SAVJETI, PREPORUKE… – Stranica 117 – Aura\nZabavna i jednostavna: “Dječja” vježba koja sagorijeva najviše kalorija, a ovako vježba i Adriana Lima\nŽelite izgubiti višak kilograma na zabavan način ili jednostavno svoje tijelo dovesti u formu? Isprobajte ovu vježbu koja garantira uspjeh Preskakanje užeta nekada se doživljavalo kao “dječju” aktivnost, ali danas je to vježba koju obožavaju i profesionalni sportaši, ponajviše zbog činjenice da je odlična za cijelo tijelo. Dodatni bonus kod ove vježbe koji će se svidjeti onima koji pokušavaju izgubiti ...\nTuširanje ujutru ili navečer, kad je zdravije?\nKada je riječ o tuširanju, većina ljudi prakticira da ide pod tuš ujutru ili uvečer prije spavanja. Ali, šta je zdravije i bolje za naše tijelo? Njujorški dermatolog Sumer Jaber kazao je za Daily mail da je večernja kupka dobra prije svega jer skidate svu prljavštinu koja je nastala na tijelu tokom dana. – Ako ste napolju cijeli dan sasvim ...\nProvjerite da li imate simptome pokvarenog želuca – važno je reagovati na vrijeme! Gastroenteritis je uzrokovan iritacijom i upalom u predjelu stomaka, a uglavnom se javlja kada opasni virusi i bakterije napadnu organizam. Do ovog stanja najčešće dolazi uslijed nedovoljne higijene ruku, najčešće kod osoba koja zaborave da operu ruke nakon upotrebe toaleta. Iako uglavnom prođe bezazleno, gastroenteritis može biti ...


INTEGRALNO UPRAVLJANJE VODNIM RESURSIMA – NOMCENTAR NGO\nBy online May 10, 2020 April 20, 2020 Zagađenje voda\nIntegralno upravljanje vodnim resursima je složen i težak zadatak, koji obuhvata skup mera i aktivnosti usmerenih na:\na) održavanje i unapređenje vodnog režima,\nb) obezbeđivanje potrebnih količina voda zahtevanog kvaliteta za različite namene,\nc) zaštitu voda od zagađivanja,\nd) zaštitu od štetnog dejstva voda.\nUpravljanje vodama u Srbiji odvija se kroz izradu i sprovođenje ključnih planskih dokumenata:\n1) Strategije upravljanja vodama na teritoriji Republike Srbije,\n2) Plana upravljanja vodama za sliv reke Dunav,\n3) Planova upravljanja vodama za vodna područja (Plan upravljanja vodama),\n4) Planovima kojima se uređuje zaštita od štetnog dejstva voda, i to:\na) plan upravljanja rizicima od poplava,\nb) opšti i operativni plan za odbranu od poplava,\nc) planovi kojima se uređuje zaštita voda (plan zaštite voda od zagađivanja i program monitoringa).\nUpravljanje vodama zasniva se na načelima navedenim u članu 25. Zakona o vodama, i to na:\n1) načelu održivog razvoja koje podrazumeva da se upravljanje vodama mora odvijati tako da se potrebe sadašnjih generacija zadovoljavaju na način kojim se ne ugrožava mogućnost budućih generacija da zadovolje svoje potrebe, odnosno mora se obezbediti korišćenje voda zasnovano na dugoročnoj zaštiti raspoloživih vodnih resursa, po količini i kvalitetu,\n2) načelu celovitosti u kojem se procesi u prirodi, čija je značajna komponenta voda, kao i povezanost i međuzavisnost akvatičnih i priobalnih ekosistema, moraju poštovati,\n3) načelu jedinstva vodnog sistema u kojem se upravljanje vodama u okviru jedinstvenog vodnog prostora mora odvijati u skladu sa razvojem Republike Srbije, u cilju postizanja maksimalnih ekonomskih i socijalnih efekata na pravičan način i uz uvažavanje međunarodnih sporazuma,\n4) načelu obezbeđivanja zaštite od štetnog dejstva voda, tako da se stanovništvo i njegova imovina moraju štititi od voda, uz uvažavanje zakonitosti prirodnih procesa i zaštite prirodnih vrednosti, kao i ekonomske opravdanosti ove zaštite,\n5) načelu ”korisnik plaća” po kojem je svako ko koristi vodno dobro i vodni objekat, odnosno vodni sistem, kao dobro od opšteg interesa, dužan da za njegovo korišćenje plati realnu cenu,\n6) načelu ”zagađivač plaća” po kojem je svako ko svojim aktivnostima prouzrokuje zagađenje vode dužan je da snosi troškove mera za otklanjanje zagađenja,\n7) načelu učešća javnosti u kojem javnost ima pravo na informacije o stanju voda i radu nadležnih organa u oblasti voda, kao i na uključenje u procese pripreme i donošenja planova upravljanja vodama i kontrole njihovog izvršenja,\n8) načelu uvažavanja najboljih dostupnih tehnika po kojem se pri upravljanju vodama moraju primenjivati najbolje poznate i dostupne tehnike, koje predstavljaju najnaprednija dostignuća u određenim oblastima.\nPlan upravljanja vodama je planski dokument koji obuhvata vodotoke koji se smatraju značajnim za teritoriju sliva Dunava u Srbiji, odnosno sve vodotoke sa slivnom površinom većom od 500 km2, kao i sve prekogranične vodotoke čija je slivna površina veća od 100 km2, ili su predmet postojećih bilateralnih sporazuma sa susednim državama, tj. vodna tela površinskih i podzemnih voda na vodnom području, utvrđena Pravilnikom o utvrđivanju vodnih tela površinskih i podzemnih voda, sa slivovima većim od 500 km2.\nSadržaj Plana upravljanja vodama definisan je članom 33. Zakona o vodama, i sadrži:\n1) generalni opis karakteristika prostora, što uključuje izradu karata sa naznakom položaja i granica vodnih tela površinskih voda, kartiranje ekoregiona i tipova vodnih tela površinskih voda i izradu karata sa naznakom položaja i granica vodnih tela podzemnih voda,\n2) prikaz značajnih uticaja ljudskih aktivnosti na status površinskih i podzemnih voda, uključujući procenu zagađivanja od koncentrisanih i rasutih zagađivača, kao i pregled korišćenja zemljišta, procenu pritisaka na kvantitativni status vode i njeno zahvatanje,\n3) identifikaciju i izradu karata ugroženih područja,\n4) kartu osmatračke (monitoring) mreže i kartografski prikaz rezultata osmatranja koji uključuje ekološki i hemijski status površinskih voda i hemijski i kvantitativni status podzemnih voda i zaštićenih oblasti, kao i moguća odstupanja od utvrđenih rokova za realizaciju plana upravljanja vodama,\n5) listu ciljeva životne sredine u pogledu površinskih i podzemnih voda i zaštićenih oblasti, uključujući i slučajeve u kojima se primenjuje produženje roka za dostizanje ciljeva i manje strogi ciljevi zaštite za određena vodna tela,\n6) vodni bilans,\n7) identifikaciju vodnih tela koja se koriste za snabdevanje vodom za piće, a kod kojih je prosečno zahvatanje vode veće od 10 m3/dan, ili služe za snabdevanje vodom za piće više od 50 stanovnika, odnosno koja se planiraju za takvo korišćenje,\n8) identifikaciju aglomeracija većih od 2000 ES,\n9) rezime registra zaštićenih oblasti, sa kartom na kojoj je označen položaj zaštićenih oblasti i navedenim propisima prema kojima su te oblasti proglašene kao zaštićene,\n10) prikaz usvojenog programa radova i mera i način na koji će utvrđeni ciljevi biti ostvareni u oblasti zaštite od štetnog dejstva voda, zaštite voda (uključujući i mere za zaustavljanje trendova stalnih i značajnih pogoršanja statusa podzemnih voda i njihov preokret, mere zaštite kojima je cilj primena manjeg stepena prečišćavanja u proizvodnji vode za piće, zabrana unošenja i kontrola emisije zagađenja, zabrana i slučajevi za koje je dozvoljeno direktno ispuštanje zagađenja u podzemne vode, sprečavanje i smanjenje uticaja akcidentnih zagađenja i drugo) i uređenja i korišćenja voda (obezbeđenja vode za piće i druge potrebe, zaštite izvorišta namenjenih za ljudsku potrošnju u budućnosti, kontrole nad zahvatanjem i akumulisanjem vode, uključujući i zabrane korišćenja voda, ekonomske cene korišćene vode i drugo),\n11) dodatne mere za dostizanje utvrđenih ciljeva životne sredine,\n12) spisak detaljnijih programa i planova upravljanja vodama za pojedine podslivove, problematiku ili tipove voda, uključujući i njihov sadržaj,\n13) prikaz ekonomske analize korišćenja i zaštite voda i zaštite od voda, sprovedene uz primenu načela ”korisnik plaća” i ”zagađivač plaća”,\n14) prikaz prioriteta, dinamike i načina obezbeđenja sredstava za realizaciju predviđenih radova i mera, uključujući i mogućnost da se za neke predviđene mere ne obezbeđuju sredstva,\n15) prikaz preduzetih mera javnog informisanja, njihove rezultate i promene plana koje su iz njih proistekle,\n16) listu nadležnih institucija u oblasti upravljanja vodama, sa prostorom koji obuhvataju, odgovornošću, statusom,\n17) postupke za pribavljanje osnovne dokumentacije i informacija, a naročito detalje o usvojenim kontrolnim merama za koncentrisane izvore zagađenja i obezbeđenje da hidromorfološki uslovi vodnih tela budu u skladu sa postizanjem zahtevanog ekološkog statusa ili dobrog ekološkog potencijala kod veštačkih i značajno izmenjenih vodnih tela, kao i detalje o podacima monitoring,\n18) pregled obaveza preuzetih međunarodnim sporazumima koji se odnose na upravljanje vodama i način njihovog ostvarivanja,\n19) principe uspostavljanja vodnog informacionog sistema za obezbeđenje upravljanja vodama na vodnom području, odnosno podslivu.\nPlan upravljanja vodama se donosi za period od šest godina. Po isteku šest godina od dana donošenja Plana upravljanja vodama, vrši se njegovo noveliranje.\nZa realizaciju Strategije može se, pored Plana upravljanja vodama, za pojedina pitanja upravljanja vodama, ili za podslivove, kao delove vodnog područja, doneti poseban plan upravljanja vodama, koji naročito sadrži:\n– razloge donošenja,\n– obuhvaćeni prostor,\n– prikaz radova i mera iz plana upravljanja vodama čiji je deo prostor obuhvaćen posebnim planom,\n– detaljnije analize i predloge radova i mera kojima se poseban plan izvršava.\nZa podslivove koji se nalaze na teritoriji dva vodna područja donosi se jedan poseban plan upravljanja vodama.\nPlan zaštite voda donosi se u skladu sa ostalim planskim i strateškim dokumentima u oblasti vodai bazira na načelima:\n– očuvanja prirodnih vrednosti,\n– održivog razvoja,\n– odgovornosti zagađivača,\n– načelu ”zagađivač plaća”,\n– načelu ”korisnik plaća”,\n– primeni podsticajnih mera,\n– informisanja i učešća javnosti.\nZaštita voda jeste skup mera i aktivnosti kojima se kvalitet površinskih i podzemnih voda štiti i unapređuje, uključujući i od uticaja prekograničnog zagađenja, radi:\n1) očuvanja života i zdravlja ljudi,\n2) smanjenja zagađenja i sprečavanja daljeg pogoršanja stanja voda,\n3) obezbeđenja neškodljivog i nesmetanog korišćenja voda za različite namene,\n4) zaštite vodnih i priobalnih ekosistema i postizanja standarda kvaliteta životne sredine u skladu sa propisom kojim se uređuje zaštita životne sredine i ciljevi životne sredine.\nZaštita voda sprovodi se u skladu sa Planom zaštite voda. Sadržaj Plana zaštite voda definisan je članom 94. Zakona o vodama, i sadrži:\n1) mere za kontrolu, sprečavanje, prekidanje i smanjivanje unošenja u površinske i podzemne vode hazardnih supstanci; mere za sprečavanje unošenja i odlaganje otpadnih i drugih materija na područjima na kojima to može uticati na pogoršanje kvaliteta voda; mere za prečišćavanje otpadnih voda; mere prevencije i kontrole unošenja rasutih zagađenja, radi sprečavanja njihovog uticaja; mere zaštite akvatičnih ekosistema i drugih ekosistema koji neposredno zavise od akvatičnih ekosistema od hazardnih i prioritetnih supstanci, uključujući i prioritetne hazardne supstance; način sprovođenja interventnih mera u određenim slučajevima zagađivanja; organe i pravna lica koji su dužni sprovoditi pojedine mere i radove; rokove za smanjenje zagađivanja vode; odgovornosti i ovlašćenja u vezi sa sprovođenjem zaštite voda, izgradnje objekata, sa pratećim uređajima za prečišćavanje otpadnih voda i druge mere potrebne za zaštitu i unapređenje kvaliteta voda.\n2) klasifikaciju vodnih tela površinskih i podzemnih voda.\nPlan zaštite voda se donosi za period od šest godina. Po isteku šest godina od dana donošenja Plan zaštite voda, vrši se njegovo noveliranje.\n1) početku pripreme ili noveliranja plana upravljanja vodama, najmanje tri godine pre početka perioda na koji se plan odnosi,\n2) stanju izrade plana upravljanja vodama i značajnijim problemima na posmatranom vodnom području, najkasnije dve godine pre početka perioda na koji se plan odnosi.\nObaveštenje o početku pripreme ili noveliranja plana upravljanja vodama obuhvata okvirni sadržaj plana, konsultacije koje treba izvršiti, termine pripreme i usvajanja plana i adresu nadležnog organa od koga se mogu dobiti dodatne informacije. Ministarstvo, odnosno javno vodoprivredno preduzeće koje je pripremilo plan upravljanja vodama dužno je da nacrt plana objavi, najmanje godinu dana pre početka perioda na koji se plan odnosi. Nacrt plana se javno izlaže u prostorijama Ministarstva i javnog vodoprivrednog preduzeća i na njihovom veb-sajtu. Primedbe na dokumenta koja se izlažu javnosti dostavljaju se Ministarstvu, odnosno javnom vodoprivrednom preduzeću, u roku od šest meseci od dana kada su ta dokumenta stavljena na javni uvid. Ministarstvo, odnosno javno vodoprivredno preduzeće dužno je da dostavljene primedbe razmotri i da se o tim primedbama izjasni u roku od 30 dana od dana njihovog prijema.\nStrategija upravljanja vodama na teritoriji Republike Srbije (“Sl. glasnik RS”, br. 3/2017) Strategija predstavlja planski dokument kojim se utvrđuju dugoročni pravci upravljanja vodama i na osnovu kojeg će se sprovoditi reforme sektora voda, kako bi se dostigli potrebni standardi u upravljanju vodama, uključujući organizaciono prilagođavanje i sistemsko jačanje stručnih i institucionalnih kapaciteta na nacionalnom, regionalnom i lokalnom nivou. Sadržaj Strategije definisan je članom 25. Zakona o vodama, i sadrži: 1) ocenu postojećeg stanja upravljanja vodama (ocenu stanja vodnih resursa i vodnog režima u Republici Srbiji; postojeće stanje vodnih objekata i sistema i aktuelna pravna i institucionalna rešenja u oblasti upravljanja vodama), 2) ciljeve i smernice za upravljanje vodama (ciljeve upravljanja vodama i održivog razvoja, smernice za održavanje i unapređenje vodnog režima, prioritete za postizanje ciljeva u upravljanju vodama i unapređenju vodnog režima, u skladu sa održivim razvojem, smernice za korišćenje voda, zaštitu voda i zaštitu od štetnog dejstva voda, uključujući i slučajeve kada se podsliv nalazi na više vodnih područja, smernice za realizaciju međunarodnih sporazuma koji se odnose na upravljanje vodama i osnovne odrednice monitoringa i informacionog sistema za ostvarenje upravljanja vodama na teritoriji Republike Srbije), 3) mere za ostvarivanje utvrđenih ciljeva upravljanja vodama (planiranje i sprovođenje planova; način finansiranja; priprema investicija i investiranje; održavanje i nadzor), 4) projekciju razvoja upravljanja vodama (utvrđuju se potrebe za vodom i mogućnost da se obezbedi dovoljna količina vode određenog kvaliteta za različite namene, okvirni vodni bilans, aktivnosti, sredstva i rokovi za dostizanje ciljeva, u korišćenju voda, zaštiti voda i zaštiti od štetnog dejstva voda i prioriteti, finansiranje izgradnje i rekonstrukcije vodnih objekata i sistema i drugih poslova od opšteg interesa od značaja za Republiku Srbiju, autonomnu pokrajinu i jedinicu lokalne samouprave, mere ekonomske politike, izvori sredstava i dinamika ulaganja za dostizanje utvrđenih ciljeva upravljanja vodama, potrebni stručni i drugi kapaciteti za dostizanje utvrđenih ciljeva upravljanja vodama i ostale mere za dostizanje utvrđenih ciljeva upravljanja vodama). Strategija se donosi za period od najmanje deset godina. Po isteku šest godina od dana donošenja Strategije, preispituju se rešenja utvrđena Strategijom i po potrebi vrši dopuna podloga, kao i izmena i dopuna rešenja sadržanih u Strategiji.\n(“Sl. glasnik RS”, br. 30/2010, 93/2012, 101/2016, 95/2018 i 95/2018 – dr. zakon).\n(Sl. glasnik RS, broj 96/10).\nTermin ”aglomeracija” je latinskog porekla (agglomeratio – skupljanje, gomilanje, nagomilavanje). Iako postoje različite metodologije definisanja, danas pojam aglomeracija podrazumeva gradsku regiju sa matičnim (središnjim) gradom i njegovom urbanizovanom okolinom, povezanim tesnim, ekonomskim, kulturnim i drugim vezama.


Fajon o Tuzlanskoj kapiji: Negiranju zločina u Evropi nema mjesta | Ratni zločini | Al Jazeera Balkans\nTanja Fajon osvrnula se na promociju knjige 'Tuzlanska kapija – režirana tragedija' u Beogradu.\nNakon izricanja presude, kojom je osuđen na 20 godina zatvora, Đukić je pobjegao u SrbijuAl Jazeera - Arhiva\n"Svaki pozitivan korak za pomirenje na Balkanu vrlo je važan. Negiranje genocida u Srebrenici, ali i sve što se radi da bi se dogodile dodatne podjele, sukobi, dodatne tenzije, nacionalizam – za to nema mjesta u Europi", rekla je Fajon za Radiosarajevo.ba, kako prenosi Tanjug.\n"Za sve te dodatne tenzije, nacionalizme, sukobe, govor mržnje, za sve to nema mjesta u nekoj otvorenoj, progresivnoj i modernoj Europi", rekla je Fajon.


Kako virtuelna superdržava trenira strogoću? | Društvo | Novosti.rs\nFEJSBUKOVI „STANDARDI ZAJEDNICE“ Kako virtuelna superdržava trenira strogoću?\nPečat | 15. septembar 2019. 19:15 | Komentara: 1\nUREĐIVANjE FEJSBUKA: Od psihičkih trauma do političkih pitanja\nU proteklih nekoliko meseci bili smo svedoci masovnog brisanja nepodobnih video-snimaka, mimova i komentara, nemalo aktera privremeno ili trajno je udaljavano s mreža zbog svojevrsnog „verbalnog delikta“, a sloboda govora i izražavanja u virtuelnom prostoru pala je na najniže grane još od početaka interneta tokom 1990-ih. I srpska fejsbuk zajednica u poslednje vreme je na pojačanom udaru administracije, a profili viđenijih i uticajnijih srpskih rodoljuba blokirani su i brisani često i bez konkretnog povoda i objašnjenja.\nLeto koje je na izmaku, osim po tropskim vrućinama i uspešnim evropskim kvalifikacijama dva naša najveća fudbalska kluba, pamtićemo i po drastičnom porastu cenzure na internetu i društvenim mrežama. U proteklih nekoliko meseci bili smo svedoci masovnog brisanja nepodobnih video-snimaka, mimova i komentara, nemalo aktera privremeno ili trajno je udaljavano sa mreža zbog svojevrsnog „verbalnog delikta“, a sloboda govora i izražavanja u virtuelnom prostoru pala je na najniže grane još od početaka interneta tokom 1990-ih.\nU ovoj digitalnoj „crnoj knjizi cenzure“ posebno poglavlje treba posvetiti Fejsbuku, vodećoj globalnoj društvenoj mreži i tehnološkom gigantu koji se polako, ali sigurno pretvara u jednog od glavnih gušitelja slobode mišljenja i zakletog neprijatelja istine. Da je Džordž Orvel nekim čudom poživeo još sedamdesetak godina i da je doživeo da vidi ono što Fejsbuk danas radi, sasvim je sigurno da bi osetio ponos zbog toga što je u svom vizionarskom, antiutopijskom romanu „1984“ predvideo neke psihološke metode kojima će se Fejsbuk služiti u budućnosti, ali i izvesno žaljenje što nije bio u stanju da zamisli do koje mere će ih, na čisto tehničkom nivou, Zakerbergovo čedo dovesti do apsolutnog savršenstva perfidnosti.\nVELIKO ZAKERBERGOVO POKAJANjE\nOd trenutka kada je osnivač i vlasnik Fejsbuka Mark Zakerberg izveden da svedoči pred američkim Kongresom, gde je u aprilu 2018. bio izložen prilično neprijatnim pitanjima u pogledu metoda kojima se njegova kompanija služi pri prikupljanju privatnih podataka svojih korisnika i njihovoj dokumentovanoj komercijalnoj zloupotrebi, bilo je jasno da je „duboka država“ prilično nezadovoljna njegovim doprinosom zajedničkoj, globalističkoj agendi.\nZakerberg, po mišljenju određenih liberalnih američkih kongresmena, nije dovoljno učinio na suzbijanju lokalnih „ekstremističkih grupa“ i politički nekorektnih ideja, kao što su protivljenje nekontrolisanoj imigraciji i otpor propagiranju homoseksualizma, već je, vođen isključivo motivom profita, pustio da one bujaju i neometano se šire po njegovoj mreži.\nNa dušu mu se stavljala i veza s kontroverznom „Kembridž analitikom“, britanskom konsultantskom firmom, navodno povezanom s ruskim obaveštajnim službama, koja se koristila podacima korisnika dobijenim od Fejsbuka kako bi, putem preciznog targetiranja birača i stavova koje zastupaju, potpomogla pobedu Donalda Trampa na predsedničkim izborima u SAD 2016. i kampanju za izlazak Britanije iz Evropske unije.\nPročitajte još - Hakeri pristupili podacima sa 29 miliona Fejsbuk naloga\nDa je spreman da se pokaje i ideološki popravi, Zakerberg je pokazao godinu dana kasnije, prilikom hapšenja osnivača „Vikiliksa“ Džulijana Asanža u ambasadi Ekvadora u Londonu, kada je upregao ogromne kapacitete svoje mreže kako bi donekle amortizovao odijum i negodovanje svetske javnosti zbog ovog nezakonitog i divljačkog čina britanske policije. Mnoge stranice koje su vatreno podržavale Asanža i „Vikiliks“ bile su tada blokirane ili brisane, a svima drugima koji su iole kritički razmišljali o toj združenoj akciji anglo-američke koalicije bio je ograničavan domet objava i postova. Upotrebom sofisticiranih algoritama bilo je moguće učiniti da se objave o Asanžu pojavljuju na feed-ovima onih korisnika koji su već ideološki profilisani kao protivnici globalizma i američkog intervencionizma, dok su na ekranima onih neutralnijih i manje politički opredeljenih one bile potpuno nevidljive. Bilo je bitno sprečiti da Asanž kao martir slobode govora ne stekne nove pristalice, ali i da ta cenzura ne bude previše očigledna. Drugim rečima, sve je delovalo kao potpuno redovno stanje, iako je u stvarnosti sprovođena selektivna, „puzajuća cenzura“, kako je ove metode u rukavicama svojevremeno krstio Noam Čomski. Mogućnosti Fejsbuka da u svakom trenutku kontroliše šta ko može da vidi, kao i da različite sadržaje prikazuje različitim ljudima otvorila je mogućnost selektivnog prikazivanja i sakrivanja informacija, što je idealno oruđe za inteligentnije i elegantnije oblike cenzure koji su starijim, tradicionalnim mas-medijima poput radija i televizije potpuno nedostupni.\nBEZOBALNA MOĆ MODERATORA\nU ovom iznuđenom poslovnom zaokretu, manipulacija sa selektivnim prikazivanjem sadržaja bila je praćena i pooštravanjem tzv. „standarda zajednice“ koji su regulisali šta je bilo dozvoljeno pisati i objavljivati na mreži, a da to ne bude okvalifikovano kao ekstremizam, promocija nasilja i kriminala, govor mržnje ili skaredno i seksualno eksplicitno ponašanje. Kršenje ovih standarda povlačilo je brisanje objava i slika, ali i kazneno izopštavanje iz „zajednice“ koje je moglo potrajati od jednog do trideset dana. Ako korisnik nastavi da prkosi administraciji, odnosno ako ne razvije poželjnu sposobnost za autocenzuru, bilo je predviđeno da blokada postane trajna, to jest da dođe do brisanja profila. Imajući u vidu koliko definicije i kvalifikacije ovih nedozvoljenih radnji zavise od subjektivne procene, civilizacijskih i kulturoloških specifičnosti i konteksta u koji se delo stavlja, jasno je da je Fejsbuk administratorima i moderatorima sadržaja data ogromna moć u ruke, ali i podjednako velika odgovornost koja je prati. Zbog toga su organizovani posebni kursevi obuke moderatora unutar Fejsbuka, napisana su vrlo detaljna uputstva za svaku zamislivu situaciju, no uprkos svemu, zbog beskrajno složene prirode ljudskih odnosa i nepredvidivosti njihovih međusobnih interakcija, u krajnjoj instanci, odluke su ipak bile prepuštene ljudskom faktoru.\nPročitajte još - Hakeri opasniji i od terorista sa eksplozivom\nTu negde dolazimo i do našeg, srpskog slučaja. Naime, postalo je više nego očigledno da je srpska fejsbuk zajednica u poslednje vreme na pojačanom udaru administracije. Još od izricanja presude Radovanu Karadžiću u martu ove godine, a naročito tokom letnjih meseci obeležavanja neuralgičnih godišnjica prvo Srebrenice, pa zatim „Oluje“, gotovo svaka političko-istorijska objava koja nije bila u skladu s haškom interpretacijom naše savremene povesti bila je cenzurisana i uklanjana. Mnogi profili viđenijih i uticajnijih srpskih rodoljuba blokirani su i brisani često i bez konkretnog povoda i objašnjenja, a bilo kakva, pa i najblaža reakcija na najstrašnije pretnje i uvrede hrvatskih, bošnjačkih i albanskih provokatora i trolova obično se, intervencijom administracije, završavala nepovoljno po srpsku stranu. Naročito se čini da je Fejsbuk bolećiv prema hrvatskom (čitaj: ustaškom) državnom projektu, jer o Bošnjacima i Albancima još uvek možete napisati ponešto koliko-toliko kritički intonirano, dok se svako malo oštrije pominjanje naših „zapadnih susjeda“ tretira kao ozbiljan prekršaj. Tako je autor ovih redova doživeo da bude blokiran na mesec dana zbog komentara da su „Hrvati poremećen narod, jer svojataju tuđe velikane poput Nikole Tesle, Ruđera Boškovića, Dijega Maradone ili Marka Pola“. Dakle, nije bila u pitanju nikakva pretnja nasiljem niti teška uvreda već obična konstatacija praćena argumentacijom. Zanimljivo je da su samo nekoliko redova iznad tog doslovno prepisanog i proskribovanog komentara stajale uobičajene hrvatske pretnje klanjem dece i jamama u stilu Jasenovca koje su Fejsbukovi moderatori izgleda prevideli, a njihove autore poštedeli bilo kakve sankcije.\nKOORDINISANA AKCIJA JUTJUBA I FEJSBUKA\nAko negde i možemo da razumemo zašto su za Fejsbuk sporni događaji iz jugoslovenskih ratnih sukoba 1990-ih, zaista je teško objasniti šta je to što je „protivno fejsbuk standardima“ u potrebi Srba da neguju sećanje na svoje postradale sunarodnike po brojnim stratištima iz Drugog svetskog rata. Kako se pod „govor mržnje“ može podvesti obeležavanje Dana svetih novomučenika prebilovačkih i donjohercegovačkih i vršenje službe za zverski pobijene Srbe u ovom hercegovačkom selu, gde su ustaše od 1.000 stanovnika za samo nekoliko dana avgusta 1941. ubile čak 850, i to uglavnom žena i dece koje su žive bacali u jame. Pa ipak, Fejsbukovi administratori su uporno brisali sve objave koje su pozivale na ovo obeležavanje, kao i naknadne priloge sa ove tužne manifestacije.\nPročitajte još - Jasenovac je daleko brutalniji od Aušvica\nNa sličan način, u koordinisanoj akciji Jutjuba i Fejsbuka, sistematično je uklanjan i snimak emisije medijske kuće „Centar“ u kojoj je reditelj i publicista Dragoslav Bokan naročito potresno govorio o stradanju srpske dece za vreme NDH. Ako se za Bokana i može osnovano pomisliti da bi, kao prononsirani srpski nacionalista, mogao biti neobjektivan i pristrasan kada govori o stradanju svog naroda, to se nikako ne može reći za dr Gideona Grajfa, svetski poznatog istraživača Holokausta sa ogromnim iskustvom i ugledom a koji je ove godine objavio knjigu „Jasenovac – Aušvic Balkana“, delo koje na više od 700 strana jezikom činjenica i dokumenata razotkriva istinu o varvarskim metodama likvidacije Srba, Jevreja i Roma u ozloglašenom ustaškom logoru smrti. Bez obzira na reputaciju doktora Grajfa, Fejsbuk rutinski uklanja izvode i odlomke iz njegove knjige, naročito kada su praćeni fotografijama masakriranih Srba, koje su mahom potekle iz nemačkih i italijanskih arhiva. U takvim prilikama Fejsbuk se pravda potrebom da uznemirijuće sadržaje drži podalje od očiju maloletnika i osetljivih osoba, ali i tu se jasno očitava njihovo licemerje i neiskrenost, jer je moderatorima dostupna opcija da stave upozorenje i određeni sadržaj označe kao „eksplicitan i potencijalno uznemirujući“, ali ga istovremeno i ostave na platformi. Dovoljno je setiti se kolika se bura podigla kada je Fejsbukov algoritam svojevremeno zbog golotinje uklonio čuvenu sliku devetogodišnje vijetnamske devojčice koja naga beži iz sela zapaljenog napalmom. Tada se u zapadnim intelektualnim krugovima pokrenula velika polemika o kontekstu i poruci fotografije, odnosno nesposobnosti veštačke inteligencije da adekvatno proceni iste, pa je slika ekspresno vraćena uz izvinjenje, a mi smo dobili potvrdu da je čak i žrtve američkih zločina moguće prikazivati, humanizovati i individualizovati, dok izgleda jedino ustaške žrtve ostaju nevidljive i neimenovane.\nU GLADIJATORSKOJ ARENI NEMA FER BORBE\nU pokušaju da objasne ovakav maćehinski odnos Fejsbuka prema srpskoj verziji istine, mnogi su poverovali u urbanu legendu da je administrativni centar Fejsbuka za Balkan tobože lociran u Zagrebu i da u njemu rade isključivo Hrvati. To je buva koju su pustili određeni hrvatski portali, ali treba reći da je u pitanju nepouzdana informacija koju je gotovo nemoguće proveriti. Naime, politika firme je da ne otkriva lokacije svojih centara, a ta odluka dodatno je osnažena nakon pucnjave u aprilu 2018. kada je jedna nervno rastrojena žena ranila troje ljudi u sedištu Jutjuba u Kaliforniji jer je bila nezadovoljna radom ovog video-servisa. Apsolutno svi zaposleni u takvim tajnim korporativnim ustanovama imaju potpisane ugovore u kojima se obavezuju da neće otkrivati nikakve detalje vezane za rad kompanije. S druge strane, sasvim je moguće (pa čak i verovatno) da nikakav regionalni Fejsbuk centar ne postoji, odnosno da se naš region pokriva iz centara u Zapadnoj i Istočnoj Evropi (gde je navodno onaj u Dablinu najveći), naravno uz pomoć moderatora koji poznaju naš jezik. U toj varijanti, nije teško pretpostaviti da su većina zaposlenih u tom centru hrvatske nacionalnosti, a da istovremeno, među retkim Srbima, dominiraju nacionalno indiferentni i autošovinisti. Treba istaći da ne postoje ekonomski razlozi zbog kojih bi Fejsbuk mogao da favorizuje Hrvate naspram Srba. Kao platforma koja prihode obezbeđuje isključivo od reklama, Fejsbuk iznad svega ceni masovnost i prisutnost. U obe ove kategorije, Srbi ubedljivo „šiju“ Hrvate, em nas ima dvostruko više (3,2 miliona profila naspram 1,7 miliona), em provodimo prosečno 30 odsto više vremena aktivno na Fejsbuku.\nPročitajte još - SRAMNA REVIZIJA ISTORIJE: Lažima se ne gradi zajednička Evropa!\nValja imati na umu i da je Fejsbuk ipak simbol američke meke moći i produžena ruka vašingtonske i briselske „duboke države“ i da, kako je pokazao Slobodan Stojičević u svojoj izuzetnoj studiji Mrežni rat protiv Srba, već postoje razrađene internet-metode i strategije manipulacije individualnom i kolektivnom svešću poput mimetičkih ratova, bihejviorističkih targetiranja i tzv. revolucije plišanih lutaka, koje su godinama pripremane u pentagonskim institutima, CIA psihološkim laboratorijama i think tank-ovima. Možda je Zakerberg u početku, da bi pridobio korisnike, pokušavao da pruži iluziju slobode i nepristrasnosti, ali sada je već istina o pravoj prirodi ove društvene mreže gotovo u potpunosti ogoljena. U takvim okolnostima, nije ni realno očekivati demokratičnost i fer borbu ideja u jednoj gladijatorskoj areni u kojoj nam je unapred namenjena uloga hrane za lavove. Ipak, ne smemo očajavati ili odustajati, već stoički prihvatiti dvostruke aršine i tendencioznu cenzuru kao nešto sasvim normalno i truditi se da, uprkos tome, pametno iskoristimo sve pukotine u sistemu i široke mogućnosti koje ova virtuelna superdržava sa preko milijardu „građana“ još uvek pruža za ostvarivanje ciljeva, kako ličnih, tako i otadžbinskih.\n(Marko Tanasković/ Pečat)\nTehnologije | 23. oktobar 2019. 22:33


VOZI BEZBEDNO - RECI DROGI I ALKOHOLU "NE" - SUP - Strukovno udruženje policije\nSPREČIMO ELEKTRONSKO NASILJE\nDaljom istragom utvrđeno je da je vozač „folksvagena“ imao 1,07 promila alkohola u organizmu, kao i da je pozitivan na kokain.\nOdređeno mu je zadržavanje do 48 časova i on će zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivično delo teška dela protiv bezbednosti javnog saobraćaja, uz krivičnu prijavu, biti priveden Trećem osnovnom javnom tužilaštvu u Beogradu. U vezi s ovim krivičnim delom, zaprećena je kazna zatvora u trajanju od 1 do 8 godina zatvora i obavezno je izricanje mere bezbednosti zabrana upravljanja motornim vozilom.\nDejstvo psihoativnih supstanci utiče na smanjenje akomodacije oka, dovodi do poremećaja dubinskog gledanja, pa vozač ima problema da proceni udaljenost i brzinu vozila. Konzumacija PAS usporava i vreme koje je potrebno oku da se adaptira na mrak, a usporene su i reakcije na zvučne i svetlosne signale, refleksi su usporeni, radnje se izvode netačno, a osećaj ravnoteže je narušen.


Zoran Marjanović uhapšen zbog ubistva supruge Jelene! - PRess Serbia | PR PRess team\nZoran Marjanović uhapšen zbog ubistva supruge Jelene!\nZoran Marjanović uhapšen je zbog ubistva supruge Jelene. Njemu je određen pritvor do 30 dana.\nMarjanović je uhapšen u sovjoj kući u Borči.\nNaime, Više tužilaštvo je došlo do novih dokaza u ovom slučaju, pa je on priveden na ispitivanje, nakon kojeg mu je određen pritvor od 30 dana.\nMarjanović je juče napustio rijaliti “Zadruga”, u koji je ušao da bi, kako je rekao, ispričao istinu o sebi i ubistvu svoje supruge. Rijaliti je napustio, kako je juče navedeno, jer mu je Socijalna služba dala rok od osam dana da ne bi ostao bez starateljstva nad ćerkom Janom (6).\nOna je ubijena dok je džogirala nasipom, a Zoran je nakon zločina tvrdio da je sa ćerkom Janom ispratio suprugu i gledao je dok mu nije nestala iz vidokruga.\nZoran je njen nestanak prijavio istog dana oko 20 sati, nakon čega je policija pokrenula potragu.\nPrvo je pronađen Jelenin mobilni telefon, a nakon toga i njeno telo, koje je odneto na obdukciju. Nekoliko metara dalje pronađeni su i njena patika, dukserica, šnala za kosu i tragovi krvi.\nDan kasnije, 3. aprila, na informativni razgovor su privedeni svi članovi porodice – Zoran, njegov otac Vladimir, a policija je razgovarala i sa Jeleninom majkom Zoricom Kramsnović, koja se sa ćerkom čula dan pre ubistva.\nNardnog dana je saopšteno da je obdukcijom utvrđeno da Jelena nije seksualno napastvovana, te da je smrt nastupila 2. aprila između 16.30 i 17 sati, kao i da je ubijena tupim predmetom. Njoj je ubica zadao oko 20 udaraca po glavi i telu.\nSledećeg dana policija je iz kuće Marjanovćia u Borčii odnela neke predmete, među kojima su bili i luk i strele. Istog dana Zoran je pušten iz pritvora u kojem je bio 48 sati. Tada je, navodno, prošao oba poligrafa.\nVeć 6. aprila utvrđeno je da je telo pronađeno između 50 i 100 metara od mesta na kojem je Jelena ubijena.\nJelena Marjanović dsahranjena je 7. aprila na groblju Zbeg u Borči. Istog dana policija je na razgovor privela Igora R., koji je pušten podmah nakon ispitivanja. Njegov brat Nebojša pobegao je, misleći da ga policija traži zbog određenih sumnjivih radnji.\nZoranu je 8. aprila policija vratila “mercedes”, koji mu je privremeno bio oduzet zbog veštačenja tragova.\nOn je tada izjavio da je ubeđen da mu je suprugu ubio neko ko je bio opsesivno zaljubljen u nju, kao i da je čuo da je u Zemunu pronađeno vozila s tragovima Jelenine krvi.\nNebojša R. uhapšen je u Brčkom, a Zoran je izjavio da ne poznaje tu osobu. Nebojša je sledećeg dana predat srpskoj policiji.\nDo prvog velikog obrta u istrazi dolazi 11. aprila prošle godine, kada Zoran dva puta nije prošao poligraf. Nebojša R. je u međuvrmenu prošao tu vrstu ispitivanja, pa je pušten na slobodu.\nJelenina majka ponovo je saslušana 13. aprila, a narednog dana je u prisustvu forenzičara i svedoka pretresena kuća Marjanovića.\nIstraga je 17. aprila pokazala da je Jelena bila i davljena pre ubistva, a narednog dana je na nasipu na kojem je ubijena pronađena njena torbica. Na pramenu kose, koji je bio veštačen, nisu probađeni tragovi DNK.\nKumi Veri su 19. aprila zaplenjene stvari, a dan kasnije policija je uzela i snimke s video nadzora jedne porodice iz Crvenke, kao i prodavnica u tom nasleju, na kojima se vidi jurnjava automobila koji pripadaju Marjanovićima.\nDan kasnije policija je ispitala čoveka kog je probašla u žbunju nedaleko od mesta ubistva. Policija je 22. aprila tragala i za biciklistima koji su bili na nasipu u isto vreme kada i Jelena, a policija je pretresla i druge lokacije u blizini mesta ubistva. Tada se pojavila i informacija da je neki muškarac kobnog dana čuo kako se Jelena i Zoran svađaju.\nPolicija je narednih dana ispitala sve stanare obližnjeg vikend-naselja, a pojavila se i informacija o izvesnom biciklisti u sivim duksu koji je navodno ubio Jelenu.\nNedavno se pojavila i informacija o hapšenju navodnog ubice u Nemačkoj. Kako su javili brojni mediji, izvesni Katalin Dorinel Čoplan (40) priznao je ubistvo Karoline G. u Nemačkoj, ali tragovi su ga navodno povezivali i sa žrtvom u Austriji, ali i zločinom u Borči.\nEvo na osnovu čega je uhapšen Zoran Marjanović!\nKako Alo! saznaje, tokom pretresa kuće Zorana Marjanovića neposredno nakon ubistva njegove supruge Jelene policija je između ostalog zaplenila i njegove farmerke.\nDetaljnom analizom farmerki i blata koje je pronađeno na telu ubijene pevačice ustanovljeno je da je isto, odnosno da se poklapaju.\nKako je istraga utvrdila pored poklapanja analize blata na telu pevačice, odnosno na njenoj garderobi je na više mesta pronađen Zoranov DNK.\nTagovijelena marjanović UBISTVO uhapšen zoran Marjanović\nVremenska prognoza od 16. do 20. septembra 2017.


Davor Dragičević doveden u Tužilaštvo - 26.12.2018, Sputnik Srbija\nDavor Dragičević je doveden u Okružno javno tužilaštvo Banjaluka, gde će ga ispitati tužilac. 26.12.2018, Sputnik Srbija\n09:02 26.12.2018 (Osveženo: 03:51 26.08.2021)\n© Foto : RTRS/skrinšotDavor Dragičević doveden u Tužilaštvo\nDavor Dragičević je doveden u Okružno javno tužilaštvo Banjaluka, gde će ga ispitati tužilac.\nPrilikom uvođenja u Tužilaštvo, glasno je uzvikivao „Pravda za Davida“. Davor će u toku dana biti ispitan i tužilac će doneti odluku da li će mu biti predložen pritvor. U Tužilaštvo je stigao i advokat Davora Dragičevića Dragan Tolimir.\n25 Decembar 2018, 21:20\nPodsećamo, Davor Dragičević je uhapšen juče ujutro, nakon čega su lisice na ruke stavljene i njegovoj bivšoj supruzi Suzani Radanović, lideru PDP-a Branislavu Borenoviću, narodnom poslaniku Drašku Stanivukoviću i bivšem poslaniku Adamu Šukalu.\nSuzana, Borenović i Šukalo su pušteni iz pritvora, a zadržani su Stanivuković i Dragičević.\nAdvokat Ifet Feraget sinoć je izjavio da ima informacije da će Okružno tužilaštvo Banjaluka zatražiti jednomesečni pritvor za Dragičevića.\nU Banjaluci je juče na Trgu Krajine napadnut policajac, pripadnik MUP-a Srpske.\nMeđu onima koji su napali policajca je i aktivista grupe Pravda za Davida novinar Miljan Kovač. Napadnuti policajac je sin poginulog borca Vojske Republike Srpske.


Vrtno jezerce Pogledaj sledeću temu\nPoslao: Čet Jun 16, 2011 12:58 am Snimi Poruku\nDosao je letnji raspust pa hocu da napravim neko vrtno jezerce uz pomoc mog caleta naravno ne sam...e sad prvo pitanje je kako da budem 100% siguran da jezerce nece da pusta vodu...tj. sta i kako da stavim na dno da bih bio siguran da nece da pusta...jezerce bi bilo trajno tako da kao materijal bih koristio beton i kamenje...da li ide samo beton ili ide nesto ispod betona???...da li se nesto stavlja u beton tj. da li postoji nesto sta se mesa sa betonom da ne bi pustao???...i da li se necim nakon svega toga premazuje beton i sa cim???...hvala pozz...\nPoslao: Čet Jun 16, 2011 1:06 am Snimi Poruku\nNe treba beton uopšte, jezera se rade folijom za jezera.\n"Alfafol" folije se široko koriste i lako nabavljaju kod nas.\nPoslao: Čet Jun 16, 2011 1:19 am Snimi Poruku\nok...a gde ima da se nabavi ta folija i ako znas da mi pustis cenu na pp...i jos jedno pitanje koliko dugo ta folija moze da traje...tj da ne pocne da truli i da se raspada??\nPoslao: Sub Jun 23, 2012 8:30 am Snimi Poruku\nJako jednostavno,tj. naj jednostavnije je kupiti foliju za vrtna jezerca,ali....ona ima vek trajanja a i nije bas jeftina(650 din +PDV metar kvadratni)zavisi kakvo je zemljiste na kome planiras da napravis jezero ali predpostavimo da zemljiste nije peskovito,u tom slucaju naj lepsa i naj jeftinija varijanta je da skupis kamen,kupis trogodisnju PVC foliju za plastenike,uduplas je,iskopas rupu zeljene dubine i oblika,dobro je obradis i prostres nekim starim cebicima ili sta vec nadjes,polozis uduplanu foliju u rupu i polako krenes od dna da uzidjujes kamen.\nOdnos cement-pesak treba da je 2 na prema 1 u korist peska i malter treba da je malo gusci,prospes kolica maltera u rupu fino ga rasporedis da bude debljina oko 10cm i blago utiskujes(5cm) nakvaseni kamen u njega.kada zavrsis dno,ostavis da se osusi i vec sutra dan mozes nastaviti.Ivicom dna poredas prvo naj vece kamenje,i procedura je ista za strane jezera.moja preporuka ti je da kada budes kopao jezero ono ne bude dublje od 1,50m koliko je dovoljno da riba prezimi i da u dnu napravis jos jednu rupu 50X50x50 za potapajucu pumpu.Imas slike koje sam postavio pa vidi celu proceduru,ako te bude interesovalo nesto,pitaj


Građevinski radovi - građevinske firme, Piškorevci :: eMajstor.hr\nGRAĐEVINSKI RADOVI - GRAĐEVINSKE FIRME, PIŠKOREVCI\nTražim dobrog izvođača građevinskih radova: Sakupili i provjerili smo izvođače građevinskih radova, koje rade u kraju Piškorevci i okolici. Pošaljite upit i zainteresirani izvođači građevinskih radova će vas kontaktirati za pogled, predračun i ponude.\tIskusan izvođač građevinskih radova Piškorevci, koji može izvesti:\trenovacija stana, novogradnja kuće, podporni zid, rušenje kuće, betonske stepenice, ukopani podrum, temelji, hidroizolacija ploče, kvalitetno građenje potpornih zidova, poduzeće za gradnju, ili drugo sigurno če se nači i za vas.\tviše\n15 NAJBOLJIH REZULTATA ZA IZVOĐAČI GRAĐEVINSKIH RADOVA PIŠKOREVCI\nUnutarnja vrata Piškorevci\nSoboslikarski radovi, bojanje zidova Piškorevci\nPVC podovi, vinil Piškorevci\nŽeljezne ograde.čelik Piškorevci


Ohridski maraton 2010 » Subscribe to RSS feed\n« 1. Koceljevski Klima Blok Maraton – Izveštaj\n7. Trka Oko Salajke (7.TOS) – Preobraženje Gospodnje 2010 »\nOhridski maraton 2010\nby Boško Stupar 16.09.2010. Ekipa iz Srbije\nU Sredu, 08.09.2010. održan je 25. po redu Ohridski maraton. Trčalo se na relaciji Sveti Naum – Ohrid a dužina staze iznosila je 30 km.\nMalo toga znam o ovoj trci. Zašto baš 08.septembra, zašto 30 km, zašto u jednom pravcu a ne krugovi po gradu… Ne znam. U biltenu sam pročitao da se prvi maraton odrzao 1976. godine. U periodu od 1993. do 2004. godine Ohridski maraton nije se održavao…\nŠto se tiče same trke, slobodno mogu reći da spada u grupu izuzetno teških trka. Tu pre sveg mislim na profil staze, vremenske uslove i vreme početka trke tj. start. Staza je brdska, sa usponima i do 10% na pojedinim delovima, što zahteva stalne promene tehnike, taktike, ritma i brzine trčanja. Saobraćaj nije bio zaustavljen, pa su svi takmičari morali da se čuvaju u pravom smislu reči.\nNa startu trke temperatura je iznosila odličnih 17-18 stepeni a u poslednjih 5 km staze dostigla je 32-33 stepena.\nNeverovatno mirno mesto\nPošto se iz Novog Sada putuje više od 12h, takmičarima ne ostaje dovoljno vremena za odmor. Trka startuje već naredni dan u 10h.\nTrka je okupila 117 takmičara iz desetak zemalja.\nImajući u vidu da su bili radni dani, da su mnogi bili sprečeni da dodju zbog obaveza, to je izuzetan broj.\nU generalnom plasmanu kod muškaraca pobedio je takmicar iz španije Roig Marc (01:39:41), a u konkurenciji zena pobedila je takmičarka iz Srbije Ana Subotić (01:55:23, rekord staze).\nOva brda se nisu šalila\nZa mene je ova trka predstavljala pravi test izdržljivosti, s obzirom da sam ove godine počeo sa pripremama u maju mesecu posle pauze od 7 meseci. Trenirao sam do trke u Kuli – 19.juna (oko 40 dana ukupno) a zatim je, ponovo, usledila pauza do ove trke u Ohridu. Od 19.juna pa do 08.septembra 2010. godine, istrčao sam samo 16 km na nocnom maratonu početkom jula meseca.\nPošto sam znao sta me čeka na trci (autobus je takmičare odvezao na start), plan je bio da na uzbrdicama hodam što brže, na nizbrdicama trčim što\nKilometri kao perle...\nbrže a na onom ravnijem delu staze (poslednjih 7 km uglavnom), lagano hodam do cilja.\nTako je i bilo. Trčanje, hodanje, slikanje prirodnih lepota kroz koje se trčalo, razgovor tokom trke sa slučajevima kao što sam ja, km po km, i nekako sam dosao na cilj. Vreme 03:34:06. Posle mene, kroz cilj je prošlo još samo 9 takmičara, a njih 11 je odustalo.\nNa kraju hteo bih da se zahvalim onima koji su uspešno organizovali ovaj put za takmičare iz Srbije, pre svega Miloradu Blažiću iz ARK ”Somaraton” iz\nSombora i Goranu Čegaru iz AK ”Apatin” iz Apatina, kao i organizatorima same trke u Ohridu.\nPermanent link to this article: http://arkfruskagora.org.rs/2010/09/16/ohridski-maraton-2010/ Rezultati:\nMuškarci 4.8km Pronađi nas na Facebook-u- Facebook Members WordPress PluginPoslednji komentariDamir on 3. Adria Advent Maraton – IzveštajDejan Nikolic on 3. Adria Advent Maraton – Izveštajbojan duvnjak on 3. Adria Advent Maraton – IzveštajTheRaIII on 2. Reciklažni maraton – najavaSasaGacik on 2. Reciklažni maraton – najavaKalendar trka\tPodržali su Noćni maraton


UNIQA ostvarila polugodišnji plan - Klix.ba\n19.9.2007. u 12:05\nUNIQA osiguranje je u prvih šest mjeseci tekuće godine ostvarilo zacrtani plan. Ukupna bruto polisirana premija za prvo polugodište 2007. godine iznosi 12.756.459 BAM, što predstavlja rast od 34.12% u odnosu na isti period prethodne godine, te ostvarenje plana od 51.65%.\nOstvarena je neto dobit u iznosu od 554.138.00 BAM, što predstavlja rast od 9,7% u odnosu na prošlu godinu.\nU kategoriji neživotnog osiguranja, sa 9.046.976 BAM ostvaren je porast od 33.05% u odnosu na 2006. godinu. Strukturno, najznačajniji rast premije ostvaren je u osiguranju imovine - 84.23% u odnosu na prethodnu godinu (3.305.308 BAM), a stabilan portfelj je zadržan i u autoodgovornosti, gdje bilježimo rast od 19.67% sa 1.972.379 BAM premije.\nŽivotna osiguranja su očekivano imala efektan rast u iznosu od 36.80% u odnosu na isti period prethodne godine sa 3.709.482 BAM premije.\n"UNIQA osiguranje i u 2007. godini nastavlja svoj put kontinuiranog i kvalitetnog rasta i to konstantno iznad tržišnog prosjeka, pružajući kompletne usluge iz životnog i neživotnog osiguranja. Tako možemo konstatovati da su i polugodišnji rezultati na nivou planiranih.\nZadovoljni smo što možemo najaviti i proširenje palete usluga iz oblasti banko osiguranja koje je u BiH sve zastupljenije. Cilj nam je ponuditi građanima i kompanijama zaštitu njihovih investicija putem osiguranja povrata bankarskih kredita u slučaju neželjenih događaja. U narednom periodu trudit ćemo se da što jasnije komuniciramo tržištu osnovne karakteristike i prednosti ovih proizvoda”, izjavila je Senada Olević, direktorica UNIQA osiguranja.\nU oktobru tekuće godine, UNIQA osiguranje nastavlja i promotivnu kampanju s ciljem da tržištu što više približi proizvode životnog osiguranja, odnosno pomogne razbijanju predrasuda o životnom osiguranju kao luksuznom dobru. Raznovrsni proizvodi kao što su osiguranje u korist djeteta, mješovito osiguranje života, te osiguranje života s pokrićem teških bolesti, kreirani su prema zahtjevima dinamične, neizvjesne i stresne svakodnevice, a namijenjeni svima koji misle na svoju budućnost, brinu za svoje zdravlje i svoje najbliže.\n[SLIKA]1[/SLIKA]U prvoj polovini 2007. godine, UNIQA Group Austria je nastavila sa trendom rasta, s fokusom na unapređenju rezultata uz znatno povećanje profitabilnosti. Šestomjesečna dobit prije poreza od 135 miliona eura, veća je za 20.7% nego u istom periodu prošle godine, a neto dobit nakon poreza je porasla za 58.6% (105 miliona eura).\nUkupna bruto premija u prvih šest mjeseci, narasla je za 1.4%, na 2.719 miliona eura. Nastavljen je trend najvećeg rasta na tržištima zemalja Istočne Evrope, gdje je premija porasla čak za 23% (na 377 miliona eura). U Austriji, ukupna premija je porasla za 1.3% (na 1.726 miliona eura) dok je u zemljama Zapadne Evrope zabilježen porast od 5.3% (na 368 miliona eura).\nUNIQA Grupa je i u ovoj godini nastavila kontinuirano širenje tržišta u Istočnoj Evropi. U junu tekuće godine, donesena je odluka o kupovini dodatnih 23% udjela u Rumunjskoj kompaniji ASTRA, čime će UNIQA Grupa, nakon zvaničnog potpisivanja ugovora postati i većinski vlasnik ASTRE, jedne od najvećih rumunjskih osiguravajućih kompanija. U Ukrajini, od 35% udjela u Credo-Classic osiguranju, koje UNIQA drži od početka 2006. godine, dogovoreno je preuzimanje kontrolnog paketa najkasnije do kraja 2008. godine. Za područje Albanije, Makedonije i Kosova, napravljen je dogovor sa najvećom osiguravajućom kompanijom u Albaniji, SIGAL, koji podrazumijeva postepenu kupovinu većinskog dijela ove kompanije do 2010. godine.\nVeliko interesovanje za sajam ZEPS 2007.\n19.09.2007. u 11:15


Kao i pre dve godine nakon naše priče o porodici Maksimović iz Zvizdara, tako je i sada prvi čovek ubske Opštine Darko Glišić, nakon pisanja "Blica", odlučio da se angažuje i animira sve koji su u stanju da pomognu da se još jednoj višečlanoj i ugroženoj porodici reši stambeni problem.\n- Odmah nakon što je vaša priča objavljena, uputio sam poziv ubskim privrednicima i svim ljudima dobre volje da učestvuju u akciji kojom bi se obezbedila sredstva da se Mitrovićima, umesto kuće u kojoj je bilo nebezbedno zanoćiti, podigne novi, siguran i komforan dom.\nMitrovici gradnja nove kuće\nOdziv je bio odličan i efikasan, tako da su radovi, s obzirom da u domaćinstvu ove porodice postoje davno postavljeni temelji za nov objekat, brzo počeli. Verujem, s obzirom na dosadašnja odlična iskustva sa izvođačem radova, da ćemo već krajem meseca roditelje Radinu i Milana i njihovih četvoro dece moći da uselimo u novu kuću – kaže predsednik Opštine Ub.\nMitrovići gradnja nove kuće\nA oni koji Mitrovićima grade novi krov nad glavom dobro su poznati i pouzdani partneri "Blic fondacije", ivanjička firma "Iva Invest".\n- Ovaj objekat će imati 115 kvadratnih metara bruto površine, sa četiri spavaće sobe, velikim dnevnim boravkom, kuhinjom, kupatilom i WC-om. Iako vremenski uslovi nisu baš najbolji, činimo sve da uradimo kvalitetno i u roku, koji je kraj juna. Uvek nam je čast i zadovoljstvo da se odazovemo svakoj humanitarnoj akciji, a ovo će biti 11-ta po redu kuća koju obezbeđujemo za ugrožene porodice kao donatori i izvođači radova – kaže Ivan Luković, vlasnik i direktor "Iva Investa".\nMitrovići su, naravno, presrećni zbog činjenice da će dobiti novi dom. Radina i Milan, kako kažu, "do neba" zahvaljuju prvom čoveku svoje Opštine što je obezbedio donatore, a Radiša isitiče kako "više ne broje dane koliko će stara kuća izdržati, već za koliko dana će se useliti u novu".\nMitrovici Deca ispred kuce\n- Ostavljamo iza sebe dom star 60 godina. U njemu je, na nas šestoro, bilo manje od 10 kvadrata po ukućanu. I ništa to ne bi bio problem jer nismo besni, navikli smo na skromno, ali je kuća u poslednje vreme toliko naglo i brzo počela da propada, da se nije znalo da li će pre da potpuno strada krov, koji je već uveliko prokišnjavao, zidovi koji su pucali i uzduž i popreko, ili će temelji, pošto je podignuta na rastresitom zemljištu, potpuno da se slegnu. Nije joj bilo popravke, a mi, s druge strane, nismo mogli ni da sanjamo da nešto novo sami izgradimo – priča Radiša, koji je praktično postao glava kuće, s obzirom da otac Milan, posle 37 godina staža, više ne radi u "Kolubari ugostiteljstvu" jer je zbog ablacije oba oka gotovo potpuno slep.\nRadiša nadnicom zarađuje za čitavu porodicu, pošto je i majka Radina nezaposlena, a Mitrovići čak nemaju pravo ni na dečji dodatak. Kako kaže, još samo da pronađe stalan posao i moći će svojom platom da pomogne da se novi dom opremi. Mlađa braća, Marko i Uroš, pak, raduju se sada što mogu da majstorima pomognu prilikom gradnje, a i oni su na posao navikli jer su više nego skromni porodični budžet takođe dopunjavali pomažući komšijama u seoskim poslovima.\nMitrovici Dragica sa roditeljima\n- Nismo mogli da verujemo kada smo videli projekat da ćemo dobiti duplo veći dom! Nismo mogli da verujemo da će svako od nas imati toliko prostora, da nas trojica više nećemo morati da spavamo u jednoj sobi ili, kao do skoro dok Radiša nije zaradio za novi krevet, da na smenu po dvojica spavamo u dva kreveta koja smo imali! Eto, nemamo reči da opišemo radost i sreću – u glas poručuju njih dvojica.\nNajmlađa Dragica ističe da će konačno imati uslove za život dostojne 21-og, jer su za održavanje higijene imali one od pre dva veka – kupatilo je bila obična šupa u dvorištu u koju se ulazilo merdevinama i u kojoj se koristilo metalno korito napunjeno prethodno zagrejanom vodom.\n- Nekada mojim vršnjacima nisam mogla da objasnim da je to moguće i nije mi bilo prijatno. Pored kupatila i WC-a konačno ćemo imati i pravu kuhinju. Najvažnije je da nećemo više živeti u strahu da se stara kuća bez najave jednostavno uruši. Neizmerno smo zahvalni svima koji učestvuju u tome da nam se obezbedi novi dom – zaključuje Dragica.\nSvi ljudi dobre volje koji žele da pomognu deci mogu da pošalju SMS na humanitarni broj 2552 ili da uplate sredstva na dinarski tekući račun „Blic fondacije“: 325-9500500148315-93 ili na devizne račune 9601500148316 70 - za uplate u evrima; 9604500148318 49 - za uplate u švajcarskim francima i 9602500148317 62- za uplate u dolarima, OTP BANKA SRBIJA A.D. NOVI SAD. Cena poruke 100 dinara (važi za sve mreže).


Februar 2010 - FZZZ\nUspješna realizacija projekta „Uspjet ću!“\n(Sarajevo, 17.2.2010.) – Projekat „Uspjet ću!“, koji je Federalni zavod za zapošljavanje pokrenuo krajem 2008. godine, u 2009. godini uspješno je realiziran u četiri kantonalne službe za zapošljavanje. Na početku Projekta je u pomenutim kantonima izvršena selekcija 71 visokoobrazovane osobe, koje su prošle jednomjesečnu obuku kako bi, kao treneri, mogli ...\nOdobrena sredstva za realizaciju Programa zapošljavanja i samozapošljavanja Roma\n(Sarajevo, 11.2.2010.) – Na jučerašnjoj sjednici Upravnog odbora Federalnog zavoda za zapošljavanje donesena je Odluka o odobravanju sredstava za realizaciju Programa zapošljavanja i samozapošljavanja Roma u vrijednosti od 256.500 KM.Ovim sredstvima omogućit će se zapošljavanje 30 Roma kod poslodavaca i samozapošljavanja 27 osoba iz ove ciljne grupe po o...\nOdobrena sredstva za Program zapošljavanja osoba sa invaliditetom i žena žrtava nasilja\n(Sarajevo, 10.2.2010. godine) – Upravni odbor Federalnog zavoda za zapošljavanje je na sjednici održanoj danas u Sarajevu donio Odluku o odobravanju sredstava u iznosu od 1.402.800 KM za sufinansiranje zapošljavanja osoba sa invaliditetom i žena žrtava nasilja kao teže zapošljivih grupa nezaposlenih osoba.Riječ je o bespovratnim finansijskim sredstvima ...\nSpisak korisnika 10.02.10\nSpisak korisnika sredstava iz Programa zapošljavanja osoba sa invaliditetom i drugih teže zapošljivih grupa nezaposlenih osoba: A Fizičke osobeI Unsko-sanski kantonOpćina Bihać\nHrnjica Sadija 8.400 KM Općina Bosanski Petrovac1. Selimović Suvada 8.400 KMOpćina Bužim1. B...\nEvropski eksperti posjetili Zavod\n(Sarajevo, 9.2.2010. godine) – Ekspertska misija Europske komisije, koja ove sedmice u sklopu Dijaloga za liberalizaciju viznog režima boravi u Bosni i Hercegovini, posjetila je danas Federalni zavod za zapošljavanje, gdje se sastala sa predstavnicima ove ustanove, Službe za zapošljavanje Kantona Sarajevo i Ministarstva sigurnosti BiH. Njihova posjeta i...\nPosao za 52 osobe\n(Sarajevo, 4.2.2010. godine) – U sklopu Programa sufinansiranja zapošljavanja kroz stručnu obuku, prekvalifikaciju i dokvalifikaciju nezaposlenih osoba, jučer je u Centru za kulturu u Goraždu, u organizaciji Službe za zapošljavanje Bosansko-podrinjskog kantona (BPK), upriličeno potpisivanje ugovora sa četiri poslodavca iz tog kantona, koji su na osnovu J...\nPredstavnici Caritasa BK BiH posjetili Zavod\n(Sarajevo, 2.2.2010. godine) – Caritas Biskupske konferencije Bosne i Hercegovine, u saradnji sa dobrotvornim društvima „Merhamet“, „Dobrotvor 1917“ i „La Benevolencija“, trenutno realizira inicijalnu fazu projekta „Škola socijalnih zanimanja“. Tim povodom su direktor Caritasa Biskupske konferencije BiH Bosiljko Rajić i njegova suradnica Kristina Grgić p...


Prva liga za 100. rođendan - Posavina Sport\nPrva liga za 100. rođendan\nPobedom (1:0) u Bileći protiv glavnog i jedinog konkurenta za povratak u Prvu ligu Republike Srpske trebinjskog Leotara fudbaleri brčanskog Jedinstva napravili su veliki korak ka ostvarenju zacrtanog cilja. Izabranici trenera Ninoslava Mirića i drugi put u sezoni su savladali Hercegovce pokazavši da su u ovom trenutku kvalitetniji sastav od Leotara.\n-Jesenas je na našem terenu bilo 2:0 za Jedinstvo, sada smo slavili minimalno u gostima i dokazali, u dve međusobne utakmice, da smo bolji od Leotara u ovom momentu. Utakmica je bila tvrda, prava prvenstvena, bez velikog broja šansi, ulog je bio ogroman. Igrali smo oprezno i Leotar i mi, čekali grešku protivnika. Na svu sreću dočekali smo je, postigli gol koji je bio dovoljan za pobedu. Moram da kažem da nas je i sportska sreća pogledala, ali se ona zaslužuje časnim i čestitim radom, poštenjem i odnosom prema fudbalu. Želja nam je da u godini jubileja, kada slavimo vek postojanja, Jedinstvo vratimo gde mu je po svemu i mesto, među prvoligaše Republike Srpske – istakao je trener-igrač Brčaka Ninoslav Mirić.\nJedinstvo trenutno ima pet bodova prednosti u odnosu na Leotar, međutim do kraja prvenstvene trke ostalo je još dvanaest etapa, tako da će borba biti i te kako zanimljiva.\n-Nema sumnje da je Leotar veliki klub, istaknuti jugoslovenski drugoligaš, šampion i pobednik Kupa Republike Srpske, prvi prvak Premijer lige BiH, klu sa velikim ugledom i renomeom. Leotaru, kao ni Jedinstvu, nije mesto u Drugoj ligi Republike Srpske, ali sticajem okolnosti smo tu. Mesta u višem rangu ima samo za jednog. Uz sav respekt i poštovanje Trebinjaca, pokazali smo da smo bolji i verujemo da će od jeseni Jedinstvo igrati prvoligaške utakmice. Leotaru želimo sve najbolje u narednom periodu i da se što pre reorganizuje i vrati na staze stare slave – rekao je Rade Cvjetković, sekretar brčanskog drugoligaša.\nPobedonosni pogodak na derbiju u Bileći u 75. minutu postigao je Cvijetin Pavić kada je sa više od 30 metara lobovao golmana Trebinjaca Ristu Perišića.\n-Odigrali smo dobro, pre svega složno i mudro, kao i tokom celog prvenstva. Svi igrači su pružili maksimum. Nismo podlegli raznim pričama, već smo odigrali svoju igru i tim minimalcem došli do tri velika boda. Nije još gotovo, ima još da se igra mnogo, ali sad će biti znatno lakše, pritisak će da bude manji. Svi smo spremni i željni da jubilej kluba – 100 godina postojanja, obeležimo plasmanom u Prvu ligu Republike Srpske – rekao je Cvijetin Pavić, junak Jedinstva u derbiju protiv Leotara.\nViše u ovoj kategoriji: « Preokret u slučaju ''Jedinstvo'': Brčacima ostala pobjeda na Sokocu “LAKTAŠKA KONJICA” PREGAZILA POSAVINU! »


ODGOVORNOST ZA NEUSPJEH: Kajin stavio mandat na raspolaganje – NACIONAL.HR\nTags: izbori Damir Kajin mandat neuspjeh\n28. 12. 2015. 20:19\nRAZIŠLI SE: Završen prosvjed pred domom predsjednice


Banja Luka: Prijetnja gradjanskom neposlušnošću - 2004-12-10\nPredstavnici devet Nevladinih organizacija, predvođenih Savezom logoraša Republike Srpske, zaprijetili su danas organizovanjem protesta i građanskom neposlušnošću ukoliko dođe do uvođenja sankcija ili kažnjavanja institucija ovog entiteta.\nSavez logoraša, Savez udruženja porodica zarobljenih i nestalih, Savez studenata, pojedine organizacije boraca i sindikata te još neke nevladine organizacije pozvale su, nakon današnjeg sastanka u Banjaluci, predsjednika Republike Srpske, Dragana Čavića da se do 16. decembra obrati domaćoj javnosti i obavijesti ih u kakvoj se situaciji nalazi ovaj entitet.\nUjedno je domaćim vlastima poručeno da se Ustav Republike Srpske mora poštovati te da će u slučaju kažnjavanja entitetskih institucija biti zatražena ostavka Vlade Republike Srpske u kojoj se, kako je istaknuto, nalaze pojedinci odgovorni za trenutno stanje.\nPredsjednik Saveza logoraša Republike Srpske, u čijoj je organizaciji održan ovaj sastanak, Branislav Dukić je istakao da će biti upućeno i otvoreno pismo visokom predstavniku Pediju Ešdaunu.\n»Ako visoki predstavnik ne bude želio i ne bude poštovao institucije Bosne i Hercegovine tj.Ustav i nametne Republici Srpskoj na silu promjenu Ustava mi ćemo tada, kao nevladine organizacije, izraziti nezadovoljstvo, odnosno mi ćemo mirnim protestima izraziti građansku neposlušnost.«\nPredstavnici pojedinih nevladinih organizacija danas su izrazili i nezadovoljstvo obećanjem Vlade Republike Srpske da će optuženima za ratne zločine, u slučaju dobrovoljne predaje, jednokratno isplatiti 50 hiljada konvertibilnih maraka i mjesečno tri prosječna lična dohotka dok na primjer porodice poginulih, koje su žrtve zločina, primaju svega 40 odsto prosječne plate mjesečno. Ovo je okvalifikovano, kako je istaknuto, krajnjom drskošću i bezobrazlukom aktuelne vlasti u Republici Srpskoj.


Skandal u Vijeću UN-a: Dodik Incka nazvao monstrumom, državna imovina mu bolna tačka!\nMilorad Dodik, član Predsjedništva BiH koji učestvuje večeras na okruglom stolu kojem su prisustvovali ambasadori zemalja članica Vijeća sigurnosti Ujedinjenih nacija vrlo nervozno je reagirao zbog prisustva Svena Alkalaja na sjednici.\n– Ne može on da hoda okolo i predstavlja samo jednu stranu Bakira Izetbegovića i Željka Komšića. Alkalaj nema saglasnost za ovo što će danas pričati – kazao je Dodik. Inače Alkalaj je stalni predstavnik Bosne i Hercegovine pri Ujedinjenim nacijama u New Yorku.\n– Da li vi hodate okolo gospodo ambasadori bez da imate saglasnost – dodao je Dodik.\nDirektno se obraćao visokom predstavniku u BiH Valentinu Incku, pa se dotakao i izvještaja Reinharda Pribea (sačinio izvještaj o pravosuđu u BiH), kazavši da BiH nije naručila taj izvještaj i da ga ne priznaje!\nNigdje u Ustavu ne piše da BiH pripada imovina, dodao je Dodik.\n– BiH nema imovinu. Incko hoda okolo i priča, ali on svojim djelovanjem sprečava investicije u BiH koje su nam tako prijeko potrebne – dodao je Dodik.\nKazao je da se u BiH desio građanski rat, jer je neko odlučio da se raspada Jugoslavija.\n– Umorni smo od tuđih zahtjeva, Incko nema nikakvu podršku na lokalnom nivou, ali Incko radi protiv dva konstutivna naroda koja imaju cilj da očuvaju mir. Zaustavite tog monstruma koji nam pokušava nametnuti rješenja koja mi nećemo. Jedan neizabrani stranac maloga znanja, zlonamjeran će dovesti do raspada – dodao je Dodik.\nIstako je da Incko nema ništa sa državnom imovinom i da sprečava izgradnju aerodroma i hidrocentrala.\n– Ja sam htio biti na daleko većem nivou, ali pomoć koju vi dajete odlazi na plate, posebno Incka – kazao je Dodik.\nIstakao je da će ukoliko se Incko ne zaustavi sa nametanjima okrenuti RS-u prema integracijama sa Srbijom!\nDodik je iznio i podatak da u Sarajevu radi samo 15 Srba i da niti jedno dijete ne uči srpski jezik!\nDodik je poručio da je mir ključna riječ svog ovog vremena koji je uspostavljen Dejtonskom sporazumom.\n– Ustav BiH kaže da se BiH sastoji od dva entiteta i tri konstitutivna naroda. Nigdje ne piše da BiH ima imovinu, tako da Incko ne može da sprečava investicije – kaže Dodik.\nRekao je da Srbija hoće da ode visoki predstavnik.\n– Hrvatska isto, Republika Srpska želi da nestane, pola Federacije BiH želi da on ode. A, on i dalje manipuliše i iznosi neistine. Zloupotrebljava govornicu i kad govori, predstavlja samo jedan bošnjački narod – poručio je Dodik.\nDejtonski sporazum je jedan od najvažnijih dokumenata međunarodnog prava nakon Drugog svjetskog rata, rekao je Milorad Dodik.\n– Dejtonski sporazum se ne tumači, on se primjenjuje – dodao je Dodik.


Analiza - video: Ovo su Ludogorecove lekcije Srbima...! | BN\nAnaliza - video: Ovo su Ludogorecove lekcije Srbima...!\nTri puta u Beogradu, tri crvena kartona domaćinima! Bugarski šampion po mnogo čemu je iskusna i “namazana“ ekipa!\nFudbal 03.08.2016 | 23:00\nFudbaleri Ludogoreca i treći put u svojoj ne tako bogatog istoriji eliminisali su, i to u Beogradu, prvaka Srbije u kvalifikacijama za Ligu šampiona (4:2). Pokazalo se u utorak da Crvena zvezda ne može da se nosi s najboljim timom Bugarske, kao što to nije mogao ni Partizan 2013. i 2014. godine.\nIpak, pokazalo se i još nešto, a statistika ide u prilog ovoj tvrdnji, sva tri puta neko od igrača srpskog tima zaradio je crveni karton u ovim okršajima.\nPoslednji u nizu bio je Gelor Kanga, koji je dozvolio sebi da ga isprovocira Svetoslav Đakov, i to po završetku prvog poluvremena. Gabonac je napravio tako medveđu uslugu svom timu, koji je do tog trenutka imao igrača više.\nNa sličan, ne preterano inteligentan način štoper Partizana Branislav Trajković zaradio je crveni karton 2014. godine u revanšu trećeg kola, na stadionu u Humskoj. On je tada ošamario Romana Bezjaka u smiraj prvog poluvremena, pri rezultatu 2:2 i sudija mu je pokazao put u svlačionicu.\n“Seriju“ isključenja u duelima srpskih klubova sa Ludogorecom otvorio je još jedan igrač Partizana, Nikola Gulan, u leto 2013. kada je skrivio penal i to baš na Bezjaku u 86. minutu meča u Beogradu pri rezultatu 0:0. Sa bele tačke precizan je bio Zlatinski.


SVE SNIMLJENO KAMEROM Naša pevačica doživela peh, PALA NASRED ULICE (VIDEO)\nNaša pevačica krije vezu sa poznatim fudbalerom, ali nakon ove slike SVE JE JASNO\nGaGastarbeiter Nije jedina,koliko njih ovako nastupaju,a kad dodju kuci u Srbiju se na sva usta hvale uspesima i popularnoscu. Licno nikada ne idem na takve tkzv.koncerte jer je to za mene sund!\nMilos Tamo narod utorkom radi ne hoda po klubovima. Zato su i napredna zemlja. Kod nas klubovi prepuni svaki dan ali zato džepovi prazni\nwww Bas je briga. Svakome se desi neuspeh na poslu, samo se u njihovom ta osoba odmah omalovazava kao da nikada nije napunila diskoteku. ako je stvarno bilo 30 ljudi, svaka joj cast sto nije dozvolila da je to dotakne i sto je za tih 30 dala svoj maksinum kao da je puna diskotek.\nVlada Ako je ona popularna pevacica, ja sam vozac formule\nSladja Pa sto se drugo moglo ocekivati?\ndejan pa vala su dosadili već i njima tamo\nDragče Od kada je ona popularna pevačica?\nHkkjh Kakva je to pevacica kad ne znamo nijednu njenu pesmu\nmi Pa nije ni cudo kako peva uzivo.....\nmiki Al bar je ispoštovala ljude, nije samo odradila\nSpektakularne akcione scene u seriji Besa, zaštićeni svedok odleteo u vazduh


Urme i zdravlje, kalorije, nutritivna vrednost – Dijeta plus\nUrme i zdravlje, kalorije, nutritivna vrednost\tPočetna\nUrme i zdravlje, kalorije, nutritivna vrednost\tFebruary 25, 2016 by admin\nUrme su se prvi put jele pre 4.000 godina i smatrale su se najboljim izvorom energije i ugljenih hidrata. Urme su slatko voće koje uspeva na Bliskom istoku i koje se često naziva i najzdravijim voćem na planeti, a razlog za tako nešto je zato što skoro da ne postoji bolest koju urme ne mogu da izleče. One najbolje utiču na pravilan rad creva jer su prepune vlakana. O ovome i o tome kako urme utiču na dijabetes i holesterol biće reči u narednim redovima.\nPlod su palme i ne može se tačno odrediti odakle potiču, mada se njihovom postojbinom smatra jugozapadna Azija.Urme ili datule voće su kome mnogi narodi od davnina pripisuju neverovatna svojstva da jačaju zdravlje i produžavaju život.\nUrme rastu na urminoj plami i ovo voće može biti raznih boja, braon, žute, narandžaste i crvene. Najčešće se konzumiraju sveže urme iako mogu da se jedu i u sušenom obliku. Sve pogodnosti koje urma voće ima na zdravlje se dobijaju iz svežih plodova koji su puni vitamina.\nUrme su voće koje može da zaleči i reši skoro svaki problem u organizmu zbog čega je dobro da se ovo voće gricka i preventivno. Slatkog je ukusa a utiče dobro na zdravlje. Ovo voće se pokazalo kao odlično na više polja, pa tako uspešno otklanja zatvor i istovremeno zaustavlja dijareju. Urme imaju u sebi puno kalijuma i zbog toga utiču povoljno na dijareju i obnavljanje creva.\nKod zatvora funkcionišu tako što je potrebno da nekoliko urmi uveče potopite u vodu a onda sok koji su pustile popijte ujutru. Oni koji su probali, tvrde da su urme pravi laksativ. One su takođe dobre i da se jedu ako je potrebno da se smanji krvni pritisak, za zdravlje se posebno preporučuju osobama koje imaju visoki krvni pritisak.\nBogate su gvožđem zbog čega je poželjno da urme konzumiraju trudnice kao i anemične osobe.\nZa urme se često kaže i da su hrana za mozak zbog prisustva fosfora koji utiče na rad mozga. Takođe, preventivno konzumiranje ovog voća vas uspešno štiti od moždanog udara jer veliko prisustvo kalijuma uspešno reguliše rad nervnog sistema.\nOvo voće sa Bliskog istoka dobro je i za vid, pogotovu ga treba uzimati ako ste po ceo dan ispred kompjutera. Naime, urme sadrže lutein i zeaksantin zbog čega ovo voće nazivaju i “vitaminima za oči”. Dokazano je da jačaju i popravljaju vid koji slabi u starosti.\nZbog visokog sadržaja kalijuma urme jačaju srce, revitalizuju jetru i bubrege, normalizuju kiselo-baznu ravnotežu u telu i snaže imunitet. Njihova hranljiva vlakna smanjuju rizik od onkoloških oboljenja, a kao i većina biljne hrane – ne sadrže holesterol. U njima imaju 23 različite vrste amino-kiselina koje većina drugog voća nema. Bogate su esencijalnim amino-kiselinama, posebno triptofanom, koji je neophodan za optimalno funkcionisanje mozga i održavanje normalnog mentalnog stanja, posebno kod starijih. Pored triptofana, urme sadrže i glutaminsku amino-kiselinu, koja sprečava pojavu gorušice i neutralizuje višak stomačne kiseline. Tu je i selen, koji smanjuje rizik od raka, imunološki sistem i smanjuje rizik od srčanih oboljenja.\nSuvi plodovi ovog voća imaju oko 60% šećera u vidu glukoze i fruktoze, mnogo korisnijih od prostog šećera saharoze koji svakodnevno jedemo. Nutricionisti tvrde da su urme odlična zamena za slatkiše pogotovo obolelima od dijabetesa. Istina, u slučaju dijabetesa svakako postoje ograničenja – maksimum sedam komada na dan. Lekari su otkrili da nizak nivo šećera u krvi često dovodi do osećaja prekomerne gladi, ali posle upotrebe samo nekoliko datula, on nestaje. Mogu se dodavati raznim jelima -salatama, kolačima, kompotima, ali se preporučuje da ih jedete sveže umesto kandirane.\nDeset urmi na dan (to je optimalno) obezbeđuje organizmu neophodnu količinu tako važnih mikroelemenata kao što su magnezijum, bakar, sumpor. Osim toga, zadovoljava polovinu dnevne norme gvožđa i četvrtinu norme kalcijuma.\nVeč smo pomenuli da su urme pune vlakana, pored toga bogate su i mineralima kao i vitaminima. sadrže tiamin, nijacin, vitamin A i K. Što se tiče nutritivnih vrednosti urmi, ovo voće je najbogatije ugljenim hidratima pa tek onda proteinima i mastima. Suve urme imaju više kalcijuma dok sveže imaju više vitamina.\nKada je reč o kalorijama oko 100 grama urmi ima 284 kalorija, tako da, da, urme su jako kalorično voće koje je puno šećera. Ako već birate, i ako ste na dijeti, bolje uzmite sveže urme jer imaju manje kalorija od sušenih. Porcija svežih urmi ima oko 142 kalorije zbog čega su sveže prihvatljivije ako želite da se oslobodite suvišnih kilograma.\nIako su pune šećera, mnogo je zdravije konzumirati glukozu, odnosno šećer iz ovog voća nego kroz razne kupovne namirnice unositi beli rafinisani šećer.\nLoša vest za dijabetičare: Urmu možete konzumirati u veoma malim količinama. Bogate su fruktozom koji iako je prirodan šećer može loše da utiče na šećer dijabetičara (npr da naglo skoči) zbog čega bi urme morali možda i bolje da izbegavaju. Pomenuli smo da urme najviše imaju ugljenih hidrata u sebi ali većinu tih ugljenih hidrata čini šećer, zbog čega se ovo voće nalzi na listi zabranjenih namirnica za dijabetičare. Dijabetičari moraju da konzumiraju nisko glikemijsku hranu u koje urme ne spadaju. U vrstu hrane koja je dobra za dijabetes spada pojedino voće i povrće.\nUrme i holesterol\nS obzirom na to da su odlične za celi organizam, kao i za smanjenje povišenog krvnog pritiska, urme dosta utiču na smanjenje lošeg holesterola koji može da izazove velike probleme. Nemojte preterivati sa urmama i jedite ih mesec dana kao poslasticu. Proverite nakon mesec dana rezultate i vidite da li se holesterol smanjio.\nUrme za decu\nZa urme kažu das u idealan slatkiš za decu, pogotovu u periodu dok se bebe navikavaju na prve slatkiše. Doktori čak savetuju da bi i bebama od 6 meseci smeli da dajete urme id a bi bilo dobro da se iste nađu na meniju kada se počne sa pravljenjem čvrste hrane detetu.\nBeba će se brzo navići na urmu a ovo voće će njegov organizam u mnogome braniti od raznih spoljnih uticaja. Ako detetu dajete urme, budite sigurni da će biti zdravo preko cele godine. Sa uvođenjem ovog voća u ishranu krenite postepeno, prvo ubacite jednu voćku u kašicu a onda postepeno uvodite obrok u kojem će biti samo urme.\nDobre za trudnice\nUrme sadrže supstance koje jačaju mišiće materice, što umnogome olakšava porođaj (i poodmaklu trudnoću), a zbog hranljivosti preporučuje se da ih jedu i trudnice i dojilje. Samo pola sata nakon konzumiranja urmi čak i veoma umoran čovek osetiće kako mu se vraća snaga i obnavlja energija, na i neutrališe mentalni stres. Zato ih jedite nakon mentalnog i fizičkog rada, a utvrđeno je da redovnom upotrebom pozitivno utiču i na mozak (povećavaju njegov kapacitet za 20%). Kada je reč o lekovima, uvek se za njih nađe novac. Ipak, pokušajte da date prednost ovom fantastičnom voću. U toku godine može se naći u većini prodavnica, a za sitne nape dobićete najboljeg saveznika za vaše zdravlje.Koliko je ovo voće dobro za zdravlje svedoči i to što se uz njega lakše podnosi porođaj. Prema jednom istraživanju, žene koje su jele urme u trudnoći, četiri nedelje pre porođaja, isti su lakše podnele i manje su krvarile. Takođe, problema sa postporođajnom depresijom nisu imale a isto tako su imale i dovoljno mleka za bebu. Tako da, za trudnice se baš preporučuje konzumiranje urmi.\nUrme su dobre i za jačanje gleđi kao i za zube uopšte i to baš zbog prisustva fluora. Ovo voće možete dati bebi da sisa kad krenu da joj rastu prvi zubi, sok iz urmi će dosta ublažiti taj za bebu bolni proces.\n10 razloga, da svakodnevno jedete urme\n1.Ukoliko ste skloni bolestima bubrega, jetre i srca.\n2. Muči vas hipertenzija, imate napade angine pektoris.\n3. Imate nizak hemoglobin.\n4. Imunitet vam je oslabljen.\n5. Ako nakon prehlade ostane kašljucanje.\n6. Sledi vam period oporavka nakon teške bolesti.\n7. Muči vas teži oblik hroničnog umora.\n8. Ako kod vas postoji rizik od tumora.\n9. Potrebno vam je mnogo napora u periodu povećanog umnog i fizičkograda.\n10. Postoji neodoljiva želja za slatkišima, a skloni ste gojaznosti ili dijabetesu.\nKoliko god da su urme zdrave, lekari savetuju da budete umereni kada je u pitanju konzumiranje istih. Pošto imaju puno šečera u sebi, urme mogu uticati na gojaznost, ili da vam naglo poveća nivo insulina u krvi.\nloading... Urme najviše kupuju i jedu oni koji su na sirovoj ishrani, ono što su vama kolači njima su urme. One se u ishrani lako koriste, dovoljno je da ih potopite malo u vodu da biste ih lakše oljuštili, nakon toga ih možete jesti. Savetuje se da se jede sedam urmi dnevno, to je neki normalan prosek.\nSlične stranice10 zdravstvenih koristi od urmeBatat krompirPaprika: bogata vitaminima a siromašna kalorijamaMak – Seme makaZačini mak majoran muskat biberZašto je ogrozd dobar za zdravlje? vitamini, recept za džem…Crvena paprika zdravijaVoće je najbolja hrana


Jan Ivanjek: Analiza - Borbeni avioni šeste generacije | Kamenjar\nCro Ops u današnjoj epizodi gleda u budućnost zračnog ratovanja.\nU operativnoj su službi tek tri borbena aviona pete generacije, no razvoj šeste generacije ubrzano napreduje u brojnim zemljama svijeta, a u SAD-u je potvrđen let tehnološkog demonstratora nove generacije.\nTi budući borbeni avioni trebali bi sa sobom donijeti novi revolucionarni iskorak u zračnom ratovanju.\nSaznajte koje bi im mogle biti ključne odlike, nove tehnoogije te razvojni i proizvodni procesi temeljeni na iskustvima s petom generacijom borbenih aviona.\nPovezani sadržaj:borbeni avioniJan Ivanjek


Na današnji dan, 08. oktobar | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna ZANIMLJIVOSTI Na današnji dan, 08. oktobar\nNa današnji dan, 08. oktobar\nDanas je utorak, 8. oktobar, 281. dan 2019. Do kraja godine ima 84 dana.\n1856 – Velika Britanija povela je drugi “Opijumski rat” protiv Kine, u kojem joj se pridružila Francuska. Kad su 1857. Britanci i Francuzi zauzeli Kanton, Kina je kapitulirala.\n1864 – Rođen je srpski pisac Branislav Nušić, veliki komediograf, član Srpske kraljevske akademije. Studirao je pravo u Gracu i Beogradu, a kao diplomata radio je u konzulatima Srbije u Solunu, Bitolju, Skoplju i Prištini. Bio je dramaturg i upravnik pozorišta u Beogradu, Novom Sadu, Skoplju i Sarajevu. Osuđen je 1887. na dve godine zatvora zbog satirične pesme “Dva raba”. Učestvovao je kao dobrovoljac u Srpsko-bugarskom ratu 1885. a u Prvom svetskom ratu prošao je čitavu golgotu srpske vojske, preko planinskih vrleti do Jadrana. Darovit portretista i pisac veoma razvijenog smisla za pozorišnu scenu i njene zakone, oštro je zapažao negativne pojave i s mnogo duha slikao svet u kojem se kretao – od opštinskog pisara do poslanika i ministra. Dela: komedije “Sumnjivo lice”, “Gospođa ministarka”, “Narodni poslanik”, “Protekcija”, “Ožalošćena porodica”, “Pokojnik”, “Put oko sveta”, “Dr”, “Svet”, “Ujež”, “Mister dolar”, pripovetke i romani “Pripovetke jednog kaplara”, “Ramazanske večeri”, “Opštinsko dete”, “Ben-Akiba”, “Autobiografija”, tragedije “Knez Ivo od Semberije”, “Hadži-Loja”, “Nahod”, drame “Tako je moralo biti”, “Jesenja kiša”, “Pučina”, “Iza Božjih leđa”. Golgotu Srbije 1915. godine opisao je vrlo realistično u obimnom, potresnom delu “1915.”\n1895 – Rođen je argentinski državnik Huan Domingo Peron, predsednik od 1946. do 1955. i od 1973. do smrti 1974. Posle vojnog udara 1943. postao je ministar rata, 1944. potpredsednik, a 1946. šef države. Sprovodio je autoritarnu politiku ali sa izrazitom socijalnom notom, oslanjajući se pri tom na radništvo. Odvojio je 1955. crkvu od države i prvi put uveo svetovnost škole, zbog čega ga je rimokatolička crkva ekskomunicirala. U septembru 1955. oboren je u vojnoj pobuni. Po povratku iz emigracije, u septembru 1973. ponovo je izabran za predsednika Argentine.\n1912 – Započeo je Prvi balkanski rat. Potpisnice Balkanskog saveza Srbija, Grčka, Bugarska i Crna Gora, započele su tada rat kojim je Turska osim jednog manjeg dela proterana iz Evrope. Srbija je tada oslobodila Staru Srbiju (danas Kosovo i Metohija) i Južnu Srbiju (danas Makedonija).\n1915 – Komandant Drugog bataljona Desetog puka, major srpske vojske Dragutin Gavrilović je izdao zapovest braniocima Beograda – Drugom bataljonu, delovima Trećeg bataljona Desetog puka i delovima Sremskog dobrovoljačkog odreda, poslednjoj odbrani srpske prestonice u Prvom svetskom ratu pred agresijom Nemaca, Austrijanaca i Mađara: “Tačno u 15 časova neprijatelj se ima razneti vašim silnim jurišem, razneti vašim bombama i bajonetima. Obraz Beograda, naše prestonice, ima da bude svetao. Vojnici, junaci, Vrhovna komanda izbrisala je naš puk iz svog brojnog stanja… Naš puk je žrtvovan za čast Otadžbine i Beograda. Vi nemate više da se brinete za vaše živote, koji više ne postoje. Zato napred u slavu…”! U jurišu su izginuli gotovo svi branioci, a major Gavrilović je teško ranjen.\n1953 – Velika Britanija i SAD su bez konsultovanja Jugoslavije povukle snage, predale civilnu upravu u zoni “A” slobodne teritorije Trst u celini Italiji i tako izazvale jednogodišnju krizu. Italija je koncentrisala trupe na granici, na šta je Jugoslavija odgovorila istom merom.\nPrethodni tekstOTVORENI EKRAN, 04.10.2019. Denis Perinčić\nSledeći tekstBez vode deo Novog naselja


Izlozba Prepad fest! | Kulturni centar Beograda\nIzložba Prepad fest!\nOd 5. do 13. juna\n(radno vreme galerije od 17:00 do 21:00)\nPrepad je inicijativa mladih kreativaca spremnih da se pridruže našoj široj kulturno-umetničkoj sceni. U ekipu festivala, od organizatora do izlagača, ulaze tinejdžeri 15-20 godina. Tu su fotografi, slikari, reditelji, pisci i muzičari koji po prvi put izlažu svoje radove očima Beograda. Umetnici će biti raspoloženi za druženje, priču, a možda vas budu i inspirisali da i vi napravite nešto novo i preokrenete svoj lični fazon!\nVođa projekta: Ilija Maršićević\nKretaivni producent: Nađa Marjanović\nOrganizatori: Katarina Zarić, Maša Sekulović, Matja Malešev\nTvorevine izlažem jer je biti umetnik, uz radnje koje titula nudi, nekom intuicijom deo mog identiteta, kao i sami radovi. Oni su često dramatizacija mog života prikazana kroz simbole, događaji koji se odvijaju u prostoru gde sve ima svoje mesto, ili isečci trenutaka koje sam mrzeo/obožavao. Ličnost, poroci, požuda, strahovi i lepota koju nalazim u njima su stalna tema. Iako su moje slike sentimentalne, sopstveno tumačenje njih rado prihvatam sa strane svakog gledaoca. Slikovit dnevnik prikazujem raznim tehnikama na papiru, kartonu ili bilo čemu što se učini korisnim.\nKolekcija ovih fotografija predstavlja moju ljubav prema portretima i igri sa bojama i svetlom. Ideja kojom se vodim dok fotografišem jeste da zabeležim emociju i trenutak u kojoj se ona pojavljuje. Tokom obrade fotografija glavni cilj mi je da osobu koju fotografišem povežem sa određenom bojom i da je kroz tu boju najbolje opišem.\nOno što me fascinira u slikarstvu je njegova beskonačnost. Biti bog u svom univerzumu, u svom beskraju. Prazan papir može biti bilo šta, može postati bilo ko. Mi koji smo večno vezani egom napokon možemo da pokidamo sebe i povučemo potez koji niko do sada nije.\nSlikarstvo je moj način proučavanja sveta tj. Proučavanje sebe kroz svet. Pokušaj da se misli i sećanja u svom najprimitivnijem obliku izlože proučavanju i logičnom posmatranju od strane mene ili nekog drugog. Ono je samo još jedan jezik jer šta se ne može reći rečima isplivaće kad-tad gde god kako god. Volim da kroz slikarstvo pronalazim lepotu u najmanjim pojedinostima sveta I da uživam u svim njegovim oblicima.\nSvakodnevne aktivnosti najčešći su izvor sadržaja u mom radu, pri čemu težim da zabeležim autentičnost momenta, povežem spontanost događaja sa određenim motivom i učinim ga važnijim. Mediji koje koristim kako bih izrazila konačnu zamisao su digitalna i analogna fotografija. Fotografiju doživljavam kao način da manipulišem datom kompozicijom i osvetljenjem i prikažem svoju viziju realnosti. Serija radova Sve je tako crno-belo a možda i nije, uvek predstavlja skup analognih i digitalnih fotografija, u vidu kolaža, na kojima su zabeleženi razni momenti iz mog privatnog života. Moji prijatelji, porodica, ljudi koji su mi bliski i potpuni neznanci; svakodnevni prizori i oni koji se ne viđaju tako često. Život je često monoton i jednoličan, rekli bi crno-beo, ali ja biram da ga obojim, tako što tražim inspiraciju u svakodnevnim susretima i dešavanjima


BZNR ~ Pogledaj teme - Problem oko povredne liste\n< Povrede na radu ~ Problem oko povredne liste\nPoslao: Ned Dec 23, 2012 18:34\nEvo jedan neobican slucaj koji mi se dogodio i koji jos uvek ne znam kako da resim pa rekoh da pitam za pomoc. Pocetkom novembra se dogodila laksa povreda, povredjeni je odvezen na urgentni, pregledao ga ortoped i dao izvestaj. Zaposleni ima izabranog lekara u drugom gradu. Ja prijavim povredu, popunim povrednu odmah i odnesem je ortopedu on nece da je popuni trecu stranu, kaze dao sam svoj nalaz treba da popuni njegov izabrani lekar. Moje ubedjivanje da je on prvi primio pacijenta nije urodilo plodom, te sam odneo povrednu listu do izabranog lekara povredjenog koji takodje nije hteo da popuni. Slao sam dopise za zvanicno misljenje maticne filijale kod koje je povredjeni osiguran i nema odgovora, svaki dan zivkam pokusavam da saznam kada cu dobiti odgovor, prodje vec mesec i po. Neki savet, sta jos mogu da uradim?\nPoslao: Pon Dec 24, 2012 10:23\nKolega primite moje saučešće......\nNa žalost, prilično često se dešava da lekari (koji su prvi pregledali povređenog) ne žele da popune lekarski deo Izveštaja o povredi na radu(PL). Izabrani lekar je dobrim delom u pravu, međutim, ukoliko se radi o lakšoj povredi, izabrani lekar "može" (ne znači da je obavezan ili da MORA) da popuni lekarski deo PL na osnovu Izveštaja lekara specijaliste. Kako u Vašem slučaju on to ne želi, obaveza popunjavanja ostaje na lekaru koji je prvi primio povređenog, što i sami znate. Predlažem da se pisanim putem obratite Inspekcijji zaštite na radu i Upravi za BIZNR i zamolite ih za mišljenje.\nZnam da nisam mnogo pomogao, ali barem znate da niste usamljeni i da je pojava ovakvih i sličnih problema, u vezi popunjavanja povrednih listi od strane lekara, prilično česta pojava.\nPoslao: Pet Okt 03, 2014 14:41\nTo se i meni dešavalo. Po meni, lekari specijalisti su potpuno u pravu!. Pa neće valjda\nDr.sci.med.prof. da se spušta na taj nivo. Niti treba neko jadno lice za BZR da se malretira po kojekavim bolnicama i institutima.\nSve to može lagodno da napiše izabrani lekar na osnovu Izveštaja lekara specijaliste. On mu u krajnjem slučaju i popunjava doznake za bolovanje.\nMožemo samo da se nadamo da će se jednog lepog dana i ova neviđena glupost ispraviti.


Izvor: Beta, Tanjug petak, 15.02.2008. | 19:10 -> 21:03\nRepublièki seizmološki zavod saopštio je da je zemljotres bio jaèine 4,5 stepeni Rihterove ili 6,7 stepeni Merkalijeve skale. Epicentar zemljotresa bio je na padinama planine Jelice, izjavila je Tanjugu direktorka Zavoda Slavica Radovanoviæ. Potres se osetio u celoj centralnoj Srbiji - intenzivno ispod Rudnika, u Èaèku, Kraljevu i nešto manje u Beogradu.\nKako javljaju dopisnici Bete, u Gornjem Milanovcu i Kraljevu zbog jaèine potresa veæi broj graðana izašao je na ulice. Jedno selo u okolini Kraljeva ostalo je bez struje, kao i veliki deo Èaèka.\nU èaèanskoj Elektrodistribuciji kažu da je u trenutku zemljotresa ceo grad je ostao bez struje oko 20 minuta, nakon èega je uspostavljena kontrola nad sistemom. Desetak èaèanskih sela i nekoliko kvartova u gradu i dalje su bez struje.\nPrema prvim nezvaniènim podacima, kao posledica zemljotresa ispucali su zidovi na nekim objektima u gradu i pao je crep sa krova desetak kuæa, a nema registrovanih podataka o veæoj materijalnoj šteti.\nU Šumadiji se osetio zemljotres nešto posle 18 èasova, a posebno u Kragujevcu na višim spratovima stambenih zgrada, reèeno je Tanjugu u Centru za obaveštavanje. U tom Centru je reèeno da se u Šumadiji osetio blag zemljotres i da za sada nema prijava o eventualnim materijalnim štetama.\nUobièajeno je da zemljotresi ove jaèine budu praæeni naknadnim slabijim potresima, reèeno je u Zavodu, uz podseæanje da je zemljotres koji se pre nekoliko godina dogodio u dolini Zapadne Morave sa epicentrom u Trsteniku, bio praæen serijom potresa tokom nekoliko meseci.


Kontrola vožnje pešačkom zonom - od aprila\nSanda Mileusnić | 25. februar 2020. | 13:42 | Društvo\nBarijere za ulazak motornih vozila u pešačku zonu, popularno nazvani potapajući stubići, postavljeni su na dve lokacije, na ulasku na Korzo kod Jadrana, i iz Štrosmajerove ulice, kod svečanog ulaza u Gradsku kuću, a iz gradskog budžeta za njih je izdvojeno oko 3,5 miliona dinara. Stubići će u funkciji biti za mesec dana, a planirana je ugradnja na još tri lokacije.\nUlazak vozila na područje pešačke zone od sada će kontrolisati potapajući stubići. Oni su postavljeni, radnici su obučeni za rukovanje, a sada se čeka unos podataka u bazu i implementacija softvera kako bi bili pušteni u rad.\nPotapajući stubovi spuštaće se vozilima koji u skladu sa gradskom Odlukom imaju dozvolu kretanja pešačkom zonom. Vožnja Korzoom dozvoljena je isključivo u periodu u šest do deset časova i to brzinom do šest kilometara na čas. Pristup će imati i vozila policije, vatrogasaca i hitne pomoći, kao i javnih komunalnih preduzeća po radnom nalogu.\nBudžetom Grada za ovu godinu predviđeno je još četiri miliona dinara za postavljanje barijera na preostalim lokacijama, bočni ulazi na Korzo iz ulice Vuka Karadžića i Ive Vojnovića, kao iz pravca Braće Radić, kod Zelene fontane.\nSredstva za postavljanje potapajućih stubića obezbeđena su iz fonda Saveta za bezbednost saobraćaja, koji raspolaže sredstvima od naplaćenih kazni za saobraćajne prekršaje na teritoriji našeg grada.\nVikendom zabrana kretanja od 15 časova, ukida se šetnja ljubimaca od 20 do 21 čas\nRedakcija TV Subotica | 28. 3. 2020.\nNa današnjoj sednici Vlade Republike Srbije, donete se najnovije odluke u vezi sa sprečavanjem širenja …\nPrevoz za zaposlene uz prikaz radničke mesečne karte i potvrdu poslodavca\nIz JP “Subotica-trans” obaveštavaju zaposlene i poslodavce da će poseban oblik gradskog i prigradskog …\nRedakcija TV Subotica | 27. 3. 2020.\nU noći između subote i nedelje, 29. marta u dva sata ujutru, počeće letnje računanje vremena, kada časovnike treba …\nSanda Mileusnić | 27. 3. 2020.\nTri nedelje nakon što je potvrđen prvi slučaj osobe zaražene korona virusom i dvanaest dana od uvođenja vanrednog …\nMarijana Tolimir | 27. 3. 2020.\nNekada najveći prerađivač voća i povrća, čuveni „Medokprodukt“ iz Tavankuta prema našim …\nU poslednjih par dana jedan broj građana dobio je lažne SMS poruke u vezi sa isplatom penzija u kojima se od njih traži da …


Najnovije istrazivanje o fudbalskom huliganizmu.\nAnaliza podataka novosadskog Odseka za praćenje nasilja i nedoličnog ponašanja na sportskim priredbama, pokazala je da je većina prestupnika punoletna, da su srednjeg ili nižeg socio-ekonomskog statusa i najveći broj navijača je nezaposlen, piše današnja Politika.\nIstraživanje "Socio-demografske karakteristike nasilnih navijačkih grupa na fudbalskim utakmicama", u koje je list imao uvid, obuhvata 139 članova 18 navijačkih grupa, starosti od 16 do 40 godina, s područja Novog Sada.\nReč je o navijačima fudbalskih klubova Vojvodina, Crvena zvezda, Partizan i Novi Sad, koji su, prema oceni novosadske policije, najuticajniji, najrizničniji i najbrojniji.\nZanimljivo je, međutim, prenosi list, da u najvećem procentu nije poznato čime se bave, a od broja čije je zanimanje poznato, najviše je radnika, zatim studenata, učenika ili bez zanimanja.\nFudbalsko nasilje i huliganizam na stadionima samo su deo delinkventnog ponašanja navijača. Protiv huligana je najviše krivičnih prijava podneto zbog razbojništava i krađa, nasilničkog ponašanja, nanošenja teških telesnih povreda, ubistava i trgovine droge, pokazuju podaci novosadske policije. Tu su i prijave za napad na ovlašćeno službeno lice, ugrožavanje sigurnosti, falsifikovanje i nasilje u porodici. Jedno od bitnih obeležja svih krivičnih dela koje čine takozvani navijači je – nasilje.\nU tom smislu, kada se spomenu huligani, neizbežne su slike policajca Nebojše Trajkovića kojem su takozvani navijači „Crvene zvezde" gurali baklju u usta na tribinama stadiona u poluvremenu meča beogradskog tima s „Hajdukom" iz Kule. Slike francuskog navijača Brisa Tatona koji je došao u Beograd da bodri „Tuluz" u utakmici protiv „Partizana", kojeg su na smrt pretukli navijači beogradskog kluba, obišle su svet pre deset godina.


Festival uličnih svirača – 18. put u Novom Sadu – ArsAkta\nFestival uličnih svirača – 18. put u Novom Sadu\nVeć tri godine, zajedno sa velikim brojem saradnika, istražuje se, promišlja, preispituje, isprobava i tako stvara uvod u jednu novu priču, kada u Gradiću bude zauvek zatvoren saobraćaj i kada on postane ono što njegovi stanovnici već dugo priželjkuju – pešački, umetnički i turistički kvart.\nU Gradiću se trenutno, posle više decenija čekanja obnavljaju fasade. S tim u vezi, dizajn koji će ove godine predstavljati Gradić fest bazira se upravo na atmosferi koju stvaraju svetla, boje i ljudi, jer su to najvažniji elementi koji će učiniti da Gradić oživi. Gradić je dobio boje, festival će ih osvetliti i dovesti publiku da još jednom, zajedno, barem na tri dana, zastanemo, slušamo koncerte, gledamo predstave, performanse i filmove i družimo se na ulicama Gradića.\nFestival uličnih svirača – Gradić fest, organizuje Umetnička asocijacija „Inbox” uz pokroviteljstvo Grada Novog Sada i Pokrajinskog sekretarijata za kulturu i javno informisanje. Ovaj festival svake godine za tri dana vidi više od 70.000 posetilaca, a svi programi su – besplatni.\nKako bi publika što intenzivnije doživela autentični ambijent Gradića, programi će se najvećim delom odvijati na uličnim punktovima i manjim binama, koje će omogućiti i direktniji kontakt između publike i izvođača.\n← 53. BITEF <3 Počnimo ljubav iz početka\nJubilarno 35. izdanje Beogradskog džez festivala →


Tekstovi o zaštiti, 09.06.2011, 07:48 AM\nUkoliko do sada niste, ovo je pravi trenutak da počnete da lažete kada ostavljate podatke o sebi na internetu. Ovo bi ukratko bila preporuka Roberta Mekardla, stručnjaka kompanije koja je proizvođač antivirusnog softvera Trend Micro.\nU tekstu na kompanijskom blogu, on je svoju neobičnu preporuku korisnicima objasnio sve češćim incidentima koji su posledica hakerskih upada u baze podataka. Iako je sasvim opravdano očekivanje korisnika da sajtovi i organizacije kojima poveravamo svoje podatke iste i obezbede na adekvatan način, čini se da smo ipak prepušteni sami sebi, i da se sami moramo nositi sa eventualnim posledicama činjenice da ne živimo u idealnom svetu u kome bi takva očekivanja bila realna.\nKada se naruši bezbednost naših podataka prilikom hakerskih upada u baze podataka kao što je to bio slučaj sa serijom napada na Sony koji su još uvek aktuelni, onda je već kasno. Mleko je prosuto, a nas upozoravaju da budemo oprezni u vezi onoga što smo već uradili.\n"Suština je da svi koji su na internetu - a to znači vi i ja, moramo biti odgovorni za svoje podatke. Previše sajtova traži previše informacija, koje vi možda ne želite da oni znaju. Da li internet forum mora da zna koliko zarađujete, čime se bavite ili kada je vaš rođendan?” pita se Mekardl.\nOn savetuje internet korisnicima da procene kada je nužno da na internetu ostave istinite podatke o sebi. Ukoliko nešto kupujete ili prodajete putem interneta, jasno je da bi trebalo da govorite istinu, kao i u svim drugim slučajevima kada bi davanje pogrešnih informacija moglo da ima neke zakonske konsekvence.\nMeđutim, ukoliko želite da se pridružite nekom internet forumu, razmislite još jednom zašto biste govorili istinu - imajte na umu da takvi vredni podaci mogu biti iskorišćeni za potrebe istraživanja tržišta ili oglašavanja i to bez vašeg znanja i odobrenja. Ukoliko su polja za unos ličnih podataka korisnika označena kao opciona - nemojte davati takve podatke.\nAli situacija u kojoj je laganje više nego poželjno je trenutak kada kreirate sigurnosnu lozinku. Negde sami možete osmisliti sigurnosno pitanje, ali mnogi veb sajtovi nude isključivo već gotova pitanja za potrebe oporavka lozinke. Pitanja kao što je “Kakvo je ime ime vašeg kućnog ljubimca?” treba da dobije lažan odgovor. Mekardl navodi primer hakovanja Yahoo email naloga bivše kandidatkinje za mesto potpredsednika SAD Sare Pejlin, prilikom kojeg je korišćena ovakva metoda. Autor teksta na TrendMicro blogu preporučuje korisnicima da kreiraju lozinku za hitne slučajeve, koju ne bi trebalo da drže na hard disku. Takva lozinka bi mogla biti odgovor za sva sigurnosna pitanja na različitim veb sajtovima i ne bi se moglo desiti da se vaš odgovor na sigurnosno pitanje može naći na nekoj društvenoj mreži ili u rezultatima pretrage.


ZRENJANIN: RAZVOJ NAUTIČKOG TURIZMA – MARINIRANJE\nZRENJANIN: RAZVOJ NAUTIČKOG TURIZMA\nLađe će ponovo ploviti Begejom\n– Ova pandemija koronavirusa razorila je turizam na razne načine i mi, turistički poslenici, moramo da se organizujemo drugačije. Srednji Banat ima fantastične resurse koji do sada nisu bili iskorišćeni, a trebalo bi njima da se okrenemo. Stavićemo akcenat na prirodu i na sela u okolini Zrenjanina. Naglasio bih da u okolini Zrenjanina imamo banju Rusandu, dvorac u Ečkoj, rezervat prirode Carsku baru, brojna jezera, ali imamo i šest vodenih tokova...\nZrenjanin je proglašen i za Evropski grad sporta 2021. godine, a koliko je sport važan za Zrenjanince još od dr Ferenca Kemenjija, koji je bio Kubertenov sekretar, pa do danas, govori činjenica da imamo 30 olimpijaca i zaista imamo čime da se ponosimo. Poznato je i da sport i turizam idu zajedno – u jednom dahu rekao nam je Jaroslav Stevanov, organizator za razvoj i promociju turističkih proizvoda Turističke organizacije grada Zrenjanina.\nTa okruženost vodenim tokovima (Begej, Tamiš, Brzava, Tisa, kanal Dunav-Tisa-Dunav i Dunav) inspirisala je turističke poslenike Zrenjanina, ali i sve Zrenjanince koje vole vodu, da svoju želјu da neke nove lađe ponovo plove Begejom preusmere u razvoj nautičkog turizma na ovom području. To je put na kome će predano raditi u vremenu koje dolazi:\n– Begej izvire u rumunskom delu Karpata i dugačak je 254 km, a jedan deo je i plovan. Nekada se išlo do Temišvara Begejom, a sada radimo na tome da ponovo uspostavimo taj put. Preko evropskih fondova su dobijeni projekti za izmulјavanje Begeja i nove prevodnice u Kleku i Itebeju. Urađen je pristan pored Muzeja piva. Sada može Begejom da se dođe do Ečke i Carske bare, ali i do ušća u Tisu preko dve prevodnice na Begeju kod Perleza i Stajićeva... Odavde je pre tri godine krenula „Regata reka“, bilo je više od 90 čamaca i oko 400 lјudi i Zrenjanin je tada izgledao kao Rovinj – uputio nas je Jaroslav Stevanov.\nMožda niste znali, ali Zrenjanin je grad koji ima najviše mostova u Srbiji. Na žalost, jedan od njegovih simbola – bečkerečka ćuprija preko koje su gazili „Četir’ konja debela“ je 1969. demontirana zbog regulisanja Begeja. Nakon rušenja tog „Velikog mosta“ kako su ga žitelјi zvali, veći deo njegove konstrukcije je prodat u staro gvožđe, tj. pretoplјen.\nSvega nekoliko elemenata – fijala, koji su bili ukrasi na vrhovima čeličnih stubova mosta, radnici su pri njegovoj demontaži sklonili i čuvali u gradskom brodogradilištu. Sada su, kao spomen na njega, postavlјeni na šetalištu pored Begeja.\nUmesto tog mosta, koji je predstavlјao zanimlјivo tehničko dostignuće svog vremena i čija je konstrukcija imala elemente secesije, nikao je betonski pešački most koji danas predstavlјa sastavni deo centralne pešačke zone između glavne ulice i dva gradska trga.\nGrad na Begeju krije mnogo priča i zanimlјivosti, koje čekaju da se otkriju nekim novim posetiocima koji će sa znatiželјom istraživati obilazeći njegove znamenitosti, staro gradsko jezgro, mostove...\nFoto: A. Blanuša, M. Jablanov\nIme i simboli Zrenjanina\nBegejBegejom do TemišvaraJaroslav StevanovMarina Jablanov StojanovicMuzej piva Zrenjaninnautički turizampozorište „Toša Jovanović“Srednji BanatTuristička organizacija grada Zrenjaninaturizam Zrenjanina