Vreme 1113 - Reagovanje: Ko je rekao »zabraniti«\nVelika je čast kada neki domaći časopis iz društvenih nauka dobije tri stranice u "Vremenu". Čak i kada je reč o kritičkom prikazu, to povećava vidljivost domaće naučne produkcije i skreće pažnju šire publike na ono što se dešava u jednoj specifičnoj, ali malo primetnoj sferi srpske kulture.\nU tom smislu, vredan je svake pohvale napor Jovane Gligorijević da, u kratkom roku, pročita i predstavi čitaocima "Vremena" poslednji broj NSPM-a posvećenog "politici (homo)seksualnosti". Ipak, da je koleginica Gligorijević uložila malo više vremena i dobre volje, a ispoljila malo manje arogancije i predrasuda (što obično ide zajedno), njen prikaz našeg časopisa bio bi svakako još kvalitetniji i korisniji.\nNajpre, koleginica Gligorijević meša NSPM kao nevladinu organizaciju, NSPM kao sajt i NSPM kao naučni časopis. To su tri različita nivoa i načina funkcionisanja, pri čemu ni ljudi koji se u tim oblicima rada pojavljuju nisu isti. Naučni časopis nema nikakve veze sa Inicijativom i njenom 18. tačkom, on se ne bavi ni političkom akcijom, niti aktuelno-političkim radom, pa "čitanje" novog broja NSPM-a (koji je, uzgred budi rečeno, dat u štampu dva meseca pre objavljivanja Inicijative) kao "teorijskog okvira" 18. tačke Inicijative – kako to radi koleginica Gligorijević – teško može da se drugačije oceni nego kao zlonamerno. Jednostavno, šta god da piše u Inicijativi, ona nema nikakve veze sa ovim brojem časopisa, nije stav Uredništva časopisa i nije zajedničko stanovište autora koji su se našli u tematu ovog broja NSPM-a.\nUopšte, ovaj temat i nije nastao kao rezultat namere da se promoviše neko teorijsko ili političko stanovište – kao što nijedan temat u NSPM-u tako ne nastaje. On je učinak želje da se i ova važna društvena tema obradi iz različitih uglova i od strane autora s različitim disciplinarnim i teorijskim habitusom. Naš naglasak je, kao i u drugim tematima, bio na domaćim autorima, te je Uredništvo NSPM-a uputilo poziv mnogim našim filosofima, sociolozima, kulturolozima, koji se bave ovom temom da nam pošalju svoje priloge. Želim da naglasim da nijedan od pristiglih tekstova nije bio diksvalifikovan zbog teorijskog ili političkog stanovišta njegovog autora. Tako smo dobili temat sa različitim stanovištima – nekim zastupljenijim, drugim manje zastupljenim. Ali, kao i svaki temat, i ovaj odražava stanovišta samo onih naših društvenih naučnika koji su u njemu zastupljeni svojim prilozima – dakle, niti redakcije NSPM-a, niti svih društvenih naučnika u Srbiji.\nDrugo, koleginica Gligorijević ovaj temat prikazuje tako što polemiše sa pojedinim tezama iznetim u člancima (što je legitimno), pri čemu izabira teze potpuno različitog nivoa važnosti (što nije legitimno). Recimo, ona polemiše sa mojim stanovištem koje sam uzgred pomenuo, da ne postoji (ljudsko) pravo na brak bez obzira na pol onih koji žele da ga sklope. To uopšte nije tema moga teksta, već jedan fenomen vezan za deo LGBT pokreta, dok uz stav koji kritikuje Gligorijevićeva ide vrlo jasna uputnica da sam tu temu iscrpno obradio u tekstu "Istopolne porodice – izazov za nauku" u Sociološkom pregledu (1/2011). Ako je već koleginica Gligorijević želela da sa ovim mojim stanovištem polemiše, onda bi bilo korektno da je prethodno pročitala argumentaciju koju iznosim u tom tekstu, a ne da moje stanovište rekonstruiše na osnovu par rečenica iz teksta koji uopšte nije na tu temu. Pri čemu se još ceo tekst koji je na jednu temu diskvalifikuje zbog nekoliko rečenica na drugu temu, obrađenu u drugom tekstu, a koji pritom uopšte nije ni uzet u obzir. Zaista, ne baš preterano korektno.\nTreće, arogancija koju koleginica Gligorijević pokazuje dok prikazuje ovaj temat NSPM-a i sa pojedinim autorima polemiše tipičan je izraz jedne predrasude koja o nečemu misli ono što je u delu moderne publicistike pročitala da treba da se misli, pa sada to uzima kao jedinu istinu, osuđujući sve koji misle nešto drugo. (Reč "predrasuda" i znači da neka osoba o nečemu ima mišljenje pre nego što se o tome uopšte ozbiljno obavestila i o čitavoj stvari porazmislila.) Tako je koleginica Gligorijević negde pročitala da je jedino ispravno misliti da je homoseksualnost urođena osobina, pa sve koji homoseksualnost tretiraju i kao oblik ponašanja osuđuje kao neznalice i potencijalne diskriminatore. Ali, stvarnost je uvek složenija od pojednostavljenih publicističkih floskula, koje su češće izraz neke ideologije, nego izraz istine. Da je koleginica Gligorijević pogledala pomenuti članak iz Sociološkog pregleda, ili drugi moj tekst na koji takođe na istom mestu upućujem ("Deca u istopolnim porodicama – pregled debate", Antropologija 2/2011), videla bi da se u naučnoj literaturi, čiji sam pregled tu dao, nastanak homoseksualnih preferenci i ponašanja objašnjava kako delovanjem prirodnih (urođenih) činilaca tako i delovanjem društvenih (situacionih) faktora.\nPotpuno je, dakle, netačno da je svako homoseksualno ili heteroseksualno ponašanje izraz nečije urođene (date, nepromenljive) osobine, te da se ono – kako veruje Jovana Gligorijević – mora prihvatiti kao takvo, bez moralnog ili kakvog drugog društvenog vrednovanja. Pošto deo homoseksualnog, kao i heteroseksualnog ponašanja nesumnjivo dolazi i kao rezultat socijalnih faktora, pa i socijalizacije, onda je potpuno legitimno vrednovati, moralno i/ili društveno, i takve faktore, odnosno takvu socijalizaciju. Univerzalizacija heteroseksualnog i homoseksualnog ponašanja ("šta bi bilo kada bi se svi tako ponašali") jedna je od uobičajenih metoda moralnog procenjivanja i pokazuje jasan vrednosni status koji različiti oblici ponašanja mogu imati u društvenoj hijerarhiji, a ne podrazumeva, pritom, da se niže rangirani oblik ponašanja mora diskriminisati, ili čak zabraniti.\nZapravo, to što se čitav ovaj temat NSPM-a o homoseksualnosti svodi na jednu reč kojom završava svoj prikaz – "zabraniti"! – Jovana Gligorijević pokazuje sa koliko je samo predrasuda i zle volje pisala svoj prikaz. Čak ni u tekstu Slobodana Jankovića, u kome se homoseksualno ponašanje vidi kao patološko (što je mišljenje ovog autora, koje, kao i u svim naučnim časopisima, ne izražava stav Uredništva časopisa u kome je tekst objavljen), nema govora o zalaganju za "zabranu" (kriminalizaciju) homoseksualnog ponašanja. Kolega Janković se, u svom tekstu, samo usprotivio sadržaju pojedinih članova našeg Zakona o diskriminaciji, kao i "normalizaciji" homoseksualnog ponašanja, u smislu vrednosnog izjednačavanja sa heteroseksualnim.\nAli, koleginica Gligorijević sav ovaj pluralizam mišljenja i sve ovo nijansiranje razlika u stanovištima – koje postoje u ovom broju NSPM-a – prostom, redukcionističkom logikom svodi na jednačinu: nejednako vrednovanje = diskriminacija = zahtev za zabranom. Takvo "izjednačavanje batinom" upravo je suprotno onome za šta se "Vreme" i Jovana Gligorijević, verujem, iskreno zalažu – za toleranciju i pluralizam stanovišta, za pravo da se misli drugačije, a da se ne bude automatski diskvalifikovan iz javnog prostora. Time što je čitav ovaj broj NSPM-a – bogat različitostima, nijansama, osobenim, pa i suprotnim mišljenjem – svela samo na jednu reč "zabraniti" (a to je reč koja uopšte ne postoji, barem u tom kontekstu, u čitavom broju NSPM-a!), koleginica Gligorijević je ne samo pogrešno informisala čitaoce "Vremena", već je time izvršila i jasnu diskvalifikaciju NSPM-a iz prostora demokratske i civilizovane javnosti. No, ako je "javnost" Jovane Gligorijević takva da je samo jedno (njeno) mišljenje poželjno, dok su sva druga podložna ismevanju, izvrtanju i diskvalifikaciji, onda takvoj javnosti, bojim se, mnogo više priliče neki drugi pridevi nego "demokratska" i "civilizovana".\nAutor je urednik časopisa NSPM


OSA Računarski inženjering d.o.o. - Informacije o kompaniji sa ponudom poslova | HelloWorld.rs\nOSA Računarski inženjering d.o.o.\nUtisci zaposlenih o radu u IT sektoru kompanije OSA Računarski inženjering d.o.o.\nFirma koja pogoduje kako početnicima, tako i seniorima. Kvalitetan, uhodan tim. Uslovi za rad (kancelarija, oprema...) su odlični. Nije open space. Plata je redovna i sve na belo, kao u svim ozbiljnim kompanijama. Radi se na domaćem proizvodu, firma nije iz outsource priče.\nMalo agilnije da se reaguje na promene u IT industriji i da se usvajaju nove tehnologije i metode rada.\nFirma je u centru grada i ko dolazi kolima imaće problema s parkingom.\nTakovska 45/VI, Beograd, Srbija\nMatični broj: 07458827\nBroj zaposlenih: 39\nOSA računarski inženjering d.o.o. je osnovana 1989. godine. Glavna delatnost OSE, od njenog osnivanja, bio je inženjering, razvoj softverskih rešenja i implementaciju profesionalnih grafičkih sistema za projektovanje i izradu tehničke dokumentacije.\nSredinom 90-ih godina Osa je počela da razvija i komercijalno nudi rešenje za upravljanje dokumentacijom i poslovnim procesima Unidocs.\nJedini je distributer Autodesk softvera - softvera za 2D i 3D projektovanje u svim inženjerskim oblastima, na teritoriji cele Adriatik regije.\nUsled proširenja distributivne mreže, sa Srbije na sve zemlje bivše Jugoslavije uključujući i Albaniju, 2011. godine osnovane su dve ćerke firme OSA softver u Hrvatskoj i OSA sistemi u Sloveniji.\nOSA - RAČUNARSKI INŽENJERING DOO BEOGRAD\nTakovska 45/6, Beograd - Palilula\n4651 - Trgovina na veliko računarima, računarskom opremom i softverima\nŽeljko Tomić - Direktor\nUporedi kompaniju OSA Računarski inženjering d.o.o. sa kompanijom:


Netanjahu pokazao dokaze iz "atomske arhive": Iran je lagao, evo šta spremaju tajno - Vijesti.me\nNetanjahu pokazao dokaze iz "atomske arhive": Iran je lagao, evo šta spremaju tajno\nIzraelski lider smatra da je to novi "ubjedljiv dokaz" o tajnom iranskom programu razvoja atomskog oružja Edit\n69 pregleda 0 komentar(a)\nBenjamin Netanjahu (Foto: Reuters)\nBeta 30. april 2018, 19:11 ažurirano 8. decembar 2018, 22:54\nPremijer Izraela Benjamin Netanjahu predstavio je večeras dokumente za koje je rekao da dokazuje kako je Iran lagao svijetu i nastavio da radi na stvaranju nuklearnog oružja, čak i posle nuklearnog sporazuma s velikim silama potpisanog 2015.\n"Iran nije bio iskren o nuklearnom programu", rekao je Netanjahu u obraćanju prenošenom preko televizije u sjedištu izraelske vojske u Tel Avivu.\nOn je rekao da se radi o pola tone dokumenata do kojih je Izrael došao, predstavljajući kopije 55.000 stranica i 183 CD-a "atomske arhive", kako ju je nazvao, optuživši Iran da ju je krio.\nIzraelski lider smatra da je to novi "ubjedljiv dokaz" o tajnom iranskom programu razvoja atomskog oružja.\nNetanjahu, koji je uvijek oštro kritikovao nuklearni sporazum, izjavio je to uoči isteka roka 12. maja koji je predsjednik SAD Donald Tramp odredio da donese odluku da li da njegova zemlja odbaci taj dokument.\nPremijer Izraela je rekao da Iran "očigledno laže" kada kaže da nema nuklearni program, predstavljajući ono za šta tvrdi da je dokaz da je Iran razvijao i nastavlja da razvija atomsku bomu.\n"Iran je lagao da nikada nije imao tajni nuklearni program. Drugo, čak i nakon sporazuma je nastavio da širi svoj nuklearni program za buduću upotrebu. Treće, Iran je lagao Međunarodnoj agencija za atomsku energiju. Konačno, nuklearni sporazum je zasnovan na lažima i iranskoj obmani", rekao je Netanjahu.\nOtkriće dokumenata Netanjahu je nazvao "velikim obavještajnim dostignućem".\nIran je poricao da je ikada težio nuklearnom oružju, podsjeća AP. Netanjahu je međutim govoreći na engleskom jeziku, valjda imajući u vidu međunarodnu javnost, rekao da su dokumeti puni okrivljujućih dokaza o programu nazvanom "Projekat Amad".\nTo saznanje Izrael je podijelio sa SAD i nekim drugim zemljama a dokumenti su navodni skrivani u Teheranu, rekao je Netanjahu.\nOn je unapred najavio ovo "značajno saopštenje" kako je rekao. Šef iranske diplomatije Džvad Zarif je tim povodom rekao da je izraelski lider poput dječaka koji ne prestaje da moli za pomoć kada nije potrebna.\nTramp: Bio sam 100% u pravu\nPredsjednik SAD Donald Tramp izjavio je danas da je bio "100 posto u pravu", kada je kritikovao nuklearni sporazum velikih sila s Iranom.\nOn je to rekao samo pola sata nakon govora premijera Izraela Benjamina Netanjahua u kome je ocijenjeno da je taj sporazum zasnovan na lažima i navedeno Izrael ima ubjedljive dokaze o tajnom nuklearnom programu Irana.\nTramp je pohvalio predstavljanje kopija dokumenata za koje je Netanjahu tvrdio da dokazuju da je Iran lagao o razvoju nuklearnog oružja, dodavši da je gledao samo dio i da je bilo dobro.\nPredsjednik SAD je ocijenio da je ponašanje Irana nije prihvatljivo. Ukazao je na testiranje raketa, rekavši da Iran ne sjedi skrštenih ruku.\nOdbio je, međutim, da kaže da li će se SAD povući iz nuklearnog sporzuma, ali je rekao da će, ako se to desi, on možda pregovarati o "pravom sporazumu", prenio je AP.\nRekao je i da SAD nisu "dobile ništa" od ublažavanja sankcija Iranu na osnovu sporazuma.\nTramp je ponovio svoje kritike sporazuma, uključujući činjenicu da nekim djelovima ističe važnost za manje od jedne decenije.\nNetanjahuov govor naišao je na različite reakcije u Vašingtonu, a jedan američki zvaničnik je potvrdio da je te dokaze Izrael podijelio sa SAD i da su obavještajne agencije utvrdile da su istiniti, prenijeli su izraelski mediji.\nGovor izraelskog premijera podržali su uglavnom republikanci i kritičari nuklearnog sporazuma iz 2015. godine, ali su ga ismijali oni koji podržavaju taj dokument.\nI dok su pristalice pohvalile predstavljanje, kritičari su rekli da nije bilo informacija o kršenju sporazuma već samo podataka koji prethode godinama kada se pregovaralo s Iranom.\nIzrael i Iran\nNAKON ŠTO SU NJEGOVI POLITIČKI SAVEZNICI POKUŠALI DA SRUŠE VLADU\nNajstariji premijer na svijetu podnio ostavku\nFOTO Pogledajte kako je Tramp toplo dočekan u Indiji\nKina: Novih 150 smrtnih slučajeva od koronavirusa\nPoput Trampa, Sanders prkosi stranačkoj tradiciji\nPutin bi trebalo da se boji predsjednika Sandersa\nTramp Demokratama u Nevadi: Pazite se Rusije, Rusije, Rusije\nVOA: Berni Sanders učvrstio status favorita u trci za demokratsku predsjedničku nominaciju\nKina: Još 97 ljudi umrlo od koronavirusa


decembar 2021. – ICR\nKONKURS GRADOVI U FOKUSU 2022\n31. decembra 2021. Ξ\nMINISTARSTVO KULTURE I INFORMISANjA Raspisuje K O N K U R S GRADOVI U FOKUSU 2022 U okviru programa GRADOVI U FOKUSU, Ministarstvo kulture i informisanja Republike Srbije (u daljem tekstu: Ministarstvo), raspisuje konkurs pod nazivom Gradovi u fokusu 2022, koji pruža priliku jedinicama lokalnih samouprava (u daljem tekstu: JLS) da u saradnji sa ustanovama, […]


Club Vela Hotel, Bodrum-Gumbet - Amos Travel\nClub Vela Hotel, Bodrum-Gumbet\nPoložaj: nalazi se u zalivu Gumbet, oko 4 minute hodom od plaže (oko 200metara), u blizini prodavnica, restorana, barova u popularnoj “bar-steet” ulici. Bodrum je na oko 5 minute vožnje od hotela, aerodrom u Bodrumu je na oko 45km udaljenosti. Plaža je gradska i peščana, suncobrani i ležaljke na plaži uz doplatu.\nSadržaj: u sastavu hotela je recepcija, 2 otvorena bazen (jedan je sa odeljkom za decu), restoran, pikado, stoni tenis, fitness deo, tursko kupatilo, sauna, animacija, dečije igralište. Suncobrani i ležaljke pored bazena besplatno za goste hotela.\nUz doplatu: perionica i hemijsko čišćenje, sef u sobi, korišćenje telefona, room service.\nSoba: standardne sobe poseduju kupatilo (Tuš WC i fen za sušenje kose), sef (uz doplatu), SAT TV, klima uredjaj, telefon, bežični internet (besplatno korišćenje). Porodične sobe su okrenute u pravcu prema moru i prostranije, isto su opremljene kao i standard sobe.\nRučak u glavnom restoranu od 13:00 – 14:30, Švedski sto – samoposluženje, izbor više obroka\nBar pored bazena od 10:00 – 23:00 Lokalna alkoholna i bezalkoholna pića su besplatna koja su u okviru all inclusive koncepta.\nU periodu od 13:00 – 16:00 užina\nU periodu od 17:00 – 18:00 čaj, kafa i kolači\nLokalna alkoholna alkoholna i bezalkoholna pića su besplatna koja su u okviru all inclusive koncepta – besplatno posluženje od 10:00 – 23:00\nKorisna napomena: hotel se nalazi u blizini restorana i barova, preporuka mladima koji vole noćni provod.


You are here: Home / Nauka / Precesija Zemlje\nU školi se uči da je Zemlja okrugla, pa zatim da je okrugla, ali malo spljoštena na polovima , pa onda da je nepravilnog oblika koji se naziva „geoid“ (što bi trebalo da znači „zemljolik“; dakle, Zemlja je zemljolikog oblika).\nZemlja je blago spljoštena lopta koja se kreće oko Sunca po putanji nazvanoj ekliptika. Zemljin ekvator je nagnut u odnosu na ekliptiku (približno 23°), što uslovljava pojavu godišnjih doba. Zemljin sever pokazuje ka zvezdi prigodno nazvanoj Severnjača. Međutim, ugao između ekvatora i ekliptike nije konstantan, već se s vremenom menja. Ova pojava se naziva precesija.\nSunce se nalazi na ravni ekliptike, a Mesec vrlo blizu nje. I Sunce i Mesec snažnije privlače onu stranu Zemlje koja im je u tom trenutku bliža (što se na dnevnoj osnovi manifestuje kao pojava plime i oseke). Kako je Zemlja (blago) spljoštena u odnosu na ekvator, pola godine se strana Zemlje bliža Suncu nalazi iznad, a u drugoj polovini godine ispod ravni ekliptike. Dejstvo Sunca je takvo da Zemljin ekvator vuče bliže ekliptici (grubo govoreći, jer u ukupnoj sili učestvuju još i Mesec i druge planete Sunčevog sistema). Zato Zemljina osa rotacije i sama rotira oko neke zamišljene ose, praveći jedan krug u svakih 26000 godina (tačna vrednost je 25772 julijanske godine; 1 julijanska godina je 365,25 srednjih tropskih dana). Tako je danas severnom nebeskom polu najbliža Severnjača, dok je pre 3000 godina to bila zvezda Tuban iz sazvežđa Zmaja, a pre 12000 godina Vega (i biće za 14000 godina), najsjajnija zvezda Lire. Inače, ni sama precesija nije konstantne brzine, već se polako ubrzava.\nKako se Zemlja kreće oko Sunca, tako se prividno Sunce kreće kroz sazvežđa ekliptike (zodijak), praveći jedan krug za godinu dana. Sazvežđe koje se nalazi na istoku u zoru je ono sazvežđe u kome se Sunce trenutno nalazi. Kako svitanje počinje dok je Sunce još uvek ispod horizonta, ova metoda nije sasvim precizna, jer poslednje sazvežđe koje vidimo u svitanje je oko 15° zapadno od Sunca. Ipak, bila je od velikog značaja pri određivanju godišnjih doba u starim civilizacijama sa slabo razvijenim kalendarom, a pogotovo imajući u vidu da su kalendari bili nedostupni onima kojima su bili najpotrebniji – zemljoradnicima. Naime, setva (ili žetva) je bila vezana za godišnji ciklus i trebalo je proceniti kada posejati, a kada požnjeti. Čak i ako vremenski uslovi izgledaju pogodno za setvu, možda vreba neki kasni mraz; ili se možda čini da još uvek nije vreme za žetvu, ali zemljoradnike onda iznenadi neki rani mraz.\nTrenutak prolećne ravnodnevice, koji se smatra početkom proleća, imao je i religijsko, ali i vrlo praktično značenje – u mnogim kulturama je predstavljao vreme kada treba posejati kulture koje nisu ozime. Danas se tačka u kojoj se nalazi Sunce u vreme prolećne ravnodnevice naziva γ-tačka (gama tačka), ali se i dalje može čuti naziv „prva tačka u Ovnu“, iako se nalazi u sazvežđu Ribe. Naime, kako se javlja precesija pola, tako dolazi i do precesije tačke preseka ekliptike i ekvatora, odnosno prolećne i jesenje tačke. Ove tačke se kreću duž sazvežđa zodijaka, samo na suprotnu stranu od godišnjeg kretanja Sunca: Bik → Ovan → Ribe → Vodolija. Ako smatramo da svako sazvežđe zauzuma 1/12 prostora duž ekliptike, a da ciklus traje 26000 godina, možemo zaključiti da Sunce u jednom sazvežđu provede približno 2150 godina. Svakako, tačno vreme nalaženja Sunca u jednom sazvežđu zavisi od toga koliki deo ekliptike pripada tom sazvežđu. Ova pojava – precesija prolećne tačke – u vremenima neprosvećenosti izazivala je veliku uznemirenost. Za nas su zanimljive dve poslednje promene sazvežđa prolećne tačke, koje su se odigrale pre približno 2000 i 4500 godina.\nDo pre 4000-4500 godina, prolećna tačka se nalazila u sazvežđu Bik. Tokom ovog „doba Bika“, jesenja tačka se nalazila u Škorpiji. Bik je u ovo vreme bio – između ostalog – najsvetija životinja Egipta. Međutim, postepeno, ljudi su uočili da je u vreme prolećne ravnodnevice Sunce sve dalje od Bika, a sve bliže Ovnu. Nešto se na nebu dešavalo, mada nije bilo jasno šta. Zato se pojavio kult već postojećeg božanstva, Mitre, koji je trebalo da pokaže da i mi na zemlji razumemo da bik više nije glavni. Mitra, prikazan sa frigijskom kapom, ritualno kolje bika, u obredu zvanom tauroktonija. Prikaz tauroktonije je kanonski – Mitra gleda preko desnog ramena, levom rukom drži bika za nozdrve, desnom ga kolje, dok po pravilu škorpija drži bika za testise, a krv bika čekaju gavran, hidra i pas. Poslednja tri sazvežđa nisu na ekliptici već na nebeskom ekvatoru tog vremena (pas je sazvežđe Mali pas). Često je tauroktonija prikazana uokvirena drugim sazvežđima ekliptike. Na nebu, Mitri odgovara Persej, takođe po pravilu prikazivan sa frigijskom kapom, a koji se kao sazvežđe nalazi neposredno iznad Bika. Ovaj kult je trajao gotovo sve vreme tokom „doba Ovna“. Mitra je, inače, rođen u vreme kada Sunce posle solsticijuma počinje da se penje na nebu, 25. decembra. Često je poistovećivan sa rimskim bogom „Nepobedivim Suncem“ (Sol invictus).\nJoš jedan mit u sebi ima elemente gubitka božanskog statusa Bika. Kada je Mojsije sišao sa Sinaja na kome je dobio 10 zapovesti, video je svoje sunarodnike kako se mole zlatnom teletu. Tele razbija, pali i baca u vodu, a zatim poklonike teleta primorava da tu vodu popiju.\nIz ovog perioda potiče i naziv i oznaka gama-tačke – prva tačka u Ovnu, dok je γ zapravo simbol sazvežđa Ovan.\nOko 2000 godina kasnije, prolećna tačka je još jednom promenila sazvežđe, krećući se ka ribama. U to vreme je Hiparh, grčki matematičar i astronom, već poznavao i razumeo precesiju, izračunavši da za jedan vek prolećna tačka pređe 1°. Međutim, u nekim manje naprednim delovima Rimskog carstva, na promenu sazvežđa se i dalje gledalo kao na nešto natprirodno. Tako su se na bliskom istoku pojavili razni proroci i različiti kultovi, pogotovo među Jevrejima, koji su već ionako očekivali Mesiju. Jedan od tih mesija je Isus, koji je upravo ribom nahranio gladne. Svoje sledbenike je nalazio među ribarima, ako je verovati jevanđeljima. Nije isključeno, međutim, da u pitanju nisu pecaroši, već sledbenici ili poštovaoci nekog kulta ribe, koji se razvio u to vreme. (Sam Hrist, po Marku, kada poziva Petra i Andriju za svoje apostole, kaže da će ih načiniti „ribarima ljudi“). Osim toga, jedan od prvih hrišćanskih simbola nije bio krst (smrt raspećem je bila jedna od najsramnijih u Rimu, rezervisana za najteže prestupe), već riba. Danas se obično govori kako je riba bila simbol hrišćanstva zbog akronima Ιησούς Χριστός Θεού υιός σωτήρ = ιχθύς (Isus Hrist, sin božji, spasitelj, Ihtis je riba na grčkom), ali nije verovatno da je jedna jevrejska sekta koristila grčke akronime. Dalje, hrišćanski pisac Tertulijan hrišćane naziva ribama, koji se kao hrišćani rađaju u vodi, nakon krštenja.\nDanas je prolećna tačka na putu iz Riba, a u Vodoliju će preći oko 2700. godine n.e. Mada, početak doba Vodolije neki astrolozi su već proglasili, a hipici već otpevali „This is the dawning of the age of Aquarius“.\nU školi se uči da je Zemlja okrugla, pa zatim da je okrugla, ali malo spljoštena na polovima (elipsoid), pa onda da je nepravilnog oblika (poredi se sa kruškom ili krompirom) koji se naziva „geoid“ (što bi trebalo da znači „zemljolik“; dakle, Zemlja je zemljolikog oblika). Kada pogledate mape Zemlje, ta spljoštenost se vrlo jasno uočava. Kada kupite reljefni globus, neravnine na zemljinoj površini su očigledne. Međutim, kada pogledate snimak Zemlje sa Meseca ili sa nekog satelita, dovoljno dalekog od Zemlje da je može snimiti jednim kadrom, ta spljoštenost i te neravnine nekako nestaju. Zagledajmo se, zato, malo pažljivije u tu zemljoliku Zemlju. Srednji radijus Zemlje (računa se kao (2*ekvatorijalni radijus + polarni radijus)/3) iznosi 6372 km, ekvatorijalni radijus 6378, a polarni 6356 km, što je odstupanje od +6 i -16 km u odnosu na srednji radijus. Od najviše do najniže tačke na Zemlji ima dvadesetak kilometara (8878 m Mont Everest i oko 11 kilometara dubine u Marijanskom rovu). Lopta za bilijar je, prema pravilima, 2,25 +/- 0,005 inča (57,15 mm +/- 0,127 mm) u prečniku. Ako bismo to skalirali na Zemlju, dozvoljena greška bi bila 28 km. Pošto se sve tačke na Zemljinoj površini nalaze na 6372 +/- 28 kilometara, Zemlja je dovoljno okrugla da bi se njome mogao igrati bilijar. Zapravo, činjenicu da je Zemlja spljoštena na polovima je otkrio tek Nikola Luj de Lakaj, francuski sveštenik i astronom, svojim merenjima 1739 – 1741. godine. Na osnovu ovog otkrića, 1741. godine primljen je u Francusku akademiju nauka. Pa ipak, ova spljoštenost je dovoljna da izazove precesiju Zemlje.


Puste fraze i jaka simbolika\nDatum objave: 26.08.2012.\tPiše: Tatjana Tagirov\nUsprkos gromoglasnim najavama o slamanju kičme korupciji i kriminalu, ništa se nije dogodilo nakon prve sjednice Biroa za koordinaciju službama sigurnosti, koju je sazvao prvi potpredsjednik Vlade Srbije i koordinator svih službi Aleksandar Vučić. Sjednica je održana iza zatvorenih vrata, a razgovaralo se – kako je to agenciji Tanjug izjavio Vučić (nitko drugi, pa ni republička javna tužiteljica Zagorka Dolovac, niti specijalni tužitelj za organizirani kriminal Miljko Radisavljević nisu dali nikakvu izjavu) – o slučaju Agrobanke, koja “ima jaku simboliku” i u čijem slučaju se “može vidjeti kako je i na koji način došlo do propadanja države”.\nNema tko da pita\nVučić je dodao da neće biti pošteđen nitko tko je bio umiješan u tu aferu – izvučeno je više od 300 milijuna eura iz te banke – a rezultati toga bit će vidljivi već narednih dana, a pogotovo u sljedećih mjesec-dva.\nNišta konkretnije javnost nije saznala ni od premijera i ministra policije Ivice Dačića, koji najavljuje uhićenja i preispitivanje “pljačkaški obavljene privatizacije 90 posto poduzeća u Srbiji”, među ostalima i onih na koje je još prije više od godinu dana upozorila Evropska komisija. On je, kaže, i ranije govorio da sporne privatizacije treba preispitati, ali ne kaže zašto se sam – jer je i u prošloj Vladi Mirka Cvetkovića bio ministar policije – nije primio posla preispitivanja.\n“Ovih dana iz Evropske komisije imamo zahteve da se ispitaju 24 sporne privatizacije u Srbiji. Tražio sam da mi odmah dostave podatke o tim privatizacijama. To je bilo i pre više meseci, kada sam prvi put saznao za njih. Znate li kada su se one dogodile: 23 od 24 privatizacije desile su se u vreme Vlade Vojislava Koštunice, jedna je bila pre te Vlade i nijedna za vreme ove Vlade. Ispitaćemo svaku od tih privatizacija, ispitaćemo ko je u njima imao kakvu ulogu. Jedva čekam da saznam ko je iza toga stajao i da vidim da ti ljudi budu i osuđeni ukoliko je bilo nepravilnosti”, izjava je iz travnja ove godine. Iako bi se lako mogla staviti u usta bilo koga iz redova novo-starih vlastodržaca, izgovorio ju je bivši predsjednik Srbije Boris Tadić.\nNišta od datuma\nKako on tada, tako i ovi danas govore iste fraze, jer baš nijedna od spornih privatizacija (koje su se događale za svih vlada u posljednjih više od deset godina) još nije preispitana.\nJedan od uvjeta za dobivanje datuma pregovora o pridruživanju s Evropskom unijom bilo je i to preispitivanje; EU je već najavila da ništa od datuma do kraja godine, spominje se, eventualno, iduće ljeto.\nVidjet ćemo hoće li “velikom koordinatoru” i njegovoj ekipi (u kojoj sjede još neki čija se smjena najavljuje po kuloarima) poći za rukom da bar dotad nešto učine, jer u brze rezultate malo tko vjeruje. Osim toga, mnogima se nekako čini vjerojatnijim da je tu riječ o “progonu vještica” iz bivše nomenklature, a ne stvarnom traženju krivaca za kriminal u privatizaciji.


BH novinari: Javni protest Zlatku Kraviću zbog pritiska na portal Klix.ba - Klix.ba\nTraže izvinjenje BH novinari: Javni protest Zlatku Kraviću zbog pritiska na portal Klix.ba\nKlix.ba novinari Zlatko Kravić informacije\nUpravni odbor Udruženja BH novinari upućuje javni protest Zlatku Kraviću, direktoru Opće bolnice "Prim. dr. Abdulah Nakaš" u Sarajevu zbog pritiska na novinara Ervina Mušinovića i zahtjeva da otkrije izvore informacija, koje je portal Klix.ba dobio pišući o smrti jednog novorođenčeta i lošem zdravstvenom stanju još dvije bebe, rođene u ovoj bolnici početkom septembra 2019. godine.\n"Tokom vođenja intervjua, direktor Kravić je pozvao policiju sa namjerom da zastraši novinara Mušinovića i prisili ga na otkrivanje izvora informacija, tako da je jedan dio novinarskog intervjua obavljen uz prisustvo policije, legitimisanje novinara i davanje iskaza u vezi sa informacijama objavljenim na portalu Klix.ba", saopćio je Upravni odbor Udruženja BH novinari.\n"U suprotnosti je sa medijskim slobodama i pravom na slobodan i dostojanstven rad pozivanje policije i njihovo prisustvo tokom vođenja intervjua, kao i pokušaj dr. Kravića da novinara dodatno zastraši novim institucionalnim pritiskom – najavom tužbe i pozivom tužilaštvu da se uključi u istragu o 'curenju' informacija iz ove zdravstvene ustanove", piše u saopćenju za javnost.\nUO BH novinara zahtijeva od doktora Zlatka Kravića javno izvinjenje novinaru Ervinu Mušinoviću i uredništvu portala Klix.ba, kao i zaustavljanje svih postupaka koji su u vezi sa pravom novinara na korištenje neimenovanih izvora i njihovu zaštitu, kao i medijskim slobodama općenito.\n"Prava novinara i sloboda medija u BiH su zaštićeni zakonskim okvirom, kodeksom novinarske etike i evropskim standardima slobode izražavanja, uz obavezu njihovog prihvatanja i poštivanja od svih institucija i pojedinaca u ovoj državi, uključujući i direktora Opće bolnice Prim. dr. Abdulah Nakaš u Sarajevu", zaključuje Upravni odbor Udruženja BH novinari.


Partizan plaća milion, Zvezda i Terzić pola - SPORTSKI ŽURNAL\n30 oktobar, 2020 11\nDisciplinska komisija FSS žestoko kaznila večite za propuste u 163. večitom derbiju, sankcionisan i direktor crveno-blih\nDisciplinska komisija FSS ponovo je očekivano bila rigorozna prema Crvenoj zvezdi i Partizanu, rešavane su prijave sa 163.večitog derbija.\nPartizan je kažnjen sa milion dinara zbog slabe organizacije utakmice protiv crveno-belih, zatim nepoštovanje mera iz protokola o koronavirusu, s obzirom da je u ložama bio veći broj ljudi od dozvoljenog, kao i zloupotreba novinarskih akreditacija.\nKlub iz Humske već nekoliko puta je kažnjavan ove sezone, što su disciplinci uzimali u obzir prilikom izricanja kazne.\nNije, međutim samo Partizan sankcionisan,već i Crvena zvezda, takođe zbog kršenja protokola o koronavirusu. Klub iz LJutice Bogdana moraće da uplati 300.000 jer igrači na klupi za rezerve nisu nosili maske, dok su bez istih lica iz medicinskog tima ulazila na teren tokom utakmice.\nOvde se priča o kaznama za večite ne završava. Generalni direktor Crvene zvezde Zvezdan Terzić moraće da plati 200.000 dinara zbog komentarisanja suđenja. Posle 163. večitog derbija on je između ostalog ostalog rekao da je glavni sudija Novak Simović bio katastrofalan, odnosno da je sve sudio u korist Partizana. Uz to je još dodao kako ne zna ko i zbog čega štiti ovakve crno-bele.\nDisciplinska komisija još se nije izjasnila o kazni za generalnog direktora Miloša Vazure, a zbog izjava posle derbija kada je rekao da je sudija Simović odradio svoj deo posla i da je u poluvremenu dobio poziv koji se ne odbija.\nNa osnovu prijave golmana Milana Borjana pokrenut je postupak protiv potpredsednika Partizana Vladimira Vuletića zbog kršenja članova 22 i 23 Etičkog kodeksa FIFA, člana šest Etičkog kodeksa FSS i kršenja članova 79 i 85 Disciplinskog pravilnika FSS.\nInspektor · 30 oktobar, 2020 07:07\nKrstivoj · 30 oktobar, 2020 09:11\nda se covek preksrsi od krstivoja · 30 oktobar, 2020 15:38\nRed Star 91@da se covek preksrsi od krstivoja · 30 oktobar, 2020 18:46\nPanonija@da se covek prekrsti od krstivoja · 30 oktobar, 2020 19:21\npfc · 30 oktobar, 2020 09:51\nMarcelo · 30 oktobar, 2020 10:15\nZuk · 30 oktobar, 2020 11:45\nSloba · 30 oktobar, 2020 18:46\nPanonija@Sloba · 30 oktobar, 2020 19:26\nRed Star 91 · 30 oktobar, 2020 19:32


'Beograd voli ploče' 16. aprila na Cvetnom trgu\nGradski menadžer Goran Vesić najavio je manifestaciju „Beograd voli ploče“ na kojoj će biti organizovana berza ploča i stripova, koncerti, strip radionica, izložba nacrtanih omota ploča i di-džej program, saopštila je danas gradska Uprava. Manifestacija će biti odžana 16. aprila na Cvetnom trgu u Beogradu, na Svetski dan vinil ploča.\nKako se navodi u saopštenju, Vesić je izrazio nadu da će manifestacija postati tradicionalna u srpskoj prestonici.\n„Dodjite da 16. aprila zajedno obojimo Cvetni trg vedrim, prolećnim bojama, da se družimo, razmenjujemo ploče i stripove, uživamo u koncertima i tako Beograd učinimo delom svetske manifestacije posvećene vinil izdanjima“, rekao je Vesić.\nNa manifestaciji će nastupiti Vlada Džet bend, neo-etno sastav Čudesmo, pevačica Beti Djordjević i Di luna bluz bend, navodi se saopštenju.


Гидра зеркало тор браузер - Rutor - главный даркнет форум\nАвтор темы Gadih\nKalemegdanska 1878000 Banja Luka+387 51 462 146 Fax:+387 51 463 143office @unitedwomenbl.org12. Maja2022.HomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i сайт strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktNovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILAAdd CommentOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILA Obavještavaju se privredni subjektikoji se bave predmetnom djelatnošću da imamo namjeru...NovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI pogonskog motornog gorivaAdd CommentNovostiPonovljeni poziv za podnošenje projektnih prijedloga organizacijacivilnog društva u BiH koje provode aktivnosti u oblastisprečavanja i suzbijanja rodno zasnovanog nasiljaAdd CommentNovostiKampanja “Zaposlenjem prekidamo začarani krug nasilja”Add CommentNovostiProjekcija dokumentarnog filma „Danijela“Add CommentNovostiNovostiPOZIV ZA PODNOŠENJE PROJEKTNIH PRIJEDLOGA ORGANIZACIJA ČLANICASIGURNE MREŽE BOSNE I HERCEGOVINE17.Februara 2022.NovostiJavni poziv10.Februara 2022.NovostiSaopštenje za javnost – Svaki minut je važan!21.Januara 2022.NovostiJavni poziv5. Januara2022.NovostiEdukacija za senzibilisan pristup pružaoca usluga podrške ženama idjeci žrtvama nasilja29.Decembra 2021.NovostiPregled aktivnosti, april-septembar, 202115.Decembra 2021.NovostiJavni poziv3.Decembra 2021.NovostiZajednički kalendar aktivnosti za kampanju 16 Dana aktivizma protivrodnog nasilja u BIH za 2021. godinu24.Novembra 2021.NovostiUnapređenje podrške rehabilitaciji i renitegraciji žena koje supreživjele nasilje19.Novembra 2021.Video NovostiNovosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017.Add CommentVideo NovostiPogledaj sve...Novosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017. Novosti • VideoMedijske aktivnosti u okviru 16 dana aktivizma5.Decembra 2017.VideoPoložaj žene u društvu, Fondacija “Udružene žene” Banja Luka uemisiji “U fokusu” na javnom servisu RTRS1.Novembra 2017. VideoPROTOKOL5. Oktobra2015. VideoSigurna Kuca4. Oktobra2015. VideoPotpisujem20. Aprila2015.Drugi o namaNemam nikakvih sugestija za unapreñenje rada Fondacije Udruženežene jer iskreno mislim da rade fantastičan posao, da su izuzetnohrabre kao kolektiv i da su učinile jako puno na poboljšanjupoložaja žena u BiH, puno više od mnogih političarki / žena narukovodećim pozicijama.DIJANA PEJIĆ


22.02.2017. 17:04h 24.05.2017. 03:10h\nDA DECA BUDU MANJE GOJAZNA: Britanske čokolade manje, a za cenu će se videti\n"U Danskoj posmatramo trend koji pokazuje da mladi sve više poštuju zakone", izjavila je Ranva Moler Tomsen, analitičarka za danski savet za prevenciju kriminala.\nNedavna dugoročna studija otkrila je da je udeo 14 do 15-godišnjaka koji su priznali da su krali bar jednom pao sa 46 odsto 1989. na 17 odsto u 2016. Broj ostalih tipova kriminalnih dela takođe se smanjio.\nPostoje više mogućih objašnjenja: danas je teže počiniti zločin zbog boljih sigurnosnih mehanizama u automobilima i domovima. Osim toga, reforme u obrazovanju stavljaju veći naglasak na ponašanju učenika u školama, što ih čini manje nasilnima.\nObjašnjenje koje je najviše iznenadilo stručnjake je ono najednostavnije - internet.\n"Kada mladi provode vreme zajedno na javnim mestima, za vreme privatnog druženja, povećava se verovatnoća da će počiniti zločin”, kazala je Moler Tomsen.\n"Mnogi mladi ljudi danas na internetu provode znatno više vremena nego što je to bio slučaj pre nekoliko godina. Sve u svemu, oni su manje društveni nego ranije. Ali i manje devijantni”.\nIstraživači su se oslanjali na tzv. 'samoizveštavanje' o zločinima u anonimnim upitnicima umesto korištenja javno dostupnih službenih podataka. Oni misle da zločini počinjeni od strane mlađih ljudi često nisu u predstavljeni u dovoljnoj meri odražava u službenim statistikama. Podaci prikupljeni od strane vladinih agencija širom Evrope pokazuju da je pad nivoa kriminala nije jedinstven u Danskoj.\nAli, danska deca i tinejdžeri takođe provode više vremena u miru od svojih vršnjaka u drugim delovima sveta, navodi se u 2016. izveštaju Svetske zdravstvene organizacije, tako da postoje i druga moguća objašnjenja za pad zločina u različitim zemljama.\nU Velikoj Britaniji, gde je stopa kriminala mladih takođe oštro pala, vlada i privatne inicijative hvaljene su jer organiziraju aktivnosti koje deca sklanjaju od ulica i od računara i pametnih telefona.\nSimon Agboola, 39-godišnji fudbalski trener u zapadnom Londonu, istakao je opasnosti od ograničavanja boravka srednjoškolca na javnim mestima, kao što su ulice i stambena dvorišta, kada im se ne nude 'sigurna mesta' gdje ih nadgledaju kvalifikovani volonteri.\nNegova fondacija omogućila je više od 3.000 ljudi igra fudbal besplatno na kvalitetnim lokacijama, a projekti su dobili podršku širom Evrope tokom poslednjih nekoliko decenija.\nNeki smatraju da decu treba “skloniti sa Interneta” jer se mnogi zločini i zlostavljanja događaju se upravo na toj virtualnoj platformi.


GORDAN STOŠEVIĆ – Novi Plamen\nAuthor: GORDAN STOŠEVIĆ\npolitički novinar i teoretičar marksizma. Osnivač i glavni i odgovorni urednik internacionalnog marksističkog web sajta ilgridodelpopolo.com Piše uglavnom analize i kolumne marksističke tematike, te objavljuje intervjue sa značajnim čimbenicima na levom spektru društvene akcije i političke odgovornosti. Specijalnost mu je razdoblje "olovnih godina" u Italiji i ondašnji društveno-politički angažman talijanske levice, kao i revolucionarno razdoblje Južne Amerike. Par političkih analiza i intervjua je objavljeno od strane renomiranih svetskih časopisa i sajtova poput Monthly Review i Marx21.it\nIma li kapitalizam alternativu? Tko to nije razumio komunizam?\nAkceleracijski kapitalizam ući će u svoju napredniju fazu, koja bi za nekoliko desetljeća trebala rezultirati evolucijom svijesti kod ljudi koji će ga nadživjeti, umjesto sa revolucijom koja bi svojim izraženim nasiljem navodno trebala urušiti postojeći kapitalistički sustav i postaviti njegovu alternativu.


NBA: UTAH BOLJI OD PRVAKA - Index.hr\nNBA: UTAH BOLJI OD PRVAKA\nOdličnu formu košarkaši Utah Jazza potvrdili su uvjerljivom pobjedom 10893 na domaćem terenu protiv aktualnih prvaka NBA lige Detroit Pistonsa.\nDomaćini su odlično odigrali prve tri četvrtine, a posebice drugu koju su dobili sa 15 poena viška. Tako su prije posljednjih 12 minuta imali 21 poen prednosti. Detroit je u posljednjoj dionici napravio seriju 17-5, čime su se primakli na devet koševa zaostatka (86-95), ali nisu imali snage za potpuni preokret.\nUtah je predvodio Carlos Boozer sa 20 koševa i 13 skokova. To mu je treći puta ove sezone da je imao dvoznamenkasti učinak u koševima i skokovima. Odličan je bio i Turčin Mehmet Okur, koji je prošle sezone igrao za Detroit. Okur je ubacio 19 poena, a Andrei Kirilenko 17. Hrvatski reprezentativac Gordan Giriček odlično je iskoristio svoju minutažu. Za 21 minutu postigao je 15 koševa (šut 6-8), 3 skoka i 5 asistencija.\nTreba napomenuti da su Pistonsi igrali bez centra Bena Wallacea, koji je izbivao zbog smrti svoga brata, te ozlijeđenog Chaunceya Billupsa. Za Detroit Antonio McDyess upisao je 18 poena i 12 skokova, a Richard Hamilton 21 koš.\nHrvatski košarkaš Zoran Planinić odigrao je najbolju utakmicu u svojoj dosadašnjoj NBA karijeri, ali njegovi New Jersey Netsi uvjerljivo su poraženi na svom parketu od Dallas Mavericksa sa 78-94. Netsima je ovo deveti uzastopni poraz od Dallasa.\nPlaninić je na parketu proveo 35 minuta i u to vrijeme ubacio 16 koševa (šut 7-15), 9 puta uspješno skočio, te je podijelio 4 asistencije. Do ove utakmice Planinićev najbolji učinak što se tiče koševa datira iz prošle sezone kad je Atlanti ubacio 14 poena. Najefikasniji u redovima domaćina bio je Richard Jefferson sa 28 koševa.\nMaverickse je ka novoj pobjedi vodio fantastični Nijemac Dirk Nowitzki koji igra u izvrsnoj formi. Netsima je ubacio 31 poen, te imao po 7 skokova i asistencija. Jerry Stackhouse je za goste ubacio 28 poena.\nKukočev Milawaukee stigao je do treće uzastopne pobjede. Na domaćem su terenu Bucksi svladali New Orleans Hornetse 94-91. Hornetsi su jedina momčad, uz Chicago, koja ove sezone još nije ubilježila pobjedu.\nDomaćine je predvodio Michael Redd sa 30 koševa, a Keith Van Horn i Desmond Mason dodali su po 17 poena. Kukoč je ponovno bio nezamjetan. Odigrao je tek 12 minuta, upisavši 2 asistencije.\nLA Lakersi iznenadili su u gostima Houston Rocketse, pobijedivši 84-79. Kod gostiju najbolji su bili Lamar Odom sa 20 poena i 13 skokova, te Kobe Bryant sa 19 koševa, a kod Rocketsa briljirao je Kinez Yao Ming sa 32 koša i 7 skokova.\nUoči utakmice Houston je sadašnjem treneru Lakersa Rudyu Tomjanovichu priredio kratku ceremoniju u znak zahvale za sve što je učinio tijekom 33 godine u Rocketsima, gdje je bio igrač, skaut, pomoćni i glavni trener. Tomjanovich je kao trener odveo Rocketse do dva naslova prvaka 1994. i 1995. godine.


Tema: Srbija ili Makedonija\n06.07.2004., 08:52 #1\nInteresuje me koja je prva zemlja nastala..Srbija ili Makedonija i kako je postala Makedonija\n06.07.2004., 10:13 #2\nPrvi deo pitanja ne moze da se postavi na taj nacin. Makedonija je geografski pojam koji je u anticko vreme obuhvatao prostor od solunskog zaliva do usca Save u Dunav. U srednjem veku Vizantija je najduze vreme kontrolisala oblast od Soluna do Velesa i tu provinciju je zvala "Makedonija". Osmanlije su geografske pojmove "prepisali" od Vizantije pa su pod Makedonijom podrazumevali isti prostor(solunski i bitoljski vilajet).\n06.07.2004., 13:24 #3\nSam pojam Makedonija je bez sumnje i iskljucivo grckog porekla, tako da samo oni imaju pravo da koriste taj pojam za oznacavanje administrativne i geografske celine na severu Grcke.\nPostoje 3 geografske celine koje se vezuju za pojam Makedonije. To su: Egejska Makedonija - danas se nalazi u Grckoj, Pirinska Makedonija - danas se nalazi u Bugarskoj i Vardarska Makedonija (osim donjeg toka i usca reke) - bila je (i treba da bude) sastavni deo Srbije, a danas je to BJRM.\nDoba Aleksandra Velikog najzasluznije je za uvodjenje na istorijsku scenu ovog toponima, ali to zaista nema nikakve veze sa danasnjom BJRM, niti sa Juznim Slovenima, i svako tvrdjenje suprotnog, kod ozbiljnih ljudi, a narocito u strucnim krugovima moze da izazove smeh.\nSto se Vardarske Makedonije tice ona je postepeno postajala deo srpskog nacionalnog korpusa jos od doseljavanja Juznih Slovena na Balkan - ni jedan izvor ne pominje nekakve "Makedonce". Cak je granica i razlika izmedju Srba i Bugara u doba doseljavanja i kasnije, vrlo lako uocljiva. Nakon trajnog naseljavanja i utvrdjivanja Juznih Slovena situacija je prilicno jasna. Apsolutno je nepobitna cinjenica da srpske srednjevekovne drzavne tvorevine ne obuhvataju sve teritorije srpskog etnosa. Postojale su Zeta, Raska, Zahumlje, kasnije Bosna... Vladavinom Dinastije Nemanjica njihova srednjevekovna drzava pocinje da obuhvata i srpski narod u Vardarskoj Makedoniji (kao plod vojnih i politickih aktivnosti na racun Romejskog Carstva - Vizantije). Nakon uspeha Kralja Stefana Urosa II Milutina na kraju XIII veka, slovensko stanovnistvo i cela teritorija se jasno i nedvosmisleno uvrstava u srpski korpus (na sta ukazuju brojni izvori i istoricari poput: Corovica, Jiriceka, Stanojevica, Novakovica...). Pomenucu cinjenicu da je Skoplje u vise navrata bila prestonica srednjevekovne srpske drzave ili na primer da je Car Stefan Dusan krunisan u Skoplju 1346. godine i njegov zakonik je proglasen na Saboru u Skoplju 1349.; tamo je sagradjen i Dusanov most (koji danas nazivaju "stari most"), Skopska Crna Gora je prepuna srpskih manastira i crkvi (Nagoricine...), kao uostalom i cela vardarska Makedonija (Lesnovo, Treska...) ili Tvrdjava Mrnjavcevica u Prilepu ili delovanje Ohridske Arhijepiskopije, ustolicene zbog podvodjenja Slovena - Srba pod crkveno ustrojstvo. To nesumnjivo govori o srpskom elementu kao ubedljivo preovladjujucem na teritoriji Vardarske Makedonije.\nPomenucu i to da Turci ne pronalaze nikakve "Makedonce" tokom svoje vladavine. Takodje pomenucu i delovanje Cetnika Komita (mahom Srba iz Vardarske Makedonije, ali i iz drugih krajeva), pa selo Drenovo, Vojvodu Jovana Babunskog i Vojvodu Vuka...\nJedan od mojih pradeda je poginuo u cuvenoj Kumanovskoj bici I balkanskog rata za oslobodjenje Stare Srbije od turskog ropstva. Pomenucu i Bregalnicku operaciju, proboj Solunskog fronta... ima jos mnogo dogadjaja od ogromne vaznosti za srpsku drzavu i svakog Srbina, koji nas vezuju a srpsku Makedoniju.\nPojam Stare Srbije je od velikog znacaja za srpski narod. Cela Stara Srbija je predstavljala najveci cilj i stremljenje Knezevine i Kraljevine Srbije novog veka i vec je jednom bila oslobodjena i pripojena matici. To se zbilo posle dva Balkanska rata 1912. i 1913. godine. Staru Srbiju sacinjavaju oblasti: Raske, Kosova, Metohije i Vardarske Makedonije. Nakon vladavine komunista sav trud nsih predaka je obesmisljen i uzaludan. Oni su izgleda ginuli za Bivsu Jugoslovensku Republiku Makedoniju i "Nezavisno Kosovo", a medju njima i moj pradeda.\nNaseg Viteskog Kralja Aleksandra I Kradjordjevica ubio je u Marseju 1934. pripadnik probugarske teroristicke organizacije VMRO, potpomognut nacistima Hrvatima tj. ustasama. Probugarski element u samoj Vardarskoj Makedoniji je postojao, ali uvek u velikoj manjini i uvek kao destabilizujuci faktor.\nJa verujem u to da cemo jednog dana mi ili nasi potomci doziveti ponovo spajanje Stare Srbije sa ostalim srpskim zemljama i potiranje dostignuca vladavine komunista, makar to bilo i u okviru nadnacionalne tvorevine Evropske unije.\n17.03.2009., 04:19 #4\nRe: Srbija ili Makedonija\nObje su države nastale u isto vrijeme...1945. godine.\n21.03.2009., 07:02 #5\nKako je Srbica kod Skopja dobila ime?\n21.03.2009., 09:30 #6\nako smo mi srbi dozvolili da se u zadnjih 50 godina iz naseg naroda izdvoje vestacke nacije-bosnjaci,crnogorci i makednoci,a i vojvodjani imaju slicne planove,onda sta reci....meni je smesno sto su makedonci uporni sa nekim antickim korenima sto ih je dovelo u ostar sukob sa grcima jer maltene prisvajaju pola grcke istorije ))\n21.03.2009., 10:05 #7\nMakedonci su pre bugari nego srbi.\n21.03.2009., 14:14 #8\nDaxt: ako smo mi srbi dozvolili da se u zadnjih 50 godina iz naseg naroda izdvoje vestacke nacije\nNismo dozvolili, već smo na tome zdušno radili (prěko svojih prědstavnika u narodnoj vlasti).\n22.03.2009., 04:17 #9\nKade si, Aleksandre od Makedonija, zošto ne se javuvaš da prozborime ušte nekoja reč, ili sega baraš ušte nešto što zboruavaat makedonskite dejci.\nDa vam nije bilo Srbije vi biste pocrkali od gladi,jedino ste imali Belimbegovo (jaja) od čega ste mogli da se hranite a sve ostalo ste dobijali od Srbije pošto ste bili nerazvijeno područje. Sram te bilo, pokrij se ušima i ućuti više. Ako ne razumeš, prevešću ti i ovo na tvoj "majčin jazik"\nPozdrav od Kize.\n24.04.2009., 01:33 #10\nI ovde se vidi, da smo mi Makedonci imamo Anticke pretke po genima 65%,a 35% gena od Slovena.I nastaju danasnji Makedonci.Po meni ovo je najlogicnije.Anticki Makedonci i Juzni Sloveni su ziveli zajedno,nisu ratovali,ali vecinski deo su bili Anticki Makedonci(Filip II Makedonski,Aleksandar III Makedonski,Antigon....)\n24.04.2009., 12:59 #11\nMakedonija je starija. Ali bila je antička država. Ova današnja Makedonija nema ništa sa tom državom.\n25.04.2009., 07:44 #12\nНисте у праву ни једни ни други. Ћирило и Методије су од македонског језика направили старословенски. Ипак Македонци су Славени колико и Грци. Још није установљено од куда и када потичу Грци, Срби, Македонци, Илири и други балкански народи. Ако неко има неке тачне податке са доказима нека их изнесе и постави.\n25.04.2009., 13:32 #13\nDa,a neka mi neko objasni ovo- u Srbiji Petrovac u Makedoniji Petrovec, u Srbiji Negotin u Makedoniji Negotino,u Srbiji Rečica u Makedoniji Rečica...\n27.04.2009., 23:14 #14\nНе може тако. јер би онда било да је Мак Долина или Македонија. А био је и Грчки Бог Македон. А постоји и салата Македонија и то у Француској.\n28.04.2009., 00:42 #15\nKoji sad pa grčki bog Makedon?\n28.04.2009., 01:01 #16\nGrcki bog Makedon\nTo jedino moze da bude bog u kojega su Makedonci u Anticko vreme verovali.\nGrci su imali svoje bogove\nI ljudi nemojte svemu verovati sta vam Grci kazu,svako ima pravo da se izjasni sta je,ako narod se izjasni da su Makedonci onda to treba postovati,a oni sto su (Grci) uz pomoc sile 1948 u Egejskoj Makedoniji koja je tada bila vecinski naseljena Makedoncima proterali ceo Makedonski zivalj,o tome niko ne govori.\nOni tamo nepriznaju nijednu manjinu,a demokratija je kako oni kazu nastala na njihovom tlu\n28.04.2009., 08:01 #17\nТо је Посејдон који је живео у Егејском мору и са Вардаром излазио у Македонију по Мак, тако су га онда прозвали Македоном. Чуди ме да то ниси знао. То је опће позната легенда о Посејдону.\n29.04.2009., 19:58 #18\n26) Correspondence by the Czech philologist Dobrovski to a Slovenian colleague B. Kopitar between 1809-1810 contains this opinion by Dobrovski: "I have little regard for geographical names.Dubrovnikers, Macedonians, Bosnians are nevertheless Serbs" :\nA List of topographical names in Old Serbia (FYROM) with the characteristic Serbian root "Srb-": Srbinovo, near Tetovo;Srbinovska Maala near Kriva Palanka, Srbica, Srbjani , Srbjan Dolence,Gorno Srpci,Dolno Srpci in the Area of Bitolj (Bitola,Monastiri) ;Srbce and Srbci south from Bitolj;Srbinovo in the area of Gorna Dzhumaja (Pirin area in Bulgaria) ;Srbinica,river source near the village of Podles.\n06.05.2009., 20:29 #19\n09.05.2009., 23:57 #20\nthe year 357BC the threat to Greece did not come from Persia but from the young and intelligent King Phillip 2 of Macedonia.\n10.05.2009., 00:20 #21\njel te boli glava mozda? a ko je bio stefan nemanja? marsovac?\n10.05.2009., 01:46 #22\nMakedonija je nastala mnogooooo pre Srbije(Raske).\n10.05.2009., 10:51 #23\nma jeste,ajde linkuj makedonski genom bas me interesuje?\n10.05.2009., 11:34 #24\nAko si milsio na mene da sam "kobajagi Makedonac" nisi u pravu.\nJa sam stvarno Makedonac, smeta mi to sto ste svi pali na Grcku propagandu,a niste ni pokusali nauciti nesto o Makedoncima, njihovoj tradiciji,obicajima, igrama\nPogledajte video,mozda cete bar nesto svatiti\nPoslednji put ažurirao/la oki1987 : 10.05.2009. u 12:35\n10.05.2009., 16:37 #25\nmak je nastala odlukom ASNOM-a, zeznuću se tačnu godinu, ali u toku II sv.rata..


Sinergija različitih vrsta umetnosti\nNaslovna Kultura Muzika Sinergija različitih vrsta umetnosti\nU galeriji Kulturnog centra u Bačkoj Palanci, 11. septembra, održan je jedan multidisciplinarni kulturni događaj.\nNaime, na jednom mestu su svoje umeće prikazali pesnici, glumci, muzičari i slikari. Više o tome rekla nam je Renata Đurić, inicijator sa svim svojim kolegama iz Kulturnog Centra Bačka Palanka, ove ideje:\n– Kojim tempom ćemo ponavljati ovakve i slične večeri zavisiće ponajviše od zainteresovanosti posetilaca i samih izvođača. Nije nam cilj da imamo samo kvantitet dešavanja, nego da to dobije potpuni smisao time što će biti i posećeno. Ideja nam je bila da našim sugrađanima prikažemo rad amatera umetnika različitih vrsta, koji prosto nisu dovoljno eksponirani u gradu, a sa onim što rade, definitivno to i zaslužuju. Pričamo o pesnicima iz Književnog kluba „Dis“, o glumcima- amaterima iz grada, o likovnim stvaraocima iz ULS „Petar Tomić“ i uvek ćemo imati neke od muzičara iz našeg grada da upotpune ceo ovaj doživljaj.\n– Želja nam je da u sred radne nedelje imamo relaksiranih 45 minuta do sat vremena za sve ljude koji vole umetnost ili se njome bave, ili prepoznaju lepotu različitih vrsta umetnosti. Ono što je specifično za ovaj događaj, a što do sada nismo imali je određena sinergija različitih vrsta umetnosti koje smo mogli da spojimo ovde u galerijskom prostoru, a publika je u prilici da prati slikara koji na lic umesta radi sliku, večeras akrilnim bojama, a naš galerista će grafitnom olovkom uraditi sliku iznenađenja.\n– U programu su učestvovali glumica-amate rStanislava Saška Govedarica, koja je govorila dve pesme; slikar Dragan Dimitrijević iz ULS „Petar Tomić“; akademski slikar i galerista Nebojša Nele Anđelković; članica Književnog kluba „Dis“ Dejana Dongo Jovicki koja nam je prezentovala dve svoje poeme i klarinetista Milan Čulić, te gitarista Ivan Savić. Posetioci su imali priliku i da vide već aktuelnu izložbu Ane Cvejić „Novi svetski poredak“. Ideja je svakako za pohvalu, jer nikad nije dosta kulture bila ona na vrhunskom nivou ili delo amatera-umetnika, a dosta često se ta razlika ne primećuje, jer ako se performans srcem izvodi, nužno dolazi i kvalitet. A, ne treba zaboraviti, da kultura oplemenjuje, što nam je i te kako potrebno u ovim vremenima.\nSledeći tekstPalanački pijačari traže uređeniji javni toalet


Vlasenica: Vatrogasci dobili novo vozilo - UPSMedia Vlasenica: Vatrogasci dobili novo vozilo – UPSMedia\nVlasenica: Vatrogasci dobili novo vozilo\njun 7, 2017 oktobar 12, 2017 admin Vlasenica\nU voznom parku Vatrogasnog društva u Vlasenici od danas je i vozilo „Iveko Magirus“ koje raspolaže svom neophodnom vatrogasnom opremom, a za čiju nabavku su finansijska sredstva izdvojili državni vatrogasni savez i opština Vlasenica.\nTeritorijalna vatrogasna jedinica iz Vlasenice obnovila je vozni park sa novim kamionom-cisternom, a novo vozilo pomoći će vatrogascima da reaguju brže i efikasnije, a novi kamion biće korišten i prilikom tehničkih intervencija, kao što su saobraćajne nesreće i elementarne nepogode.\n„Obzirom da smo mi do sada koristili vozila stara 35-40 godina, to će ubrzati bar 30 do 50 odsto izlazaka na intrvencije, a obzirom da u ovom novom vozilu imamo i navalna vitla koja nam služe za gašenje požara, to će još više da nam popravi naše djelovanje u gašenju požara“, izjavio je Pero Tomić, starješina Vatrogasne jedinice Vlasenica.\nFirma koja je dobila povjerenje na tenderu za nabavku vatrogasnog vozila obezbjedila je i obuku za vatrogasce.\n„Znači prvo ćemo jedan teoretski dio obuke uraditi, da se objasni kako se radi sa pumpom, koja je vrsta pumpe, sa vitlima, i tako dalje, a onda će biti i praktično prikazano kako radi vatrogasno vozilo i koje su sve njegove mogućnoti“, rekla je Ljiljana Đoković.\nZa nabavku novog vozila izdvojeno je oko 285.000 maraka, od čega je Vatrogasni savez izdvojio oko 250.000, a opština 35.000 maraka.\n„Pored ovoga, mi imamo još dva stara vozila, koja su u funkcionalnom stanju, ali ovo vozilo je, što bi rekli, zadnja riječ tehnike i ovo je nešto najsavremenije što ima…Da je samo jedno ovakvo vozilo nabavljeno u cijeloj BiH, što je za nas velika čast“, izjavio je danas Miroslav Kraljević, načelnik opštine Vlasenica.\nVeliki problem vatrogascima u Vlasenici predstavlja i činjenica da opština nema namjenski vatrogasni dom, što bi uskoro trebbalo da bude riješeno.\n„Taj objekat će sigurno biti završen do kraja ove godine, dakle, kompletna nabavka i opremanje, tako da naša vatrogasna jedinica će biti istuene iz policijske stanice gdje su oni podstanari i gdje imaju jako ograničen prostor za rad, manevar za rad“, najavio je načelnik.\nVatrogasna jedinica u Vlasenici broji osam profesionalnih vatrogasaca, a prema najavama, uskoro će dobiti i namjenski objekat, što će svakako doprinijeti i građanima Vlasenice.\nBRATUNAC: UPLAĆENE STIPENDIJE ZA MAJ →\nmart 19, 2019, 8:07 pm


Kad zna Bog, nek’ zna i narod – Stranka ga uhljebila na budžet, on se javno hvalio\nNaslovnica VIJESTI BiH Kad zna Bog, nek’ zna i narod – Stranka ga uhljebila na...\nPraćenje predizbornog perioda koji sprovodi Transparency International u Bosni i Hercegovini (TI BIH) pokazuje porast slučajeva zloupotrebe javnih resursa u svrhu političke promocije. Najnoviji primjer dolazi iz Ugljevika, gdje su počinioci putem društvenih mreža otvoreno priznali stranačko zapošljavanje u državnoj firmi pred izbore.\nOpštinski odbor Ujedinjene Srpske Ugljevik na svojoj Facebook stranici podijelio objavu svog aktiviste koji se zahvaljuje osobama iz te stranke što su ga „ubacili u državnu firmu“. Na taj način su u Ujedinjenoj Srpskoj, kako autor objave shvata potvrdili da im je omladina na prvom mjestu. Objava, koja je kasnije uklonjena sa profila autora i stranice OO US Ugljevik, poziva i ostale da se „osvijeste“ te glasaju za „poštene i ispravne ljude“.\n“Budući da je zaposlenje u javnom preduzeću cilj mnogih u BiH te da je to moguće samo uz pomoć politike, stranačko zapošljavanje je postala raširena pojava. I pored toga o stranačkom zapošljavanju se rijetko govorilo javno najviše zbog opšteg shvatanja da se radi o nepoželjnoj pojavi. Barem je to sada bio slučaj“, navode iz TI BiH.\n“Zbog takve pravne manjkavosti vremenom se svijest građana promijenila tako se stranačko zapošljavanje više ne posmatra kao zloupotreba političke svrhe i pojava koju treba osuđivati već naprotiv, kao nešto što treba pozdraviti i čemu se treba nadati“, navode iz ove organoizacije.\nTI BiH kontinuirano prati proces predizborne kampanje u 69 lokalnih zajednica sa 74 terenska posmatrača a ovakve i slične pojave će u naredna tri mjeseca redovno evidentirati i objavljivati putem portala transparentno.ba, te će o svim eventualnim kršenjima propisa obavještavati nadležne institucije.\nZakoni u RS ne obavezuju raspisivanje konkursa prilikom zapošljavanja u javna preduzeća pa ovakvi slučajevi ne mogu biti predmet istrage nadležnih organa.\nPrethodni članakNaučnici tvrde da je koronavirus na zemlju dospio iz svemira\nSljedeći članakSveštenik odbio da održi liturgiju u avliji nane Fate


Srpska vlada je majka za prljave poslove i pranje novca\nLako isparavanje i sigurno pakovanje para\nKada se udruže Ivica Todorić iz Hrvatske, Andreas Vgenopulos iz Grčke i Radomir Živanić iz Srbije, ovdašnja vlast njihove privatne interese proglašava javnim i od građana otima imovinu koja je zapala za oko ovim tajkunima. Iza svega stoji misteriozna „Marfin Banka" u Srbiji, čiji se pravi vlasnik krije iza anonimnog računa, a o čijem poslovanju duže vremena istragu vodi Evropska komisija uprkos pokušajima ovdašnjih organa da prikriju sve tragove.\nStečaj nad Robnim kućama „Beograd" pokrenut je 2002. godine, a 2007. je preduzeće za 360 miliona evra prodate „Verano motorsu". U međuvremenu je „Verano" vlasnik samo 16,92 odsto RKB-a, dok ostatak pripada grčkom društvu „Marfin Investment Group SE" (MIG), odnosno njegovoj holandskoj ćerki - firmi „MIG Real Estate (Serbia) B.V." iz Amsterdama.\nMIG je 2006. kupio kiparsku „Laiki banku" i spojio je sa „Pireus Bank" iz Grčke u „Marfin Popular Bank" (MPB). Pre nego što je MPB 2013. otišao u stečaj osnovao je u Srbiji „Marfin banku".\nZajedno sa ostalom imovinom MPB-a „Bank of Cyprus" je dobila i „Marfin banku" u Srbiji, ali je pitanje da li je ona i danas njen vlasnik. Po evidenciji Centralnog registra hartija od vrednosti iz Beograda, 99 odsto akcija srpske „Marfin banke" poseduje „Erste bank", tačnije jedan njen kastodi račun.\n„Marfin Investment Group" i „Marfin banka" u Srbiji zvanično nisu povezane, ali itekako sarađuju, posebno kada su u pitanju ilegalni poslovi. Direktor MIG-a od njegovog osnivanja 1998. godine je Vgenopulos, o kome je ugledni nemački nedeljnik „Špigel" u martu 2014. pisao kako je jedan od najvažnijih krivaca za grčku finansijsku krizu.\nVgenopulos je raznim špekulacijama od MIG-a napravio giganta koji je danas vredan 2,725 milijardi evra. Predosećajući da će u Grčkoj doći do ekonomskog kraha, on je blagovremeno kapital sklonio iz te zemlje i u Holandiji osnovao niz ćerki kompanija preko kojih danas posluje. U Srbiji je za partnera uzeo sebi ravnog u mešetarenju - Radomira Živanića, vlasnika „Verano motors" d.o.o. u stečaju.\nObjekat RK „Beograd'' u Subotici postoji već decenijama i uvek je uredno bio snabdevan preko postojećeg prilaza, koji Čakanj „zaboravlja" da pomene u svom idejnom projektu. Razlog za ovu „zaboravnost" je taj što je bila predložena i eksproprijacija objekta od 56 kvadratnih metara u vlasništvu „Vinarije" koji je, međutim, srušen još 2004. godine?!?\nGrađani koji nisu članovi pomenute kriminalne grupe, a poseduju objekte koji treba da budu eksproprisani, pukim slučajem za ovo saznaju. Vlasnik jednog od tih objekata, Zoran Medić, koji ne želi da mu država otme imanje i isto zatim prepusti stranim i domaćim tajkunima, uz pomoć advokata Miodraga i Snežane Batinić i udruženja „Spas" Upravnom sudu podnosi tužbu za poništenje pomenutog vladinog rešenja. Veće sastavljeno od sudija Gordane Suknović Bojadžija, dr Vladana Stanojeva i Suzane Guduraš 17. oktobra 2014. donosi presudu III-4 U 2734/14 kojom Vladi Srbije nalaže da poništi svoje rešenje o eksproprijaciji, jer za istu ne postoji nikakav javni interes.\nU Srbiji su, međutim, privatni interesi pojedinaca bliskih državnom vrhu iznad svega, pa i samog suda i zakona. Pomenuta presuda, iako pravnosnažna i izvršna, do dana današnjeg nije sprovedena, niti oteta imovina vraćena stvarnim vlasnicima. Punomoćnici Medića 25. aprila 2015. traže od Upravnog suda u Beogradu da izvrši presudu suda u Subotici i ništavnim oglasi rešenje Vlade, kao i da novčano kazni odgovorno lice iz Vlade koje nije postupilo po presudi. Upravni sud iz Beograda ćuti do danas.\nAntikorupcijska liga Balkana i udruženje „Spas" upravo su na ovom subotičkom primeru Evropskoj komisiji pokazali kako se „pere" ilegalno zarađeni novac u Srbiji. Evropski organi i dalje sprovode istragu protiv MIG-a i „Marfin banke" u Srbiji, kojom su u međuvremenu obuhvaćeni i RK „Beograd" i „Verano motors". Ovdašnji organi se, međutim, prave da ništa ne znaju, jer su im od zakona i pravde važniji interesi Vgenopulosa, Živanića i Todorića, pošto od njih imaju ličnu materijalnu korist.\n"MIG Real Estate (Serbia) B.V." je registrovan na adresi Claude Debussylaan 24, Amsterdam 1082 MD, ali ni uvek odlično informisani "Bloomberg" nije uspeo da otkrije ko zapravo vodi ovo preduzeće. Vasileios Kakagiotis je jedan od direktora "Robnih kuća Beograd" , najverovatnije postavljen od strane većinskog vlasnika iz Holandije (drugi direktor je Krsta Sandić iz Beograda). Po poslovnom izveštaju MIG-a iz 2013. godine, RKB ima ukupno 208.000 kvadratnih metara poslovnog prostora u 35 lokala (od kojih je devet u Beogradu), četiri prodavnice u Crnoj Gori, logističkom centru i upravnoj zgradi u Beogradu.


“Treća zajednička sednica u posledenje dve godine nastavak je naše kontinuirane politike okupljanja oko projekta od nacionalnog značaja. Mi danas imamo zajedničku politiku i ovo je jedna značajna poruka široj javnosti”, izjavio je predsednik Mirović.\nPrioritet je i izgradnja Fruškogorskog koridora, brze pruge Beograd-Budimpešta, a radićemo zajednički i na revitalizaciji puta Novi Sad - Bačka Palanka, Petrovaradin - Sremski Karlovci i Opovo-Debeljača, naglasio je Mirović.\nPrema rečima, predsednice Brnabić sednica potvrda je zajedničke vizije dveju vlada i saradnje na projektima koji direktno utiču na kvalitet života građana AP Vojvodine.\n“Ispunili smo obećanje dato građanima AP Vojvodine. U poslednje dve godine u obnovu javnih objekata u pokrajini uloženo je 1, 8 milijardi dinara”, rekla je je predsednica Brnabić. Vrednost izvedenih radova, dodala je ona, je 994 miliona dinara, a vrednost radova koji su u toku je 807 miliona dinara.\nIzvor: Vebsajt Skupštine Vojvodine, 26.10.2018.


"Ko želi dobro Srbiji, podržaće spisak!" | BN\n"Ko želi dobro Srbiji, podržaće spisak!"\nSelektor Srbije Mladen Krstajić rekao je da onaj ko želi dobro zemlji i njenom fudbalu treba da podrži spisak igrača koji je sastavio. Krstajić komanduje napad: Da se u novembru direktno kvalifikujemo na Evropsko prvenstvo! O Pavkovu, Gaćinoviću i izboru Joakima Leva. . .\nFudbal 08.03.2019 | 15:30\n"Ako svi želimo dobro Srbiji i srpskom fudbalu mislim da je red da podržimo spisak. U suprotnom ne želimo dobro ni Srbiji ni sebi. Selektor je taj koji odlučuje o stvarima da li će se neko pozvati ili neće", rekao je Krstajić prilikom objave spiska.\nKrstajić je pozvao 27 igrača u reprezentaciju Srbije za početak kvalifikacija za Evropsko prvenstvo i prvu utakmicu protiv Portugala.\n"Ovo je spisak igrača na koje računam u ovom momentu. To ne znači da na ostale ne računam. Neki pozvani su, kada pogledate, perspektiva i budućnost srpskog fudbala, a ne igraju u svojim klubovima. Na osnovu nekih stvari iz prošlosti, a to je Liga nacija, pokazali su da na njih možemo da se oslonimo. To su igrači koji su budućnost srpskog fudbala i normalno je da se nadju na spisku. Treba im dati šansu da budu deo ovog tima i shvate da će u budućnosti ili igrati u svom klubu ili tražiti drugu sredinu jer je dobro za njih da se nametnu svojim radom", rekao je Krstajić.\nPoziv nisu dobili Luka Milivojević, Matija Nastasić i potpuno neočekivano Marko Grujić, a zbog povrede nema Nikole Maksimovića.\nSrbija 20. marta gostuje Nemačkoj u prijateljskom meču u Volfsburgu, dok 25. igra u Lisabonu sa Portugalom, na startu kvalifikacija za EURO 2020. godine.\nNema povređenih, nema uvređenih, ali za selektora Srbije Mladena Krstajića - nema problema Iako će reprezentacija u kvalifikacije za Evropsko prvenstvo krenuti bez nekoliko bitnih igrača, strateg Orlova sa velikom dozom sigurnosti poručuje:\n"Cilj nam je da se u novembru direktno plasiramo na šampionat kontinenta, na kojem nismo bili 20 godina".\nKrstajić je saopštio spisak sa 27 igrača na koje računa za prijateljsku utakmicu sa Nemačkom (20. mart) i za premijeru u kvalifikacijama sa Portugalom na strani (25. mart). On je uveren da taj sastav, bez obzira na sve probleme, može da odoli jačima od Srbije u oba meča!\n"Naš zadatak, naš cilj je da se plasiramo na Evropsko prvenstvo odmah, bez čekanja Lige nacija. Sticaj je okolnosti što imamo te dve mogućnosti, ali nećemo da razmišljamo o njima. Iako imamo tešku grupu, stojim iza toga da ova generacija ima snagu i moć da se nađe na prvenstvu Evrope. Zasužujemo da učestvujemo", poručuje Krstajić.\nNa spisku selektora nema Luke Milivojevića, Matije Nastasića koji ne žele da igraju za državni tim do daljeg, nema ni povređenog Nikole Maksimovića, kao ni Marka Grujića, koji je, izgleda, navukao bes ljudi iz saveza zbog mlade reprezentacije.\nNa spisku su Nemanja Matić i Ljubomir Fejsa, koji Portugalce znaju u prste, ali veliko je pitanje da li će i videti Portugal.\n"Sa Maksimovićem smo se videli u Napulju. On ima probleme sa kolenom i već je zakazao terapije, kojima želi da izbegne operaciju. Koliko god nam je žao, nama je želja i da ozdravi, pa da ubuduće bude nam na raspolaganju. Matić i Fejsa su povređeni... Smatram da bi svako ko želi dobro srpskom fudbalu, trebalo da podrži ovaj spisak od 27 imena".\nNema ni Stojkovića, Nastasića, Ivanovića... Deluje da je za neke od njih reprezentacija završena priča.\n"Nastasić je sam rekao da ne želi da igra dok sam ja selektor. Što se tiče ostaih, kao što sam govori i pre: nikom vrata reprezentacije nisu završena. Na ovom spisku su imladi igrači koji ne igraju ili imaju malu minutažu u svojim klubovima: Živkovič, Radonjić, Gaćinović... Ali, oni su budućnost našeg fudbala i normalno je da budu tu. Da i na taj način shvate da bi trebalo ili da se izbore za minutažu ili da promene klubove".\nGolgeter Cvene zvezde Milan Pavkov je bio "viđen" na spisku, ali...\n"Pavkov da bi igrao za Srbiju morao bi redovno da igra za Crvenu zvezdu, a ne jedan meč da je u timu, drugi ne. A, mislim da ima kvalitet da bude prvotimac crveno-belih."\nIma, ipak, pozvanih igrača iz domaće lige.\n"Bogosavac je dobio poziv zato što je Rodić povređen. Gajić je počeo da igra u Zvezdi i biće sigurno reprezentativac, mada je sada više bio na levoj strani. Pozvali smo Miletića iz Partizana, koji je po meni bio najbolji igrač na večitom derbiju a može da bude i desni bek i štoper".\nCeo svet bruji o igri Dušana Tadića za Ajaks protiv Reala. Ni selektor Srbije nije ostao imun.\n"Sve što može da se kaže je suvišno. Dušan je igrao sjajno i u prvoj utakmici protiv Reala, koji nisu pobedili. On je sve to zaskužio, bog ga je pogledao, zbog toga kakav je igrač i kakav je čovek", rekao je Krstajić.\nTri špica, 100 golova ove sezone. Pitanje za Krstajića da li i to može da bude za glavobolju, jer ne mogu na teren i Mitrović i Jović i Prijović.\n"Nije lako napraviti sistem igre da svi budu zadovoljni, a nemoguće je da sva trojica budu istovremeno na terenu. Imamo ideju i sa dva špica, više opcija i sistema u igri. Kvalitet igrača koje imamo diktira i način kako ćemo da igramo", istakao je Krstajić.\nIako je imao sukob sa Gaćinovićem selektor je pozvao pod nacionalnu zastavu vezistu Ajntrahta.\n„Gaćinović je mlad, perspektivan, dobar momak. Nikakvih problema nema što je Gaćinović ponovo pozvan, ne razmišlja 25 momaka isto, nije lepo ili prijatno da te neko zameni. To što se desio to su dečije bolesti,.To što se medijski isprati drugačijem to je tako... Rekao je da je pogrešio, to se prašta“.\nGovorio je Krstajić i o martovskim rivalima.\n„Nemačka je najopasnija kada je ranjiva. Napravila je novi spisak bez Humelsa, Milera i Boatenga koji bi danas mogli da igraju, ali je Lev presekao. Ide sa novim i mlađim igračima. Što se tiče Portugala, mislim da će Ronaldo igrati“.\nako si za Srbiju, sto se ne povuces kao trener ? MK ti si nas dove do ovog ludila. Nemas pojma MK kao trener ! Propast, dokle ici ovako ??? Publika odlazi, ugasite svjetlo.


PETER VAN DER AUWERAERT: OD NOVCA KOJI DOLAZI U BIH SVI IMAJU KORIST PA I KRAJINA | RTVUSK.ba\n09.01.2021 - 20:13\n-\tŠef misije Međunarodne organizacije za migracije (IOM) u BiH i subregionalni koordinator za Zapadni Balkan Peter Van der Auweraert u razgovoru za Klix.ba odgovorio je na optužbe premijera USK Mustafe Ružnića, ali i o migrantskoj krizi, trošenju novca i drugim aktivnostima IOM-a...\nSARAJEVO, 9. januara - Na početku razgovora Van der Auweraert je kazao da je veoma bitno u javnosti iznijeti tačne informacije posebno kada je u pitanju raspodjela novca koje Evropska unija osigurava za migrante u BiH. Naš sagovornik je kazao kako ministar sigurnosti na državnom nivou te druge institucije određuju koji su prioriteti za migrantsku krizu u BiH te da u konačnici IOM to samo realizuje.\n"Ministar sigurnosti povezuje institucije na različitim nivoima oko migrantske krize a to podrazumijeva i policiju, graničnu policiju, kantonalne institucije, a potom se određuju prioriteti gdje se usmjerava budžet. Nije na IOM-u da određuje koji su prioriteti, mi ne možemo mijenjati te odluke. Kada sam počeo raditi nismo imali niti jedan centara onda smo napravili Sedru, Ušivak, u Hadžićima, Boriće, Miral, Biru , Blažuj i Lipu. Kada smo otvarali centar u Blažuju tamo nije bilo ničega, morali smo kupiti stotine kontejnera u koje ćemo smjestiti migrante, ugraditi tuševe, toalete, struju. Dnevno osiguravamo tri obroka za 7.000 osoba, to je blizu sedam miliona obroka godišnje. IOM plaća Pomozi.ba i Crveni križ za usluge i pripremanje obroka, plaćamo zdravstvo, vodu, struju, druge troškove. Novac se koristi za oko 16.000 ljudi i za institucije koje su dobile vozila i tehničku opremu, uključujući policiju i graničnu policiju", kazao je Van der Auweraert.\n"Sva ova rasprava s vlastima u USK i Bihaću treba da se svede na činjenice, a sumnje oko utroška sredstava treba dobro provjeriti prije objavljivanja u medijima. Ministarstvo USK nam se obratilo za opremu, raspisali smo tender, dobili specifikacije, proslijedili njima, kada su pristali na narudžbu nabavili smo opremu. Prije godinu dana s Ružnićem sam se rukovao na predaji opreme, smijali smo se pred medijima, zahvaljivao mi se i sada ne znam čemu sve ovo?", pita se Van der Auweraert.\n"Ili imate ozbiljne informacije ili nemate i ne iznosite ih u javnost. Ne možete nekoga optuživati za tako grozna dešavanja", kaže naš sagovornik.\n"Nismo mi hodali po Bihaću i samovoljno izabrali Biru\n"Bira je meni data kao prijedlog lokalnih vlasti. Nismo mi hodali po Bihaću i gledali gdje ih smjestiti. Lokalne vlasti su me upoznali sa prostorom, rekli su da je to dobra lokacija jer je fabrika i da se lako kontroliše, da neće biti problema...", pojašnjava Van der Auweraert.\nNa optužbe Ružnića da IOM zna odgovor ko je spalio kamp Lipu, Van der Auweraert kaže da su to veoma teške optužbe te da će istraga dati konačnu riječ, ali je upitao premijera "šta on misli ko je kriv?".\n"IOM je više puta imao najave da je Lipa nesigurna, imali smo problema sa šatorima. Bio sam tamo nekoliko minuta prije požara, 400-500 ljudi je već bilo izašlo jer su se šatori spuštali, migranti su uzimali svoje stvari i odjednom smo vidjeli požar. Ne znamo koji su bili interesi pojedinca ili grupe, ali kada sam vidio vatru, prvo mi je bilo bitno da li su ljudi ok, kao i uposlenici IOM-a, UNHCR-a, Crvenog križa. Unsko-sanski kanton s ovakvim optužbama stavlja moj tim u veliki rizik", izjavio je Van der Auweraert u razgovoru za Klix.ba.\n"Kada EU uplati novac za kupovinu kontejnera, to znači ekonomsku dobit za firmu u BiH koja će napraviti te kontejnere, isporučiti ih, zaposliti dodatne ljude. Novac za sigurnost i brigu o migrantima donio je novu opremu za policiju, rekonstrukcijom Borića opremljena je zgrada, uposleni su ljudi iz lokalnih sredina, lokalne sigurnosne agencije. Mislim da je EU uradila mnogo za BiH", kaže Van der Auweraert.\n"Sada kada je Lipa zvanično proglašen kampom, mi možemo početi raditi na lokaciji. Bitno je da se priključi struja, voda i da krenemo sa objektima. Ovo su pozitivni koraci, uz politički okvir, zahvaljujući i ministru sigurnosti i međunarodnim donatorima u naredna tri mjeseca ćemo imati prihvatni centar", kaže naš sagovornik.\n"Raščistiti ćemo sve sumnje kada objavimo izvještaj preko medija i na našoj stranici. Izvještaje svakako šaljemo državi i EU, ali moramo odgovoriti na određene tvrdnje u javnosti. Mi radimo s Vladom USK i premijerom Ružnićem i ovi napadi sada nam nisu jasni, dvije i po godine nismo imali kritika, ali sada imamo, zašto sada?", pita se Van der Auweraert.


Ušanović: Predstavnike Slobode prijavit ću Disciplinskoj komisiji - BH SPORT\nUšanović: Predstavnike Slobode prijavit ću Disciplinskoj komisiji\nU odgovoru na tvrdnje predstavnika tuzlanske Slobode kako ga smatraju odgovornim zato što nisu dobili licencu, zbog čega će, kako kažu, pokrenuti i krivični postupak protiv njega, generalni sekretar Nogometnog saveza BiH Munib Ušanović najavio je da će ih prijaviti Disciplinskoj komisiji.\n- Pravilnikom o licenciranju klubova nijednom se riječi ne spominju ingerencije generalnog sekretara. Nisam na bilo koji način utjecao na to da Sloboda ne dobije licencu. Nakon što je Drugostepena komisija u roku donijela svoju odluku, a Disciplinska komisija nakon svakog roka objavila da Sloboda nije suspendirana, izašao sam iz svoje nadležnosti i od UEFA-e zatražio pomoć u rješavanju ovog spora. Zato sam bio neprijatno iznenađen reakcijom predstavnika Slobode. Jedino mi preostaje da u okviru institucija nogometnog sistema dokažem svoju nevinost. Predstavnike Slobode prijavit ću Disciplinskoj komisiji NSBiH - kaže Ušanović.\nNa njegov zahtjev šef Odjela UEFA-e za licenciranje klubova Andrea Traverso odgovorio je da Pravilnik o licenciranju klubova ne poznaje "vanrednu proceduru".\n- U ovom odgovoru jasno je naznačeno da je odluka Drugostepene komisije konačna ma koliko ona bila nefleksibilna. Time je okončana procedura u vezi s dobivanjem licenci bh. klubova za evropska takmičenja - objašnjava Ušanović.\nOvim je i definitivno potvrđeno da će Bosnu i Hercegovinu u Ligi prvaka predstavljati Zrinjski, a u Evropskoj ligi Sarajevo, Slavija i Široki Brijeg.\nObjavio/la bhsport u 09:20, 0 komentar(a), print, #


Jeftini solarni paneli su alternativa za afričke zajednice - Gradjevinarstvo.rs\nJeftini solarni paneli su alternativa za afričke zajednice\n02.12.2013. | Inhabitat\nKerozin je gorivo koje se najčešće koristi u domaćinstvima u podsaharskoj Arfirci koji nemaju pristup mrežnoj električnoj energiji. Međutim, kerozin nanosi teške posledice po zdravlje ljudi i košta do osam dolara po kilovat-času (kWh). U poređenju sa 10 do 15 centi po kWh koje plaća stanovništvo u SAD i Evropi, punjenje vašeg mobilnog telefona će vas koštati 400 puta više u ruralnoj Keniji.\nSolarna energija je obećavajuća alternativa, ali ona često košta previše za afričke porodice koje su u nemogućnosti da je kupe odmah. To je razlog zašto su kompanije kao što je Azuri Technologies osmislili modele solarnih kompleta nazvane Pay-As-You-Go (PAYG).\nPAYG model omogućava korisnicima da plaćaju avansnu naknadu od 10 dolara po kompletu solarnog punjača koji uključuje solarni panel od dva do pet vati i kontrolnu jedinicu koja napaja LED svetla i puni uređaje kao što su mobilni telefoni. Energija se onda plaća kada je ona potrebna, bilo unapred za svaku nedelju, ili kada porodica sakupi dovoljno novca. Prosečna isplata solarnog kompleta traje oko 18 meseci, nakon čega je električna energija besplatna.\nModel PAYG je sličan postojećim modelima u Africi koji omogućavaju stotinama miliona Afrikanca da kupe mobilni telefon. Do sada su porodice plaćale oko 2 do 3 dolara nedeljno za kerozin, a kada su se odlučile za kupovinu ovih modela zaključili su da troše manje od polovine te svote za solarnu energiju.\nKompanija Azuri nije jedina koja to radi. Kompanije Angaza Design i M-KOPA su dve druge kompanije koje nude PAYG sistem širom kontinenta. Njihova baza klijenata je dokaz popularnosti pristupačne solarne energije. Azuri ima preko 21.000 kupaca u 10 zemalja, M-KOPA već ima 30.000 klijenata, a Angaza je na putu da dostine 10.000 kupaca u narednih devet do 12 meseci.


Odgovor Brisela Londonu: "To neće proći..."\n20.09.2018 | Info\nŠef Evropskog saveta Donald Tusk rekao je da predlog za ekonomsku saradnju koji je iznela britanska premijerka Tereza Mej “neće proći“.\nOn je istakao da postoji opasnost da taj plan uzdrma jedinstveno tržište Evropske unije, iz koje Velika Britanija treba zvanično da izađe tokom 2019.\nNa neformalnom sastanku predstavnika preostalih 27 država članica EU u Salcburgu Tusk je istakao da ima nekoh pozitivnih elemenata u planu koji je iznela Mejova.\n”Ipak, taj plan stavlja naše jedinstveno tržište u rizik i to ne može da bude prihvaćeno”, naveo je Tusk.\nRanije je Mejova izrazila uverenje da će njena zemlja sa EU, uz dobru volju i odlučnost, moći da postigne dogovor o Bregzitu koji odgovara obema stranama, a istovremeno je poručila da njena vlada nikada neće prihvatiti ideju o ponovnom referendumu.\n"Britanski narod je glasao za izlazak iz Evropske unije i mi ćemo izaći 29. marta 2019.", naglasila je britanska premijerka u obraćanju na početku neformalnog samita lidera EU u Salcburgu, prenosi Rojters.\nOna je napomenula da je za uspešan završetak pregovora sa EU o izlasku Britanije potrebno "da EU promeni svoj stav, kao što je to učinila Britanija".\nPredlog svoje zemlje o budućem carinskom i trgovinskom aranžmanu sa Unijom opisala je kao ispravan jer, kako je navela, omogućava nesmetanu trgovinu.\n"To je jedini verodostojan plan o kome se može pregovarati, koji ne podrazumeva tvrdu granicu u Severnoj Irskoj, a poštuje ishod glasanja britanskog naroda", rekla je ona.\nMej je u vezi sa Severnom Irskom pozdravila činjenicu da pregovarač EU Mišel Barnije prepoznaje potrebu da se pronađe novo rešenje, jer je, kako je navela, prvobitni predlog Evropske komisije za Britaniju bio neprihvatljiv.\nOna je Barnijeovu spremnost da poboljša predlog EU o granici sa Severnom irskom ocenila kao pozitivan, ali je rekla da i dalje vidi poteškoće u vezi s pozivima Unije na kontrolu trgovine između te pokrajine i ostatka Ujedinjenog Kraljevstva.\nPrema njenim rečima, Britanija je uvek priznavala da postoje jedinstvene okolnosti koje se primenjuju na Severnu Irsku, na primer u vezi s kontrolama za neke poljoprivredne proizvode.\n"Međutim, ne možemo da prihvatimo da Severna Irska bude zapravo odsečena od carinske teritorije Ujedinjenog Kraljevstva", poručila je Mej, dodajući da bi kontrole, kakve god da su, značile osporavanje britanskog ustavnog i ekonomskom integriteta.\nUpozorivši da neki istaknuti članovi britanske Laburističke stranke, poput gradonačelnika Londona, podržavaju ideju o ponovnom referendumu o izlasku zemlje iz EU i odlaganju datuma istupanja iz tog bloka, Mej je poručila da njena vlada nikada neće prihvatiti još jedan referendum.\nOna je pozvala laburustičko rukovstvo da isključi mogućnost novog referenduma i prestane s pokušajima da osujeti proces Bregzita.\nJaguar i Bregzit: 250.000 bez posla\nTereza Mej: Novi referendum o Bregzitu bi bio izdaja demokratije


Test otkriva mogućnosti koje vas čekaju u budućnosti | Buđenje duše | Srećan život\nTEST - IZABERITE ŠTA BISTE PRVO OKLJUČALI: Otkriva kakve vam se mogućnosti otvaraju u budućnosti! 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n11.04.2022. / 14:44\nTest koji otkriva mogućnosti koje vas čekaju u budućnosti - izaberite jednu ključaonicu, neka se otvori u životu ono što najviše želite!\nTestovi sa slikama u kojima treba nešto da izaberete, ono što prvo primetite, izdvojite, pokazuju šta vas proivlači na osnovu vaše podsvesti. U ovom testu je potrebno da izaberete ključaonicu koju biste prvo otključali, a to vam može otkriti kakva ste osoba i kakve vas mogućnosti očekuju u budućnosti.\nAko ste izabralji ključaonicu 1 - Ova ključaonica ima veoma jedinstven dizajn po čemu se ističe. Baš takva je i vaša ličnost. Vi uvek kažete šta mislite i ne obazirete se na komentare ljudi iz okruženja. Nosite svoje snažno srce u grudima i osvežavajuće ste iskreni. Međutim, vaša iskrenost ponekad može biti gruba i teška. Vi zapravo možete biti veoma otvoreni i dominantni, što vam u poslu donosi liderske sposobnosti i napredak. Ako nešto nije u redu, vi ste prvi koji će progovoriti i zauzeti stav za sebe i druge. Ovo ukazuje da u budućnosti možete napredovati na polju karijere, posebno ako imate jaku konkurenciju. Iskoristite svoje talente, budite svoji i možete postiči mnogo. Međutim, ako želite da imate sreće i na ličnom planu, morate početi da birate reči i budete nežniji.\nAko ste izabrali ključaonicu 2 - Vi ste Sunce i težite da osvetlite mesta gde god da krenete. Skloni ste da gledate sa svetlije strane kada su svi okolo izgubili nadu. Čak i ako se davite u gomili posla, vi ste prvi koji pomaže drugima u nevolji. Zbog toga se često preopterećujete i iscrpljujete. Takođe, imate tendenciju da imate veliki društveni krug zbog vaše opuštene ličnosti. Međutim, najbolji aspekt vaše ličnosti je vaša priroda bez osuđivanja koja olakšava ljudima da podele svoje tajne sa vama. U narednem periodu očekuje vas uspeh u timskomradu na poslu, ali moguće je da vas očekuje sreća i u ljubavi. U krugu prijatelja možete upoznati novu osobu koja će kod vas probuditi romantične varnice. Ostanite svoji, optimistični i empatični - tako ćete živeti ljubav. Ali nikada ne zapostavljajte svoje potrebe.\nSTARI JAPANSKI TEST 3 ZVEZDE - OTKRIVA BUDUĆNOST I TAJNE VAŠE PODSVESTI: Jednostavan je i radi se za samo 5 minuta\nAko ste izabrali ključaonicu 3 - Ako ste izabrali ovu ključaonicu, to pokazuje da cenite praktičnost u odnosu na neozbiljne detalje. To takođe znači da ste prva osoba kojoj se ljudi obraćaju kada žele da posao urade efikasno. Vi ste bezbrižna osoba i usvajate analitički pristup prilikom donošenja bilo koje važne odluke u svom životu. Ne plačete nad prolivenim mlekom i nikada niste raspoloženi, šta god da se desi. Međutim, mnogi ljudi možda ne znaju da ste ispod naizgled čvrste spoljašnjosti izuzetno krhki i ranjivi. Iako delujete obično, u vama je satkana nežna i posebna duša. Vreme je da ispoljite svoju kreativnost, nežniju i ranjiviju stranu. Tako ćete u budućnosti ostvariti bolji kontakt sa bliskim ljudima, ali vam s emogu otvoriti i vrata ka novoj ljubavnoj priči, preseljenju ili početku zanimljivog poslovnog projekta.\nOtkrijte koji ste tip ličnosti: evo kakav imate karakter i šta to govori o vašoj budućnosti\nIZABERITE ČAROBNI ŠTAPIĆ I OTKRIJTE TAJNE SUDBINE: ovaj test otkriva šta krije vaša duša\nTEST - IZABERITE JEDNU KORNJAČU SA SLIKE: Otkriva kakva budućnost vas očekuje


Distopija | Veliki Rečnik\nBy Značenje Reči\t 5. April 2016. No Comments\nZnačenje reči distopija\nAntitteza utopije naziva se distopija.\nIzraz distopija potiče od grčke reči topos sa prefiksom dis u značenju alternativno, odnosno antiutopijsko. U teoriji se definiše kao fikciono društvo koje predstavlja antitezu utopije.\nDistopiju kao sistem karakeriše ugnjetavajuća društvena kontrola, poput autoritarnih ili totalitarnih političkih režima.\nKako bi pojasnili ovaj pojam poredimo ga sa pojmom antiutopija od koga se značajno razlikuje. Naime, distopija nema orjentaciju prema dobrim vrednostima, dok je antiutopija nekada bila utopija ili je bar pokušala da bude, ali je iz nekog razloga taj osnovni utopijski svet i ideja odbačen ili uništen.\nU medicini distopija označava nicanje ili razvijanje nekih organa na mestu gde se normalno ne razvijaju, praćeno velikim poremećajima razvoja.\nFilozofija određuje distopiju kao zamisljeno mesto u kome je sve najgore.\nDistopijska društva kreiraju pisci fikcija. Takvi pisci isceniraju sva pitanja jednog društva, okoline, politike, religije, tehnologije i (ili) duhovnosti koja se mogu pojaviti u budućnosti. Zato se distopija pretstavlja kao ideja društva o opštoj pretpostavljanoj budućnosti, ali koju karakterišu negativni, antiutopijski elementi koji mogu biti od onih ekoloških preko političkih do društvenih.\nS tim u vezi se ovaj pojam neretko povezuje sa siromašnim društvima, kolapsom društveno-političkog sistema, i sa političkom represijom i totalitarizmom. Ovakva distopijska društva opisana su u knjigama: „1984“ Džorž Orvela, “Vrli novi svet” Oldusa Hakslija i u “Fahrenhet 451” Reja Bredberija.\ndefinicija Distopija šta je šta znači značenje


"Ibarske novosti" u plamenu\n__Ibarske novosti RTV Kraljevo__________________________\n"Ibarske novosti" u plamenu !\n* Veliki pozar zahvatio JP "Ibarske novosti"\n*Potpuno izgoreo moderan radijski studio\n* Zbog unistenja elektricne instalacije ni Radio ni Televizija Kraljevo ne emituju program\n* Postavljen je i spisak opreme, unistene u pozaru\n*Otvoren ziro racun za prikupljanje pomoci za saniranje posledica pozara\nU vatrenoj stihiji koja je u sredu oko 20:30 casova zahvatila prostorije kraljevacke informativne kuce "Ibarske novosti", u zgradi Doma drustvenih organizacija u centru grada, potpuno su izgorela oba studija Radio Kraljeva, deo televizijske opreme, novinska i TV redakcija. Povredjenih nije bilo, ali je steta ogromna.\nVatra se najpre pojavila na petom spratu, gde su smestene redakcije i ubrzo prosirila na sesti - poslednji sprat gde su se nalazila oba radijska i TV studio, sa kompletnom tehnikom. Plameni jezici bili su visoki i po dvadesetak metara, dosezuci odasiljace i link uredjaje na krovu, a vatra se sirila i kroz hodnike, preteci da unisti i studio TV Kraljevo, pa i druge prostorije "Ibarskih novosti" kao kuce koja u svom sastavu ima sva tri medija - novine, radio i televiziju, sa oko 100 zaposlenih.\nVatrogasci su stigli relativno brzo, ali bez dovoljno tehnickih sredstava za ovakvu vrstu pozara, tako da je vatra lokalizovana tek kada je Radio - izgoreo. Ipak, spreceno je sirenje pozara prema TV studiju. U gasenju vatre i spasavanju opreme ucestvovala je i cela dezurna RTV ekipa medju kojima su bili Alen Knezevic, Olgica Masic, Ljubisa Lesevic, Rasko Matovic…\nMada je pozar lokalizovan oko 22 casa, vatra se ponovo pojavila oko tri casa ujutro, ali je na vreme uocena i ugasena.\nSPISAK OPREME JP "IBARSKE NOVOSTI" KOJA JE UNISTENA U POZARU MOZETE PREUZETI SA OVOG MESTA, U MS WORD FORMATU.\nUništen je i deo arhivskog materijala Radio i TV Kraljevo. Trenutno je u fazi ispitivanja oprema koja nije zahvacena vatrom, ali postoji mogucnost da ne bude u funkciji zbog ogromnih temperatura, dima , garezi i vode.\nZiro racun za prikupljanje novcanih sredstava za saniranje posledica pozara\nsvrha: "Pomoc za saniranje posledica pozara"\nIbarske novosti mailbox\n__________________________Ibarske novosti RTV Kraljevo__


Kina YC1016 Proizvođači i dobavljači mašina za digitalnu štampu keramičkih pločica |Ntek\nGlava za štampanje iz japanskog uvoza za visok kvalitet i brzu štampu.\nNadograđen sistem negativnog pritiska kako bi se osigurala visoka preciznost\nVakumski ležaj za držanje fleksibilnih medija kao što su PVC, pjenaste ploče, akrilne ploče itd.\nPrimjena u industriji reklama i natpisa i industriji dekoracije\nMože da štampa na staklu, metalu, keramičkim pločicama, PVC-u, akrilu, koži, plastici, drvetu itd.\nDostupne su boce cilindra, štampanje čaša sa rotirajućim alatima\nYC1016 ravni UV štampač usvaja UV vođenu tehnologiju očvršćavanja i direktnog štampanja.Dolazi sa japanskim industrijskim Ricoh glavama za štampanje.Koristi tehnologiju piezo električne glave pisača Drop-on potražnje, a napon glave pisača je podesiv pomoću woftware-a, glava za štampanje ima automatski sistem čišćenja, automatski sistem sušenja.\nTip glave štampača ima: EPSON DX5 / DX7 / XP600 / TX800 / Ricoh GEN5 / GH2220 / TOSHIBA CE4M.Količina glave za štampanje može biti 2 / 3 / 4 / 6 / 8. Koristi UV mastilo, tako da je drugačije sa normalnim mastilom, brzo se suši, tako da će brzina štampanja biti velika.\nImate mnogo razloga da odaberete 1016: oprema protiv sudara za zaštitu glave štampača, kako bi životni vek glave štampača bio duži;antistatik, smanjiti tintu preko raspršivanja uzrokovanu statikom, poboljšati kvalitetu ispisa., automatsko mjerenje visine, pisač može automatski mjeriti udaljenost između glave za štampanje i materijala, to's automatski, jednostavan za rukovanje, usput, debljina medija je 0-100 mm, veća se može prilagoditi;LED lampa, ima energetski razgovor, i proizvodi najmanje toplote, tako da se temperatura mašine ne bi promenila ovom lampom.\nMultifunkcionalna je, jer materijali za štampu mogu biti plastika, drvo, staklo, metali, koža, pjenaste ploče, kamen, PVC, akril, keramika, pločice, mramorni kamen, itd. Može ispisati 3D ili reljefni efekat bijelim mastilom i također lak ili sjaj po izboru.Koristi ICC baziranu boju, krivulje i podešavanje gustine, može ispisati CYMKWV prema vašem zahtjevu.\nSa visokom preciznošću: 3.5PL volumen pada, sa 600 * 900 dpi;1200 * 600 dpi;1200 * 900 dpi;1200 * 1200 dpi opciono u softveru Rip sa različitim prolazima za visoku kvalitetu preciznosti.Sve u svemu, to je apsolutno isplativ štampač sa fabričkom podrškom, najbolji izbor za visokokvalitetne i male količine proizvodnje.\nPrethodno: Multicolor multifunkcionalna industrijska mašina za štampanje keramičkih ploča velike brzine\nSljedeći: Mašina velikog formata UV hibridni štampač Cena Digitalna fleks mašina za štampanje banera