući posvećenost Vlade rastu ekonomije, predsjednik Marković je ocijenio da su ta pitanja važnija za sve slojeve društva, nego iracionalna borba sa opozicijom, „koja ne može sama sebe da sredi, a ne da sredi stanje u državi“.\nGovoreći o odnosu Vlade prema državnom Univerzitetu, predsjednik je podsjetio da je Univerzitet u centru Vladine politike i kada se tiče i visokog obrazovanja i ukupne obrazovne politike, te da su u tom cilju odobreni značajni budžetski izdaci, koji ukjlučuju i nove troškove vezane za besplatne osnovne i magistarske studije.\n„Ovi podaci govore da Vlada ne da ima bilo koju ambiciju plekanja u nadležnosti i poslove Univerziteta, nego da podstiče Univerzitet u ostvarivanju svoje misije i svoje uloge u crnogorskom društvu. Problemi i razlike su nastale jer je nakon odluke Vlade da se sjedište Više medicinske škole u Beranama i ove godine zadrži u Beranama. To opredeljenje Vlade proizilazi iz naše analize, naših argumenata“, izjavio je premijer.\n„Zamislite da Vlada donosi odluke, a da one ne obavezuju nikoga, a posebno kada su te odluke donijete i proizilaze iz izvornih nadležnosti Vlade. I u tom smislu su članovi Upravnog odbora Univerziteta koji su iz reda Vlade, a njih je samo pet – Upravni odbor broji 15 – pokrenuli inicijativu za razrješenje rektorke zbog nepoštovanja odluke Vlade i neizvršavanja odluke Vlade. Sva priča i model studiranja na Višoj medicinskoj školi u Beranama nije u duhu onoga što je Vladina odluka. Dakle, ostavljam sada stvari Upravnom odboru Univerziteta, Senatu, rektoru, ja nemam tu nikakav problem sa tim, čudi me da je rektorka uputila meni takvu poruku. Kao što znate ja takvu poruku nisam upućivao ni rektorki ni bilo kome, čak veoma, lično, poštujem rektorku, ali ovo je državni posao, oko državnog posla nema pogađanja. U državnom poslu se moraju poštovati nadležnosti i izvršavati odluke“, rekao je premijer.\nPredsjednik Vlade je prokomentarisao i poruke dijela opozicije da je „lopta kod DPS-a“ i da očekuju datum izbora.\n„Još jedno razočarenje koje dolazi iz dijela opozicije. Opozicija, odnosno dio građanske opozicije, kako sebe nazivaju, se nije ni morala sastajati da bi nam poslala onakvu poruku, jer te poruke govore i kolektivno i pojedinačno. Dakle, jasno se potvrđuje da iskazuju neodgovornost i ... prema svojoj državi i institucijama i prema novcu koji troše za poslaničke mandate koje su dobili na izborima 2016., a koje osporavaju. Njihova nedoslednost i nepoštovanje se sada odnosi i na međunarodnu zajednicu i na relevantne međunarodne faktore koji su priznali izbore u CG“ ocijenio je predsjednik.\nNaglašavajući da su izborno zakonodavstvo uvijek do sada u crnogorskoj praksi radile političke stranke u konsenzusu u okviru Parlamenta, Marković je poručio:\n„Dakle, sada kao zamjenik predsjednika DPS-a im kažem da već u ponedeljak DPS ih u Parlamentu čeka da razgovaramo o ispunjavanju preporuka OEBS-a i ODIR-a, u smislu unapređenja izbrornog zakonodavstva. Ako oni i dalje ostaju pri svom zahtjevu da je datum novih izbora, odnosno ponovljenih izbora trenutak kada treba da se vidimo za stolom u Parlamentu, onda želim da ih obavijestim da je datum sledećih izbora oktobar 2020. godine“.\nOdgovarajući na pitanje o eventualnoj kandidaturi predsjednika DPS-a Mila Đukanovića na predstojećim predsjedničkim izborima, premijer je kazao: „Gospodin Đukanović je predsjednik naše stranke i čovjek koji ima u našoj stranci nesporan i najjači autoritet. Takođe vas podsjećam da je naša stranka stranka koja funkcioniše po Statutu i procedura utvrđivanja kandidata za predsjedničke izbore je tek u toku“, dodavši da će nakon sprovedene procedure, za mjesec ili mjesec ipo, DPS izaći sa svojim kandidatom za predsjednika.\nNa pitanje da li će Vlada uputiti protestnu notu Hrvatskoj zbog njihovog Zakona o braniteljima, u kojem piše da je Crna Gora izvršila agresiju na Hrvatsku, predsjednik Marković je rekao da ne može da prati šta se dešava u hrvatskom parlametnu i dodao da će tu tvrdnju provjeriti preko Ministarstvo vanjskih poslova.\n„Hrvatska je prijateljska zemlja, Hrvatska je zemlja sa kojom nemamo otvorenih pitanja, iako imamo izazove vezano za granicu. Hrvatska je zemlja koja je uz Crnu Goru i kad je u pitanju bila naša integraija u NATO i EU. Ne vjerujem pravo da vam kažem u bilo kakve probleme," zaključio je predsjednik Vlade.


ĐIĐI ZVANIČNO NAPUSTIO PSŽ: Karijeru nastavlja u jednom od ova tri kluba! - Fudbal, Evropske lige\nHotSport»Fudbal»Evropske lige»ĐIĐI ZVANIČNO NAPUSTIO PSŽ: Karijeru nastavlja u jednom od ova tri kluba!\nĐIĐI ZVANIČNO NAPUSTIO PSŽ: Karijeru nastavlja u jednom od ova tri kluba!\nAleksandar Ilić| 2019-06-11T17:26:16+01:00\t11. juna 2019. 17:26|0 komentara|HotSport\nMožda najbolji fudbalski golman svih vremena Đanluiđi Bufon će nakon jedne sezone napustiti PSŽ, ipak, ne namerava da se penzioniše iako ima 41 godinu.\nNakon spekulacija da bi mogao da se vrati u Seriju A, o potencionalnom povratku u Parmu. Potom se govorilo o Laciju, Đenovi… Međutim, italijanski mediji navode da će naredne sezone braniti za ekipu Portoa koja je nenadano ostala bez Ikera Kasiljasa koji će zbog problema sa srcem morati da ranije završi karijeru.\nItalijan bi konačnu odluku trebalo da donese u narednih desetak dana, a već je naglasio u razgovoru sa medijima da ne namerava da napusti Evropu, on je istakao da želi još jednu sezonu da igra na vrhunskom nivou, a za njegove usluge interesuju se Lion i Fenerbahče.\nTAGOVI: Juventus, PSŽ, Đanluiđi Bufon, Lion Fenerbahče


Kia Stinger bi mogla da postane električna da bi preživela - Auto Republika\nDa i vas ovo ne iznenađuje?\nKia Stinger je klasičan primer „dobrih/loših vesti“. Dobre vesti su te da performantni sedan dobija redovnu restilizaciju uskoro, s tim što najnoviji izveštaji sugerišu da će 3,3-litarski twin-turbo V6 biti unapređen tako da će isporučivati više snage. Takođe, inače atraktivni sedan će dobiti i neke estetske modifikacije, kao i unapređenje klastera instrumentacije.\nLoše vesti su da bi osveženi model mogao biti Stingerova „labudova pesma“, jalov pokušaj da se poprave loše prodajne brojke. Podaci iz 2018. i 2019. pokazuju da Stinger nije posebno popularan kod kupaca, s padom od oko 18 odsto.\nAktuelna pandemija tome nije nimalo pomogla, naravno. Prodaja Kijine perjanice je pala za čak 21 odsto u prvom kvartalu 2020., u poređenju s istim periodom prethodne godine. Martovska prodaja je bila najgora, s „minusom“ od 40 odsto.\nPandemija je proizvođače automobila stavila pod veliki finansijski pritisak, terajući ih da na listu prioriteta stave profitabilne modele. To Stinger stavlja u nezavidnu poziciju, ali rešenje bi, po šefu dizajna korejske marke, Karimu Habibu, moglo da postoji.\n„Kako tehnologija ide prema električnim automobilima, a apetiti kupaca prema ovom tipu vozila se menjaju, dotični koncept će verovatno morati da evoluira“, rekao je Habib.\nKao što smo spomenuli na početku, ovo nas ne čudi. Potražnja za elektrifikovanim automobilima neprekidno raste na globalnom planu, a to bi moglo da natera Kiju da se pridruži „električnom vozu“ da bi preživela i održala svoju profitabilnost. Naravno, to ne isključuje izvesna vozila, posebno ona kojima je potrebna mala „pomoć“ u vidu elektrifikacije.\ntags: električni automobili EV korejski automobili premijum automobili\nprevious Lexus mora da ubrza plasiranje novih proizvoda\nnext Kupci Porschea sada mogu da gledaju kako se njihovi ljubimci sklapaju\nCene goriva u Srbiji i regionu\nDaimler povlači Smart iz SAD i Kanade


SMIRAJ DANA NA BALKANU - Gordana Kuić | Knjižare Vulkan\nŠifra artikla: 126826\nSmiraj dana na Balkanu može se čitati kao pažljivo iznijansiran, ljubavni roman čija glavna tema – ljubav u bračnom trouglu – dobija dodatna značenja na fonu prethodnih ljubavi Vere Korać i paralelnih ljubavnih priča njenih prijateljica.\nOvaj roman može se čitati kao roman sa internacionalnom temom, budući da je Verin profesionalni život (ona je organizator seminara engleskog jezika koje drže poznati američki lingvisti za srednjoškolske profesore širom Jugoslavije) povezan sa brojnim putovanjima i galerijom likova naših i stranih intelektualaca. Njihovi susreti i razgovori svedoče o idejnim i kulturološkim razlikama, tačnije o sukobu dveju civilizacija: zapadne (američke) i istočne (balkansko-jugoslovenske).\n...šta reći o delu koje je sastoji iz više delova a sve delove pročitate u 7 dana. Fenomenalno. Za svaku pohvalu. Ni ovim delom nije ostavila ravnodušnim svoje verne čitatelje.\nDOMAĆI ROMAN 352440\nMnogo je u Schindlerovom liftu blistavih dionica, rasuta dramaturgija „radi“ bez greške...\nDOMAĆI ROMAN 352437\nDanijel Banulesku piše s nadahnućem i iskustvom velikog romansijera. Njegov stil je sav...\nDOMAĆI ROMAN 352436\nMiran se nakon rata vratio u grad onoga dana kada je, nakon zemljotresa i velike poplav...


HITNO! POSAO Na internetu Užice - Samo aktuelni poslovi | Oglasi za posao Jooble\nPosao Na internetu Užice\n...ICE Zainteresovani kandidati mogu proslediti svoje radne biografije putem mail-a: ****@*****.*** USLOVI: Obrazovanje od IV-VII stepena, svi smerovi ekonomske struke. Poznavanje knjigovodstvenih programa, rada u MS office programima, rad na internetu...\n...Obrazovanje od IV- VII stepena, svi smerovi ekonomske struke. Poznavanje knjigovodstvenih programa, rada u MS office programima, rad na internetu Rok važenja Zahtevani nivo kvalifikacija Srednja škola – IV stepen (4 godina) Obrazovanje kandidata Ekonomija, finansije i...\nfitnes instruktori Užice


Radio Tivat | Pozivaju na dijalog o istraživanju nafte i gasa\n18 мар Pozivaju na dijalog o istraživanju nafte i gasa\nPosted at 10:12h in Ekologija\tby\tDragan Popadic\n„Sve ljude i organizacije koji se bave ekološkim pitanjima, smatramo za partnere, saveznike i ljude koji su istinski zabrinuti za životnu sredinu. Sa svima njima imamo zajednički cilj, a to je implementacija najstrožijih ekoloških standarda u pravom smislu“, saopšteno je na Tviteru tog vladinog resora.\nIz Ministarstva ističu da nikada neće biti na strani ekonomskih projekata koji idu na uštrb očuvanja životne sredine.\nAli mišljanja su da ekonomija i ekologija mogu i moraju da idu zajedno, i da će razvoj ekonomije pomoći zaštiti životne sredine i obrnuto.\n„Zbog toga će vrata MKI biti otvorena za sve zainteresovane organizacije i pojedince, kako bi sve projekte za koje postoji sumnja da mogu ugroziti životnu sredinu učinili transparentnim, i javnosti ostavili da sudi o argumentima za i protiv“, kazali su iz Ministarstva.


Nagorno-Karabah: Agdam, bez putokaza - Naslovnica - Klub putnika\n, Jan 18 2011 22:49\nCeo moj put kroz Kavkaz vodila me je jedna želja: da upoznam Nagorno-Karabah. Kada bi me neko pitao zašto, ne bih znao odgovor. Do pre par godina nisam znao ni gde se to mesto nalazi, ni šta je to uopšte...\nAutor: Strahinja Grublješić (praguc)\nPosted 19 January 2011 - 02:37\nKoncizan i zanimljiv tekst. Zasto je zabranjeno posetiti ocigledno je. Izvestaji kao ovaj stete njihovom zahtevu za nezavisnost. Bilo bi lepo da ima vise slika.\nPosted 19 January 2011 - 02:49\nHvala. Ako budem stavljao neke fotke iz Karabaha na picasu, objaviću link. Imam dosta fotografija iz NKR, nego je tema bila Agdam, pa sam odatle izabrao par fotki.\nPosted 19 January 2011 - 10:48\nKako vidim ostavili su i bandere\nPosted 19 January 2011 - 11:33\n"Suverenost NKR nije priznala nijedna država ili međunarodna organizacija na svetu." ni Jermenija ?\nPosted 19 January 2011 - 11:49\nMožda Jermenija smatra da je Nagorno-Karabah deo Jermenije? Vidim da je stanovništvo 95% jermensko...\nPraguc, svaka čast za tekst. Uvek volim da pročitam nešto iz belosvetskih zabiti u koje niko normalan ne ide Nadam se da će ti i irački Kurdistan poći za rukom, verujem da je u svakom pogledu fantastično. Pošto mi se čini da si se dosta skitao po NKR, možda bi mogao da sastaviš još neki ovakav tekstić odatle? Recimo, baš me interesuje kakav je Stepanakert, i šta ljudi tamo misle o svojoj "državi". A sigurno imaš još priča odatle.\nHeheh ja se iskreno nadam da će mi uspeti, mada kakve sam sreće sa dobijanjem Iranske vize videćemo... jer me još uvek u ambasadi cimaju sa "Zovite sledeće nedelje" i tako od 22og decembra. A za putopise iz NKR, važi, kada budem imao vremena napisaću pošto mi sad počinje ispitni rok Back to top\nPosted 19 January 2011 - 14:51\nIran me ne privlači preterano, ali ako odlučiš da ideš iz Srbije samo za Irak, priznajem da bih bio u iskrenom iskušenju... Pesimizam intelekta, optimizam volje.\nЖивео слободни Арцак! За землю родную, за святую Веру\nPosted 01 February 2011 - 20:45\nNapušteni gradovi uvek imaju dozu sablasnosti i uvek su mi bili fascinantni. Srećom dobro si se snašao sa vojnicima, pa mi sad imamo lep tekst Back to top\nPosted 02 February 2011 - 01:51\nSva sreća da su bili klinci, da su možda malo stariji možda bih morao više da platim Back to top\nPosted 18 February 2011 - 11:49\nSvaka čast majstore. Kao što neko prethodno reče daj još nešto iz NKR..BRAVO\nBravo za destinaciju.Igrom slucaja(ziveo sam u Bakuu)sam upoznat sa slucajem Nagornog Karabaha i bas mi je bila zelja da vidim Agdam,Susu i ostale ,,mrtve"gradove iz N.K.ali posto sam imao Azerske vize u pasosu savetovano mi je da ne idem u Jermeniju jer bi mogao imati problema.Samo da napomenem,takvu mrznju koju imaju Azeri i Jermeni jos nisam nigde ni video ni cuo.Nadam se da cu kad promenim pasos obici i ja ta mesta.Pozdrav\nPosted 21 March 2011 - 16:08\nJa bih autora zamolio da se uzdrzi od komentara vezanih za Kosovo koje je ovde izneo. (uvek moraš da udaraš na najniže ljudske porive, iako mene za Kosovo iskreno... )\nMisli ti i pricaj sta hoces u privatnom zivotu. Ovo ovde je ipak neki javni prostor. U kome ima i onih koji su silom proterani sa kosova. Nije lepo da se pred njima ovako izrazavas o njihovim problemima. Nisi sam na internetu, vodi racuna drugi put.\nPosted 22 March 2011 - 00:11\nPrihvatam kritike, ali isto tako prihvati ti da kako si ti rekao ovo je javni prostor i ja imam pravo da iznesem svoje mišljenje, iako se ono možda kosi sa tvojim, uostalom poenta putopisa nije Kosovo, ali se očito velika fama oko tog dela rečenice napravila.... A koga god sam uvredio ovim, javno se izvinjavam, nije mi to bila namera, ali to je ono što sam napisao i stojim iza toga.\nSad mi je jasno (mislio sam da je za Taš samo presudan keš) otkud mi veliki prijatelji sa Azerbejdžancima... Imaju i oni svoje Kosovo znači...\nPosted 26 March 2012 - 14:58\nUpozorio bih komentatore teksta da politički komentari i slično nisu dozvoljeni, a komentare mogu pisati na bilo kom pismu.\nPosted 26 March 2012 - 17:46\nJel me to neko pljuvao a ja ne primetih ? Gademit Jao ajd molim vas obrišite onu moju rečenicu gde spominjem Kosovo, jer vidim da Srbi ko Srbi vataju se za reč, više nego za ceo tekst.. mentalitet - cepidlački Back to top


Asfaltiranja na području općine Ilidža\n28-06-2017 13:20:06 by Administrator\nU općini Ilidža završeno je asfaltiranje dvije ulice, a još četiri ulice uskoro će dobiti novi asfalt. Za te namjene Općina Ilidža je izdvojila 237.286 KM. Asfaltirano je i pet ulica koje su finansirane od strane Općine Ilidža u iznosu 70 i građani 30 posto. Vrijednost radova je 52.634,00 KM.Izvođač radova je bila firma Telefongradnja d.o.o. Sarajevo.\nU MZ Osjek završena je rekonstrukcija kraka ul. Osik u dužini 200 i širini pet metara. Investitor je Općina Ilidža, a izvođač radova bila je Telefongradnja d.o.o. Vrijednost ovih radova iznosila je 21.473,00 KM. Završena je i rekonstrukcija kraka ul. Nadosijek u MZ Blažuj u dužini 505 i širini četiri metra. Radove u iznosu 39.192,00 KM finansirala je Općina Ilidža, a izvodila firma Telefongradnja d.o.o. U MZ Blažuj u toku je rekonstrukcija Remze Ahmetović u dužini\n140 i širini šest metara. Općina Ilidža je za ove radove iz budžeta izdvojila 62.595,00 KM, a povjerila ih je firmi GP ing d.o.o. U MZ Rakovica u toku je i rekonstrukcija ulice Kobiljača u dužini 460 i širini pet metara. Investitor je Općina Ilidža.Izvođač radova Braća Mujić d.o.o., a vrijednost radova iznosi 72.383,31 KM.\nNovi izgled dobit će i ulica Dragana Kulidžana u MZ Otes. Dužina koja se radi je 170 metara, a širina 5,5 metara. Investitor je Općina Ilidža, a izvođač radova Braća Mujić d.o.o.Općina Ilidža finansira u iznosu 41.643,56 KM.\nPored ovih saobraćajnica, u toku ove godine planirano je asfaltiranje još 13 saobraćajnica koje se finansiraju uz učešće građana, čija vrijednost je oko 185.000,00 KM. Izvođač radova na svim saobraćajnicama je Telefongradnja d.o.o.


"Uzbuna na aerodromu Barahas u Španiji. Priveli su curu zato što su videli da je putovala četiri dana u Panamu, deset u Meksiko, sada je u Španiji, a inače je iz Srbije", opisala je jedna Špankinja nesvakidašnji događaj na aerodromu.\nOdmah su se sjatili policajci, carinici, najrazličitiji aerodromski službenici... Posumnjalo se na trgovinu drogom.\n"Pitali su je zašto toliko putuje, a ona im je rekla da ima jednog ljubavnika u Panami, drugog u Meksiku, a trećeg u Španiji", dodala je Špankinja.\nProvera pasoša na aerodromu u Madridu\nMeđutim, čak ni tu nije bio kraj...\n"Policajac ju je pitao da li i u Srbiji ima ljubavnika, a ona mu je odgovorila da ne, da tamo ima muža!".\nPolicajci su je pretresli, proverili neke detalje iz pasoša, vreme putovanja i mesta gde je boravila, i - pustili je.\n"Cura je definitivno moj idol", zaključila je Špankinja nakon nesvakidašnje avanture na madridskom aerodromu "Barahas".


Izraelski parlament usvojio diskriminatorski zakon o nacionalnoj jevrejskoj državi – Minber\nsrp. 19, 2018 at 1:06 pm\nIzraelski parlament usvojio diskriminatorski zakon o nacionalnoj jevrejskoj državi\nIzraelski parlament usvojio je u četvrtak ujutru zakon koji definira Izrael kao nacionalnu državu jevrejskog naroda i degradira status arapskog jezika sa zvaničnog na “jezik s posebnim statusom”, zaokružujući višegodišnje insistiranje desničarskih poslanika, što je izazvalo zgražanje izraelskih grupa za građanske slobode.\nPrijedlog zakona, usvojen sa 62 naprema 55 glasova, naišao je na dobrodošlicu poslanika vladajuće koalicije.\nPremijer Benjamin Netanyahu nazvao je glasanje “odlučujućim momentom u istoriji cionizma”.\nIzraelski Arapi, grupe za građanske slobode i opozicione stranke osudili su, međutim, zakon kao podvrgavanje demokratskog karaktera Izraela njegovom jevrejskom karakteru na račun manjina.\n– Prijedlog zakona otvara put praksama koje vode do rasne diskriminacije u svim sferama života prema manjinama – saopćilo je Udruženje za građanska prava u Izraelu.\nNajkontroverznija klauzula zakona – koja omogućava boravišnu diskriminaciju na vjerskoj i nacionalnoj osnovi – uklonjena je iz prijedloga.\nAhmad Tibi,vodeći arapski poslanik u izraelskom parlamentu, nazvao je prijedlog zakona “odbacivanjem demokratskih principa u Izraelu”, prenosi dpa.


Dekonstrukcija ajvar-nacionalizma – Analiziraj.ba\nDa li ste ovih dana upratili epski obračun albanskog i srpskog nacionalizma?\nAko niste, evo ukratko da vam opišem taj sukob.\nElem, engleska pjevačica albanskog porijekla Dua Lipa je u emisiji „Hot ones“ kazala: “Ajvar! To je kao smjesa od pečene paprike, dobija se u tegli, ljuto je, divno je i ide uz sve! Uz jaja, tost, uz pitu od špinata, koja je još jedan albanski specijalitet.”\nOva izjava je razbjesnila prave Srbe koji su joj uz pomoć društvenih mreža poručili da je ajvar srpski i ničiji više. O zeljanici se nisu izjašnjavali. Došlo je do toga da joj je Stevica Marković iz “Leskovačkog ajvara” poručio: “Potražićemo pravdu, neće srpski ajvar promovisati kao albanski.”\nDa bi potom sve zakomplikovao izjavom: “Ajvar se baštini na celom Balkanu, ali leskovački ajvar nosi svoju težinu i prepoznatljivost. Prave ga i u Makedoniji, i na Kosovu i Metohiji, Bugari imaju sličnu varijantu koja se zove ljutenica.”\nPa problem je što nacionalizam nastoji da nešto što baštini pola Balkana pripiše samo jednom narodu.\nProblem je što je paprika, kao glavni sastojak ajvara, u Evropu došla tek kada se Kolumbo vratio iz Amerike, a kod nas je došla još kasnije, u 17. vijeku, iz Turske ili Mađarske.\nKao što možemo da vidimo, paprika nije ni srpska ni albanska biljka, već južnoamerička, koju su na naše prostore donijeli okupatori. Naravno, to nije smetalo domaćim autošovinistima da je prihvate, počnu uzgajati i od nje praviti ajvar.\nAli kako objasniti albanskom i srpskom nacionalisti da je suludo svađati se čiji je ajvar kada sama riječ “ajvar” vodi porijeklo od turske reči “hayvar” – što znači kavijar. Zašto kavijar? Zato što je ajvar od paprike početkom 20. vijeka bio izvanredno skup proizvod. Papriku je trebalo nabaviti i dopremiti, nije ga bilo na beogradskim pijacama. U stvari, ajvar su u beogradske kafane donijeli Cincari iz Makedonije, koji su u to vrijeme najčešće bili vlasnici kafana.\nAjde da sve ovo još više zakomplikujemo.\nPrvi recept za ajvar se pojavio 1877. godine u Austro-Ugarskoj, u kuvaru objavljenom u Novom Sadu, koji je na srpskom jeziku napisala Katarina Popović Midžina.\nKao što smo kazali ranije, ajvar je bio prilično skup delikates jer je zahtijevao da imate šporet, paprike i ulje, tako da se u domaćinstvima počinje masovno proizvoditi tek početkom 60-ih godina 20. vijeka, kada je socijalizam omogućio jeftino ulje i paprike po pristupačnim cijenama.\nInsistirati da je ajvar srpski, makedonski, albanski ili bugarski je potpuno besmisleno, ali naši nacionalisti uživaju u toj besmislenosti.\nDanas će prisvajati ajvar, sutra će se svađati čija je neka pjesma, prekosutra će prisvajati nekog pisca ili naučnika, onda teritorije i tako do posljednjeg “patriote”.


Juratović: Ne verujem da je "moćna zemlja" tražila da Priština uvede takse\nVesti Autor:Đorđe Nasković18. feb. 202019:09 > 19:39\nPoslanik Socijaldemokratske partije i član Odbora za spoljne poslove u nemačkom Bundestagu Josip Juratović kaže da ne veruje da je bilo koja velika i moćna evropska zemlja tražila od Prištine da uvede takse, kako bi se Srbija navela da izađe iz dijaloga, kako je to izjavio predsednik Aleksandar Vučić. Juratović je u izjavi za N1 podsetio da je Brisel uvek kritikovao taj potez Prištine.\n„EU je to kritikovala i još kritikuje, ali nema mehanizme da na direktan način utiče na uvođenje ili ukidanje taksi. Ali su svakom slučaju to je jedna tema gde mi jasno damo do znanja Prištini da to nije u redu“, rekao je Juratović.\nNa pitanje da prokomentariše izjavu predsednika Srbije, koji je izjavio da je jedna velika i moćna evropska zemlja tražila od Prištine da uvede takse s ciljem da se Srbija izvede iz dijaloga, Juratović kaže da ne veruje u to.\n„I ne verujem da je to neka velika i moćna zemlja rekla. Ne verujem da se tako izjasnila. Ne verujem zašto bi nekome bilo u interesu u EU da se destabilizuje regija Zapadnog Balkana, a to je destabilizacija“.\nKaže i da je premijer Kosova Aljbin Kurti nagovestio da će ukinuti takse Srbiji i smatra da novoj vladi u Prištini treba dati 100 dana šanse jer je tek formirana.\nEvropska unijaJosip JuratovićKosovoNemačkaSrbija


Sprema se tužba zbog nestanka MH370\nJedna advokatska firma iz Čikaga pokrenula je proceduru pred sudom u SAD protiv aviokompanije "Malezija erlajnz" i kompanije "Boing" zbog nestanka aviona MH370.\nPokretanje zakonske procedure pred sudom u državi Ilinois moglo bi da bude označi početak multimilionski vredne pravne bitke, ocenjuje Frans pres.\nFirma "Ribek Lo Čartered" saopštila je da je uputila sudu tužbeni zahtev kojim se traže obezbeđivanje dokumenata koja se odnose na to da su konstrukcija, mehanički kvar ili upravljanje avionom možda doveli do pada aviona.\n"Verujemo da su oba tužena odgovorna za tragediju leta MH370", navedeno je u saopštenju objavljenom u Kuala Lumpuru. "Od izuzetne je važnosti za žrtve koje zastupamo da sve odgovorne strane budu privedene pravdi, bez izuzetka", kaže se u saopštenju.\nTužbeni zahtev je pokrenut u ime advokata Džanuarija Siregara koji je izgubio sina u nesreći, a porodice žrtava traže odštetu od nekoliko miliona dolara, dodaje se u saopštenju firme iz Čikaga.\n"Moramo da otkrijemo šta je dovelo do pada aviona i tražimo da se problemi sa aviokompanijom i proizvodjačem aviona momentalno reše kako bi se izbegle tragedije u budućnosti", izjavila je predstavnica advokatske firme Monika Keli.\nMalezijski avion, koji je sa 239 putnika i članova posade 8. marta leteo od Kuala Lumpura za Peking, srušio se, kako su vlasti te zemlje saopštile na osnovu satelitskih snimaka, u južnim oblastima Indijskog okeana.


U Srbiji, prema podacima Poreske uprave trenutno ima 116.769 paušalaca. Posmatrano po delatnostima, najviše je paušalaca taksista (12.458), zatim slede pravni poslovi (10.028), frizeri (7436), programeri (6.820), i konsultanti (5.357).\nPočetnik ne zna unapred da li će imati status paušalca\nKada neko želi da započne svoj posao kao paušalac, ne može unapred da zna da li će mu biti odobren status paušalnog oporezivanja, već se o tome odlučuje tek nakon registracije preduzetničke radnje. Zbog velikog broja i nedovoljne preciznosti elemenata za utvrđivanje visine paušalnog poreza definisanih Uredbom, paušalcima je gotovo nemoguće da predvide koliki će iznos morati da plate na račun poreza i doprinosa.\nPoreska rešenja kasne nekoliko meseci\n- Kada se izračuna osnovica paušalnog poreza, odluku o visini poreskih i obaveza na račun socijalnih doprinosa donosi Poreska uprava u formi Rešenja. Međutim, i ovde se javlja problem, budući da poreska rešenja kasne i po nekoliko meseci, dok paušalac redovno obavlja svoju delatnost. Dodatno kada rešenje stigne na adresu preduzetnika, on ima rok od 15 dana da namiri sva dugovanja iz prethodnog perioda na koji se rešenje odnosi. Osim toga, i svake naredne godine poslovanja paušalci čekaju rešenje o visini obaveza sve do aprila, budući da Poreska uprava nova rešenja donosi na osnovu podataka Republičkog zavoda za statistiku o prosečnoj zaradi po opštinama za prethodnu godinu, koje Zavod objavljuje krajem januara tekuće godine za prethodnu godinu - ističu u Nacionalnoj alijansa za lokalni i regionalni razvoj (NALED).\nIako retroaktivno plate doprinose za zdravstveno, ne mogu da ga koriste\nBroj paušalaca koji su prestali sa radom od 2007. do 2017.\nU slučajevima kada rešenje kasni duže od šest meseci, paušalci ne mogu da ostvare pravo na zdravstveno osiguranje, iako će retroaktivno morati da plate doprinose za zdravstveno osiguranje. Dodatno, nakon što završe proceduru registracije, paušalci imaju obavezu da se u roku od tri dana prijave na zdravstveno osiguranje, što je često nedovoljno vremena da se prikupi sva potrebna dokumentacija.\n- Kada je radi učešća u postupcima javnih nabavki, dobijanja kredita i vize ili gašenja preduzetničke radnje potrebno da dobiju uverenje da su izmirili svoje poreske obaveze, paušalci moraju da čekaju uverenje Poreske uprave koja ima obavezu da im uverenje izda u roku od 15 dana. Problem se javlja i sa upisom staža za preduzetnike paušalce, jer i pored zakonske odredbe da se staž za paušalce upisuje na godišnjem nivou, u praksi se dešava da sve dok je preduzetnička radnja aktivna, paušalci ne mogu da upišu staž, već je to moguće učiniti tek prilikom gašenja radnje. S druge strane, sistem paušalnog oporezivanja je neretko predmet različitih malverzacija i korišćenja u svrhe kojima nije namenjen. Zbog visokog opterećenja zarada poslodavci u Srbiji se neretko opredeljuju da umesto zapošljavanja novih radnika, plaćaju usluge registrovanim paušalcima - ukazuju u NALED.