NBA dozvoljava igračima poruke za društvenu pravdu | N1 Srbija\nNBA dozvoljava igračima poruke za društvenu pravdu\nVođstvo NBA lige i Udruženja NBA igrača pregovaraju o dozvoli nošenja poruka za društvenu pravednost na leđima dresova, kad prekinuta sezona bude nastavljena krajem jula u Orlandu, objavio je u nedelju američki ESPN.\nPoruka bi bila otisnuta na mestu predviđenom za ime igrača.\nBio bi to sličan potez onome koji je napravila engleska Premijer liga, koja je u prvim utakmicama nastavka prekinute sezone, imena igrača zamenila porukom „Black Lives Matter” (Crni životi su važni). Igrači u Premijer ligi će do kraja sezone na rukavu nositi nalepnicu sa istom porukom.\nNBA je u petak objavio raspored nastavka sezone, prema kojem je predviđeno da se osnovni deo nastavi 30. jula dvema utakmicama, u kojima će se sastati Nju Orleans Pelikans i Juta Džez, te Los Anđeles Lejkersi i Los Anđeles Klipersi.


Splitski đir u Savamali | CityMagazine\nFestival posvećen savremenoj splitskoj kulturi – „Splitski đir u Savamali“ održava se od 16. do 20. oktobra u prostoru Mikser House-a.\nFestival „Splitski đir u Savamali“ od 16 do 20. oktobra\nUKUSI, BOJE I MUZIKA SPLITA U MIKSER HOUSE-U\nFestival posvećen savremenoj splitskoj kulturi – „Splitski đir u Savamali“ održava se od 16. do 20. oktobra u prostoru Mikser House-a. Posetioci će tokom pet festivalskih dana biti u prilici da isprobaju autentičnu dalmatinsku kuhinju, učestvuju u kulinarskim radionicama i da upoznaju kulturnu scenu Splita kroz izložbe, performanse, filmske projekcije i predavanja i diskusije. U muzičkom programu festivala, ističu se koncerti dva izuzetna hip-hop sastava – TBF i „Dječaci”, kao i nastup sastava „Libar”, jednog od najoriginalnijih pojava na regionalnoj muzičkoj sceni.\nAgenda do 21. jula NULL


Shan Dong Hotel Shandongpu, hotel Кина. Ograničeno trajanje ponude!\nShan Dong Hotel - Opis\nStil hotela ShanNastavak\nDong Hotel je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Teniski teren, Poslovni centar, Besplatan parking. Pozicija ovog hotela je jug za grad Shandongpu, a nalazi se u ulici 2 1 MAANSHAN ROAD JINAN, na samo 1 minut hodom od centra grada.Shan Dong Hotel ima 566 soba/e/u. Cene se kreću od n.a. dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa Room.Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: tereni za golf u blizini.Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer bazen. Deo je lanca WV.U njemu postoji brza internet konekcija.Korisne informacije:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.\nShan Dong Hotel tip(ovi):\nShan Dong Hotel sadržaji i usluge\nBesplatan parking(Pronađite hotel sa Parking za Shandongpu)\nBrza internet konekcija(Pronađite hotel sa Pristup internetu za Shandongpu)\nU hotelu Fortune Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije četiri zvezdice za grad Qinhuangdao: Poslovni centar, Perionica. Stil ovog hotela je Luksuzan.Na 6 minuta kolima udalj\nU hotelu Qinyuan Hotel pronaći ćete sve usluge, a posebno: n.a.. Kategorija mu je tri zvezdice, a stil Porodičan.Na 10 minuta hodom udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 22 Jianguo Rd sa pozicijom\nU hotelu Gloria Inn Qinhuangdao pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Sobe za nepušače, Poslovni centar. Kategorija mu je dve zvezdice, a stil Porodičan.Nalazi se u ulici No. 17 6,5 km -\nPozicija ovog hotela je istok za grad Qinhuangdao, a nalazi se u ulici Qinglongmanzuzizhixian Zushanzhen, na samo 10 minuta hodom od centra grada.Stil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Porodičan 6,5 km -\nNalazi se u ulici 57 Tai Mountain Rd. Development District, pozicija mu je istok za grad Qinhuangdao, a od centra je udaljen samo 10 minuta hodom.U hotelu Bowei Great Hotel pronaći ćete sve usluge koj\nNalazi se u ulici No.43 Gangcheng Ave., Haigang District, pozicija mu je istok za grad Qinhuangdao, a od centra je udaljen samo 10 minuta hodom.U hotelu Golden Orange Hotel pronaći ćete sve usluge koj


George Robertson u Sarajevu - 2003-11-27\nGeneralni sekretar NATO-a lord George Robertson izjavio je danas u Sarajevu da se nada da će poslanici Zastupničkog doma Parlamenta BiH donijeti jedinu ispravnu odluku i usvojiti Prijedlog zakona o odbrani u BiH za kojeg NATO smatra da je dobar zakon.\nLord Robertson je na press konferenciji u Sarajevu, iskazao želju NATO-a da BiH ispuni uvjete za pristupanje Partnerstvu za mir kako bi postala punopravni član evro-atlantske zajednice.\nPrimarnu odgovornost za hapšenje Karadžića i Mladića i njihovo izvođenje pred Haški tribunal imaju strane potpisnice Daytonskog ugovora i odgovornost za to što su oni još na slobodi ne treba prebacivati isključivo na NATO. Robertson je podsjetio da prema Daytonskom ugovoru snage SFOR-a trebaju hapsiti optužene za ratne zločine jedino kada na njih naiđu tokom obavljanja redovnih dužnosti i da bh. političari imaju najveću odgovornost za njihovo hapšenje.\nMeđutim, za Karadžićem i Mladićem se i dalje traga i ovaj region neće biti siguran i stabilan dok se oni ne izvedu pred sud, kazao je Robertson. Prema njegovim riječima, SFOR nikad nije sjedio skršenih ruku, iako to nije njegova primarna odgovornost, ne odmara se nijedan dan i na kraju će vjerovatno imati sreću i uhapsiti ih. Roberston ovo je izjavio nakon susreta sa Visokim Predstavnikom za BiH, Peddyjem Ashdownom i komandantom SFORA Wiliamom Paccketom.\nNakon ovih susreta,generalni tajnik NATO-a sreo se sa članovima Predsjedništva BiH i članovima kolegija Predstavničkog i Doma naroda Parlamentarne skupštine BiH.\nInače, Klub poslanika Srpske demokratske stranke i poslanik Partije demokratskog progresa Jelina Đurković napustili su sjednicu Predstavničkog Doma Parlamenta BiH jer nije uvažen njihov prijedlog da se rasprava o Prijedlogu zakona o odbrani BiH odloži dok Narodna skupština RS ne usvoji amandmane na Ustav Republike Srpske i dok se ne usklade razlike u tekstovima prijedloga ovog zakona. G. Robertson je izrazio žaljenje što političari u BiH daju "loš signal" o svojoj ozbiljnosti u vezi sa reformom odbrane i odbijaju da donesu odluku koja se "mora donijeti".\nVisoki predstavnik Paddy Ashdown je poručio kako su pojedine stranke iz Republike Srpske i njihovi lideri svojom neodgovornošću koju su danas pokazali u Parlamentu nanijeli ogromnu štetu BiH, koja je sada postala njihov talac ističući da će time biti ugroženi napori za priključenje BiH Partnerstvu za mir. U međuvremenu, Parlament BiH, nije usvojio Prijedlog zakona o reformi obrane, jer, bez obzira na brojčanu većinu, nije postojala entitetska većina.


Suðenje Šariæu odloženo 23. put, advokatima kazne po 120.000 - B92.net\nBeograd -- Izlaganje završnih reèi na suðenju Darku Šariæu i grupi njegovih 16 saradnika optuženih za pranje 22 miliona evra u Srbiji, danas je ponovo odloženo.\nIzvor: Tanjug utorak, 18.02.2020. | 07:29 -> 11:29\nIzlaganje je odložen zbog izostanka branilaca šest optuženih.\nZbog nedolaska na završnicu suðenja, sud je advokatima izrekao novèane kazne od po 120.000 dinara.\nOvo je, inaèe, 23. put kako se suðenje za pranje para odlaže.\nOvog puta suðenje je odloženo za 23. mart i planirano je da traje celu sedmicu, zakljuèno sa 27. martom. Suðenje æe se držati u Specijalnoj sudnici Okružnog zatvora u Beogradu.\nInaèe, advokati su dopisom od suda tražili da se završne reèi na ovom suðenju odlože do okonèanja sednice Apelacionog suda po žalbama na prvostepenu presudu kojom je Šariæ zbog organizovanja grupe za krijumèarenje kokaina, u decembru 2018. godine, osuðen na 15 godina zatvora.\nApelacioni sud æe poèeti da razmatra žalbe 24. februara na javnoj sednici koja je planirana za 10 radnih dana.\nInaèe, izlaganje završnih reèi na suðenju za pranje para odlaže se od septembra 2019. godine.\nKrajem januara je bilo odloženo zbog izostanka Šariæevog branioca po službenoj dužnosti, koji mu je dodeljen prošle jeseni, nakon što je optuženi otkazao punomoæje svim svojim izabranim advokatima.\nZbog otazivanja punomoæja, suðenje je bilo odloženo za više od dva meseca, a meðu razlozima za odlaganje bili su i zahtevi ovog optuženog za izuzeæe predsednika sudskog veæa Siniše Petroviæa, od kojih nijedan nije usvojen.\nNakon što budu okonèane završne reèi tužilaštva, optuženih i njihovih advokata, sud æe zakazati izricanje prvostepene presude.\nPored Šariæa, za pranje para u Srbiji, ubacivanjem "prljavog novca" u legalne tokove, optuženo je još 16 osoba.\nTužilaštvo tvrdi da su Šariæ i ostali "oprali" oko 22 miliona evra, zaraðenih prodajom kokaina, a optuženi su to negirali.\nNovac je, izmeðu ostalog, ulagan i u novosadski "Putnik", "Mitrosrem" iz Sremske Mitrovice, "Paliæ" iz Subotice, brojne nekretnine na Zlatiboru.\nOptuženi se, meðutim, brane da su investirali u preduzeæa i zemljišta, ali i da je reè o legalno zaraðenom novcu.\nPored Šariæa, u ovom sluèaju optuženi su Nebojša Jestroviæ, Andrija Krloviæ, Predrag Milosavljeviæ, Radovan Štrbac, Zoran Æopiæ, Marinka Vuèetiæ, Dubravka Štrbac, Stevica Kostiæ, Boban Stojiljkoviæ, Bojan Stanojkoviæ, Erdin Aguš, Goran Vuèkoviæ, Nebojša Spasiæ, Nemanja Krstajiæ, Goran Bogdanoviæ i Marko Daboviæ.\nariæ se, nakon višegodišnjeg bekstva, 18. marta 2014. godine predao srpskim vlastima, nakon èega je uhapšen i od tada se nalazi u pritvoru.\nIzlaganje završnih reèi na suðenju Darku Šariæu i grupi njegovih saradnika optuženih za pranje 22 miliona evra u Srbiji, trebalo je da poène danas, pred Specijalnim sudom u Beogradu, a završne reèi odlagane su pet meseci.\nPožar u blizini manastira na Fruškoj Gori VIDEO\nVozilo udarilo ženu ispred kuæe, podlegla povredama\nMotociklista poginuo na auto-putu Beograd–Niš\nIzgorelo 20 hektara niskog rastinja na Fruškoj gori FOTO\nObrušila se fasada u centru Beograda, povreðena žena


Ako ste bez posla, počnite da uzgajate lavandu: Uspeva u Srbiji, a evo zašto beleži rast tokom krize - Biznis Telegraf.rs\n27/08/20 | 10:53\nOva biljka se vekovima koristi za suzbijanje raznih bolesti. Njeno ukorenjeno evropsko tlo je u Francuskoj, mada su Bugari sada dominantniji kada je reč o proizvodnji\nZanimljivo je na koje sve načine je korona virus uspeo da uđe u pore društva: indirektno je uticao na rast određenih segmenata, dok je neka poslovanja potpuno "oborio".\nJedan od "svetlih primera" je lavanda, čija se prodaja uvećala tokom ovih šest meseci koliko virus hara svetom, zato što mnogi pate od nesanice i hronično su pod stresom, a poznato je da ova biljka ima umirujuća i lekovita svojstva.\nIako su objekti koji prodaju lavandu i proizvode od nje mahom bili zatvoreni nedeljama, onlajn prodaja je omogućila da lekovito ulje stigne do svakog doma. Žetva se odvija tokom jula i avgusta, a uzgaja se čak i u Velikoj Britaniji (u određenim okolnostima), jer ova biljka nije mnogo zahtevna.\nU Srbiji, takođe, sve je više "ljubičastih polja", naročito na jugu i severu zemlje.\nŽbunje lavande se bere i skidaju se vrhovi biljke, a onda je farmeri pakuju i kreće proces proizvodnje ulja, koje se izvlači parenjem lavande. U tom procesu, odvajaju se ulje i voda, a ono se ostavlja da odstoji, pre nego se spakuje u bočice za prodaju.\nOd svih biljaka, lavanda je najkorišćenija u tom smislu. Ulje dobijeno iz ove biljke pomaže kod napetosti, nervoze, bola, anksioznosti.\nPored opuštanja i relaksacije organizma, odlično je za sve koji imaju problem s migrenama, glavoboljama, depresijom, nervnom tenzijom i emocionalnim stresom. Deluje na autonomi nervni sistem, pa tako i na problem sa snom, a poželjno je natapkati nekoliko kapi na jastuk.\n27. avgust 2020 | 13:04\nPevači evo vam šanse da zaradite :)\n27. avgust 2020 | 11:43\ni da uzģajas kome to posle prodati ako nisi nasao firmu koja ce to otkupiti.\n27. avgust 2020 | 11:33\nMa i vi što imate posao batalite, evo samo berete lavandu u kupate se u lovi..samo ne znam gde su vam njive i puno puno para za ulaganje, a kad nemate posla nemate ni para.\nBajden osvanuo na bilbordima u SAD: U talibanskoj uniformi, sa puškom u ruci i uz snažnu poruku


Stevandić: Riješiti infrastrukturne probleme | MONDOBA\nStevandic Rijesiti infrastrukturne probleme\nStevandić: Riješiti infrastrukturne probleme 0 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\n11.09.2016. / 16:45 16:46\nStevandić: Riješiti infrastrukturne probleme\nAutor SRNA 11.09.2016. / 16:45 16:46\nPredsjednik Ujedinjene Srpske Nenad Stevandić rekao je da pojedina banjalučka naselja nemaju riješene infrastrukturne probleme, poput naselja Kumsale u kojem nema nijedno dječije igralište.\nStevandić je ukazao da je i problem putne komunikacije u određenim naseljima neriješen, jer je Banjaluka jedini grad u kojem nije napravljen nijedan most nakon katastrofalnih poplava.\nNa tribini u naselju Lazarevo on je rekao da ovo naselje nema odlike gradskog naselja, iako to jeste.\nStevandić je poručio da obećanja data mještanima moraju biti ispunjena, te smatra da je Ujedinjena Srpska jedina garancija.\n"Do sada nikoga nismo iznevjerili, prevarili i slagali", naveo je Stevandić.


Obama: Ovo će biti duga borba s Islamskom državom – Minber\nlis. 16, 2014 at 9:38 am\nObama: Ovo će biti duga borba s Islamskom državom\nPredsjednik SAD Barack Obama istaknuo je da je kampanja protiv Islamske države (IDIL) još na početku.\n“Bit će dana napredovanja i bit će razdoblja nazadovanja”, rekao je Obama, ali je dodao da je “koalicija ujedinjena u ovom dugoročnom nastojanju”.\nPredsjednik Obama rekao je u utorak u Washingtonu vojnim zapovjednicima dvadesetak država koalicije predvođene SAD-om da je duboko zabrinut zbog napredovanja te skupine prema gradu Kobaneu na sjeveru Sirije i zapadnom Iraku.\nNo Obama nije najavio mogućnost promjena u dugoročnoj strategiji koja će u predstojećim mjesecima doživjeti uspone i padove, premda se osjeća sve jači pritisak na koaliciju da spriječi Islamsku državu u zauzimanju još većeg teritorija.\n“Ovo će biti duga borba”, rekao je Obama vojnim zapovjednicima na sastanku u zrakoplovnoj bazi Andrews u blizini Washingtona. On je svoj govor održao nakon zračnih napada izvedenih pod vodstvom SAD-a na ciljeve Islamske države u okolici Kobanea u blizini turske granice, gdje kurdski borci nastoje odvratiti napade te grupe.\nRekao je kako je trenutno fokus usmjeren na borbe u Anbaru i dodao: “Duboko smo zabrinuti zbog situacije u sirijskom gradu Kobaneu i njegovoj okolici, koja pokazuje koliku prijetnju predstavlja IDIL za Irak i Siriju”.\nAmeričke jedinice nastojale su spriječiti ulazak Al-Kaidinih boraca u Anbar tokom rata u Iraku, ali sada bi tu provinciju mogle zauzeti borci Islamske države.\nKoalicijski zračni napadi nastavit će se na oba područja, dodao je Obama.\nNa sastanku vojnih zapovjednika iz 22 zemlje su i predstavnici Turske i Saudijske Arabije, a predvodi ih general Martin Dempsey, zapovjednik američkoga združenog stožera.\nAmerički dužnosnik rekao je Reutersu nakon razgovora da su snage Islamske države, unatoč zračnim napadima, ipak napredovale na terenu, dodavši da se ipak osjeća da će koalicija na kraju pobijediti.\n“Kratkoročno su uspjeli napredovati. Dugoročno, to će se promijeniti”, rekao je američki dužnosnik dodajući da će koalicija prilagoditi svoju taktiku s obzirom na činjenicu da se borci Islamske države skrivaju među stanovništvom pa ih je teže otkriti.\nGlasnogovornik Vijeća za nacionalnu sigurnost Bijele kuće Alistair Baskey rekao je da se sastanci održavaju “u sklopu nastojanja da se izgradi koalicija i integriraju mogućnosti svake zemlje da pridonese široj strategiji”.\nObama je istaknuo da je kampanja još na početku.\nAmerička je vojska najavila da su američki i saudijski avioni u posljednja dva dana izveli 21 napad na područje oko Kobanea. Cilj napada bilo je prekinuti snabdijevanje i zaustaviti dolazak pojačanja.\nBijela kuća saopćila je da su sastancima prisustvovali predstavinici Australije, Bahreina, Belgije, Kanade, Danske, Egipta, Francuske, Njemačke, Iraka, Italije, Jordana, Kuvajta, Libanona, Nizozemske, Novog Zelanda, Katara, Saudijske Arabije, Španije, Turske, Ujedinjenih Arapskih Emirata i SAD-a.\nKljučan je bio dolazak Turske, s obzirom na to da je Ankara pod pritiskom da mora odigrati aktivniju ulogu protiv Islamske države te je ove sedmice pristala opremiti i uvježbati sirijske naoružane skupine koje se bore protiv IDIL-a kao i protiv sirijske vlade.\nAmerički i turski dužnosnici rekli su da dvije zemlje razgovaraju o mogućnosti da zemlje koalicije koriste turske objekte u borbi protiv Islamske države, prenosi Hina.\nSuparničke milicije u borbi za Bengazi


Prilikom inspekcijske kontrole inspektori će od fotografa zatečenih na licu mjesta u obavljanju djelatnosti u kolama, na fakultetima, na svadbama u matičnim uredima zahtjevati da u momentu kada budu zatečeni u obavljanju Fotografske djelatnosti inspektorima na uvid predoče Rjeenje nadlenog organa.\nAko inspektori Kantonalne uprave za inspekcijske poslove TK, utvrde da se djelatnost obavlja bez Rjeenja nadlenog organa istim će biti zabranjeno obavljanje djelatnosti izdat će se Rjeenje o zabrani obavljanja djelatnosti i izreći će novčane kazne u rasponu od 1.000 KM do 1.500 KM koje su predviđene Zakonom o obrtu i srodnim djelatnostima, a za pomenute prekraje je predviđeno da će se izreći zatitna mjera oduzimanje uređaja, odnosno predmeta kojima je prekraj učinjen.\nMolimo sve subjekte nadzora sa područja TK da ovo saoptenje prihvate kao edukativnu i preventivnu aktivnost Kantonalne uprave za inspekcijske poslove Tuzlanskog kantona i da otklone sve nedostatke iz nadlenosti trino-turističke inspekcije, te da ukoliko ne posjeduju Rjeenje nadlenog organa za obavljanje djelatnosti 74.20. Fotografske djelatnosti, isto pribave i time izbjegnu sve eventualne neugodnosti kao i nepotrebne finansijske izdatke.\nNakon ovog saoptenja inspektori Kantonalne uprave za inspekcijske poslove će na prostoru svih 13 općina Tuzlanskog kantona djelovati isključivo represivno protiv svih prekrilaca koji se ne budu pridravali ovog upozorenja.


sukob | Web-Tribune.com - Part 18\nHome / Tag Archives: sukob (page 18)\n28. marta 2015.\tU FOKUSU 2\nJemen je jedna od najsiromašnijih zemalja Bliskog istoka, sa strateškim položajem od izuzetnog značaja. Ova država skoro pola veka konstantno prolazi kroz nemire i ratne sukobe, a najnoviji je započeo prethodnih dana, kada je Saudijska Arabija počela sa vazdušnim napadima. Neposredni povod za udarleži u unutrašnjem sukobu u toj zemlji, …\nNervoza u SAD, gube naftni rat protiv Rusije: Cena nafte skače, dolar pada!\nCena nafte porasla je u sredu za tri odsto zbog slabog kursa dolara, što je posledica sukoba u Jemenu i povećanja spekulativne kupovine na svetskom tržištu, uprkos rekordnim zalihama Sjedinjenih Država. Cena nafte „Benčmark brent“ koja bi trebalo da se isporuči u maju mesecu porasla je za 3,17 odsto, na …\nPOČELO ODBROJAVANJE: Putin naredio pripreme stanovništva za nuklearni rat!\n26. marta 2015.\tU FOKUSU 7\nFirmama je naloženo da svojim radnicima obezbede gas-maske i zaštitna odela koja će ih štititi od radioaktivnog zračenja. Takva naređenja izdao je predsednik Rusije Svetu preti katastrofa! Rusko ministarstvo odbrane, kao i ministarstvo za vanredne situacije te zemlje, naložilo je svim kompanijama da pripreme svoje zaposlene za nuklearni rat. Firmama …


Ružica: Crkva sa pogledom na rat | Upoznaj Beograd\nFoto: Flickr / Matt Zimmerman\nHram rođenja presvete Bogorodice, crkva Ružica, smatra se jednom od najstarijih beogradskih crkava, iako nije poznato kada je tačno napravljena, niti ko ju je sagradio. Ipak, zapisi koji postoje dovoljni su da zaključimo da je imala vrlo burnu istoriju. Ova mala crkva, obrasla u puzavicu i ruže, nalazi se ispod Zindan-kapije, u severnoistočnom podgrađu Beogradske tvrđave i jedna je od obaveznih destinacija prilikom obilaska Kalemegdana.\nFoto: Wikipedia / Masasrb\nPrvo pominjanje crkve Ružica pod ovim imenom sreće se u biografiji despota Stefana Lazarevića. Crkva Ružica iz ovog vremena srušena je 1521. godine pri turskom osvajanju Beograda. Nakon oslobođenja od Turaka crkva je obnovljena i u njoj su se opet vršila bogosluženja. Međutim, tokom 18. veka prestala je da bude u funkciji crkve – služila je kao barutni magacin. Konačno, u drugoj polovini 19. veka, tačnije 1867. godine kada su Srbi preuzeli tvrđavu, ponovo je pretvorena u crkvu – ovog puta vojno svetilište. Tada je podignut zvonik i dograđena je oltarska apsida.\nFoto: Wikipedia / Vanilica


Dragstor otvara šestu klupsku sezonu | Before After\nDragstor otvara šestu klupsku sezonu u petak, 29. septembra, a u njoj su najavljena brojna iznenađenja – od najneobičnijih i najaktuelnijih lajvova do najboljih tehno izvođača današnjice. Pored toga, akcenat će biti stavljen i na folk muziku udaljenih zemalja sa primesama elektronike, koju naša publika nije imala prilike do sada da čuje.\nU Drugstoru nas očekuju i brojni koncerti, peformansi, izložbe, predstave – u pokušaju da se razazna i mapira savremena umetnost, kultura i muzika, klub najavljuje dolazak nekih od najautentičnijih predstavnika svojih muzičkih i kulturnih tradicija. Takođe, ove godine Drugstor se širi izvan granica Srbije. Sa ciljem da se pokaže raznolikost aktuelne produkcije muzike, ujediniće snage sa nekim od najboljih underground klubova u Evropi. Oni će preuzimati naše noći, njihovi rezidenti će se smenjivati za našim dj pultevima dok će rezidenti Dragstora putovati i po klubovima Evrope širiti drugstorski vajb.\nDo sada je došlo do saradnje sa klubom Institut fur Zukunft iz Lepizig-a a čekaju nas sledeće sa Tresor-om (Berlin), Macao-om (Milano), Arma17-om (Moskva), Bassiani-om(Tbilisi)… Za otvaranje šeste sezone pripremljena je prava drugstorska gozba – ljubiteljima tehna se Silent Servant ne mora posebno predstavljati, pogotovo fanovima Sandwell District-a. Već godinama jedno od najpriželjkivanijih imena otvara sezonu “Katedrali”, u čemu ce ga podržati domaći junaci: Stepn‡ak, A//O, Kaen i Vitanov.\nU Black Room-u nastupa Mark Knekelhuis, koji sa lakoćom miri svoje raznolike muzičke uticaje i baca u trans i najstidljivije među plesačima. Upravo će dva najneumornija momka iz “Male sobe” koji su svojim setovima grejali mnoge hladne noći u prethodnim sezonama Dragstora – 33.10.3402 i Stevie Whisper – nastupati sa Markom. Vrata Dragstora se za vas ponovo otvaraju, a najbolje tek dolazi!\nOvde možete videti spisak svih do sada najavljenih eventova. Ispod pogledajte one koji se bliže:\n29. septembar: Season VI Opening <§> Silent Servant / Mark Knekelhuis\n30. septembar: Ühooda presents Nikita Zabelin(трип, Resonance Moscow, RUS)\n02. oktobar: Forest Swords – Live – (Ninja Tune / UK) at Drugstore


Padaju maske: SAD evakuišu i spašavaju vođe Islamske države iz Iraka; Vojska oslobodila trećinu zemlje – NovostiDana.rs\nPadaju maske: SAD evakuišu i spašavaju vođe Islamske države iz Iraka; Vojska oslobodila trećinu zemlje\nKomandant dobrovoljačkih oružanih snaga šiita „El Hašd el Šabi“ izjavio je da SAD evakuišu vođe terorističke organizacije DAEŠ iz Iraka tokom sprovođenja vojne operacije.\n„Zadržavanje u operacijama u Ramadiju i Faludži u provinciji Anbar je rezultat mešanja snaga SAD. Izgleda kao da SAD nameravaju da evakuišu vođe DAEŠ-a uz pomoć helikoptera u nepoznatom pravcu“, rekao je komandant bataljona Hajdar el Hoseini el Ardavi.\nIRAČKA VOJSKA OSLOBODILA VIŠE OD TREĆINE TERITORIJE IRAKA\nIračka vojska uspela je za poslednjih nekoliko nedelja da oslobodi više od trećine teritorije svoje zemlje od boraca DAEŠ-a (takozvana Islamska država), saopštio je ministar inostranih poslova Iraka Ibrahim el Džafari.\nTeroristi su držali oko 55 odsto zemlje, ali sada oni kontrolišu svega 19 odsto naše teritorije i mi smo svedoci njihovog povlačenja“, rekao je Džafari.\nRAMADI:SVI BORCI IS NAPUSTILI VLADIN KOMPLEKS\nSvi pripadnici Islamske države napustili su objekat bivše iračke vlade u gradu Ramadi, saopštio je portparol elitne iračke kontraterorističke službe.\n„Svi borci IS su otišli, nema otpora“, rekao je Sabah al Numan za AFP.\nOn je dodao da je čitav prostor očišćen od mina i bombi pre nego što vojnici uđu.\n„Naše snage su opkolile vladin kompleks i proveravaju okolne zgrade i sve ulaze“, rekao je Numan.\nIračke snage uspostavile su juče kontrolu nad skoro celim centrom grada Ramadija a najžešće borbe su se vodile kako bi se oslobodio vladin kompleks u centru grada.\nIračke snage su u utorak započele ofanzivu kako bi oslobodile Ramadi od IS, uz podršku avijacije međunarodne koalicije, ali i lokalnih pobunjenika.\nPovezanoislamska država, regioni, SAD, svet\nIzvinjenje i milijardu jena za bivše „žene za utehu“\nUbijeno 69 novinara tokom 2015.


Pesma koja je probila Hladni rat i ušla u istoriju: "Natali" ove godine slavi 55. rođendan (VIDEO) | Telegraf - Najnovije vesti\n1. jun 2019 | 10:53\nPevao ju je Francuz Žilber Beko, kod nas, pa i u Rusiji proslavio ju je Đorđe Marjanović\nNije uobičajeno da se pesmama, čak i kad dostignu status "evergrin" melodije, slave rođendani ali jedna koju je svet čuo prvi put pre 55 godina - to ipak zaslužuje. Stariji ljubitelji muzike se sigurno sećaju pesme „Natali“, koju je u originalu pevao francuski pijanista, kompozitor, glumac i pevač Žilber Beko. Kod nas, pa i u Rusiji, tu pesmu je proslavio Đorđe Marjanović.\nŽilber Beko se prvo kolebao da prihvati da peva ove stihove jer nije bio uveren da u doba Hladnog rata i žestoke ideološke propagande pesma može da se ikom svidi, a kamoli da postane hit. Žilber je čak pitao pesnika kome će biti interesantna ta pesma. Prolazili su meseci, a „Natali“ je ležala u fioci, sve dok Beko nije krenuo na turneju na kojoj je trebalo da peva samo nove pesme. Delanoe mu je tada ponovo predlažio tekst pesme „Natali“. Pročitao mu je dva stiha: „Crveni trg je bio pust... pored mene je išla Natali...“ I ovoga puta Beko se zainteresovao i rekao mu da do kraja napiše pesmu. Kad su stihovi bili gotovi, Beko je bio oduševljen, seo je za klavir i vrlo brzo napisao muziku, pišu "Novosti".\nKad je počela Bekova turneja, dogodilo se čudo. Vrlo brzo pesmu Natali je počela da pevuši cela Francuska. Ljudima se svidela i mnogi su zapamtili stihove. Najbolji dokaz kakav je imala uspeh je to da su mnogi roditelji svojim novorođenim devojčicama davali ime Natali. Tako je, te daleke 1964. godine, dakle pre 55 godina, ona postala veliki hit.\nStihovi koje je pevao Vice Vukov bili su sličniji originalu ali je i on promenio onaj deo koji je iritirao domaćine, pa je izmenjeni stih glasio „pričala je tiho o slavnom Oktobru, zatim Kremlj, pa stare crkve...“.\nPogledajte video: Dačić otpevao najpoznatiju grčku pesmu u Paraliji\nTagovi: Đorđe Marjanović, Francuska, Hladni rat, natali, Pesma, žilber beko\nXobit 01.06.2019 17:22\nZvali su je Natali ! I svi su je hvatali...


BANDOLEROSI taj Sre Okt 31 2012, 22:41\nPotrebno je neko vreme da uredimo i sredimo izbor smajlića na forumu.\nDajte nam vaš predlog koje smajliće uvrstiti u izbor, da se ne bi desilo da imamo nekoliko smajlića koji izražavaju istu emociju.\nSmajlići mogu radi lakšeg snalaženja biti podeljeni u nekoliko kategorija, npr. muški, ženski, sa tablicama...\nOčekujemo vaše predloge\nBandolero taj Čet Nov 01 2012, 13:03\nTreba da se definiše koje emocije su najpotrebnije.\nEvo da predložim:\n- pozdrav ( )\n- smeh ( )\n- tužan (plače)\n- raduje se ( )\n- čestita ( )\n- ne odobrava ( )\n- preti ( )\n- svira ( )\n- dobrodošlica ( )\n- puši ( )\n.... i tako dalje...\nAj sada i ostali nešto da predlože...\nPreddrag taj Čet Nov 01 2012, 13:29\nOvi tvoji predlozi su odlicni. Treba ih podeliti u kategorije i to je to. Cetiri kategorije najvise. Ne bih ja tu nista mnogo komplikovao. Ma, samo kada su mi se "vratili"\nMina taj Čet Nov 01 2012, 21:39\nMeni fali ovaj smajlic (moze u zelenoj boji,kao ovaj shto sam 3 stavila) ---> [You must be registered and logged in to see this image.] uglavnom mu je ovo oznaka na forumima : D (spojeno naravno)\nOvaj naravno ----> [You must be registered and logged in to see this image.]\nI ovaj -----> [You must be registered and logged in to see this image.]\nNataly taj Čet Nov 01 2012, 22:58\nJa hocu onaj simbiozin "ćuš" smajlić\nBandolera taj Pet Nov 02 2012, 08:56\n....ćuš smajli.....je the best!!!!\nSvi sa našeg foruma prethodnog ....i svi koje si pravio za raznorazne forume po raznoraznim željama.....jer su tvoje autorsko delo pa zaslužuju da budu na našem forumu!!!! To bi trebalo da im bude prirodo stanište!!!\nBandolero taj Pet Nov 02 2012, 09:24\nNataly taj Pet Nov 02 2012, 12:28\nSad da imam "ćuš" smajli sad bi ga stavila,nemoj ti da se smeješ Dizniju!!\nBandolera taj Pet Nov 02 2012, 17:36\nevo ga.....jeeeeee [You must be registered and logged in to see this image.]\ni ovaj....[You must be registered and logged in to see this image.]\ni ovi svi drugari.....jeeeeeeeeeeeeeeee......\nSada je Sre Mar 20 2019, 18:26


"Snažno podržavamo palestinske vlasti, kao sve druge države koje će u proces uključiti svoje institucionalne mehanizme, da istraju na međunarodnoj istrazi ovog svirepog događaja, kako nijedna propagandna mašina ne bi povela istragu u neželjenom pravcu"\n2762 pregleda\t2 komentar(a)\nŽenski klub Skupštine Crne Gore, Foto: Skupština Crne Gore\nUbistvo palestinske novinarke Širin Abu Akleh i dramatični prizori kada se izraelska policija sukobila čak i sa osobama iz pogrebne povorke koje su nosile njen kovčeg kroz Stari grad u Jerusalimu, duboko su potresli crnogorske građanke i građane, saopšteno je danas iz Ženskog kluba Skupštine Crne Gore.\n"Njena smrt, u trenutku dok je pokušavala da pošalje sliku sa lica mjesta medijskog izvještavanja ujedno predstavlja i femicid i udar na slobodu medija. Snažno podržavamo palestinske vlasti, kao sve druge države koje će u proces uključiti svoje institucionalne mehanizme, da istraju na međunarodnoj istrazi ovog svirepog događaja, kako nijedna propagandna mašina ne bi povela istragu u neželjenom pravcu. Snažno smo protiv bilo kakvog zataškavanja ili relativizacije i očekujemo da istraga otrkije putanju metka koji je pogodio Širin Abu Akleh u lice, iako je na njenom plavom prsluku velikim slovima pisalo PRESS", ističe se u saopštenju Ženskog kluba koje potpisuju Božena Jelušić, Branka Bošnjak i Vesna Pavićević.\nU saopštenju se dodaje da Odbor za rodnu ravnopravnost i Ženski klub Skupštine Crne Gore duboko žale zbog smrti novinarke Širin Abu Akleh, kao i zbog svih ubijenih novinarki i novinara koji su svoje živote dali za slobodu medija i za neotuđivo pravo da se kaže i da se čuje istina.\nStrah od nereda na sahrani ubijene novinarke Al Džazire\nIzraelska TV: Novinarka Al Džazire vrlo vjerovatno ubijena izraelskom vatrom\nIzraelska policija najavila istragu nasilja na sahrani novinarke Širin Abu Akleh\n"Preliminarni rezultati pokazuju da je Abu Akleh pogođena namjerno vatrom izraelskih vojnika"\nJednoglasna odluka: Savjet bezbjednosti UN oštro osudio ubistvo novinarke Širin Abu Akleh\nSahrana Širin Abu Akleh: Izraelske bezbjednosne snage tukle prisutne\nIkona neustrašivog izvještavanja\nŽenski klub Skupštine Crne GoreŽenski klubBožena JelušićBranka BošnjakVesna PavićevićŠirin Abu AklehPalestinaIzraelIzrael i PalestinaPalestina i Izraelnovinarnovinariubistvo novinaraubistvo novinarkeubistva novinara\n25.06. 08:10 h\t60362\n25.06. 08:40 h\t52921\n25.06. 13:20 h\t35557\n25.06. 17:07 h\t31024\n25.06. 11:58 h\t30915


Kupaći kostimi kroz istoriju - šta smo zaboravili, a šta nam se vraća - MediaSfera\nIako se novi trendovi smenjuju od sezone do sezone, više puta se pokazalo da se moda kroz istoriju vraćala, pa se najpopularniji komadi određenih modnih era vraćaju u novom ruhu i postaju trendovi današnjice. Takav je slučaj i sa kupaćim kostimima, za čije kreiranje dizajneri često crpe inspiraciju iz prošlih vremena.\nU ovom tekstu bavićemo se kupaćim kostitima kroz istoriju, i njihovim uticajem na današnje trendove. Da li nosimo kupaće kostime koji su bili popularni pre više decenija, a šta je ono što smo potpuno ostavili u prošlosti? Saznajte u tekstu.\nKupaći sa visokim strukom – klasika za naglašavanje ženskih oblina\nU prošlosti su zavodljivi kupaći kostimi bili oni koji su isticali ženske obline, i figuru peščanog sata, odnosno kupaći kostimi čiji je donji deo imao visok struk. Ovi modeli su u poslednjih par godina doživeli veliki povratak, i to na oduševljenje mnogih dama. Kupaći sa visokim strukom će sakriti višak kilograma i naslage na kukovima, i istaći struk i bokove.\nDakle, ne samo da će prikriti nedostatke, već će i oblikovati vašu figuru. Takođe, ovi modeli su sjajni za dame koje žele da dobiju efekat dužih nogu. Ono što će određene žene navesti kao manu ovog modela jeste činjenica da pokriva veliki deo stomaka pa taj deo neće moći da pocrni.\nU 20. veku kupaći sa visokim strukom bio je najbolji izraz ženstvenosti i ono što je jedna žena primećivala na drugoj ženi. Bili su način da jedna dama istakne svoje raskošne obline, bez previše otkrivanja i vulgarnosti. Da su određene vrednosti svevremenske pokazuje i činjenica koliko je ovaj model popularan i danas.\nBikini – od istorijskog buma do najpopularnijeg modela kupaćeg\nPopularni bikini danas je neizostavan model na plažama i bazenima širom sveta, međutim, 1946. godine kada ga je francuski dizajner Rear predstavio bio pravi “bum” u svetu. Odjeknuo je kao bomba, po kojoj je i dobio ime.\nNaime, u tom periodu američka vojska izvodila je nuklerne probe na ostrvu Bikini, pa je Rear odlučio da svom novom izumu da ime po tom ostrvu jer je znao kakav će odjek imati u javnosti. Iako previše provokativan i vulgaran za vreme u kom je nastao, bikini je model kupaćeg koji je napravio pravu revoluciju u ovoj oblasti.\nDanas postoji najviše varijacija na popularni bikini, sa modelima koji se vezuju na kukovima, popularnim gornjim delovima u obliku trouglića, kao i mnogim drugim opcijama koje se danas mogu pronaći.\nStreč materijal – devedesete koje se vraćaju u modu\nRastegljivi “žabica” materijal koji je bio popularan tokom devedesetih godina, kao sjajan za kreiranje uskih i pripijenih topova, vratio se na velika vrata i to kroz modele kupaćih kostima. Ovaj izuzetno elastičan materijal postao je popularan na društvenim mrežama, kao novi-stari kul materijal koji morate imati.\nKada su u pitanju dezeni na streč materijalu, obično su u pitanju jednobojni kupaći kostimi, međutim mogu se pojaviti i oni sa cvetnim dezenom. Kroj je jednostavan, sportski i odiše udobnošću.\nJednodelni kupaći – koji su se vratili u modu a koji ne?\nJednodelni kupaći kostimi su prisutni od kada su dame krenule da nose kupaće za odlazak na plažu, dakle imaju najdužu istoriju. Ipak, prvobitni jednodelni kupaći danas ne bi oduševili mnoge dame. Razlog tome je činjenica da su pokrivali veliki deo tela.\nTadašnji kupaći su imali donji deo u obliku šorca, što je danas retkost. Takvi modeli se ubrajaju među sportske, a dame se pre odlučuju za nešto otkrivenije i slobodnije varijante. Trenutno su posebno popularni jednodelni kupaći sa visokim izrezom, poput onih iz osamdesetih.\nVisoko sečeni jednodelni kupaći bili su jedan od najvećih trendova disko ere, a ono po čemu su najprepoznatljiviji jeste efekat dugih nogu koji kreiraju, zbog čega su doživeli veliku popularnost.\nKupaći kostimi sa resama – zanimljiv dizajn koji smo brzo zavoleli\nKada su se tek pojavili na plažama, kupaći kostimi sa resama na gornjem delu preko noći su postali hit. Ovaj model posebno se dopao devojkama sa malim grudima, jer je bio zanimljiv detalj koji je davao efekat većih grudi.\nKupaći sa resama dolazili su u različitim bojama, a posebno su bili popularni oni u drečavim nijansama koji su osim interesatnog dizajna stavljali akcenat i na preplanuli ten. Upravo zato bili su omiljeni među ženama.\nOve sezone rese nisu poslednji modni krik. Još uvek se mogu videti na plažama, ali svakako da ih možete zameniti i znatno aktuelnijim trendovima. Naš predlog bi bili karneri. Oni su se vratili u modu, i sada na vrlo jedinstven i ženstven način vraćaju vrcavost koju smo voleli kod kupaćih sa resama.\nVerujemo da posedujete bar jedan od kupaćih kostima koje smo naveli, a vrlo je moguće da je vaša mama ili baka bila vlasinca sličnog modela. Ako smo vas podsetili na neki odličan model koji niste imali u vidu za predstojeću sezonu, sada je odlična prilika da se ponovite novim kupaćim kostimom.\nTagovibikini kupaći kostimi leto moda Modni vremeplov


Tomislav Medak: Civilno društvo i politički rad na ljevici - Radnička prava\nTomislav Medak razmatra kritike na ulogu organizacija civilnog društva u implementiranju liberalnih reformi u Hrvatskoj i navodi polja moguće suradnje između organizacija civilnog društva, sindikata i lijevih političkih stranaka. Članak je izvorno objavljen u prvom broju časopisa 3k.\nStrukturni problemi ljevice u retrospektivi\nTe kritike glase približno ovako: inicijative i organizacije civilnog društva iz perioda 1990-ih i pogotovo 2000-ih legitimirale su proces implementacije liberalnih reformi (tzv. liberalizacije i demokratizacije) koje sada, kada su dovršene i kada su konačno dosegle standard liberalnog proceduralizma, prikrivaju i potpomažu dominaciju kapitalizma nad društvom. Organizacije civilnog društva, okupirane prvotno problemima ratnog nasilja, etničkih sukoba i nacionalizma, ostale su u procesu normalizacije fiksirane na izopćenja naše lokalne tajkunske, ortačke i korumpirane inačice kapitalizma, dok su posve slijepe na nasilan i izopačen karakter kapitalizma kao načina proizvodnje temeljenog općenito na izvlaštenju i izrabljivanju, ali i na specifičnu povezanost neutralne vladavine prava i autonomije institucija s logikom impersonalne dominacije kapitala. Naposljetku pomogle su u porođajnim mukama u procesu zamjene lokalne kriminalne klase kapitalista manje individualnim, impersonalnijim i civiliziranijim oblicima međunarodnog korporativnog i financijskog kapitala, pomažući pritom kompradorskoj buržoaziji koja radi za strani interes da istisne ortačku nacionalističku buržoaziju koja je na svojim plećima iznijela rad primitivne akumulacije ranih devedesetih.\nOve optužbe imaju za svrhu poljuljati iluzije o bespogovorno meliorističkoj ulozi civilnog društva i zaoštriti ideološke razlike između pozicija na ljevici. One točno detektiraju limitacije i prevladavajući način razmišljanja u civilnom društvu. Pozicija civilnog društva u liberalno-kapitalističkom uređenju određena je strukturnom "podjelom rada" između tri sektora društva, pri čemu je domet djelovanja civilnog društva diktiran i omeđen tržištem (tj. kapitalom) i državom (tj. institucionalnim aparatom koji mora osigurati uvjete reprodukcije kapitala da bi mogao računati na poreze potrebne za održavanje društvenih funkcija). Što god civilno društvo može postići na sistemskoj razini moguće je samo uz njihovo dopuštenje. Stoga civilno društvo kao takvo nije u strukturnoj poziciji da mijenja društveno uređenje, već da unutar njegovih zadatosti služi kao korektiv i strukturno apsorbira njegove probleme i proturječja, dakle potencijalno retardira promjenu.\nMeđutim, one griješe u razumijevanju specifične historijske evolucije liberalizma u Hrvatskoj kao matrice unutar koje je danas smješten ovdašnji politički, institucionalni i ekonomski sistem. Fokusirajući se jednostrano na uvjetovanosti civilnog društva u strukturnoj "podjeli rada", previđamo specifično hrvatsku genezu političkog i ekonomskog liberalizma u Hrvatskoj. A ta specifičnost je sljedeća: liberalni kapitalizam bio je sastavni dio nacionalističkog programa od njegovih početaka. Ideološka i politička podloga transformacije i privatizacije proizvodnog sektora bila je ista ona koja je državu reducirala na formu monoetničke nacionalne države.\nKorijene tog spoja treba tražiti u kasno-jugoslavenskom razdoblju – u razdoblju kada su se pod uvjetima tvrdokorne ekonomske krize, koja je započela još kasnih 60-ih i ranih 70-ih, razlike u privrednim i redistributivnim interesima pojedinačnih republika zaoštrile, a opći osjećaj nezadovoljstva ekonomskim i političkim sistemom postao široko rasprostranjen u društvu i javnom diskursu. Pred kraj 80-ih, pogotovo nakon sloma programa strukturnih prilagodbi vlade Ante Markovića i na vrhuncu uzavrelih nacionalističkih osjećaja, prevladavalo je mišljenje da jugoslavenski socijalni i ekonomski model propao. Dakle, na razini legitimacije društvenog sistema, rezigniranost krizom jugoslavenskog socijalnog modela pripremila je teren za pristanak širokih segmenata društva na otrovnu smjesu nacionalizma i kapitalizma. Kao drugo, na razini ustrojstva društvenog sistema, ekonomska kriza sistema učinila je ideju slobodnog tržišta i razjedinjenja zajedničke privrede plauzibilnom. I u toj situaciji hrvatski nacionalisti su ponudili jednostavan izlaz iz te dvostruke krize.\nNo, ključno je uvidjeti sljedeće: povijesni akteri koji će nedugo zatim transformirati nacionalizam i slobodno tržište u rat i akumulaciju izvlaštenjem pozivat će se – naspram jugoslavenskog modela – na politički i ekonomski liberalizam i, dapače, u trenutku kad dođu na vlast postaviti njegove pravne i institucionalne temelje. Štoviše, njihovi vlastiti činovi će paradoksalno pasti na testu tih liberalnih standarda kojima su sami postavili temelje. Tu kontradikciju prije nekoliko godina detektirat će i Andrija Hebrang čudeći se nad činjenicom da oni koji su stvarali hrvatsku državu sada bivaju kriminalizirani prema pravnom standardu te države.\nMeđutim, liberalizam koji je dakle bio sastavni dio njihovog nacionalističkog programa nije se tu našao zbog komplementarnosti s njihovom nacionalističkom ideologijom. Već naprotiv, zbog toga što je on bio standardni dio reformističkih narativa u kasnom jugoslavenskom razdoblju, dio napora onih koji su u jednom dijelu očajnički i neuspješno tragali za reformskim alternativama pukom prelasku na kapitalizam, ne bi li sačuvali barem neke pozitivne značajke jugoslavenskog ekonomskog i socijalnog modela. Nacionalisti su prigrlili liberalizam upravo zato što je on već bio duboko usađen u popularni imaginarij o evoluciji postojećeg društvenog sistema. Nacionalistima se diskurs prava pokazao pogodnim pri uspinjanju na vlast i provedbi nacionalističkog programa.\nLiberalizam je stoga više od tek opozicijskog projekta progresivaca 90-ih i profesionalnih elita 00-ih koji su ga uspjeli učiniti dominantnim u trenutku kada su nacionalisti i njihovi ortaci ispali iz igre. Njegovi temelji postavljeni su bitno ranije, u periodu jugoslavenskog raspada. Za nacionaliste je imao legitimacijsko-instrumentalnu vrijednost, a u današnjem obliku realizirao se tek nakon “normalizacije” kapitalizma za čije stabilno funkcioniranje je potrebna (povremena) uračunljivost pravnog sistema.\nTaj rad razdvajanja vjerojatno će trebati uzeti u obzir i druge faktore koji su doveli do trajne slabosti ljevice od devedesetih naovamo. Izdvojio bih samo nekoliko njih koji će imati značaj u kasnijoj raspravi. Prvi faktor je evidentno napuštanje jugoslavenskog socijalnog i ekonomskog modela od strane Saveza komunista. U situaciji defanzive pred procesima raspada i uspona nacionalista, hrvatski komunisti su posve abdicirali, prepuštajući politički teritorij nacionalistima. Ako se mogu tješiti da je abdikacija rezultirala mirnom političkom tranzicijom, rezultirala je i unutarnjim i vanjskim ratom. Drugi važan faktor je nacionalističko razaranje relativno progresivnog društveno-institucionalnog okvira koji je uspostavljen u Jugoslaviji. U 90-ima je uvelike ostao pošteđen samo socijalni sistem jer je imao ulogu amortizacije štetne socijalne posljedice nacionalističke i kapitalističke ofenzive. Možemo stoga zaključiti da je ljevica u 90-e ušla kako bez političke organizacije tako i bez institucionalnih resursa.\nDakle, da sumiram, ograničavajući uvjeti pod kojima se ljevica u 90-ima morala regrupirati i djelovati uključivali su: urušavanje legitimacije za antikapitalistički socijalistički projekt kako od širokih segmenata društva tako i od vladajućih tehnokratskih elita, transformacija društvenog vlasništva, odustajanje od modela multietničkog društva kakvo je karakteriziralo Jugoslaviju, rat koji je uslijedio, unutarnji poraz političke organizacije ljevice i razaranje njene institucionalne baze. Svedena na nekolicinu sindikata koji su nagrizani političkim konvertitstvom, izostankom solidarnosti s otpuštanim srpskim radništvom i inicijalnim nesnalaženjem; rijetke akademske, najčešće humanističke institucije pod vječnom opsadom nacionalističkih aspiranata; te nekoliko alternativnih medija – svedena na tih nekoliko slabih oslonaca, ljevica nije imala drugih opcija nego da preživi izvan države, tržišta i partije. To je postavilo jasne granice na rad ljevice koja se morala smjestiti unutar toleriranog prostora civilnog društva. Ljevica je preživljavala kao marginalna, opozicijska, antipopulistička i modernistička. Usredotočena na forme socijalnog isključivanja uslijed rata i privatizacije, nastavljajući rad razorenih progresivnih institucija društva. Svedena na politiku apeliranja i nesigurno preživljavanje i rad. Vratimo li se na kritike upućene civilnom društvu na ljevici od kojih sam krenuo – svi ovi historijski faktori ne apsolviraju je strukturnog dijela te kritike, ona se jest smjestila unutar granica koje su tolerirale država i tržište, pogotovo nakon 2000. godine, ali oni također ukazuju gdje je kontinuitet strukturnih prepreka radu na ljevici i danas. Okrenimo se onda dakle današnjem trenutku.\nŠtošta se promijenilo od kasnih 90-ih. Dogodilo se širenje i prihvaćanje antisistemske analize i nekoliko progresivnih masovnih pokreta širokih razmjera – kao što su blokade fakultetâ, Pravo na grad, Srđ je naš! itd. Nadalje, institucionalni krajolik, pogotovo javni mediji i sindikati, postupno su se otvorili za pozicije i aktiviste ljevice. U posvemašnjoj krizi medija, nastali su i neki ljevičarski mediji. Neki na ljevici pokušavaju prodrijeti u strukture postojećih stranaka, a neki razmišljaju da uđu u izbornu političku borbu s novim strankama. Grade se paralelne strukture institucijama sistema koji bi trebali osigurati održivost rada ljevice. Ali za mnoge na ljevici civilno društvo ostaje objektivni okvir unutar kojeg će morati organizirati svoj politički rad u doglednoj budućnosti.\nUz pretpostavku da želimo, koliko je to moguće, zaobići strukturno zacrtana ograničenja djelovanja kroz civilno društvo – koje je, dakle, s jedne strane omeđeno državom, a s druge kapitalom – u ostatku izlaganja fokusirat ću se detaljnije na praktične izazove koji proizlaze iz tih objektivnih ograničenja u ovom trenutku u hrvatskom kontekstu. Riječ je o izazovima koji su vezani uz pitanje organizacijske forme, uvjeta rada, operativne dinamike, medijske politike i naposljetku šireg skupa strategija koje su potrebne da bi nas pomakle iz defanzive u kojoj se ljevica i dalje nalazi.\nDeficiti organizacijske forme\nSamoorganizacija u formi inicijative ili udruge građana dopušta puno manevarskog prostora. Odgovorni smo primarno vlastitim ciljevima i suputnicama. Relativno je malo uvjetovanja koje nameće institucionalni okvir, relativno je malo raznorodnih interesa koje treba uskladiti. Kolektivno djelovanje može se organizirati na brzinu, bez složenog i često sporog procesa deliberacije i balansiranja suprotstavljenih pozicija. Međutim, ta taktička okretnost ima svoju cijenu. Nevelika unutarnja institucionalna ograničenja i nedostatak potencijalno paralizirajućeg širokog članstva proporcionalne su slaboj moći utjecaja organizacija civilnog društva na kontekst i nedostatku širih društvenih snaga koje bi bile vezane uz organizaciju – dakle baza koja bi poduprla i proširila njene političke aktivnosti.\nNasuprot sindikatima, političke stranke ljevice (iako u hrvatskom parlamentarnom kontekstu takve ne postoje) sve više i više liče organizacijama civilnog društva. Njihovo članstvo – ako ga uopće grade – bitno se smanjilo i više nemaju široku političku bazu koja bi diktirala stranačku političku orijentaciju odozdo i zahtijevala od stranke da joj polaže račune. Kada se zateknu na vlasti, više ne uspijevaju provoditi svoju političku strategiju, već su primorane primjenjivati tehnologiju upravljanja društvenim i ekonomskim pitanjima koja je s jedne strane diktirana nužnošću osiguravanja uvjeta za reprodukcija kapitala o kojima država porezno ovisi, a s druge nužnošću balansiranja javne podrške za posljedice takve politike kroz medijsku politiku i vezivanje pojedinih društvenih interesa uz institucije sistema. Suprotstavljene frakcije više su odraz interesa srednjih i viših stranačkih ešalona negoli širih društvenih skupina zastupljenih u bazi. I dok neke stranačke pozicije mogu biti odraz interesa različitih društvenih skupina koje teže predstavljati, u cjelini one ostaju podložne i ovisne o kolebanju javnog mnijenja. To je stanje, u nekim analizama poznato kao post-političko ili post-demokratsko stanje, koje je zajedničko ne samo tradicionalnim partijama ljevice, već i socijaldemokratskim strankama diljem Europe.\nUvjeti rada, stabilnost djelovanja, transformacija okvira vlastitog djelovanja\nI ti zajednički strukturni interesi doista postoje – goruća pitanja koja se tiču i rada u civilnom društvu i širih sektora radne snage, a nude i temelj za više od samo interventnog oblika savezništva sa sindikatima. Naime, ako se ne stvore stabilniji socijalni uvjeti u društvu za projektni rad na kakav su najčešće prinuđeni aktivisti, ako sindikati ne nađu načina da rješavaju probleme sve većeg broja fleksibiliziranih radnika, bit će to kratka suradnja. Ne samo zato što bi sindikati trebali pomoć oko ove problematike. Naprotiv, prije je suprotno slučaj. Mnoge novonastajuće i postojeće aktivističke, medijske, kulturne organizacije i inicijative, neće moći nastaviti djelovati kroz duži period ako ne osiguraju radnu sigurnost aktivista i resurse koji su potrebni za djelovanje organizacije. Strukturne zadaće koje sam spomenuo ranije neće se moći rješavati volonterski. To znači da će organizacije pojedinačno morati naći stabilne izvore financiranja da osiguraju socijalnu sigurnost ljudima koji u njima rade, ali i zagovarati pravedniju naknadu za rad i strukturnu potporu u svojim poljima. Ako sve veći broj ljevičarskih inicijativa i organizacija želi preživjeti na dugi rok, morat će se uložiti trud u zagovaranje promjene javnih politika koje će rezultirati većom javnom financijskom podrškom ovom tipu rada. To bi moglo imati dugoročne pozitivne posljedice na stabilnost aktivnosti, stvoriti bolje radne uvjete, spriječiti odljev ljudi...\nTakve inovacije su donekle uspjele u polju kulture i medija, gdje su se povremeno događali neki strukturni pomaci nabolje za izvaninstitucionalne aktere. Ali na polju socijale i rada taj napor zagovaranja i mijenjanja javnih politika treba poduzeti hitno i s više uvjerljivosti. Budući da je privatnih i stranih financijera malo, značaj ovog rada na javnim politikama ne može se dovoljno naglasiti. I ti pomaci u sistemu moraju se poduzeti na razini promjene politika, tako da se ne mogu jednostavno dokinuti pri sljedećoj promjeni vlasti.\nMaknemo li se od pitanja kako osigurati uvjete za vlastito djelovanje, postoji niz izazova u temama javnih politika i zagovaranja koje čekaju na aktivan angažman ljevice. Prvo, izmjene radnog zakonodavstva i sve veća fleksibilizacija radnih odnosa su pitanja iz sfere rada koja imaju dvostruku relevantnost za reprodukciju ljevice. Dok je prekarnost bila stalni uvjet rada aktivista i medijskih radnika, posljednje desetljeće ona je postala prevladavajuće stanje koje pogađa sve veće i veće segmente radne snage. Oko ove tematike sindikati su dovedeni do granica mogućnosti djelovanja: prekarne radnike teško je sindikalno organizirati jer s jedne strane sidnikalno organiziranje samo povećava nesigurnost njihovog zaposlenja, a s druge strane rušenje nadnica angažiranjem prekarnih radnika šteti postojećem sindikaliziranom članstvu. Također, sindikati gube članstvo zbog fleksibilizacije radnih odnosa. Stoga oko te tematike treba stvarati savezništva. Aktivističke organizacije koje nisu ograničene socijalnim partnerstvom i zakonskim ograničenjima mogu koristiti manevarski prostor koji nije dostupan sindikatima i mogu artikulirati, zagovarati i mobilizirati šire društvene snage oko promjene radnog zakonodavstva.\nTakođer, borba za očuvanje javnih i komunalnih usluga od daljnjih rundi komercijalizacije i privatizacije nedvojbeno će ostati katalizator šire mobilizacije građana u inicijative ljevice. Postoji izravna veza između komodifikacije javnih usluga – što najčešće znači dokidanje općeg prava na uslugu, smanjivanje investicija u infrastrukturu i otpuštanja radnika – i smanjivanja radnih prava. Komodifikacija usluga izravno smanjuje realnu nadnicu, doprinoseći proletarizaciji radništva. I ta strukturna veza, koja javnosti postaje očita kroz porast cijene komodificiranih usluga i prijeteće troškove socijalizacije privatnih rizika, može poslužiti kao temelj za šire mobilizacije koje nadilaze samo interes radništva ili aktivističkih skupina.\nPretpostavka za takve mobilizacije je, međutim, učiniti ove procese vidljivima i razvidnima javnosti. I to je zadatak kojem se treba posvetiti urgentno, prije nego što privatizacijski procesi odu predaleko. Rekomunalizacija privatiziranih usluga, kao što pokazuju sve češći primjeri diljem Europe, je pravno i ekonomski zahtjevan proces. Ali, to je i legitimacijski zahtjevan proces, jer komercijalni mediji vrebaju priliku da antagoniziraju korisnike protiv pružatelja usluga. Ili pak radnike u privatnom sektoru protiv radnika u javnom sektoru. Kao što je vidljivo iz nedavnih harangi Jutarnjeg lista, koji se udružio s privatnim pružateljima zdravstvenih usluga, širenje fame protiv javnih usluga je više od puko ideološkog manevra ili ovisnosti o oglašivačima – riječ je o potrazi za stvarnim poslovnim modelima koji bi mogli omogućiti preživljavanje ekonomski dotučenim komercijalnim medijima.\nProdor u medijski prostor\nMeđutim, prije svega su potrebne duboke promjene u politici alokacije radiofrekvencijskog spektra i politici financiranja medijske raznolikosti, uz davanje prioriteta – nakon desetljeća privilegiranja komercijalnih medija kako u alokaciji frekvencija tako i sredstava – nekomercijalnim profesionalnim i community radijima i televizijskim stanicama.\nMnoštvo paralelnih strategija\nOčigledno sva ta težišta djelovanja pri izgradnji održivog rada ljevice moraju ići ruku pod ruku s radom u obrazovnom sistemu, ekspertnim tijelima, političkim tijelima i tijelima upravljanja. Kao što su nedavne aktivističke kampanje pokazale, samo koordinirani napor kroz mnoštvo paralelnih strategija – kritičku analizu, masovnu mobilizaciju, pravno osporavanje, zagovaranje, medijsku strategiju i, neizostavno, transgresije dopuštenog i politički prihvatljivog – omogućuje političku subjektivaciju koja ima barem kakvu-takvu šansu da dovede u pitanje čeličnu logiku neoliberalne politike.\nAli te su kampanje isto tako pokazale da bez obzira na njihove razmjere i utjecaj, one i dalje nisu dovoljne da bi dovele do željenih promjena. Pokreti koji su uspjeli mobilizrati najveću javnu podršku i energiju gube u srazu s političkim akterima koji zbog politika štednje guraju još jednu rundu komercijalizacije i privatizacije javnog sektora i javnih resursa. Razvidno je da bez ulaska u borbu za vlast, ili barem za neki strateški udio u njoj, ti pokreti će nastaviti gubiti. Bez ulaska u izborni politički proces ljevica će teško postići dugotrajne promjene. No, ako stavimo sve karte na izbore – zbog razloga strukturne ograničenosti političkog sistema da mijenja ekonomski sistem – još teže. Ljevica će morati tražiti šanse na izborima, ali istodobno nastavljati s radom na svim drugim frontama. U kojoj organizacijskoj formi i kojom prilikom, to ostavljam za neko drugo razmatranje.\nIzvor naslovne fotografije: Radnička fronta/Youtube\n O ograničenoj poziciji civilnog društva unutar te "podjele rada" u kapitalizmu i njenoj historijskoj genezi vidi Ellen Meiksins Wood, "The Uses and Abuses of Civil Society", Socialist Register, vol. 26, 1990, str. 60-84.\n U kontekstu diskusije o istodobnoj relativnoj uvjetovanosti i relativnoj autonomiji društvenih institucija od ekonomskih procesa, te nužnosti historijske analize endogenog razvoja institucionalnih formi za njihovorazumijevanje, vidi pojam genetske strukturacije kod Nicosa Poulantzasa("Marxist Examination of the Contemporary State", The Poulantzas Reader, Verso, London/New York, 2008., str. 25-46).\n O nužnosti po državnu vlast da s jedne strane održava uvjete reprodukcijekapitala radi održanjafiskalnih kapacitetadržave (Wolfgang Streeck), a s druge strane zastupa suprotstavljene frakcije klasnih interesa kroz institucije države radi održanja stabilnosti političkog sistema vidi Joachim Hirsch, Materialiastische Staatstheorie. Transformationsprozesse des kapitalistischen Staatensystems, VSA-Verlag, 2005.


Rabljeni IFA građevinarska oprema oglasi na prodaju - Hrvatska - Mascus Hrvatska\nPregledaj oglase rabljene IFA građevinarska oprema na prodaju diljem Europe. Najnoviji oglasi se stavljaju na vrh. Da sortirate ove rabljene IFA građevinarska oprema kliknite na dugume, kao što su marka, godine, cijena, vrijeme korištenja, država. Kako bi pregledali bilo koje rabljene građevinarska oprema na prodaju kliknite na link.\nIFA 4 cyl. dieselmotorSnaga motora: 125\nIFA Type 4VD8/8-2SVL Diesel lufkølet motorSnaga motora: 125\nIFA 4 cyl. dieselmotorerSnaga motora: 125\nIFA motor 12 cyl. Tatra Diesel 930 ex. Army Dok-MSnaga motora: 250\nOvdje je kompletna lista polovnih IFA građevinarska oprema za prodaju. Mozete da dodate strane medu svoje omiljene strane ili uporedujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og IFA građevinarska oprema koji su Vam zanimljive, uz korišcenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.


13.01.2020 / 12:55 BiH - Kontinuirano ulaganje\nZakon o mladima FBiH propisao je, između ostalog, obavezu svih općina da u budžetu osiguraju stavku koja će se odnositi na poboljšanje položaja mladih te intenziviranje rada sa mladima i omladinskih aktivnosti.\nZa tu namjenu u budžetu Općine Centar izdvojeno je 545.000 KM.\nTačnije, u okviru tekućih programa budžeta Općine Centar, posebno je izdvojen tekući program "Kontinuirana briga o mladima" za koji je u 2020. godini obezbijeđeno oko 285.000 KM, te dodatnih 260.000 KM za poticaj zapošljavanja mladih kroz finansiranje i sufinansiranje najboljih poslovnih projekata namijenjenih razvoju poduzetništva i samozapošljavanju mladih.


WHO: Afrika izlazi iz pandemije koronavirusa - Portal 072info\nWHO: Afrika izlazi iz pandemije koronavirusa\n“Pandemija ulazi u drugačiju fazu. Mislimo da se krećemo, posebno jer se povećava broj vakcinisanih, prema onom što bi mogla biti endemija”, izjavila je čelnica WHO-a za Afriku Matshidiso Moeti.\nPrethodni članakSejo Sexon: BiH će biti zemlja bogatih političara koji su se nakrali\nSljedeći članakKoliko često biste trebali prati posteljinu


Messi o Mundijalu: Nismo favoriti, ali smo izjednačeni sa ostalim timovima – Fokus.ba\nMessi o Mundijalu: Nismo favoriti, ali smo izjednačeni sa ostalim timovima\nIako je reprezentaciju Argentine tokom priprema za Svjetsko prvenstvo u Rusiji pratilo mnogo problema sa povredama, Lionel Messi i dalje vjeruje da njegova zemlja može otići do kraja, prenosi Anadolu Agency (AA).\nArgentina je pred početak priprema ostala bez prvog golmana Sergija Romera iz Manchester Uniteda, a zatim se tokom priprema u Barceloni teško povrijedio Manuel Lanzini, veznjak West Ham Uniteda.\nPrva argentinska zvijezda svjesna je da njegova reprezentacija ne spada u prvi red favorita na Mundijalu, ali smatra da imaju pobjednički mentalitet.\n“Idemo u Rusiji s velikim entuzijazmom i željom. Odlično smo se pripremili u našem trening kampu. Imamo sjajne individualce u reprezentaciji i borićemo se da bude izjednačeni s bilo kojim timom, iako nismo favoriti“, kazao je Messi za argentinske medije.\nJedan od najboljih fudbalera današnjice do sada je nastupio na tri Svjetska prvenstva i kaže da je pred svako imao drugačiju situaciju.\n“Iz svakog od tih nastupa izvukli smo pozitivne stvari. Veliki favoriti će doći u dobrom stanju u smislu njihovog tima i njihovih igrača. Mislim da nas čeka veoma izjednačeno Svjetsko prvenstvo“, zaključio je Messi.\nArgentina će na Svjetskom prvenstvu, koje će se održati od 14. juna do 15. jula, igrati u grupi “D“ sa reprezentacijama Hrvatske, Nigerije i Islanda.\n#Lionel Messi#Mundijal#sp u rusiji


Za kontrolu plodnosti zemljišta 115 miliona dinara iz budžeta - Subvencije\nZa kontrolu plodnosti zemljišta 115 miliona dinara iz budžeta\nSredstva kojima se pokriva do 100 odsto troškova kontrole mogu da dobiju savetodavne službe sa teritorije centralne Srbije\nU toku je konkurs Uprave za poljoprivrednio zemljište za dodelu sredstava za kontrolu plodnosti obradivog poljoprivrednog zemljišta. Sredstva za realizaciju ovih radova se obezbeđuju iz budžeta Republike Srbije u ukupnom iznosu do 115.000.000 dinara i u visini učešća do 100% bez uračunatog poreza na dodatu vrednost.\nPravo na dobijanje sredstva za obavljanje kontrole plodnosti obradivog poljoprivrednog zemljišta može da ostvari Ovlašćena organizacija za određivanje osnovnih parametara plodnosti zemljišta: privredno društvo sa sedištem na teritoriji Republike Srbije van teritorija autonomnih pokrajina koje ispunjava uslove za obavljanje savetodavnih poslova koji su propisani zakonom kojim se uređuju savetodavni i stručni poslovi u oblasti poljoprivrede\nUslov je da je u okviru izvršene Kontrole plodnosti utvrdila osnovne parametre plodnosti zemljišta i to: reakciju zemljišta (vrednost pH), aktivnu i supstitucionu kiselost, vlažnost zemljišta, sadržaj slobodnog kalcijum karbonata, sadržaj organske materije (sadržaj humusa), sadržaj ukupnog azota koji može da bude utvrđen i računskim putem iz sadržaja organske materije, sadržaj lakopristupačnog fosfora u obliku P2O5 i sadržaj lakopristupačnog kalijuma u obliku K2O.\nPotrebno je da je kontrola plodnosti izvršena za obradivo poljoprivredno zemljište od prve do pete katastarske klase, a za područja sa otežanim uslovima rada u poljoprivredi određenim u skladu sa Pravilnikom o određivanju područja sa otežanim uslovima rada u poljoprivredi za zemljište od prve do sedme katastarske klase, za parcele najmanje površine 0,1 ha, za jedan uzorak po parceli i/ili za dva uzorka po parceli (ako su u pitanju parcele sa zasadima voćarskih kultura i/ili vinograda), za najviše 10 uzoraka po poljoprivrednom gazdinstvu.\nKontrole mogu da se obave kod fizičkog lica koje je upisano u Registar poljoprivrednih gazdinstava kao nosilac ili kao član komercijalnog porodičnog poljoprivrednog gazdinstva u aktivnom statusu, na parcelama koje su u vlasništvu tih lica i upisane su u Registar, kao i kod zakupca poljoprivrednog zemljišta u državnoj svojini (pravnog ili fizičkog lica koje je nosilac ili član porodičnog poljoprivrednog gazdinstva) koji je poljoprivredno gazdinstvo, odnosno komercijalno porodično poljoprivredno gazdinstvo i parcele uzete u zakup na kojima se vrši kontrola plodnosti upisao u Registar i čije gazdinstvo ima aktivan status.\nOvlašćena organizacija može da ostvari pravo na sredstva po pojedinim poslovima Kontrole plodnosti po jednom analiziranom uzorku za:\n- izlazak na teren i uzorkovanje prosečnog uzorka zemljišta do 400 dinara bez uračunatog poreza na dodatu vrednost,\n- laboratorijsku analizu uzorka do 1.100 dinara bez uračunatog poreza na dodatu vrednost,\n- sačinjavanje i dostavu preporuke do 400 dinara bez uračunatog poreza na dodatu vrednost.\nPrijave na Konkurs se podnose zaključno sa 1.09.2018. godine.\nO uslovima za konkurisanje za dobijanje ovih sredstava može se pogledati ovde.\nČet 14 Jun, 2018 11:02\nZa komasaciju i uređenje njiva 44,5 miliona\nArapi plaćaju zakup zemljišta na kašičicu\nI ove godine državne njive investitorima na 30 godina\nTenisovo zemljište koristiće drugi investitori\nDo svoje zemlje i u susednoj opštini\nTagovi: kontrolu plodnosti zemljišta\nDva miliona za promociju ženskog preduzetništva


On ima 190 kilograma, a ona 50: Jede na svaka DVA SATA i kad su je pitali ŠTA RADE U KREVETU - odgovor je ostavio ljude BEZ REČI - Zena.rs\nOn ima 190 kilograma, a ona 50: Jede na svaka DVA SATA i kad su je pitali ŠTA RADE U KREVETU - odgovor je ostavio ljude BEZ REČI\nHaftur Julijus Bjornson (30) visok je 206 centimetara i ima otprilike 193 kilograma, dok njegova supruga, fitnes instruktorka Kelsi Henson (29) ima svega 158 centimetara i nije mu ni do ramena. Lakša je od njega čak 140 kilograma. Zvezda serije "Igra prestola" koji tumači lik kojeg oslovljavaju sa Planina, sa svojom suprugom bio je glavna atrakcija u sredu u Njujorku na svetskoj premijeri osme i poslednje sezone serije.\nPlanina i Palčica Foto: Instagram\nBjornsonNjih dvoje glase za najneobičniji par upravo zbog razlike u visini i kilaži. U braku su od oktobra prošle godine, a ljudima je uvek smešno kad ih vide zajedno zbog razlike u visini. Mnogi su komentarisali su da mu devojka izgleda kao ćerka i pitali ga - kako se oni ljube.\nTag a friend who doesn't waste a drop! - I use Pulse preworkout before every heavy lifting session and it really helps. - Thanks @legionath for making such great products I actually use and feel confident representing! #TeamLegion #LegionAthletics\nA post shared by Hafþór Júlíus Björnsson (@thorbjornsson) on Apr 4, 2019 at 1:56pm PDT\nPar ne obraća pažnju na komentare, a glumac je posebno ponosan zato što važi kao jednog od najjačih muškaraca u svetu. Za britanske medije otkrio je i koja je tajna njegove uspešne 'mase'.\nPretty fly! I'm a lucky guy 😎\nA post shared by Hafþór Júlíus Björnsson (@thorbjornsson) on Mar 31, 2019 at 2:17pm PDT\nFeels good to get out of our training gear once in a while! 🤪 @kingbrosclothiers\nA post shared by Hafþór Júlíus Björnsson (@thorbjornsson) on Apr 3, 2019 at 9:52am PDT\n- On jede stvarno mnogo. Ako odemo u supermarket, treba nam kamion da bismo podmirli njegove potrebe - rekla je uz smeh Kelsi.\nPošto ih stalno prijatelji pitaju kako izgleda njihov intimini odnos, Planina je bio kratak u odgovoru: "Ona je uvek gore".\nPar se upoznao u septmebru 2017. kada mu je Kelsi prišla u restoranu i zatražila autogram. Između Planine i "Palčice" odmah je sevnula varnica.\nZa ručak je jeo četiri pljeskavice i pio pola litre mleka, dogurao je do 143 kilograma: Više ga niko ne prepoznaje


Povećana sredstva: Za Kalendar kulturnih manifestacija 240.000 KM - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nGrad Banja Luka će tokom godine finansijski podržati 28 manifestacija uvrštenih u Kalendar kulturnih manifestacija, u ukupnom iznosu od 240.000 KM.\nSve manifestacije odabrane su putem javnog poziva i uvrštene u Kalendar, za koji je ove godine izdvojeno za 35.000 KM više u odnosu na prošlogodišnji.\nTako će Grad i ove godine sufinansirati manifestacije tradicionalnog karaktera i neupitnog kvaliteta, a osim direktne novčane podrške, organizatori ovih događaja biće podržani i ustupanjem prostora, ali i dijelom kroz promociju.\nKako su istakli u Odjeljenju za društvene djelatnosti, da bi neka manifestacija mogla da bude dio Kalendara, potrebno je da na prvom mjestu ima kvalitet koji se, između ostalog, potvrđuje i trajanjem samog događaja.\nTako su svoje mjesto u Kalendaru našle brojne tradicionalne manifestacije, između ostalih, Kočićev zbor, Svetosavska akademija, Dani Vlade Miloševića, Đurđevdanski festival dječije pjesme, Teatar fest, Međunarodni festival pozorišta za djecu, Međunarodni sajam knjiga, „Mali kompozitor“, itd.\nGrad će sa organizatorima manifestacija zaključiti ugovor, kojim se uređuju međusobna prava i obaveze u vezi sa realizacijom manifestacije.\nInače, izdvajanja za Kalendar kulturnih manifestacija samo su dio podrške za kulturu koja ove godine, u okviru resornog odjeljenja – iznosi 798.000 KM, što je znatno povećanje u odnosu na prošlogodišnja sredstva, navode iz Gradske uprave.\nZaustavljen kamion sa 300 kg droge, kretao se prema BiH


ОЦЕЊИВАЊЕ БЕЗ СУЗА | Eduka-portal.rs\nVažnost ocenjivanja, međutim, posebno među onima kojima obrazovanje nije struka, često se shvata na potpuno drugačiji i ne nužno pogrešan način. Ocena se pojavljuje kao numerička vrednost od 1 do 5. Kao takva ona dobija ulogu „monete” za upis na fakultet, konkurisanje za stipendiju, zaposlenje ili diku roditelja i bliže i dalje rodbine. Za razliku od „prave” monete smatra se da nastavnika „ništa ne košta” da upiše ovu ili onu brojku. Zato su ocene, posebno na kraju školske godine, glavni predmet tenzije, svađe, nezadovoljstva, a često dolazi i do veoma neprijatnih scena kao što su pretnje i pokušaji podmićivanja i različitih vrsta pritisaka. Ovakav odnos prema ocenjivanju u dobroj meri je uslovljen tendencijom da se do fakultetskih diploma ponekad dolazi na vrlo zagonetan način, da kompetencije o kojima svedoči diploma često nemaju mnogo veze sa onim čime se njen „posednik” bavi, te da se kompetentnost za obavljanje nekog posla, stečena u obrazovnoj ustanovi, uglavnom potcenjuje. Smatra se da obrazovanje nije važno i da ne služi ničemu, dok bi diploma mogla nečemu i da posluži. Zato je javnost zainteresovana za numeričku ocenu, a ne za ono šta se iza te ocene nalazi. Verujem da je to jedan od razloga što većina nastavnika odbija da govori o načinu ocenjivanja ili bar odbija da to radi pod svojim pravim imenom.\nZašto, onda, nastavnici nerado govore o ocenjivanju? Veliki broj nastavnika ne ume da objasni svoje kriterijume za ocenjivanje. Naravno, česta su objašnjenja tipa: „učenik koji želi da ima pet mora da bude sposoban da kvalitetno prezentuje naučeno gradivo”. Ovo je dobro objašnjenje pod uslovom da je nastavnik objasnio šta znači „kvalitetno prezentovati” i trenirao učenike u prezentovanju gradiva. U suprotnom, ako je kriterijum zasnovan na neproverenoj pretpostavci da učenik zna šta je kvalitetno prezentovanje ili nastavnik ne podstiče razvoj ove veštine, ovakav kriterijum je apstraktan, nejasan i siguran je izvor konflikta pri ocenjivanju. Isto važi i za formulacije „odnos prema nastavi”, „zainteresovanost za predmet”, „razumevanje gradiva” ili „kreativnost”.\nRAZVIJANjE ADEKVATNOG ODNOSA PREMA OCENjIVANjU: Nastavnik treba da uveri učenika da ocene nisu „tajno oružje”, „sredstvo moći” ili „strašni sud”, već nastavnikova ocena zajedničkog rada sa učenikom. Odnos razvijen na poverenju između učenika i nastavnika omogućava formiranje ovakvog uverenja. Prema tome, učenik će razviti pravilan odnos pri ocenjivanju ako je nastava oslobođena straha, napetosti, nepoverenja i stresa. Gordon Stouks tvrdi da je 80 odsto teškoća pri učenju povezano sa stresom. Kroz nastavu pri čijem se izvođenju oseća prihvaćeno i bezbedno učenik će pokazati bolje rezultate, a i njegova motivisanost za učenje će biti veća.\nNaravno, prva reakcija na ocenu kojom je učenik nezadovoljan u najvećem broju slučajeva biće vrlo emotivna. Zadatak nastavnika je da u ovakvoj situaciji ostane pribran i usmeri učenika sa emotivne na racionalnu reakciju. Ovo je mnogo lakše nego što izgleda, posebno ako nastavnik ima elementarno poznavanje neke od psiholoških metoda. Ako nastavnik “padne u vatru”, posledice su nesagledive.\nOBEZBEĐIVANjE JAVNOSTI I JASNOSTI OCENjIVANjA: Česte su primedbe na javnost ocenjivanja. Neki nastavnici imaju običaj da upišu ocene u zbornici ili na nekom drugom „skrovitom mestu”, izbegavajući da ih saopšte učenicima. Drugi javno saopštavaju ocene, ali ih ne obrazlažu. Treći ih obrazlažu, ali njihova obrazloženja (kao u primerima s početka teksta) nisu jasna učenicima. Učenik kome nije jasno zašto je dobio određenu ocenu često reaguje emotivno (što je, uostalom, u skladu sa uzrastom), a ovaj emotivni naboj učenika dodatno otežava nastavniku da učeniku obrazloži ocenu. Ocena mora biti javno izrečena, jasno obrazložena uz davanje uputstva učeniku šta bi trebalo da uradi kako bi poboljšao svoj uspeh. Ovo je lakše propisati, ali je prilično teško sprovesti u delo. Srećom, postoje vrlo upotrebljivi teorijski modeli pomoću kojih se kriterijumi za određenu ocenu mogu objasniti učenicima.\nBlum je 1956. svojom taksonomijom prvi pokazao da školovanje nije samo akumuliranje podataka i eventualno razumevanje. Znanje stečeno u školi američki nastavnici su do pojave Blumove taksonomije nazivali „čaša za jednokratnu upotrebu (paper cup)”. Učenici bi „nabubali” gradivo, uradili test i onda bi većinu memorisanih činjenica jednostavno zaboravili, upravo kao što se plastična čaša baca posle popijenog napitka. Uprkos entuzijazmu vezanom za Blumovu taksonomiju, njena primena je bila uglavnom bolno iskustvo za nastavnike. Klasifikacija nije bila dovoljno razrađena i empirijski proverena, a jedan od problema je bila i striktna hijerarhija. Konačno je Anderson sa saradnicima 2001. godine napravio korigovani model koji se često naziva Blum-Andersonova taksonomija.\nBlum-Andersonova taksonomija nije dovoljna za ocenjivanje veština i povezivanje školskog gradiva sa životom van škole. Većina nastavnih predmeta ima za cilj i razvoj određenih veština učenika, te svaki nastavnik treba da pronađe model po kome će pratiti kako se ove veštine razvijaju. U nastavi filozofije, pored osnovnih veština (pisanje, čitanje, slušanje, govor) obavezno pratim razvoj mislilačkih veština i to radim prema Lipmanovoj klasifikaciji (razumevanje, istraživanje, konceptualizovanje, prevođenje). Povezivanje školskog gradiva sa životom van škole jedan je od zadataka nastave koji je danas vrlo aktuelan u čitavom svetu. PISA model je jedan od pokušaja, po mom sudu vrlo ograničenog dometa, da se na ovaj zadatak odgovori. Najbolje rezultate postižem kombinacijom Blum-Andersonove taksonomije, PISA modela zadataka i specifičnih sadržaja predmeta koji predajem.\nAutor je nastavnik filozofije u Požarevačkoj gimnaziji Miloš Jeremić\nTekst je objavljen u nedeljniku Vreme i dostupan na: http://www.vreme.co.rs/cms/view.php?id=1108530&print=yes\nZA ĐAKE: ŠTA TREBA DA ZNAMO O ISPITIVANjU I... OBRAZOVANjE U FINSKOJ


Tema: Evropa traži od Srbije da uvede carinu sa Kosovom!\n14.07.2010., 23:52 #1\nVisoki zvaničnik Evropske komisije za proširenje Pjer Mirel pozdravio je napredak Srbije u sprovođenju reformi, borbi protiv organizovanog kriminala i regionalnoj saradnji, ali i zatražio od Beograda konstruktivan pristup problemu carina na Kosovu.\nPosle sastanka Unapređenog stalnog dijaloga EU - Srbija u Palati Srbija, Mirel je pohvalio i donošenje statuta Vojvodine, obrazovanje nacionalnih saveta, aktivnosti ombudsmana i poverenika za informacije od javnog značaja.\n- Želeli bismo sličan konstruktivan pristup o jednom posebnom pitanju u vezi s Kosovom - rekao je Mirel, i dodao da bi Srbija trebalo da prihvati „carinske pečate koji su bitni za razvoj trgovine" i, prema tumačenju Unmika, u potpunoj saglasnosti s Rezolucijom 1244 SB UN.\nPotpredsednik Vlade za evrointegracije Srbije Božidar Đelić na ovu sugestiju rekao da je će Srbija „pokušati da nađe rešenje, naravno ne prelazeći crvene linije naše državne politike". On je rekao da je Srbija prihvatila da u ime Kosova sporazum CEFTA potpiše Unmik, ali da je „pre određenog vremena pokušana jednostrana promena tog međunarodnog ugovora, što nije moguće bez sporazuma svih ugovornih strana".\nMirel je posebno pozdravio poboljšanje odnosa Srbije i BiH i s tim u vezi usvajanje deklaracije o Srebrenici u srpskom parlamentu, kao i dolazak predsednika Srbije Borisa Tadića u Srebrenicu.\n14.07.2010., 23:54 #2\nRe: Evropa traži od Srbije da uvede carinu sa Kosovom!\nУведем му царнину на кевину гајбу!\n14.07.2010., 23:54 #3\nlol pa zar oni misle da smo toliko glupi pa da na takav indirektan nacin priznamo nezavisnost kosova\n14.07.2010., 23:54 #4\nHm, kakve su to zaostale mantre sa carinama, zar Eu upravo ne sugerise suprotno, sve u korist slobodne trgovine?\n14.07.2010., 23:57 #5\nМожда им то упали код Индијанаца, добар им виц.\nТребало би да уведемо визе, одавно је већина на Косову прекорачила боравишне..\n15.07.2010., 00:48 #6\nSrbija vise izvozi robe na Kosovu nego u Rusiju ili SAD.\n15.07.2010., 00:58 #7\nevropska unija trazi od srbije da priznaju carinske pecate tzv nezavisnog kosova\ntacnije EU trazi od srbije posredno priznanje nezavisnosti\nvidecemo dal ce ovo tadic da izda kao sto je izdao u vezi euleksa\n15.07.2010., 01:03 #8\ncarina postoji. ko ne veruje, neka pokusa iz NP da uveze ensto, ili obratno, i videt ce.\n15.07.2010., 01:23 #9\nЗа Видовдан још је постојало нешто налик царини...\nШиптари нису претресали....само пустили а наши касније и документа и све...\nОви на власти све раде сами само ето као европа то тражи...\n15.07.2010., 01:25 #10\nnema nikakve carine ne lazi . da ima ne bi trazili iz EU da priznamo tu vasu "carinu"\ndrzava Srbija ne priznaje te vase institucije niti priznaje carinski pecat tzv "kvazi drzave kosova"\nniti ce ikada priznati.\nroba moze da se carini samo pod unmik pecatom i papirima sto se tice Srbije\nNijedna tj nikakva roba sa papirima i pecatom tzv lazne carine "kosova" ne moze da udje u srbiju\n15.07.2010., 01:29 #11\nМислим да постоји и то наша...\nДок су шиптари отварали палили смо их....и сад наши отворе...то је нешто већ као признање....\n15.07.2010., 01:31 #12\nnikakva roba sa pecatom te siptarske "carine" ne moze da udje ili prodje kroz srbiju. a pre je mogla da prolazi roba sa pecatom unmika\ni to siptare i siptaroljupce iz EU boli i zato vrse pritisak da se posredno prizna nezavisnost kosova.\n15.07.2010., 01:32 #13\nsrbija ima granicu/carinu na svim prelazima koji vode ka kosovu.kako ti to zoves ja ne znam, ja na tako sto kazem carina\n15.07.2010., 01:33 #14\n15.07.2010., 01:34 #15\ntihi, nažalost neke stvari su ipak ušle. u miškovićevom otetom c marketu se našla roba na čijoj deklaraciji piše da je uvežena iz "države" kosovo. ne mogu sada da se setim šta, ali mislim da je neki keks bio.\n15.07.2010., 01:35 #16\nto je savrseno normalno . svaka drzava ima carinu kao kontrolu robe i ljudi koji prolaze kroz tu zemlju zato ima i srbija ne priznaje tu vasu carinu i bilo koja roba sa carinskom deklaracijom tom vasom ne moze da udje ili prodje kroz srbiju.\nto je sustina cele price i upravo se vrsi pritisak na nas da popustimo i da priznamo institucije i carinu kvazi teroristicke drzave kosova sto mi srbi naravno nikada necemo uraditi.\nPoslednji put ažurirao/la Тихи : 15.07.2010. u 01:37\n15.07.2010., 01:37 #17\nБиле су и цигарете са назад оном маркицом шиптарском...\n15.07.2010., 01:41 #18\nmoguce je da nesto zbog korumpiranosti carinika ili sverca prodje al to su situacije koje su izuzeci. zvanicno ne moze nista sa carinskom deklaracijom laznee drzave kosova da udje u srbiju\nsever kosova je po svim pitanjima nezavistan od pristine, 11 godina posle rata siptari se nisu pomerili ni milimetar, mislim da je tu gotova stvar\n15.07.2010., 01:48 #20\nБоље речено Косово(пола) је наше а Метохију су нам ''узели''\nМетохија иначе значи црквена земља или односно земља на којој се налази црква,манастир...\nТако да...ни мало наивно већ плански...\n15.07.2010., 01:50 #21\nPa da se na neki nacin regulise to bilo bi i za Srbiju pametnije ... Ovako samo odgovara sivoj ekonomiji, svercerima, i ostalim kriminalcima ... Srbija treba da kontrolise sta ulazi sa Kosova u Srbiju, da opet ne bi imali slucajeve poput onog sa pilecim mesom iz Brazila mislim ...\n15.07.2010., 01:52 #22\npa regulisano je sve sto se nas tice.\nsiptari carine robu iz srbije kad prodje u juznu mitrovicu . tu nema nista sporno.\nsrbija ne priznaje "drzavu" kosovo niti bilo koju njenu instituciju i samim tim niti njihovu carinu i zbog toga nikakva roba koja na carinskoj deklaraciji ima pecat te njihove "carine" kao i zemlju porekla - ne moze da udje u srbiju. bilo kroz tranzit bilo da se carini\ne sad to albancima nikako ne odgovara jer ne mogu nista sa kosova da prodaju u srbiji + ne moze nikakva roba koja je poreklom sa kosova da prodje kroz srbiju u trece zemlje\nal ko im je kriv. sami su tako hteli\n15.07.2010., 01:55 #23\nСамо једна мала исправка и молба\nПод наводнике стављај и ''косово''\nЈер ово што је нама отето се зове Космет.\n15.07.2010., 01:57 #24\nZnaci isti slucaj ko ona glupost sa pasosima ... Jesi li znao da npr. kada makedonski drzavljanin putuje, uzmimo primer, za Novi Pazar, ne moze proci onu adminstrativnu liniju u blizini Raske ... Zato sto kao Srbija ne priznaje kosovski prelaz ( mislim da se zove Djeneral Jankovic) , i ne moze preci administrativnu liniju sa Srbijom ...Odnosno granicu , na isto mu dodje ...\n15.07.2010., 01:59 #25\np tacno je to. tako ti je to kad putujes preko ilegalne samoproglasene "drzave"\nsta se radi . to je cena "jednostrane nezavisnosti"\ntako to biva kad se stvari resavaju bez dogovora..\nja isto tako zbog takvih problema putujem kad idem za grcku preko juga srbije nisa zitoradje mesto preko pristine i ako mi je krace preko kosova i metohije .\nPoslednja poruka: 18.07.2009., 16:05


TOMA FILA: HAŠKA PRESUDA ŠEŠELJU KRIJE NEŠTO MNOGO GORE ZA SRBIJU! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tTOMA FILA: HAŠKA PRESUDA ŠEŠELJU KRIJE NEŠTO MNOGO GORE ZA SRBIJU!\nTOMA FILA: HAŠKA PRESUDA ŠEŠELJU KRIJE NEŠTO MNOGO GORE ZA SRBIJU!\nToma Fila – foto: Medija centar Beograd\nOdluka Haškog suda zapravo će biti inicijalna kapisla za novi krug separatizma u Vojvodini. Cela priča pokrenuta je daleko od Srbije i Tribunala — u Vašingtonu, kaže za Sputnjik advokat Toma Fila.\nŽalbeno veće Haškog tribunala osudilo je lidera radikala Vojislava Šešelja za progon, deportaciju i podsticanje deportacije Hrvata iz Vojvodine. Komentarišući presudu, advokat Toma Fila konstatuje da je ona presedan, jer je prvi put neko osuđen za ratni zločin koji je izvršio tako što je držao govor.\nMeđutim, postoji još nešto što je za Srbiju veoma važno, jer se prvi put presudom Haškog tribunala državljanin Srbije osuđuje za vršenje zločina na teritoriji države Srbije. To će pre svega iskoristiti hrvatska manjina u Vojvodini, upozorava Fila.\n„Već imamo reakciju predsednika udruženja Hrvata, koji kaže da je to mala kazna i da treba i drugi da odgovaraju za zločine, a za zločine nad Srbima u Hrvatskoj, a desetine hiljada su morale da odu, nikad niko nije odgovarao“, kaže Fila. On dodaje da treba imati na umu da je Šešelj državljanin Srbije, pa je moguće da se pojavi tvrdnja da bez učešća države progon Hrvata nije ni mogao da se desi. To za našu zemlju može biti izuzetno opasno, kaže advokat Fila.\n„Oni će sada ići na to da je država dozvolila, omogućila, pomogla ili izvršila zločin. To će sad biti razglabano na teritoriji Hrvatske. To će biti dodatni argument u razgovorima Hrvatske sa Srbijom“, kaže ovaj advokat. On dodaje da će presuda zapravo biti inicijalna kapisla za novi krug separatizma u Vojvodini i da je cela priča pokrenuta daleko od Srbije i Tribunala — u Vašingtonu.\n„Sudija Haškog tribunala napisao je javni protest, a posle napustio Sud, jer je rekao da Teodor Meron američkog ambasadora izveštava o stvarima Suda, a trebalo je da bude nezavisan, jer je Sud Ujedinjenih nacija, a ne SAD. I upravnik zatvora je priznao da piše izveštaje UN, ali i američkoj Ambasadi“, podseća Fila.\nOn dodaje i da je sudija Meron promenio praksu Suda, da bi Ante Gotovina, jedan od odgovornih za ubijanje i progon stotina hiljada Srba iz Hrvatske bio oslobođen, te da je kasnije ponovo promenjena, da bi bio osuđen general Lazarević.\nProfesor Univerziteta u Novom Sadu Dejan Mikavica smatra da eskalacija procesa separatizma u Vojvodini i presuda Šešelju nisu u direktnoj vezi. Presuda ni u budućnosti neće nužno proizvoditi zajedničke ili istovetne posledice, kaže Mikavica za Sputnjik.\n„Ne postoji presuđujuća politika Vojislavu Šešelju ili bilo kom drugom Srbinu, koja bi mogla na bilo koji način da izmeni hrvatsku politiku prema Srbiji, ako imamo u vidu kontekst koji podrazumeva slučajeve koji su se desili i verbalni delikt koji se tiče Šešelja u Hrtkovcima.\nHrvatska politika u odnosu na pitanje autonomije Vojvodine, u odnosu na Srbiju, na njen teritorijalni integritet je kontinuirana stvar i nepromenjiva je. Kakva god da je bila presuda Šešelju u Tribunalu, ta politika se ne bi drastičnije promenila“, tvrdi Mikavica.\nMeđutim, hrvatsko Ministarstvo spoljnih i evropskih poslova, odmah nakon izricanja presude, oglasilo se saopštenjem u kome pozdravlja odluku Suda. Hrvatska takođe pozdravlja i utvrđenje Mehanizma o postojanju sistematskog i raširenog napada na nesrpsko civilno stanovništvo u kome je sudelovao i Vojislav Šešelj „kao potvrdu planskog kriminalnog djelovanja usmjerenog na stvaranje ’velike Srbije‘“.\nMikavica, koji je istoričar, kaže da Hrvatska koristi svaku priliku, ne samo kada je u pitanju međunarodno pravo, već i bilateralni odnosi između dveju država, da se bavi svojom nacionalnom manjinom u našoj zemlji. On smatra da se u ovom slučaju verovatno čak i ne govori o Hrvatima.\n„Država koja je u svojoj istoriji počinila brojne monstruozne zločine genocida nad srpskim narodom usuđuje se da u svakoj prilici, pa čak i kad za to nema nikakvog povoda, kao što je ova presuda, otvori pitanja koja se tiču statusa Hrvata u Srbiji. Pitanje tih Hrvata istorijski je pomalo diskutabilno.\nNa osnovu mojih proučavanja postavlja se pitanje i samog porekla takozvanih Hrvata, odnosno Albanaca Klimenata na prostoru Hrtkovaca. Reč je o projekciji koja katoličko stanovništvo tog kraja predstavlja kao hrvatsko“, ocenjuje profesor.\nKada je reč o tvrdnjama advokata Tome File, da je presuda Šešelju diktirana iz Vašingtona kako bi se podgrejao separatizam, Mikavica kaže da treba biti obazriv i precizan kada se o tome govori.\nPre svega, treba da imamo u vidu na koji Vašington mislimo, na američku duboku državu ili na administraciju Donalda Trampa, kaže Mikavica.\n„Nisam siguran da iza ovoga mora nužno da stoji predsednik SAD i njegova administracija, oni imaju i suviše problema upravo sa tom dubokom državom da bi razmišljali o Vojvodini“, zaključuje Mikavica u razgovoru za Sputnjik.\nCELA RUSIJA NE MOŽE DA VERUJE DA LI JE OVO ISTINA: Stefan Marković pogodio sa pola terena u poslednjoj sekundi za pobedu svog Himkija! – VIDEO\nIPAK JE SVE BILA IGRA – NEMAČKI STRUČNJAK OTKRIO LUKAVI TRAMPOV PLAN: TRAMP ĆE NAPASTI BEZ NAJAVE!


Dvoglavi orao - James Twining | Knjiga.ba knjižara\nPisac: James Twining\nSlučaj preuzima Dženifer Braun, mlada i ambiciozna službenica Federalnog istražnog biroa. To je njena posljednja šansa da spase karijeru koja je krenula nizbrdo nakon fatalne greške koju je počinila tri godine ranije.\nDženifer tokom istrage otkriva smjelu pljačku koja je izvršena u savršeno obezbjeđenom Fort Noksu, a na vrh liste osumnjičenih dospijeva Tom Kirk, briljantan kradljivac umjetničkih predmeta.\nTom, zatečen između želje da se izvuče iz igre i insistiranja svog partnera da odradi još jedan, posljednji posao za Kasijusa, započinje očajničku trku sa vremenom kako bi sprao ljagu sa svoje prošlosti. U tom smjelom i naizgled neostvarivom poduhvatu, Kirk prelazi put od Londona do Pariza, od Amsterdama do Istanbula, u potrazi za pravim lopovima i legendarnim dvoglavim orlom.\nOriginalni naziv: The double Eagle\nPrevodilac: Petrović Ljiljana\nSlučaj preuzima Dženifer Braun, mlada i ambiciozna službenica Federalnog istražnog biroa. To je njena posljednja šansa da spase karijeru koja je krenula nizbrdo nakon fatalne greške koju je počinila tri godine ranije. Dženifer tokom istrage otkriva smjelu pljačku koja je izvršena u savršeno obezbjeđenom Fort Noksu, a na vrh liste osumnjičenih dospijeva Tom Kirk, briljantan kradljivac umjetničkih predmeta. Tom, zatečen između želje da se izvuče iz igre i insistiranja svog partnera da odradi još jedan, posljednji posao za Kasijusa, započinje očajničku trku sa vremenom kako bi sprao ljagu sa svoje prošlosti. U tom smjelom i naizgled neostvarivom poduhvatu, Kirk prelazi put od Londona do Pariza, od Amsterdama do Istanbula, u potrazi za pravim lopovima i legendarnim dvoglavim orlom.\nEnciklopedija pitanja i odgovora...\nPa šta ako imam još koji...\nKen Blenčard, Mark Mučnik...


Sin slavnog muzičara imao saobraćajnu nesreću - život mi je bljesnuo pred očima! (FOTO | Najnovije vesti - Srbija danas\n06.08.2020. • 14:42 Srbija Danas\nPovrede su minimalne...\nSin slavnog repera Pi Didija Kristijan Kombs doživeo je saobraćajnu nesreću koju je navodno skrivio pijani vozač.\n22-ogodišnji Kristijan vozio je svog Ferarija kada je na njega naleteo automobil Tesla, a policija Beverli Hilsa potvrdila je da je vozač Tesle uhapšen jer je bio pod uticajem opojnih sredstava, prenosi Hollywood Life. U toku je istraga koja će obuhvatiti primarni uzrok sudara.\nKristijan je na svom Instagram profilu objavio fotografiju na kojoj je pokazao posledice nesreće.\n"Dobro sam. Hvala Bogu. Hvala svima koji ste se javili. Bilo je ludo, život mi je bljesnuo pred očima. Udario me pijani vozač. Nemojte piti i voziti. Hvala Bogu da sam ostao živ", napisao je ispod fotografije na kojoj nosi flaster na licu.


Zakup opreme ima brojne prednosti u odnosu na kupovinu opreme. U obzir treba uzeti troškove održavanja opreme, gubitak vrednosti ili vreme zastoja prilikom kvara. Očekuje se da će u budućnosti najam opreme-mašina, postati jedan od najboljih investicijskih izbora kod građevinskih mašina.\nGrafikon na osnovu radnih sati pokazuje u kom primeru je zakup opreme najisplativije rešenje. U svakom slučaju je bolje iznajmiti opremu nego je kupiti, ako će se koristiti manje od 1000 sati godišnje.\nDoneti pravu odluku u takvoj situaciji doneće vam prednost pred konkurencijom.\nVlasništvo nad opremom koja se malo koristi, nije isplativo. Zato je možete iznajmiti po potrebi, jer nemate troškove kupovine, kamate, osiguranja,održavanja itd.


Rešenje za kredite u švajcarcima koštaće 120 miliona evra, a deo iz budžeta platiće poreski obveznici! Čak i oni koji kredit nisu uzeli u životu | DNEVNE\nRešenje za kredite u švajcarcima koštaće 120 miliona evra, a deo iz budžeta platiće poreski obveznici! Čak i oni koji kredit nisu uzeli u životu\nNa primeru kredita od 50.000 evra. 2007. godine, kada je švajcarac vredeo 55 dinara, mesečna rata zaduženima u ovoj valuti iznosila je 25.750 dinara. Na isti iznos zaduženi u evrima plaćali su ratu 35.280. Tada je evro vredeo 80, a danas vredi 118\nBEOGRAD – U Srbiji ceh “švajcarskog kreditnog ruleta” dostiže 120 miliona evra. Jedan deo će, preko budžeta, platiti poreski obveznici, pa čak i oni koji nisu uzimali nikakve kredite.\nNebojša Dugalić nikada nije glumio u “Mletačkom trgovcu”, ali je uloga dužnika obeležila njegov život. Poput Šekspirovog junaka, koji je kao garant za svoj zajam položio funtu mesa, za Dugalića je jedan odlazak u banku 2008. godine, simbolično rečeno, značio skidanje kože s leđa. On je jedan od oko 22.000 građana koji su se zadužili u švajcarskim francima, objavio je RTS.\nNebojša Dugalić se za Oko magazin priseća kako je doneo ovu odluku.\n“Ne možemo svi da završimo sve fakultete i da znamo sve detalje. Pogotovo kada je u pitanju bankarstvo ili ekonomija. Onda je većina klijenata bila vođena istim principom: Ako vam neko nudi jedan isti proizvod sa dve različite cene, naravno da ćete izabrati jeftiniji”, kaže Dugalić.\nDa to što se nudi kao jeftinije na kraju dužnike može da košta skuplje, upozoravao je tadašnji guverner Radovan Jelašić. Na opreznost prilikom zaduživanja u švajcarskoj valuti, upozorenja su stizala iz evropske, mađarske, hrvatske, ali i srpske centralne banke.\n“Smatramo da ne bi bilo dobro da država dodatno podržava zaduživanje u švajcarskom franku, sem ako nas nisu informisali da ulazimo u monetarnu uniju sa Švajcarskom. Možda se i to desilo u međuvremenu”, ironičan je bio guverner Radovan Jelašić u proleće 2007. godine.\nBankari, sa druge strane, tvrde da su upozoravali. Zoran Petrović, predsednik IO jedne strane banke u Srbiji kaže su u banci na tu činjenicu ukazivali prilikom zaduživanja, kao i da je zbog toga taj kredit imao manju kamatnu stopu. Jer je bio više rizičan, pojašnjava.\nRadovan Jelašić usmeno je upozoravao i odbio je sada da na ovu temu govori za Oko magazin. Kako je objasnio, sve što je imao da kaže rekao je pre 10 godina. I to nebrojeno puta.\nI dok su iz Narodne banke Srbije tada stizala upozorenja, članovi vlade ohrabrivali su građane da se zaduže u švajcarcima.\nAko se tada stan od 50.000 evra kupovao na kredit, uz subvenciju države na 30 godina, klijent je banci i državi na ime troškova kamate dugovao još 48.250 evra. Oni koji su istu nekretninu tada kupili na kredit, vezan za švajcarac, bili su dužni još 34.600 evra. Što je skoro 14.000 evra manje.\nU praksi je to izgledalo ovako. Na primeru kredita od 50.000 evra. 2007. godine, kada je švajcarac vredeo 55 dinara, mesečna rata građanima zaduženim u ovoj valuti iznosila je 25.750 dinara. Na isti iznos zaduženi u evrima plaćali su ratu 35.280. Tada je evro vredeo 80, a danas vredi 118.\nDanas, kada švajcarac vredi 105 dinara, rata je dužniku u ovoj valuti duplirana i iznosi 54.075 dinara. Dok onaj zadužen u evrima plaća manje – 52.038 dinara. Nevolja je u tome što zaduženima u švajcarcima rata danas vredi kao cela plata.\nRešavanje ovog problema, prema računici predsednika Vučića koštaće 120 miliona evra. Dakle, jedan deo platiće poreski obveznici, pa čak i oni koji nisu uzimali nikakve kredite.\n“Dužnici u dinarima i evrima plaćali su dugi niz godina kamate koje su bile veće od kamata na kreditima u francima, pa bi normalno mogli da postave pitanje zašto mi ne dobijemo neku pomoć, da li ćemo da pomažemo samo jednu kategoriju dužnika ili ćemo sve dužnike da pomažemo, s čijim novcima ćemo te razlike pokrivati”, kaže nekadašnji guverner Dejan Šoškić.\nHrvatske banke je rešavanje ovog problema koštalo milijadu evra. Ali su one zbog toga tužile hrvatsku državu pred Međunarodnim arbitražnim sudom u Vašingtonu.\nU Mađarskoj je ceh bio mnogo veći i iznosio devet milijardi evra. Za Viktora Orbana i bivšeg hrvatskog premijera Zorana Milanovića, problem nije bio samo ekonomski. Jer su u ovim zemljama tamošnji građani masovno uzimali stambene kredite u švajcarcima.\nGuvernerka Jorgovanka Tabaković prethodno je već nudila četiri rešanja zaduženima u švajcarcima.\nEkonomisti kažu da su se zaduženi u švajcarcima kockali.\n(Dnevne.rs/Izvor: Kurir.rs/RTS/Oko magazin/Anica Telesković)


Turnir za žene ,,Mat tafikingu” – Dijagonale\nTurnir za žene ,,Mat tafikingu”\n22/04/2017 22/04/2017 admin admin Arhiva\nNVO Cetar za razvoj šaha ”Dijagonale” i NVO Crnogorski ženski lobi u saradnji sa Kulturno informativnim centrom ”Budo Tomovic” organizovali su u subotu 30. maja ženski brzopotezni šahovski turnir pod sloganom ”MAT TRAFIKINGU ”\nManifestacija je bila posvecena problemu trgovine ženama kao i vecoj vidljivosti žene i njenoj afirmaciji u našem društvu.\nTurnir se igrao po Bergerovom sistemu u 17 kola sa tempom igre 5 minuta po igracici za partiju.\nNastupilo je 17 šahistkinja iz Podgorice, Nikšica, Pljevalja, Bara, Bilece.\nPobijedila je majstorski kandidat Popadic Mirjana sa 12, 5 poena (ŠK Osnovac iz Bilece) koliko su sa nešto slabijim buholc koeficijentom imale i drugoplasirana, FIDE majstor Blagojevic Lidija (ŠK Dijagonale iz Podgorice) i treceplasirana Bubanja Milica (ŠK OiSŠ iz Pljevalja)\nCetvrto mjesto je zauzela majstorski kandidat Jovicevic Dušanka ( ŠK T-COM iz Podgorice) sa 12 sakupljenih poena, peta je bila Bacic Kristina ( ŠK ‘Rumija iz Bara) a šesta Blagojevic Tijana (ŠK T-COM).\n7. Milicevi Dajana I kat. 9,5 poena (ŠK Osnovac – Bileca)\n8. Radoševic Nevena II kat 9 poena (ŠK OISŠ – Pllevlja)\n9. MK Vujoševic Snežana 9 poena (ŠK T-COM – Podgorica)\n10. Tomovic Savica I kat. 8,5 poena (ŠK Dijagonale – Podgorica)\n11. Popadic Milica I kat. 8 poena (ŠK Osnovac – Bileca)\n12. Vujacic Branka I kat. 7 poena (ŠK Dijagonale – Podgorica)\n13. Sudzum Nataša I kat. 5 poena ( ŠK Osnovac – Bileca)\n14. Vukadinovic Hristina 3 poena – Podgorica\n15. Popadic (Ljuljdurovic) Slavica 3 poena – Podgorica\n16. Koprivica Bojana 1 poen (ŠK Buducnost – Podgorica)\n17. Jovetic Zorica 0 poena – Podgorica\nCŽL je obezbijedio 6 vrijednih robnih nagrada za šest prvoplasiranih igracica ( printer-skener-kopir aparat, DVD PLAYER, tri mobilna telefona, internet modem BILO GDJE … ) a Centar za razvoj šaha Dijagonale šahovske knjige za sve ucesnice turnra.\nBio je ovo jedan od najmasovnijih ženskih turnira ikada odigranih u Crnoj Gori.\nPetnaestak godina kod nas nije organizovan šahovski turnir za žene pa su šahistkinje željno docekale priliku da nastupe. Igrale su prakticno sve šahistkinje koje su se na dan održavanja turnira nalazile u zemlji a imali smo i nekoliko odlicnih igracica iz Bilece medju kojima i pobjednicu turnira Mirjanu Popadic.\nNakon turnira odigrana je i predstava Otvori oci u izvedbi Crnogorskog ženskog lobija.\nMiljan Gudelj – prvi majstorski kandidat ponikao u šahovskoj školi Dijagonale!\nManifestacija Dani sporta na Moraci