Ekološki aktivizam - poslednja brana rasprodaji prirode - oradio.rs\nPoslednjih godina sve je više ekoloških udruženja, grupa građana i neformalnih organizacija i njihov glas se konačno čuje. Da li to znači da smo kao društvo sazreli i postali svesni da i građani imaju pravo da utiču na donosioce odluka ili su nas previše stisli sa svih strana, pa sad više nemamo kud nego da se ipak oko nekih stvari pobunimo?\nPojedinci, neformalne grupe, inicijative, udružene komšije, udruženja građana, izvojevali su mnogo ekoloških bitaka. Da nije bilo njih, najzelenije naselje Pančeva više ne bi bilo zeleno, ne bi se znalo za nelegalnu seču šuma Fruške gore, livadice po Novom Sadu bile bi pretvorene u parkinge i javne garaže ili bi bile predate investitorima. To su ljudi koji pored redovnih poslova, obaveza, brige o svojim porodicama, nađu i snage i vremena da popravljaju društvo.\nSve je više ovakvih grupa. Predsednik Udruženja za zaštitu i proučavanje ptica Srbije, Milan Ružić, smatra da je ekološki aktivizam jedina brana rasprodaji prirodnih resursa u Srbiji.\n"Životna sredina nije bila dovoljno vidljiva u medijima. Međutim, kako se društvo otvara i kako je sve mobilnije i obrazovanije, primećuju se promene u životnoj sredini koje su uglavnom negativne. Sa boljim protokom informacija, shvatamo da tu postoji mnogo problema i građani se okreću njihovom rešavanju, jer ih osećaju na svojoj koži. Tada se ili sami organizuju ili se priključuju već postojećim pokretima i udruženjima”, kaže Ružić za Oradio.\nPetar Živanović, koji deluje i kao pojedinac aktivista i u okviru pokreta Odbranimo šume Fruške gore, smatra da je značaj ekološkog aktivizma u tome što ovakva udruženja i akcije usmeravaju javni sektor da zapravo radi svoj posao i ukazuju na nepravilnosti u radu javnih službi. Kao razlog što im se u poslednje vreme pridružuje sve više građana, navodi njihovu aktivnost i vidljivost u medijima.\nAktivistkinja Ekološkog društva Gradac Milica Sredojević kaže da je gotovo sigurna da reke Gradac više ne bi ni bilo, da nije ekoloških udruženja koja brinu o rekama.\n"Godinama u nazad smo, na žalost, bili svedoci da meštani, pa i posetioci reke Gradac, narušavaju životnu sredinu. Ne bih želela da zvučim strogo, ali posao ljubitelja prirode nije samo da čuvaju i ne prljaju, već i da prijave problem i glasno pričaju o njemu. Možda ćemo se zameriti komšiji, ali ćemo uraditi veliku stvar za očuvanje životne sredine", tvrdi Milica.\nUdruženje za zaštitu i proučavanje ptica Srbije postoji od 1989. godine i imaju dve kancelarije, jednu u Novom Sadu, a drugu u Beogradu. Udruženje su osnovali profesionalci i amateri koji su se bavili pticama još osamdesetih godina prošlog veka. Oni su stručna, profesionalna organizacija, koja zapošljava deo svojih članova i radi sa velikim brojem volontera.\n"Mi okupljamo više hiljada ljudi širom Srbije koji brinu za prirodu, a posebno za ptice. Na terenu prikupljamo informacije o stanju i biodiverzitetu ptica i na osnovu toga usmeravamo aktivnosti koje su značajne za očuvanje staništa, vrsta i tako dalje. Na tom putu brige o biodiverzitetu mislim da smo ozbiljan partner i samoj državi, jer oni nemaju toliko stručnjaka koji se bave pticama, koliko ih mi imamo u naše dve kancelarije. Revnosno prijavljujemo sve probleme koje vidimo na terenu i na taj način utičemo na donosioce odluka, pravosudni sistem i inspekcijske službe. Sve što radimo ostaje često u magli, jer se dešava da institucije ne raguju na naše apele", kaže Milan Ružić.\nOrganizacija Odbranimo šume Fruške gore zaslužna je za to što smo saznali za nelegalne seče šuma. Petar Živanović je planinar koji više nije mogao skrštenih ruku da gleda šta se dešava oko njega i odlučio je da im se pridruži i uradi nešto i sam kako bi sprečio dalje krčenje Fruške gore\n"Svakog vikenda pešačim po Fruškoj gori i video sam svašta, a posebno negativne posledice lošeg upravljanja nacionalnim parkom. Video sam da postoji pokret Odbranimo šume Fruške gore i pridružio sam im se. Počeo sam da postavljam svoje slike seče šume, bacanja smeća i u jednom momentu sam odlučio da više ne mogu da budem pasivni posmatrač. Počeo sam da skupljam smeće i da ga ostavljam pred upravom Nacionalnog parka, uz propratnu poruku. Nacionalni park je to ignorisao, mediji su vest pokupili, ali verujem da je i Nacionalni park osetio neki pritisak zbog reakcije javnosti. Ljudi su reagovali pozitivno, jer je napokon otkriveno da nisu samo izletnici ti koji zagađuju, već i firme koje rade za Nacionalni park”, kaže Petar za Oradio.\nFoto: facebook/odbranimo šume Fruške gore\nOno što svaki aktivista želi da postigne je zapravo reakcija na njegovu akciju, bilo da je to reakcija građana ili još bolje institucija. Obićno su građani ti koji prvi reaguju, a onda to ide dalje, kao lančana reakcija. Petar kaže da reakcije građana skoro nikada ne izostaju, ali institucije znaju da zažmure na reakcije aktivista. Ali tada im ostaje pravosuđe kom se obraćaju kada sve ostalo zakaže.\nNisu samo organizacije i udruženja oni koja mogu da daju svoj doprinos očuvanju životne sredine. To mogu i pojedinci, a posebno umetnici. S vremena na vreme, Andrej Josifovski, poznatiji kao Pijanista, svojim performansima ukaže na neki ekološki problem. Da li je to ogromna kesa koja prekriva drvo, portret poznatog voditelja koji je napravljen od plastičnih flaša i pušten u reku Savu ili ogromni lego čikica od materijala koji može da se reciklira, a postavljen pored divljih deponija, nije ni bitno. Problem je jasan, a rešenje postoji. Samo se treba prihvatiti posla.\nSam Andrej kaže da je zadatak umetnika upravo to, da ukaže na probleme onima koji ih možda ne vide\n"Postoji ta izreka u našem društvu, koja je jako otrcana, a to je težak je život nas umetnika. Suština te izreke je zapravo u tome da je težina na onim prosvećenima, koji imaju u amanet da edukuju narod, da pokažu pravi put i da se bore za prave vrednosti. Dakle, umetnikov put i jeste taj prosvetiteljski, tako da mi moramo da ukazujemo i na ekološke probleme", objašnjava nam Pijanista.\nNjegova poslednja akcija bila je postavljanje velikog Lego, odnosno Eco čikice, pored divljih deponija.\n"Dok sam studirao arhitekturu, u nekom trenutku stručnog putovanja u Dansku otkrio sam da je moje omiljene kocke za igru napravio jedan danski stolar i da to ime zapravo znači 'lepo se igraj'. Razvijajući tu ideju, da deca najbolje uče kroz igru, rešio sam da iskoristim figuru dečije igre odrastanja, tog lego čikicu i da od njega napravim ECO čikicu, da ga obučem u materijale koji su otpad, u karton koji može da se reciklira, a imaće i još dva presvlačenja u kese i plastiku. I na kraju, u sekundarne sirovine, otpad i belu tehniku i sve ono što ljudi samo uzmu i na volšeban način bace u prirodu, u reku. Odatle ideja da edukacijom najmlađih pokažemo koliko je bitno reciklirati otpad i da pokažemo koliko je važno na pravi način upravljati otpadom. To i jeste čitav koncept - da kroz tu lepu igru od najmlađih dana naučimo decu šta treba da rade, jer je kasnije teško promeniti navike koje su stečene u detinjstvu", kaže Andrej.\nOn dodaje da nije siguran da građani shvataju šta je hteo da postigne, ali kaže da reakcije nikada nisu izostale. A reakcija je dobra, bilo da je pozitivna ili negativna. To znači da je ipak uradio nešto dobro u društvu u kom se inspiracija sama nameće\n"Inspiracija je svuda oko nas, s obzirom na to da živimo u zlatnom dobu i da nam je neprijatno koliko nam je dobro. To je nepresušan resurs i prestao sam da izmišljam, već samo ilustrujem. Ja se, generalno, ne bavim politikom, već problemima običnog čoveka, problemima koje ima svako društvo, zato sam i nagrađivan u mnogim evropskim gradovima, jer je jezik umetnosti svuda isti", zaključuje Andrej Josifovski\nIako se ekološki aktivisti uglavnom osvrću na lokalne probleme, rešavajući njih zapravo deluju globalno. Pre svega, zato što svojim delima daju primer drugima, pa svaka pobeda jednog aktiviste, povlači za sobom nove borbe za čistu reku, šumu, livadu, samim tim i vazduh i vodu. Sa druge strane, ekološki problemi se tiču svih nas jer direktno utiču na naše zdravlje, pa zbog toga na istoj strani, u borbi a zdravu životnu sredinu, možemo videti ljude koje ne bismo nikada spojili, ideološki i politički suprotstavljene, a okupljene oko rešavanja važnijeg problema. Jer ako nemaš vodu za piće, potpuno je nebitno na kojoj si strani.\nEmisiju Eko linija u kojoj smo pričali o ekološkom aktivizmu poslušaj na plejeru ispod:\nKroz angažovanu umetnost mladi se bave nama, a ne mi njima\nUčešće mladih u procesima donošenja odluka, podsticanje diskusija i debata i ohrabrivanje ka pozitivnim promenama, važan su deo kulture i…\nKako se organizuju mladi u Nemačkoj?\nHildenštajn, grad od oko sto hiljada stanovnika u nemačkoj državi Donja Saksonija, može da se pohvali jednim alternativnim kulturnim centrom…\nStanice solidarnosti za lakše zimske dane ljudima u nevolji\nSa dolaskom hladnog vremena svi oni čije je dom, na žalost, postala ulica, nalaze se u mnogo goroj situaciji nego…\nSvaki korak je bitan i vredan\nMirna Omerčaušević (29) je aktivistkinja i članica udruženja Zaboravljena djeca rata iz Sarajeva. Kroz to udruženje i kroz lični angažman ona…\nCiljevi održivog razvoja nisu spektakl nego zdrav razum\nNedavno je Beogradski centar za ljudska prava objavio Izveštaj o ljudskim pravima mladih u Srbiji u 2021. Kao jedna od…


Sreda, 01.12.2021 04:52\n08.11.2021 Ana Jovanović\nDetalj sa utakmice Crvena zvezda - Naisa (foto: ARKUS liga)\nU okviru devetog kola ARKUS lige za rukometašice, u nedelju su odigrane još tri utakmice.\nIgračice Radničkog su u hali ,,Jezero“ bile bolje od ekipe Bora RTB i ubedljivo su trijumfovale sa 38:27 (17:9). U domaćem sastavu šuterski raspoložene bile su Ajlin Bjelak, Jelena Knežević i Helena Inđić, koje su postigle po sedam pogodaka, a MVP priznanje pripalo je Inđićevoj. U gostujućem sastavu po pet golova zabeležile su Jelena Bogdanović i kapiten Marina Lalić.\nŽelezničar je u Inđiji savladao Medicinar rezultatom 32:30 (18:16), uz odlično izdanje Dunje Tabak, koja je meč završila kao devetostruki strelac i proglašena je za igračicu utakmice. Pogodak više postigla je Ana Tomković u dresu šabačkog kluba.\nRukometašice Naise bile su uspešne na gostovanju Crvenoj zvezdi, pošto su u Beogradu slavile sa 37:30 (20:17). Olivera Nikolić, kapiten niškog kluba, 11 puta se upisala u listu strelaca i, prema izboru dva trenera, zaslužila je da bude proglašena za MVP. Osam golova dodala je Sanja Stamenković, a u domaćem sastavu najefikasnija je bila Iva Andrić sa sedam.\nTABELA: Jagodina 17, Bekament 16, Železničar 14, Naisa 10, Medicinar 10, Radnički 9, Mladost NP 8, Vrbas 8, Bor – RTB 6, Vojvodina 6, Beograd 3, Crvena zvezda 1.\nRukomet Žene ARKUS liga Mladost (NP) Bor RTB Vrbas Beograd Crvena zvezda Bekament BB Vojvodina SPD Radnički Jagodina Železničar Medicinar Naisa Srbija Sremski okrug Stara Pazova Nova Pazova


OVO JE VEĆ VIŠA FAZA - NOVI ŠOK IZ RUSIJE: Putin naredio, nastavljaju se vazdušni udari na džihadiste u Siriji | WebTribune\nHome IZBOR OVO JE VEĆ VIŠA FAZA – NOVI ŠOK IZ RUSIJE: Putin naredio, nastavljaju se vazdušni udari na džihadiste u Siriji\nPosted date: март 15, 2016 In: IZBOR, U FOKUSU\n“Suviše je rano da se govori o pobedi nad teroristima. Ruska avijacija ima zadatak da nastavi udare na terorističke ciljeve”, rekao je Nikolaj Pankov u ruskoj vojnoj bazi Hmeimim, na jugoistoku Sirije.\nPankov je naveo da se prekid vatre koji je stupio na snagu u Siriji 27. februara ne primenjuje na Islamsku državu, na Nusra front ili na druge terorističke organizacije koje je kao takve označio ; Savet bezbednosti UN.


O, la la! Ples oko šipke postaje olimpijski sport? – Sport ONLINE\nO, la la! Ples oko šipke postaje olimpijski sport?\n21/10/2016 Radio Sport Ostali sportovi 0\nMišljenja su podeljena – jedni kažu da je to sport, drugi da je „zabava za muške oči“. Šta vi mislite?\nPre šest godina, Svetska federacija za ples oko šipke (IPSF) uputila je inicijativu Međunarodnom olimpijskom komitetu (MOK) da ovaj „sport“ uvrsti u olimpijske sportove. Pričalo se tada da odluka „samo što nije doneta“ i da bi mogao da bude već na Olimpijskim igrama u Brazilu.\nSvedoci smo da u Brazilu nismo gledali takmičarke u plesu oko šipke, ali nije isključeno da u budućnosti, na nekim novim Igrama hoćemo.\nSvetom je počela da kružiti peticija da se ovaj „sport“ uvrsti u olimpijsku porodicu i već mesecima traju lobiranja.\nPje svega žele da ples na (oko) šipki, ili kako kažu „fitnes na šipki“, dobije status punopravnog sporta, a dugoročno maštaju o tome da bude na olimpijskim igrama.\n„Mnogi imaju pogrešnu sliku o ovom sportu. Da, sportu, ne nečemu što ljude asocira na striptiz barove, čak i prostituciju. U plesu na šipki rade svi mišići, sportistkinje i sportisti su u boljoj formi nego mnoge njihove kolege u drugim sportovima“, kažu iz federacije koja za sada ima 21 članicu.\nPoslednjih deset godina širom sveta se organizuju takmičenja u ovoj disciplini, koja je više od plesa – to je svojevrsna akrobacija koja traži jake mišiće, odličnu kondiciju i duboku koncentraciju.\nSVETSKO PRVENSTVO U RUMUNIJI (septembar 2016.)\nRajković: Bod u Velsu bi nam mnogo značio\nATLETIČARI I BICIKLISTI NA TERAZIJAMA U NEDELJU: Jeste li spremni za Trku oslobođenja Beograda?


VLADA FBIH: UBRZATI PROVOĐENJE STRUKTURNIH REFORMI – Radio Feral\nUsvojen budžet TK za 2021.godinu\nSlađan Ilić (SDP) novi predsjednik Skupštine TK\nDževad Korman nezakonito smijenjen s funkcije direktora policije u Tuzli\nKantoni će vakcine protiv korone dobivati prema broju stanovnika, 6 vakcinisanja po satu\nPremijer Denijal Tulumović podnio ostavku\nVLADA FBIH: UBRZATI PROVOĐENJE STRUKTURNIH REFORMI\n17/05/2010 Mirza Musanovic\t0 Comments\nDanašnja sjednica Vlade FBiH u Sarajevu, u čijem su radu učestvovali predstavnici Međunarodnog monetarnog fonda, na čelu sa šefom Misije MMF-a u BiH Costasom Christouom, imala je za cilj sagledavanje dosad učinjenog na ispunjenju uslova iz stand by aranžma, kao i onih koje su postavili Svjetska banka i Evropska komisija. Također, zajednički sastanak bio je prilika i za razmatranje načina za što brže ostvarenje preostalih obaveza Federacije BiH.\nChristou je, u uvodnom obraćanju, pohvalio što su, nizim mjera u prošloj i ovoj godini, javne finansije u Federaciji BiH stabilizirane i kreću se u pozitivnom smjeru, a dobri rezultati ostvaruju se i na fiskalnom planu. Pohvalno je i što je, uprkos svim teškoćama, održana makroekonomska stabilnost. Šef Misije MMF-a je izrazio zadovoljstvo i time što je Federalna vlada osigurala donošenje velikog broja zakona koji su temelj reformi. To se, uz ostalo, odnosi na Zakon o prestanku važenja Zakona o pravima demobilisanih boraca i članova njihovih porodica, te Zakon o izmjenama i dopunama Zakona o posebnim pravima dobitnika ratnih priznanja i odlikovanja i članova njihovih porodica. MMF posebno ukazuje na pozitivne efekte koje je donio Zakon o ostvarivanju ušteda iz jula 2009. godine, te na uzdržljivost vlasti u FBiH u javnoj potrošnji. Očekuje se da takva racionalizacija javne potrošnje bude provedena i u kantonima koji, većinom, tu obavezu još nisu izvršili.\nSada je, prema njegovim riječima, ključna provedba strukturnih reformi u oblastima plaća i naknada, penzija ostvarenih pod povoljnijim uslovima, kao i cijelog penzijskog sistema. Među tim reformskim zadacima je i revizija korisnika prava i u boračkom i u civilnom sektoru.\nMeđunarodni monetarni fond svjestan je da su u pitanju krupne reforme u socijalno osjetljivim oblastima, ali ukazuje i na njihovu neophodnost. Spreman je u svakom trenutku pružiti pomoć kako bi preostali ciljevi što prije i kvalitetnije bili urađeni.\nPremijer FBiH i federalni ministri su, uz ostalo, delegaciju MMF-a upoznali s činjenicom da je oformljeno 16 timova za provedbu reformi u oblasti boračke i socijalne zaštite, kao i jedan koordinacijski tim, kako bi se definitivno utvrdili spiskovi korisnika koji zaista mogu ostvarivati pravo na ovakav oblik prinadležnosti.\nKako je nakon današnje rasprave zaključeno, Vlada FBiH će nastaviti intenzivan rad na Zakonu o plaćama i naknadama u organima i tijelima FBiH. Iako je ovo potrebno uraditi što prije, deninitivan rok za okončanje ovog posla nije utvrđen, pošto je ocijenjeno da je prioritetan kvalitet ponuđenih rješenja. Uz tekst novog zakona, Parlamentu FBiH bit će dostavljen i izračun o finansijskim implikacijama zakonskih rješenja.\nZaključeno je, također, da će se intenzivirati napori na reviziji korisnika, kako onih koji prava ostvaruju na osnovu učešća u ratu, tako i u oblasti korisnika prinadležnosti iz civilnog sektora. Uz to, bit će provedena i revizija korisnika penzija ostavrenih pod povoljnijim uslovima. Vlada je od nadležnih federalnih ministarstava tražila dostavljanje sljedećeg kvartalnog izvještaja o napretku revizije u njihovim oblastima.\nPrema modelu utvrđivanja preostalih neizmirenih obaveza prema Federalnom zavodu penzijskog i invalidskog osiguranja, potrebno je utvrditi i visinu dugovanja prema svim korisnicima prava i napraviti realan plan njihove isplate. U to su uključena i dugovanja koje kantonalne službe za zapošljavanje imaju prema nezaposlenim demobilisanim braniteljima.\nTako iskazane potrebe nameću i donošenja rebalansa ovogodišnjeg federalnog budžeta.\n← Krivične prijave protiv profesora Pravnog fakulteta\nUhapšeno 15 osoba zbog ulične preprodaje droge →\nHiljadu Banovićana dočekalo Senada Hadžića\n31/10/2012 Mirza Musanovic\t0\nCijena litre dizela u BiH mogla bi pasti na 1,5 KM\n18/12/2014 18/12/2014 Mirza Musanovic\t0\nŠta su donijele reforme penzionog sistema u FBiH?


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Turizam i ekologija :: Rekordna posjeta Novom tokom dva vikenda\nPRAZNIK MIMOZE 11. 02. 2019. 16:14 >> 15:43 0\nNa graničnim prelazima Debeli brijeg i Sitnica, prema podacima Odjeljenja granične policije Herceg Novi tokom prva dva vikenda februara, zabilježen je promet od preko 30 hiljada putnika i deset hiljada vozila.


Primjena u industriji telekomunikacija\nDanašnje telco tržište, više nego ikada, karakteriše ogroman pritisak na tradicionalno poslovanje telekomunikacionih kompanija. Sa jedne strane, na ovo utiču korisnici koji žele personalizovano, omnichannel iskustvo, potpunu kontrolu nad servisima i podacima i ekstremnu brzinu pri kreiranju novih usluga. Osim toga, činjenica da telco operateri bilježe pad prihoda, dok konkurentnost među OTT platformama raste, također utiče na nove poslovne izazove.\nMikroservisi kao rješenje\nKrećući se izvan domena isključivo komunikacionih usluga, sektor telekomunikacija sada pruža i specifična tehnološka rješenja za različite industrije.\nNeke od najvećih telekomunikacionih kompanija, kao predvodnici digitalne transformacije i servisnog pristupa, usvojile su upravo mikroservisnu arhitekturu kako bi osigurale skalabilnost, visoku dostupnost i fleksibilnost u uvođenju novih usluga. Osim toga, one na ovaj način unapređuju bezbjednost, sve sa ciljem uspostavljanja korisničkog iskustva na najvišem mogućem nivou.\nPovećana dostupnost i bezbjednost\nBolje korištenje resursa\nUsvajanje mikroservisne arhitekture u telekomunikacijama nije samo tehnološka transformacija, već i velika promjena u načinu razmišljanja, organizacionoj kulturi, strukturi timova i optimizaciji procesa poslovanja. Ona transformiše telekomunikacionu industriju, pružajući on-demand skalabilnost i agilnost u poslovanju i aktivaciji servisa.\nU procesu implementacije mikroservisa u telco kompanijama, Comtrade System Integration je partner koji vam pruža sigurnost i pomoć u planiranju, sprovođenju i mjerenju uspješnosti migracije.


NOVI LETOVI ER SRBIJE IZ NIŠA - TV ZONA PLUS - HD\nNOVI LETOVI ER SRBIJE IZ NIŠA\nTuesday, 21 December, 2021 Wednesday, 22 December, 2021 2 min read Redakcija TV Zona Plus\nEr Srbija saopštila je danas da će od 4. januara saobraćati na redovnim linijama između Niša i Beograda, Istanbula, Frankfurta (Han), Kelna i Ljubljane, dok će iz Kraljeva obavljati letove do Istanbula.\nfoto Er Srbija\nNavedene destinacije će biti povezane dva puta nedeljno, sa izuzetkom linije Beograd – Niš, na kojoj će se obavljati četiri nedeljna leta.\nTokom letnje sezone obavljaće se sezonski letovi na linijama Niš-Tivat i Niš-Atina, kao i Kraljevo-Solun i Kraljevo-Tivat.\nEr Srbija će na novim linijama leteti do 31. decembra 2023. godine, na osnovu rezultata tendera za obavljanje usluga vazdušnog prevoza na linijama od javnog interesa koji je raspisala Vlada Republike Srbije.\nPoručio je da će se na taj način putnicima značajno olakšati planiranje putovanja, ističući da će nove linije doprineti i jačanju komercijalnih i turističkih aktivnosti u tim delovima Srbije.\n“Po prvi put se uvode letovi između Niša i Beograda, što će putnicima iz grada na jugu Srbije omogućiti da preko prestonice, kao čvorišta, stignu i do drugih evropskih destinacija u mreži Er Srbije. Takođe, veoma nam je drago što Niš povezujemo i sa Kelnom, našom novom, i petom po redu, destinacijom u Nemačkoj,” rekao je Marek.\nAerodrom Konstantin Veliki, AERODROM MORAVA. LETOVI, Atina, Er Srbija, Frankfurt, istanbul, KELN, Niš, TIVAT\nAUKCIJSKA IZLOŽBA ZA SPECIJALNU ŠKOLU “BUBANJ” (VIDEO)\nMLADIĆ (29) IZ TRGOVIŠTA VOZIO RENO SA 2,66 PROMILA ALKOHOLA


WITCH84 - yumetal.net forum\nWITCH84 replied to FRUBI_ZMIJA_GADAFI's topic in Arhiva koncerata\nJa ovaj masakr ne propushtam nikako.Jednom i mene sunce da ogreje.Hahahahahahahaha!!!!!!!!!Jeste kupili karte?\nMia Tallica started following WITCH84 September 2, 2009\nWITCH84 started following Zagrivuk August 23, 2009\nZagrivuk started following WITCH84 August 23, 2009\nWITCH84 replied to Lhabia's topic in Opšta metal diskusija\nMeni je Virgin Steele verzija najbolja.\nWITCH84 replied to PlanetHell's topic in Power & progressive metal\nJa chak nisam ni chula kako Aneta izvodi stare NW stvari.Jednostavno-ne zelim.DPP sam preslushala dosta puta i mogu reci da mi se dopada Anetin glas,iako me u prvo vreme iritirala.Vec sam ranije ovde napisala da sam ja Tarjin fan,tako da je kod mene "Bye,bye Nightwish" bilo chim je ona izbachena iz benda.Mogu ja da preslushavam sad svaki sledeci album,ali ni govora o nekom obozavanju ili odlasku na cert.\nWITCH84 replied to JUDAS's topic in Heavy metal\nShta bre koj kurac?!Nostradamus je remek-delo!Jedan od retkih albuma od proshle godine vredan slushanja.\nWITCH84 replied to Night's Blood's topic in Kultura, Umetnost, Mediji\nNe znam koliko ja treba da govorim na ovu temu,poshto sam anglista po profesiji.Plus zivim u sredini gde se ne govori knjizevnim srpskim,vec je u pitanju narechje srpskog koje nema veze s mozgom.Prosechan Beogradjanin bi mi trazio prevod za svaku drugu rech-gomila turcizama i bugarizama.Ono shto ja volim kod srpskog jezika jesu psovke.Mislim da nijedan drugi jezik nema tako shiroku lepezu psovki.A ja sam chovek koji voli da psuje.\nJa ne da nisam luda za njim,nego ne mogu da ga smislim.Prvo Judasi,onda Iced Earth.Cccccc!\nWITCH84 replied to Telcontar's topic in Power & progressive metal\nDobar spotic,josh bolja pesma.Momci su .I da,GO je sasvim solidan album.Meni se bar dopao.\nNight's Blood started following WITCH84 May 13, 2009\nWITCH84 started following Night's Blood May 9, 2009\nWITCH84 replied to Tormentor's topic in Doom & Gothic METAL\nMeni je u poslednje vreme Sin\_Pecado omiljen.Nisam ga dugo slushala,pa rekoh da se podsetim.Kolko je Mute dobra pesma.Znachi-obozavam je.\nWITCH84 replied to darkonet's topic in Rock & Hard Rock\nMiljenko Matijevic i David Coverdale.Ima josh,al me trenutno mrzi da razmishljam.\nWITCH84 replied to LazaGNR's topic in Opšta metal diskusija\nLitthia started following WITCH84 May 5, 2009\nWITCH84 started following Litthia May 1, 2009\nWITCH84 replied to Svart's topic in Arhiva koncerata\nOnda bi dobio kishobran u dupe,mada,mozda bi mu se to i dopalo.I kako to da ga niko nije prebio?U mom selu,chim vide nekog ko se ne ponasha normalno,prebiju ga.\nZashto ja uvek propustim svu zabavu?Cenim da bi me lik sa dredovima lepo nasmejao,a onda bih ga prebila kishobranom jer maltretira stare i nemocne.\nWITCH84 replied to Cancerman's topic in Arhiva koncerata\nJa za ovo naruchujem kartu chim uzmem platu.Dacu je suprugu kao poklon za rodjish.\nEve i ja da napishem svoje utiske.Cert je bio dobar,ozvuchenje ne bash sjajno,masa onako.Stajala sam pozadi i naravno,uspela sam da vidim skoro nishta.Moonspell su zvuchali najbolje,CoF su me malo razocharali,al sve u svemu-nije bilo loshe.Josh sam i zakasnila malo-zbog prokletog busa.I da,postajem baba,poshto sve manje mogu da trpim guzvu i stajanje.Od sad idem samo u operu!


14. Pečeno povrće sa testeninom\n16. Pasta sa plavim i crvenim paradajzom\n17. Špageti za mršavljenje\n18. Testenine sa tikvicama\n19. Testenina sa povrćem\n21. Testenine sa brokoli i tikvicama\n22. Spagete sa spanacem, blitvom\n25. Flekice sa kupusom i tikvom\n26. Pasta sa tunom, pavlakom i kaprom\n27. Salata od tjestenine i tune\n28. Posne špagete sa tunjevinom\n29. Testenine sa ribom (oslić)\n30. Rezanci sa kupusom\n31. Ćureća salata sa pečurkama\n32. Bela salata sa testeninom\n33. Salata sa kukuruzom I pirinčem\n34. Špageti bolognese\n35. Spagete sa paradajzom i blitvom


Dragan Bjelogrćić i Maja u braku su dobili dvoje djece\nL. K. P. 20.10.2021\nMANEKENKA I ŠARMER Ljubavna priča Bjele i njegove Maje, zaljubili se snimajući reklamu za namještaj\nDragan Bjelogrlić i njegova supruga Maja u februaru će proslaviti 26 godina braka, a reditelj, glumac i producent bez svoje ljepše polovine gotovo se ne može vidjeti na nekom važnom javnom događaju. Iako ona ne voli da se eksponira u javnosti, niti daje intervjue, priče o njima neprestano su aktuelne .\nTako je Bjelogrlić nedavno bio u medijskoj žiži zbog intimne proslave 58. rođendana, na kojoj su, osim njegove porodice, bili i brojni prijatelji, saradnici, kao i ličnosti iz javnog života. Jasno, pjevale su se pjesme Tome Zdravkovića, u kojima su uživali svi gosti, a najviše se veselio slavljenik.\nNedavno su srbijanski mediji objavili priča o samom početku Belogrlićevog zabavljanja sa suprugom. U vrijeme kada se Maja bavila manekenstvom i uporedo studirala na Filološkom fakultetu, zbližila se s poznatim glumcem na snimanju reklame za namještaj, sredinom devedesetih godina.\nBračni par Bjelogrlić: U februaru će proslaviti 26 godina braka\n-Kad sam, nekoliko mjeseci nakon što smo se upoznali, dobio ponudu da snimim reklamni spot za kuhinjski namještaj, u kojem mi je trebala i partnerica, sjetio sam se Maje. Nisam bio siguran je li uopšte u Beogradu, ali imao sam sreću da je baš tad došla na jesenji ispitni rok, pa sam je angažovao da glumi sa mnom u reklami. Prvo smo samo glumili ljubavni par, a ubrzo smo to stvarno postali, rekao je Bjela o ljepotici koja se zbog manekenskog posla rano osamostalila, živeći i radeći prvo u Parizu, a potom i u Beču. I pored velikih uspjeha u internacionalnom modnom svijetu, Maja nije zapostavila obrazovanje, te je često dolazila u Beograd jer je studirala, a potom i diplomirala engleski jezik i književnost.\nDragan i Maja u braku su dobili dvoje djece, kćerku Miju, koja ima 24 godine i sina Alekseja, koji ima 21. Njegov sin je je student glume, a kćerka je diplomirala na Fakultetu političkih nauka.\nSahranjen Marko Živić, glumac ispraćen uz pjesmu "Jeleni umiru sami"\n19.10.2021 u 15:05\nDragan Bjelogrlić Maja Bjelogrlić Reditelj Glumac Manekenka


Sledeće ledeno doba za 1.500 godina - Bizlife.rs\nSledeće ledeno doba za 1.500 godina\n22:02 London, 09/01/2012\nVisok nivo emisija karbon dioksida u atmosferi znači da sledeće ledeno doba neće početi još najmanje 1.500 godina, objavili su naučnici u žurnalu „Pridoda i geonauka“.\nKoncentracija gasova koji izazivaju globalno zagravanje dostigla je rekordan nivo u atmosferi 2010. godine i zadržaće se decenijama, čak i ako svet momentalno obustavi dodatne emisije, navode stručnjaci agencije UN za vremenske prilike.\nLedeno doba je period u kojem se dešava dugoročni pad temperature površine Zemlje i atmosfere, što dovodi do formiranja ledenih ploča i glečera. U Zemljinoj prošlosti desilo se najmanje pet ledenih doba, tokom kojih su se odvijali ciklusi formiranja i povlačenja glečera i ledenih ploča.\nNaša planeta trenutno se nalazi u prelaznom, toplijem periodu u poslednjih 10 do 15 hiljada godina. Naučnici daju različlite procene o tome koliko taj period može da traje.\n„Analize sugerišu da će sadašnji međuledeni period biti okončan u narednih 1.500 godina, ukoliko koncentracija karbon dioksida ne premaši 240 čestica po milionu“, navodi se u studiji.\nTrenutna koncentracija karbon dioksida u atmosferi je 390 čestica po milionu, a pod takvim uslovima nije moguće formiranje ledenih ploča, smatraju naučnici.\nIstraživanje je zasnovano na varijacijama u Zemljinoj orbiti i uzorcima stijena, a proveli su ga akademici sa Univeriteta Kembridž, Univerzitetskog koledža u Londonu, Univerziteta Floride i norveškog Univerziteta u Bergenu.\nUzroci nastanka ledenih doba još nisu potpuno poznati, ali se smatra da tome doprinose koncentracija metana i karbon dioksida u atmosferi, promjene u Zemljinoj orbiti tokom kretanja oko Sunca i pokreti tektonskih ploča.


“NOVOSTI” SA RODITELJIMA DUŠANA MANDIĆA: Rodila majka sina junaka! | Blok vesti\nHome Sport “NOVOSTI” SA RODITELJIMA DUŠANA MANDIĆA: Rodila majka sina junaka!\n“NOVOSTI” SA RODITELJIMA DUŠANA MANDIĆA: Rodila majka sina junaka!\nBOKA Kotorska, Tivat i Crna Gora slave zlatnog Dušana Mandića, vaterpolo reprezentativca Srbije, jednog od zlatnih "delfina", koji se iz dalekog Tokija vraća sa najsjajnijim odličjem oko vrata.Original Article\nPrevious articlePARTIZAN SLAVIO UZ HAOS NA TRIBINAMA: Crno-beli “arhivirali” Novi Pazar, neka se spremi Soči!\nNext articleTRAGEDIJA KOJA JE OBELEŽILA ŽIVOT GORANA IVANIŠEVIĆ: Namerno sam je zaboravio, jer bih se rasplakao…


Vojska raspisala oglas za prijem 600 kandidata | Moj Kotor Varoš\nHomeKonkursi-OglasiVojska raspisala oglas za prijem 600 kandidata\n17/05/2020 Moj Kotor Varoš Konkursi-Oglasi, Kotor Varoš 0\nMinistarstvo odbrane BiH raspisalo je oglas za prijem kandidata u profesionalnu vojnu službu u početnom činu vojnika, pružajući na taj način priliku mladim da karijeru posvete službi u Oružanim snagama BiH.\nJavni oglas za popunu 600 upražnjenih formacijskih mjesta u Oružanim snagama BiH objavljen je na internet stranici Ministarstva odbrane BiH i traje do 15. juna. Na oglas se mogu prijaviti i ovogodišnji maturanti srednjih škola, te ranije svršeni srednjoškolci koji zadovoljavaju i druge uslove definirane oglasom.\n– To podrazumijeva, između ostalog, da su državljani BiH, zdravstveno sposobni za službu u Oružanim snagama BiH, da nisu kažnjavani i da nemaju bezbjendosnu smetnju, te da se protiv njih ne vodi krivični postupak. Takođe, za određeno formacijsko mjesto na koju se prijavljuju moraju imati odgovarajuću vrstu škole i stepen stručne spreme – istakli su u Ministarstvu odbrane.\nKandidati ne smiju biti mlađi od 18 i stariji od 27 godina u vrijeme prijema, odnosno na 1. februar 2021. godine. Kandidati koji trenutno pohađaju završni razred srednje škole, osim prijave na oglas i druge dokumentacije koja je zatražena, mogu dostaviti dokaz da pohađaju završni razred srednje škole, sa nazivom škole i zvanja koje stiču.\nIz Ministarstva odbrane napominju da će izbor kandidata vršiti komisija u tri faze testiranja i osnovne vojničke obuke. Testiranja kandidata biće obavljena u centrima za regrutovanje u Banjaluci, Sarajevu Čapljini i Tuzli. Prije upućivanja na osnovnu vojničku obuku, Ministarstvo odbrane će za najuspješnije kandidate organizovati zdravstvene preglede i bezbjednosnu provjeru. Kandidati koji budu proglašeni zdravstveno sposobnim za vojnu službu i ne budu imali bezbjednosnu smetnju biće upućeni na osnovnu vojničku obuku nakon čega će biti primljeni u vojnu službu u početnom činu vojnika na formacijska mjesta na koja su izabrani u procesu prijema.\n– Na ovaj način pružamo mogućnost mladima, koji ispunjavaju uslove i budu odabrani kroz objektivan i transparentan proces prijema, da imaju častan posao sa sigurnom platom i mogućnošću obučavanja i izgrađivanja karijere u Oružanim snagama BiH – naveli su u Ministarstvu odbrane.


Ferari ne zaboravlja legendu: Šumiju u čast | Mondo Portal\n25. novembar, 15:36\nFerari ne zaboravlja legendu: Šumiju u čast 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n18.12.2018. / 17:13\nIzvor mondo.rs 18.12.2018. / 17:13\nRekorder po broju titula Formule 1 Mihael Šumaher 3. januara napuniće 50 godina.\nFerari će njemu u čast prirediti specijalnu izložbu u svom sedištu u Maranelu.\nItalijanski tim naveo je da će ta izložba biti proslava rođendana ali i svojevrstan način da se zahvale najuspešnijem vozaču u istoriji Ferarija.\n"Mihael ima posebno mesto u istoriji Ferarija", navodi se u saopštenju "crnog konja".\nIzložba će biti otvorena tačno na Šumaherov rođendan i nosiće naziv "Mihael 50".\n"Sobe u muzeju u Maranelu biće ukrašene fotografijama nezaboravnih godina koje je dao svima u Ferariju".\nCelebrating Michael's 50th. The @MuseoFerrari is dedicating a special exhibition to the legend, Michael Schumacher which will open on his birthday.More details ➡ https://t.co/zlmg4roivp#ForzaFerraripic.twitter.com/FHgmFVygt1\nMihael Šumaher je vozio za Ferari od 1996. do 2006. godine sa kojim je osvojio pet od ukupno sedam titula prvaka Formule 1.\nTakođe, tokom njegovog boravka u timu, Ferari je osvojio i šest trofeja u šampionatu konstruktora.\nIzložba u Maranelu će biti organizovana u saradnji sa fondacijom "Keep Fighting" ("Nastavi borbu") koju je porodica Mihaela Šumahera osnovala nakon njegove nesreće na skijanju u decembru 2013. godine.\nNemački vozač tada je pretrpeo teške povrede glave, zbog čega je proveo šest meseci u komi, i o njegovom zdravstvenom stanju se veoma malo zna.\nmihael šumaher ferari formula 1 izložbe rođendan\n18.12.2018. / 22:22\nJedan je Šumi, bio, jeste i biće!!!


Izvor: Beta, 23.Maj.2020, 17:40\nPredsednik Irana Hasan Rohani upozorio je danas SAD da ne prave probleme iranskim tankerima koji nose naftu Venecueli pošto je Karakas najavio da će brodovi imati oružanu pratnju.Rohani je rekao da su SAD stvorile "neprihvatljive uslove" u različitim delovima sveta, ali da Iran nipošto neće biti taj koji će započeti sukob."Ako se naši tankeri u Karipskom moru ili bilo gde u svetu budu imali probleme koje su izazvali Amerikanci, i oni će se suočiti s problemima. Nadamo se da Amerikanci neće napraviti grešku", kazao je Rohani.Pet iranskih tankera je trenutno na moru i očekuje se da narednih dana počnu da stižu u Venecuelu.Gorivo koje nose treba da ublaži velike nestašice u Venecueli koje su dovele do višednevnih redova na benzinskim pumpama, čak i u Karakasu.Venecuela je u sredu saopštila da će njeni vojni avioni i brodovi pratiti tankere u slučaju bilo kakve američke agresije.\nPredsednik Irana Hasan Rohani upozorio je danas SAD da ne prave probleme iranskim tankerima koji nose naftu Venecueli pošto je Karakas najavio da će brodovi imati oružanu pratnju...Rohani je rekao da su SAD stvorile "neprihvatljive uslove" u različitim delovima sveta, ali da Iran nipošto neće biti...


jagnjeći but težine oko 2,5 kilograma\n1 vezica ruzmarinovih grančica (oko 10 svežih grančica)\n2 šargarepe, sečene na veće komadiće\n1 crni luk, iseckan na četvrti\n1 čaša crnog vina, (oko 150 ml)\n1,2 litra goveđeg ili jagnjećeg bujona\nPrvo što treba da uradite je da jagnjeće meso napunite sa belim lukom i ruzmarinom.\nUzmite oštriji i zašiljeni nož, napravite makar 30 malih zareza po celom jagnjećem butu. Oljuštite četiri 4 čena belog luka, tanko ih iseckajte i u svaki od rezova na butu zadenite po makar jedan komadić. Zatim uzmite manje grančice ruzmarina i njih nagurajte u rezove.\nUkoliko ovo radite unapred, pokrijte jagnjetinu dobro i ostavite je u frižideru. Izvadite makar sat vremena ranije iz frižidera pre nego što budete pekli.\nZagrejte ulje u većem tiganju i ubacite but u njega. Pecite ga tako da celom površinom dobije braon boju.\nZagrejte rernu na 190°C. Ubacite šargarepu, crni luk i ostatak belog luka i ruzmarina u veći i dublju tepsiju za pečenje, sipajte vino i bujon, a zatim dodajte i zapečenu jagnjetinu. Pecite oko 1 sat i 45 minuta.\nOkrenite jagnjetinu na pola pečenja tako da do kraja svaka od strana ima priliku da provede jednako vreme u bujonu. Kada bude gotova, izvadite jagnjetinu i dopustite joj da odmori na toplom mestu dok je pokrivena sa folijom, makar 30 minuta.\nDok jagnjeta odmara, pripremite grejvi (vrsta sosa)\nPrespite ceo bujon iz tepsije preko sita u dublji tiganj, kako biste odstranili svo povrće i začine. Ovaj bujon bi trebalo da bude bogat, pomalo gust i da ima dosta od ukusa jagnjetine. Redukujte ga malo na ringli ukoliko smatrate da bi bilo bolje koncentrovati ukus, skidajući i sve masti koje isplivaju na površinu.\nPoslužite jagnjetinu uz ovaj sos, krompir(vidite dole sa čim se slaže), praziluk ili tikvu.\nZagrejte rernu na 190°C. Ogulite 2 manje tikve, presecite ih na pole i izvadite seme. Isecite meso na kockice od oko 5 cm. Prebacite ih u veći nelepljivi tiganj za pečenje.\nOd gore prelijte sa malo meda i pospite sa kašikom lišća timijana. Pecite oko 45 minuta ili dok ne dobijete zlatnu boju i tikva ne bude mekana celom debljinom. Možete je peći i sa jagnjetinom u poslednjih 15 minuta pečenja mesa, a potom dovršiti pečenje dok se jagnjetina bude odmarala.\nTopljeni praziluk u puteru\nSkinite spoljašnji sloj i odsecite krajeve praziluka (6 komada), a zatim ih isecite na komadiće duge oko 5 cm. Operite u hladnoj vodi, a zatim kratko ocedite.\nZagrevajte veći tiganj nekoliko minuta, a potom dodajte u njega veće komade praziluka i dodajte komadić putera (dovoljno za sotiranje, da se dobro prekrije dno tiganja). Posle 2 minuta dodajte i ostatak praziluka.\nPokrijte tiganj poklopcem i kuvajte još oko 4 minuta, povremeno mešajući. Voda koja je ostala na praziluku posle pranja bi trebalo da bude dovoljna da se on njome napari.\nPoslužite posuto sa malo soli u pahuljicama i malo sveže mlevenog bibera.


Hirurška ordinacija "Invita" - Botox lice (tri zone) - Anti age\nTrajanje tretmana: 5-10 minuta\nTip tretmana: Estetika\nO tretmanu - Botox lice (tri zone)\nBotoks predstavlja pročišćenu formu toksina(enzima) koji je produkt bakterija clostridium botulinum.\nBotulinski toksin ostvaruje svoj efekat blokadom oslobađanja acetilholina iz nervnih završetaka, a on je je glavni prenosilac(transmiter) informacija nervnih završetaka na mišiće.\nPraktično, pod uticajem botulinskog toksina prekida se veza između nervnih završetaka I mišića koji su pod njihovim uticajem. Posledica je privremena nemogućnost kontrakcije mišićnog tkiva. Botulinski toksin je našao široku primenu u medicini kada treba ciljano relaksirati određene mišiće ili grupe mišića u terapijske svrhe.\nOtkriveno je sedam formi botulinskog toksina koji su označeni od A do E. U medicinskoj praksi se koristi tip A, a u poslednje vreme i tip B. To je važno jer je pokazano da 3—11% pacijenata stvaraju antitela, odnosno ne reaguju na botulinski toksin, ali samo na određeni tip, tako da primena drugog tipa je delotvorna.\nTakođe, ukoliko dođe do izostanka reakcije na botulinski toksin, nakon godinu dana pauze, efekat dejstva se ponovo vraća. Primena popularno nazvanog Botoxa u estetskoj hirurgiji je već godinama izuzetno popularna I delotvorna. Najčešće se primenjuje u cilju korekcije bora čela i oko očiju. Postupak dovodi do nestanka bora na samoj koži, kao i do ispravljanja dubokih bora.\nAplikovanjem Botoxa u precizno naznačenim regijama ostvaruje se efekat vidljiv za par dana. Očekivan efekat je koža bez bora, a u isto vreme očuvana mimika. “Zaleđeno” lice, bez izraza, nije ono što preporučujemo. Dejstvo Botoxa popušta nakon 3-4 meseca i tretman se može ponavljati.\nVažno je napomenuti da doze kojima se postiže željeni efekat su 20 puta manje od potencijalno opasnih doza, te prema tome nema bojazni o toksičnom efektu.\nTretman Botoxom je bezbolan, kratko traje i bezopasan je po pacijenta. Veoma je važno da aplikaciju vrši edukovan iskusan hirurg kako bi se postigao željeni efekat, a izbegle neprijatne komplikacije, jer moramo napomenuti da svaka hirurška procedura podrazumeva strogo poštovanje anatomskih i uopšteno medicinskih ograničenja i pravila.


Aluminij ima novca još samo za dvije plate i otpremnine | Dnevno.ba\nAluminij ima novca još samo za dvije plate i otpremnine\nAutor: Klix.ba Srijeda, 13. studeni 2019. u 09:15\nMOSTAR- Sve što se prodati moglo već se prodalo, nekad najbogatija hercegovačka kompanija ima još novca za dvije plate preostalim radnicima i otpremnine. Kako pregovori sa strateškim partnerima ne miču s mrtve tačke tako se i nameće očiti zaključak da je kraj godine kraj i za Aluminij.\nDok smo nedavno stajali ispred tvorničkog g kruga kompanije koja je samo prije nekoliko mjeseci zapošljavala više od 900 radnika, slušali smo zaglušujuću buku građavinskih mašina koje vade aluminij iz spečenih ćelija, nastradalih 10. jula kad je Aluminiju isključena struja.\nU stečaj je trebao mnogo ranije, najkasnije 10. srpnja , kažu nam izvori bliski upravi Aluminija, jer je i izvještaj KPMG-a tako sugerisao. Nije se otišlo u stečaj zbog političkog konteksta i pritisaka koje je od javnosti i radnika imao vladajući HDZ BiH.\nPodsjećamo, Aluminiju d.d. Mostar zbog dugova od preko 400 milijuna KM isključena je struja 10. jula ove godine. Kompanija je u narednim mjesecima izgubila više od 500 radnika.


Novi i30 od septembra i sa dizel motorom Novi i30 od septembra i sa dizel motorom – MOTOR blog\nDizajniran i razvijen u Hyundai centru (Russelsheim/Nemačka), novi i30 predstavlja korak dalje u jedinstvenoj dizajnerskoj filozofiji ”fluidic sculpture”.\nVozila se proizvode u Hyundai fabrici u češkom gradu Nošovice.\nNova Hyundai ”Blue Drive” tehnologija optimizuje potrošnju goriva i smanjuje emisiju izduvnih gasova. Sa ugrađenim Stop Go /ISG/ sistemom, gumama sa niskim otporom kotljanja i Alternator menadžment sistemom, novi i30 ostvaruje emisiju CO2 ispod 100 g/km. Veličina prtljažnika je 378 litara što je 10% više nego kod prethodne generacije ovog modela.\nOd prvog predstavljanja 2007. god. model i30 je u Evropi prodat u rekordnih 360.000 jedinica a 2010. godine beleži neverovatan rezultat od 115.000 prodatih\nautomobila što je najbolji godišnji prodajni rezultat jednog Hyundai modela u Evropi. Od nove, druge genarcije, i30 očekuje se ne samo da nastavi uspeh svog prethodnika već i zahvaljujući modernom dizajnu, kvalitetu, performansama i ekonomičnosti predstavlja veliki korak napred.\nNovi i30 od septembra i sa dizel motorom was last modified: August 7th, 2012 by Goran Aničić


Zajednički magistarski programi (JMDs) – Univerzitet u Sarajevu\nProgram Erasmus Mundus zajedničke magistarske diplome (Joint Master Degrees) imaju za cilj:\nUnapređenje kvaliteta, inovacije, izuzetnosti i internacionalizaciju na ustanovama visokog obrazovanja;\nPodizanje atraktivnosti Evropskog prostora visokog obrazovanja (EHEA);\nPoboljšanje nivoa kompetencija i vještina diplomiranih na magistarskin studijama, i njihovu zapošljivost.\nŠta podržavaju ovi projekti?\nProgrami zajedničkh magistarskih diploma su integrisani studijski programi koje organizuju konzorcijumi organizacija iz programskih i (opciono) iz partnerskih zemalja. Nakon prve pripremne godine, konzorcijumi sprovode tri godišnje selekcije studenata, koji dobijaju zajedničke ili višestruke diploma na kraju svojih studija. Erasmus+ finansira stipendije za studente, kao i grantove za profesore i gostujuče predavače za nastavu i istraživanje na programima magistarskih stepena.\nKoja podrška je dostupna?\nSvaki izabrani konzorcijum će dobiti grant koji pokriva troškove stipendija, kao i troškove menadžmenta za pripremnu godinu i kasnija tri godišnja upisa studenata i profesora. Ukupno, ovaj grant iznosi između 2 i 3 miliona eura po konzorcijumu.\nUstanova visokog obrazovanja osnovana u jednoj od programskih zemalja može podnijeti aplikaciju u ime konzorcijuma koji organizuje studijski program. Konzorcijum mora uključiti ustanove visokog obrazovanja iz najmanje tri programske zemlje i mora obuhvatiti druge ustanove visokog obrazovanja iz programskih i partnerskih zemalja.\nPročitati pažljivo posebne smjernice za šemu zajedničkih magistarskih diploma i konkurs za projekte.\nRegistrovati se na portal za učesnike (Participant Portal) i dobiti identifikacioni kod učesnika (PIC). PIC će se tražiti u aplikacionoj formi. Univerzitet u Sarajevu ima svoj PIC kod, te isti možete dobiti u Službi za međunarodnu saradnju Univerziteta u Sarajevu (napomena: članice Univerziteta u Sarajevu ne mogu imati svoj PIC kod).\nVisokoobrazovna institucija iz programske grupe zemalja treba da koristi eForm za popunjavanje vašeg prijedloga projekta.\nVisokoobrazovna institucija iz programske grupe zemalja podnesi aplikaciju online prije naznačenog roka.\nNapomena: Ovo je procedura apliciranja za konzorcijume koji planiraju da ponude master studijske programe. Studenti koji žele da apliciraju za stipendije treba da apliciraju direktno kod postojećih konzorcijuma.\nKako se vrši odabir/selekcija aplikacija?\nPrijedlozi projekata se ocjenjuju od strane Izvršne agencije kojoj se podnose aplikacije, isključivo na osnovu kriterijuma propisanih u Programskom vodiču za Erasmus+.\nOcjenjivanje aplikacija podrzumijeva:\nFormalnu provjeru u cilju utvrđivanja ispunjenosti kriterijuma prihvatljivosti i isključenja;\nVrijednovanje kvaliteta u cilju ocjenjivanja u kojoj mjeri organizacije koje učestvuju u aplikaciji ispunjavaju kriterijume selekcije i u kojoj mjeri projekat ispunjava kriterijume za dodjelu granta. Ova ocjena kvaliteta se sprovodi uz podršku nezavisnih eksperata.\nKvalitet prihvatljivog projekta se ocjenjuje na osnovu sljedećih kriterijuma:\nKvalitet plana projekta i implementacije;\nKvalitet projektnog tima i dogovora o saradnji;\nUticaj i diseminacija.\nŠta se dešava ukoliko aplikacije budu izabrane?\nSve aplikacije će primiti pisano obavještenje o ishodu procedure selekcije kao i povratnu informaciju o ocjeni njihove aplikacije. Za aplikacije koje su izabrane za finansiranje od strane EU, EACEA će kontaktirati aplikante ukoliko je potrebna neka dodatna informacija kako bi se sastavio ugovor. EACEA će pripremiti ugovor o grantu sa detaljnim uslovima i nivoom finansiranja.\nSve dodatne informacije su dostupne u Programskom vodiču za Erasmus+.


ZBOG NJE ZVEZDE OPSEDAJU NOVI PAZAR: ZAVIRITE U ATELJE AMINE HASANBEGOVIĆ – Balkan Life\nin Lifestyle, Muzika, Razno\nAutor Gordana 22. septembra 2021., 15:28 2k pregleda 150 glasova\nPrethodni članak ONA JE PRVAK REGIONALNE ANTIEJDŽING I ESTETSKE MEDICINE, A U BEOGRAD JE DOVELA SVETSKE STRUČNJAKE!\nNaredni članak Željni ste adrenalina? Rafting Drinom i Tarom napuniće vam baterije do maksimuma!


Srbija /Kako je Nebojša Glogovac preminuo tako brzo od saznanja da je bolestan / Radio Sarajevo\nFOTO: Screenshot/Nebojša Glogovac\n10. 02. 2018. u 13:12:00 Radiosarajevo.ba\nNjega je bolest odnijela za samo dva meseca. Agresivan kancer pluća koji se "rodio" u njegovim plućima, brzo je matastazama napao i njegovu jetru zbog čega nije mogao da se operiše uprkos svim naporima ljekara.\n" Bolest je takva, podmukla, a i kada ima simptome, nažalost, ona bude kasno otkrivena. Jer, ti simptomi najviše odgovaraju pušačkom bronhitisu ili hroničnom opstruktivnom bronhitisu pa ljudi kada imaju neku od te dve bolesti ne sumnjaju da je došlo do pogoršanja jer se znaci bolesti zaista preklapaju", kaže za Telegraf.rs jedan od stručnjaka za karcinom pluća koji je, inače, bio upoznat sa borbom Nebojše Glogovca.\nTagovi: Nebojša Glogovac karcinom pluća smrt\nSrbija / Poznati glumac Nebojša Glogovac teško bolestan, hitno primljen u bolnicu


Ivanin svet radiestezije: Uz pomoć rašlji, otkriva nevidljivi svet koji nas okružuje - 24sedam\nNajčešći simptomi kod ljudi koji spavaju iznad podzemnih voda su nesanica, umor, glavobolja, nervoza, ružni snovi...\nRadiestezija nije misterija, već sposobnost ljudi da osluškuju sebe i sredinu u kojoj žive, da sagledaju i procene svet nevidljivih informacija i energiju koja nas okružuje.\nRadiestezija je disciplina koja se koristi od davnina i poznavale su je sve civilizacije. Naše telo, kao najsavršeniji instrument, ima mogućnost da oseti promene energije u okruženju. Subjektivna reakcija koja se događa u nama, zapravo je odgovor tela na promenu vibracije, objašnjava gošća našeg portala Ivana Popović, žena koja se radiestezijom profesionalno bavi već osamnaest godina.\n– Ta vrsta osetljivosti zadržala se kod čoveka do danas, s tim što je prilagodio sebi tako da uz rašlje, visak, “genius” i slična pomagala lakše dođe do odgovora i saznanja o svetu koji nije vidljiv okom – otkriva nam sagovornica.\nRadiestezijskim ispitivanjem dobijamo odgovore na pitanja kakvi štetni uticaji nas okružuju i gde se nalaze.\n– Tako možemo otkriti gde je dobro mesto za izgradnju sakralnih ili stambenih objekata, gde ima pitke vode u prirodi, nafte, ruda, minerala… Čak i danas, u vreme razvijenih tehnologija, radiestezija daje veliki doprinos čoveku da živi kvalitetnije – kaže nam ona.\nIvana je benefite osetila na ličnom primeru.\n– Moj četvorogodišnji sin je 2002. godine imao zdravstveni problem koji smo pokušavali da rešimo na sve raspoložive načine, do momenta kad nam je prijatelj doveo radiestezistkinju da proveri kakvo je mesto na kome dete spava. Osim simptoma gušenja, on je piškio u snu i budio se uplakan skoro svake noći između jedan i tri sata. Ispitivanje je pokazalo da je spavao na mestu gde su se ukrštali uticaji podzemne vode i Hartmanovog čvora. Iako nisam znala kako to može uticati na zdravlje, prihvatila sam predlog da premestimo dečji krevet na mesto gde takvih zračenja nije bilo. I već prve noći dete je spavalo mirno, bez buđenja i mokrenja tokom sna.\nOd tog momenta, radiestezija postaje Ivanin životni put.\n– Ubrzo sam dobila priliku da radim za kompaniju koja se bavila edukacijom o štetnim zračenjima. Tako sam počela da proučavam zračenja i njihove uticaje, naučila da ih detektujem u prostoru i pomažem ljudima da reše ili ublaže simptome koje ona izazivaju.\nRašljara koji vrlo precizno pronalazi vodu nekada je imala svaka vojska. Mnogi su njegove usluge koristili i kada su želeli da iskopaju bunar, jer radiestezista rašljama ili viskom lako i brzo otkriva gde je vodeni tok, na kojoj se dubini nalazi, kakav je kvalitet vode i koje je mesto za kopanje bunara najbolje.\nIvana nam otkriva da smo danas više nego ranije izloženi raznim štetnim uticajima, jer je skoro svuda prisutno kako zračenje iz prirode, tako i veštačko zračenje iz električne mreže, kućnih aparata, antena za mobilnu telefoniju, mobilnih telefona, radio i radarskih antena.\n– Danas ne možemo da zamislimo život bez električne struje, tehnologije i uređaja za ugodniji život. Međutim, ta naša zaljubljenost u sve što je električno, znači da sada živimo u gustom moru elektromagnetnih energetskih talasa, poznatih i kao elekromagnetni smog. Eksplozija bežičnih tehnologija (mobilna telefonija, Bluetooth, Wi-Fi…) u zadnjih 20 godina emituje jedan poseban spektar EMZ koji ima sopstvene štetne efekte. Sva ova izobličenja prave geopatogene zone koje su nezdrave za nas ukoliko se tu zadržavamo duže vreme.\nSvetska zdravstvena organizacija je 2011. godine proglasila da radiofrekventna polja koja se koriste za mobilnu telefoniju izazivaju određene oblike tumora.\nOsetljivost ljudi na zračenja je različita, a indikatori u nama su već dobro poznati.\n– Najčešći simptomi kod ljudi koji spavaju iznad podzemnih vodenih tokova su nesanica, umor, glavobolje, nervoza, ružni snovi, potreba za mokrenjem nekoliko puta tokom noći, odbojnost prema odlasku u krevet… Čak dolazi i do respiratornih oboljenja, psihofizičke iscrpljenosti, depresije…\nSredinom prošlog veka nemački dr Ernst Hartman tvrdio je na osnovu svojih istraživanja da je rak bolest lokacije, jer je otkrio da je više od 95 odsto njegovih pacijenata obolelih od raka spavalo na geopatogenim zonama.\nS obzirom na to da se od 2003. bavi detekcijom takvih zračenja, Ivana nam otkriva da je sve više ljudi svesno pogubnosti štetnih uticaja zračenja i da mnogo njih želi da predupredi njihov loš uticaj na zdravlje.\n– Događa se i da određen broj ljudi koji već imaju zdravstvenih tegoba, a svedoče da primenjene terapije iz nekog razloga ne daju adekvatne rezutate, traže pomoć, u tom smislu da provere koliko mesto na kome spavaju utiče na sve to i može li biti uzrok tome. Najčešće se i potvrdi da spavaju na zonama štetnih zračenja.\nNajvažnije je shvatiti da sami sebi možemo pomoći tako što ćemo na vreme otkriti loše uticaje i preduzeti nešto.\n– Uvek možete pozvati radiestezistu u pomoć, međutim, pred spavanje možete isključiti iz utičnica sve uređaje koji su vam u blizini kreveta i tako već pomoći sebi da se bolje odmorite. Ukoliko spavate loše, a niste u mogućnosti da se premestite, okrenite glavu na suprotnu stranu, okružite se prirodnim materijalima umesto sintetičkim, posteljinom od prirodnih materijala, vunom, isključite Wi-Fi tokom noći, mobilne telefone punite van spavaće sobe, nikako pored tela, a i poželjno ih je noću podesiti na avionski režim rada.\nTakođe je veoma važno da, kad god smo u mogućnosti, boravimo u prirodi, umesto u zatvorenim prostorima, da dopustimo telu da se odmori od svih tih uticaja i da se, kako kažemo – napuni energijom, tako da na dnevnom nivou može da odgovara na izazove modernog života, savetuje nas na kraju razgovora radiestezistkinja Ivana Popović.\nMarta je srpski antropolog koji je proveo dve godine sa monasima zarad velikog istraživanja\nTagovi: Ivana PopovićRadiestezijaRašljeVisak\nFenomenalan clanak! Svaka cast gosci i redakciji!


Novasloboda | Industrijska proizvodnja u aprilu viša za 2,1 posto u odnosu na april lani\nUkupna desezonirana industrijska proizvodnja u BiH u aprilu u poređenju sa martom ove godine bilježi pad za 1,7 posto, dok u odnosu na april 2017. godine, kalendarski prilagođena, bilježi rast za 2,1 posto.\nProizvodnja trajnih proizvoda za široku potrošnju u aprilu u odnosu na mart ove godine veća je za 5,7 posto, a intermedijarnih proizvoda za 1,3 posto, dok je proizvodnja netrajnih proizvoda za široku potrošnju manja za 0,7 posto, kapitalnih proizvoda za 1,5 posto, a proizvodnja energije manja je za 8,5 posto.\nPrema podacima Agencije za statistiku BiH, u aprilu ove u odnosu na april prošle godine proizvodnja trajnih proizvoda za široku potrošnju veća je za 7,7 posto, energije za 7,1 posto, a proizvodnja netrajnih proizvoda za široku potrošnju za 4,3 posto, dok je proizvodnja intermedijarnih proizvoda manja za 3,9 posto, a kapitalnih proizvoda za 8,6 posto.\nBiH imdustrijska proizvodnja rast


Desavanja u Turskoj - Page 3 - Politika - Forum B92\nJa sam u prvom svom postu o ovome rekao, strana br. 1: ''da vjerovtno ima krivice i jednih i drugih'', ali moje je misljenje da ovakvo rusenje grada i ovakav nacin protesta nema veze sa nekakvim alkoholom ili parkom, nego je cisto politicke prirode.\nDemokratija i islamizam su podjednako spojivi kao i demokratija i komunizam ili demokratija i nacizam.\nPa pola drzava evropske unije ima ovakve ili slicne zakone, daj molim te.\nNe zelim da ulazim u religijskovjerske zamke, ali kako mogu demokrscanske stranke vladati ili postojati u evropskim drzavama, ne vidim po cemu ne mogu i neke druge. Po meni je to sto si napisao samo klasicni negativni odnos spram islama i nista vise. (da se razumijemo i ja sam za potpuno odvojenost i jednih i drugih od politike, ali ne mozes mi dopustati jedno, a pricati kako samo drugo ne moze)\nRekoh u prvom postu na prethodnoj strani da ne vjerujem da ovo ima ikakve veze sa ekonomskim stanjem, parkom ili alkoholom, nego politicka igra opozicije, ako ne i nesto vise(da ne idemo u teorije zavjere).\nProtesti u Turskoj: Šteta premašila 35 miliona eura\nKo podrzava protestante sa ovolikom stetom?\nPolicijske represije ima, nisam ni u jednom trenutku rekao da nema, ali kako rece dopremijer Turske, policijske represije ima i na WallStreetu, pa niko ne govori da je njujorski/americki rezim katastrofalan.\nEdited by Bosniak, 05 June 2013 - 00:10.\nPosted 05 June 2013 - 02:57\nCek lagano - hoces da kazes da zabrane koje se odnose na alkohol imaju isto poreklo i istu politicku tezinu u, recimo, Irskoj i Turskoj? Dakle, Turskoj, zemlji ciji je osnivac u savremenoj formi eksplicitno govorio da ce u svakoj prilici kadgod moze konzumirati javno alkohol da bi se najjasnije politicki i obicajno distancirao od - koga i cega tacno? Bice da je od onog sto sad Erdogan pokusava vec godinama da vrati na mala i srednja vrata na scenu, a da unisti i omalovazi nasledje velikog coveka.\nNe zelim da ulazim u religijskovjerske zamke, ali kako mogu demokrscanske stranke vladati ili postojati u evropskim drzavama, ne vidim po cemu ne mogu i neke druge.\nPa i to je za osudu, ne tvrdim nista drugacije. Licno smatram da i njih treba takodje zabraniti, kao primer antiliberalizma i mesanja religije u politicku sferu. S tim sto u tim zemljama te stranke bas i ne suzbijaju cesto proteste silom, desi im se ponekad, ali veoma, veoma retko.\nPo meni je to sto si napisao samo klasicni negativni odnos spram islama i nista vise.\nDabome, u pravu si. Jedino sto nije "nista vise", nego JOS ZNATNO NEGATIVNIJI odnos imam spram hriscanstva, za koje mislim da je generalno jos licemernije, iako je poslednjih vekova postalo malo manje nasilno.\n(da se razumijemo i ja sam za potpuno odvojenost i jednih i drugih od politike, ali ne mozes mi dopustati jedno, a pricati kako samo drugo ne moze)\nPravi liberalizam odbija i jedno i drugo. Religija je za mesta predvidjena za to. U drzavnim poslovima nema sta da trazi. Tacka. Sve drugo su pokusaji institucionalizovanih licemera i samozvanih autoriteta da bajkama o svojim nebeskim izmisljenim prijateljima pridodaju i monopol sile i represiju.\nPosted 05 June 2013 - 09:18\nSramotno, sramotno, sramotno.\nDa sam moderator banirao bih te na mjesec dana. Na jednom topiku prosipas jednu ideologiju, a na drugome drugu. Kako ti pase.\nTeror je teror, provodila ga vecina ili manjina. Sto se tice Isambula, vecina ne podrzava gradjevinske planove AKP-a.\nOvo sto se desava je je kulminacija koja je uslijedila kao odgovor na zadnje planove unistavanja parka, a sto nije prvi put. I tada je bilo prosjeda koji nisu urodili plodom.\nSad je liberalnoj malezi prekipilo i ti odma ko Ceric , dizes optuznicu o negativnome odnosu protiv islama. Hebo te islam koji se svodi kakav ce ruz nositi stjuardesa.\nTi poredis AKP i Tursku sa demokriscanskim partijama na zapadu. Evo ja imam u njemackoj CDU i CSU.\nKad god kiji politicar izjavi neku ordinarnu glupost poderu ga ko sufericu. Nedavno su onog katolickog kardinala iz Kölna razvalili radi njegovih izjava o tradicionalnome braku itd...\n100 kilometara od Isanbula ljudi nemaju pojma sta se u Isanbulu desava. Javni mediji ne izvjestavaju. Masovne demostracije su sveli na "cojk preso kroz crveno na pjesackom".\nVise ju mediji u RS-u izvjestavali o protestima zbog Picinog parka nego javni mediji u Turskoj o protestima u Isanbulu. Nisam te nesto primjetio na drugome topicu da si kritikovao protestante u Banjaluci?!\n95% medija je Erdogan stavio pod svoju kontrolu, a ti poredis zapad sa Turskom.\nLjudima se bespravno oduzima imovina. Naravno prvo im je data ponuda koja ne odgovara trzisnoj cijeni m² za tu lokaciju. Nakon sto su odbili kao sto bi svak razuman odbio, ljudima je oduzeta imovina.\nNo to izgleda i nije toliko problematicno. Uzeti imovinu od jednoga i izgraditi trzni centar jer jer to "volja vecine" koja ne bi trebala da dozvoli teror manjine.\nNaravno kada bi ti "tobdjija" rekao da nana Fata sprovodi teror manjine nad vecinom ti bi osuo paljbu nad njim, al sljedeci tvoju ideologiju, to mu ga dodje na isto.\nNekome bespravno oduzeti (uzurpirati) zemlju i na njoj izgraditi crkvu ili trzni centar to je za mene isto.\nSagraditi crkvu ili trzni centar protiv volje lokalnoga stanovnistva je takodjer isto sranje drugo pakovanje.\nNo ocito za tebe nije.\nErdogan je super stvari uradio i stvarno mu skidam kapu. Ogroman broj zakona koji su se oslanjali na "tradiciju" je ukinuo ili skresao. To opozicija narednih 20 godina ne bi ucinila.\nO ekonomskom usponu Turske i njuenom stabilizovanju stvarno nije potrebno govoriti. Fantastican posao. Sa Kurdima je isto pokrenuo pregovore. Brdo pozitivnih zakona za kurde je progurao.\nSkresao je moc vojske...... Stvarno nemam pojma sta mu sve ovo treba. Mogao je narednih 20 godina da vlada i da postane novi otac nacije.\nPosted 05 June 2013 - 12:03\nPosted 05 June 2013 - 12:49\nSchrodinger, komentar - citat :\n"...Ma hajde, cim neko potegne "narod" # onda vidis da iza toga izviruje neka demagogija. Ko je taj "narod"? Sta je taj "narod"? Bice da su ipak neke mnogo specificnije grupe i pojedinci u pitanju, kao i uvek i svugde..."\nPixel bravo za slike !\nSchrodinger, mora du su ovo mladi militanti i teroristi, sta kazes, a ?!\nNa slici br.14 su "cuvari demokratije"\nNa slici br.18 su verovatno "crne udovice", poput onih Ceceniki\nNa slici br.27 su peciva punjena TNT-om.\nNa slici br.29 je lazno vencanje, to su samoubice bRee - bezmo !\nKako te nije sramota ista vise da napises posle tvog prvog komentara.\nEdited by omaja, 05 June 2013 - 12:50.\nPosted 05 June 2013 - 13:10\nNe sporeci jedan deo toga sto pises, ipak je za ekonomske uspehe najzasluznija Tansu Ciller i trzisne, liberalne reforme u ekonomiji sprovedene za vreme njene vlade - a ti verovatno znas sta ona misli (i govori) o Erdoganu.\nNe lupetaj (standardno). Svako, ali SVAKO pozivanje na "narod", koji nije dobro definisana kategorija, predstavlja politicku demagogiju i iza toga se krije manipulacija. To sto ti uzivas u jednoj vrsti demagogije, a toboze se skandalizujes nad svima ostalima je samo tvoj licni problem. Tu ti forum ne moze pomoci.\n(A da si kojim slucajem pismen, kao sto nisi, zapazio bi da ja podrzavam demonstrante. Ali ne zelim da ih vredjam, kao sto populisti cine, nazivajuci ih "narodom".)\nEdited by Schrodinger, 05 June 2013 - 13:42.\nPosted 05 June 2013 - 15:24\nCek lagano - hoces da kazes da zabrane koje se odnose na alkohol imaju isto poreklo i istu politicku tezinu u, recimo, Irskoj i Turskoj?\nMislim da je potpuno nevazan taj zakon vezano za proteste, ma kako glasio, ostalo se slazem sa tvojim postom.\nZasto? Sto iznosim svoje misljenje? Znaci moram se sloziti sa tvojim ili necijim misljenjem ili popijem ban? Demokratija?\nNe prosipam nikakvu ideologiju, iskazujem svoje misljenje, vec sam rekao moze ono biti i pogresno, ako mi neko dokaze ili pokaze neke vece razloge, jer u ove licno sumnjam, ja cu prihvatiti i priznati da sam pogrijesio.\nTeror je i rusenje grada i cinjenje stete od 35 miliona eura? Ili nije? Proteste uvazavam i legalni su u svakoj drzavi, ali postoje neki zakoni i za same proteste i to je u svakoj drzavi isto. Postujem, tvoje misljenje je da su protesti zbog parka, ja u to ne vjerujem. Dozvoli da imam svoje misljenje koje nije isto kao tvoje. Na kraju krajeva cak i da jeste zbog parka, covjek je ekonomski toliko digao Tursku, i sad kao sve to ne valja zbog jednog parka, ma hajde...\nSto se pomena islama tice tj uopste vjere sve ih svrstavam u jedan kos, pazljivije procitaj moj post. Samo sam spomenuo da je licemjerno govoriti da islam i demokratija ne mogu zajedno, a u isto vrijeme hriscanstvo i demokratija mogu. Isto bih rekao i tvrdio da je i suprotno neko rekao. Znaci moje misljenje je da ne mogu u politici biti prisutne ni islamisticke, ali ni '...krscanske' stranke. @Schrodinger je i sam to rekao i za ostale stranke/vjere i slazem se sa njim u zadnjem postu.\nMasovne demostracije su sveli na "cojk preso kroz crveno na pjesackom".\nNisam te nesto primjetio na drugome topicu da si kritikovao protestante u Banjaluci?!\nOvo prvo ne vjerujem, jer svaki dan vidim i vijesti i slike i video snimke protesta, ako se ne varam postoji cak i kamera uzivo koja snima sa tog glavnog trga. Zasto bi poredio mirne proteste i proteste sa stetom od 35 miliona eura. Ja ne govorim o pravu na proteste, nego o steti na protestima. Koliko vas je osudilo proteste u Beogradu (mislim za Kosovo), kada je doslo do famozne ''kradje patika'' i velikih nereda, paljenja ambasada i slicno? Po tome onda ti podrzavas te proteste? Protesti da, postoje zakoni kako i sta, ali rusenje grada i stetu od 35 miliona eura ne.\nGdje sam ja rekao da nije? Ne stavljaj mi rijeci u usta koje nisam rekao. Ti govoris kao da je najmanje 20-30% stanovnika Istanbula izaslo na proteste, ja ti ponavljam nije ni 1% ili eto neka jeste 1%. Ako grijesim, uvjeri me da nije tako. A sta ako ostalih 99% ili 90% zeli suprotno? Zato postoje demokratski izbori.\nEdited by Bosniak, 05 June 2013 - 15:27.\nPosted 05 June 2013 - 15:30\nTeror je i rusenje grada i cinjenje stete od 35 miliona eura? Ili nije?\najde, ne ponavljaj se više.\njer, sledeći tvoju logiku, i 5. oktobar je bio nedemokratski. a ako, recimo, prelistas rezimske novine iz tog perioda, otrkices da su ljudi na ulicama smatrani za obicne vandale, izdajnike, teroriste, itd.\nPosted 05 June 2013 - 16:04\nHere are the protester demands:\nGezi Park should remain as a park with no construction permitted on its grounds;\nThe Atatürk Culture Center should not be demolished;\nLaw enforcement officers who have escalated the violence should be investigated and removed from office;\nThe use of pepper gas should be banned;\nAll protesters under custody should be unconditionally released;\nAll obstacles preventing freedom of expression should be lifted.\nPosted 05 June 2013 - 16:08\njer, sledeći tvoju logiku, i 5. oktobar je bio nedemokratski. a ako, recimo, prelistas rezimske novine iz tog perioda, otrkices da su ljudi na ulicama smatrani za obicne vandale, izdajnike, teroriste Erdogan je na vlast došao na nedemokratski način, zatim se na vlasti održao krađom glasova, ubijao je političke neistomišljenike, ekonomski razorio državu, opljačkao je, građane konstantno uvlači u nove ratove, posvađao se sa celim svetom, a zatim i zaratovao sa njima, itd.\nPosted 05 June 2013 - 16:43\ni taj je na vlast došao na "demokratski način". da li su izbori bili uistinu demokratski, sasvim je druga priča.\na "ekonomija u raspadu, ubistva političkih protivnika, ratovi sa celim svetom" je klasična (bezumna) srbovska žalopojka koja sloboseku zamera što zapravo te ratove nije dobio.\nEdited by Tarmi, 05 June 2013 - 16:49.\n#42 Kido from Junkovac\nPosted 05 June 2013 - 17:04\nIzgleda za sada kao set normalnih zahteva, koji ne podrzava ideje teoreticara zavere.\nedit: @ Tarmi\nEdited by Νίκος � ουλαντζάς, 05 June 2013 - 17:23.\nPosted 05 June 2013 - 18:11\nTeror je i rusenje grada i cinjenje stete od 35 miliona eura?\nSta ces. Snage haosa i bezumlja.\nPosted 05 June 2013 - 18:49\nA po tvojoj logici ''kradja patika'' na protestu za Kosovo je bila demokratska.\nHajde malo smanjite dozivljaj i ne naredjujte drugima sta ce pisati, odnosno sta ce misliti.\nA policijske brutalnosti ima svuda:\nSto ne znaci da je opravdana naravno.


Da li se AUTO-PRIKOLICA registruje?\n[ http://www.elitesecurity.org/t423200 ]\n[ mare81 @ 22.02.2011. 09:48 ] @\nImam jedan pitanje ... cuo sam da se vise za prikolicu ne moze dobiti treca tablica, jer imam kuku, .... nego se van toga mora registrovati, posebno.\nDa li je neko upucen i zna nesto o tome???\n[ Zarko Silic @ 22.02.2011. 10:10 ] @\nNa ovo pitanje, trenutno niko ne moze tadi pravilan i precizan odgovor.\nZOBS ne kaze nista, a u Pravilniku, nema nista, takodje.\nPrema tome, primenjuju se clanovi vezani za laka prikolica iz starog Zakona koji kaze da na lakim prikolicama treba da bude "ponovljena" tablica sa vozila koje vuce takvu prikolicu, sto bi u nasem slucaju novih tablica znacilo da vlasnik vozila (prikolice) u svojoj reziji mora napisati tablice, obzirom da se treca tablica ne izdaje, ili cekati novi novi Pravilnik.\nAko se bude primenjivao model kao u susednoj CRO onda ce se laka prikolica morati posebno registrovati (u CRO je to, ako se ne varam, oko 20 eura, a registracija vazi 3 godine).\nP.S. Moze se desiti da vam na tehnickom pregledu, povodom ovog pitanja, svasta kazu, kao i to da vam na razlicitim mestima kazu potpuno razlicito.\n[ Nocni @ 22.02.2011. 11:10 ] @\nprosle godine sam uradio atest za auto prikolicu, predao sam u mup i dobio trecu tablicu. Interesuje me da li ce sada posto se menjaju tablice, da li cu dobiti sada saobracajnu dozvolu za tu prikolicu?\nmoracete uzeti prepis atesta iz iste ustanove, te prikolicu posebno registrovati na novu njenu tablicu, platiti osiguranje i sve ostale troskove kao i za ostala motorna vozila, ali po manjim tarifama (za prikljucna vozila). Treca tablica je ukinuta po novom zakonu.\n[ Zarko Silic @ 22.02.2011. 15:41 ] @\nUvaj odgovor iz "Vrelih guma" moze da bude tacan, ali i ne mora.\nNi u jednom od pravilnika tako nesto ne pise. Spominju se prikljucna vozila i spominje se njihova posebna registracija. Medjutima, za takva prikljucna vozila je i do sada registracija bila obavezna.\nNe spominje se lako prikljucno vozilo (sa i bez osovine nosivosti do 450kg) i nije precizirana kategorije prikljucnog vozila; tako da se ne zna tacno i precizno sta ce se ciniti sa dosadasnjom kategorijom lakih prikljucnih vozila do 450 kg: da li ce ostati kao sto je i do sada bilo, ili ce podpasti pod novu kategoriju do 750kg?\n[ cozmo_im @ 22.02.2011. 15:55 ] @\nJa juce videh na prikolici novu tablicu, razlicitu od one na automobilu.\n[ Predrag Supurovic @ 22.02.2011. 17:58 ] @\nTo su sjajne vesti ako prikolica ima posebnu tablicu.\n[ Nocni @ 22.02.2011. 19:30 ] @\nPotpuno je normalno da se prikolica registruje odvojeno da ima svoju polisu itd. Treba pozdraviti ovakvu odluku i treba da se na bilo koji način spriječi da se auto prikolice koje učestvuju u saobraćaju prave po raznim garažama, nestručno i od neodgovarajućeg materijala i time ugrožavaju ostale učesnike u saobraćaju...\nKod nas je praksa da se nabavi osovina sa otpada od nekog auta stara po 30 godina, šapa i prikljuci za instalaciju na buvljaku Š kategorije, a ostalo sklepa majstor Žika uz pivo od običnih metalnih "kutija" sa aparatom za varenje odoka i odma sjutra može u saobraćaj... e pa neće moći... prikolica će morati da bude fabrička... možda ne odma, ali u budućnosti neće se više moći atestirati nijedna pravljena, kao što se sada ne može atestirati prikolica sa 2 osovine...\nBila je već ovakva tema prošle godine, naslov je bio nešto "prikolicom sa čamcem na more ..."\n[ HoT_Steppa @ 22.02.2011. 19:51 ] @\nDobro, a za nas koji imamo fabricke prikolice kakva je procedura?\n[ veljkoE @ 22.02.2011. 20:00 ] @\ncozmo_im: Ja juce videh na prikolici novu tablicu, razlicitu od one na automobilu.\nto ne mora nista da znaci\nkad je u januaru kum regisatrovao auto, pitali ga da li hoce i trecu tablicu\nrekao je da mu ne treba\nda li onaj na tehnickom ne zna ili je nesto drugacije, mislim da necemo znati dok se ne pojavi vlasnik prikolice sa trecom tablicom\n[ Zarko Silic @ 22.02.2011. 20:52 ] @\nTacno je to sto kazes kada je rec o prikolicama sa velikom nosivoscu. Medjutim, i po starom zakonu atest (i registracija) za takve prikolice bio je obavezan. Da li se prave u privatnoj reziji, ili su fabricka, ili "fabricka", nije bitno ukoliko postoji atest.\nSvojevremeno je za sve prikolice (i pravljene i fabricke) atest bio obavezan. Kasnije se odustalo od atesta za fabricke da bi na posletku za prikolice bio ukinut bilo kakav atest: atestirala se samo kuka.\nNe slazem se sa konstatacijom da su fabricke bolje od rucno radjenih, ali nebitno. Cilj "uvodjenja reda" medju prikolicase sigurno nema uporiste u logici. Nit ovih prikolica (lakih) ima u tom broju da predstavljaju opasnost u saobracaju, nit, u vecini slucajeva postoji potreba za njihovim ucestalim koriscenjem.\nMozda se zato i nije previse razmisljelo kada je konstruisan ZOBS pa se moze desiti da ce u sumi novih propisa, vlasnici malih i lakih prikolina (nosivost do 450kg po starom propisu) izaci kao kolateralna steta.\nTrecih tablica, po svoj prilici, nece biti.\n[Ovu poruku je menjao zarsilic dana 22.02.2011. u 22:10 GMT+1]\n[ milened @ 27.02.2011. 13:29 ] @\nJa sam veoma zainteresovan za resavanje ovog pitanja. Ima trecu tablicu i dve prikolice:\n1. Za camac fabricku sa tablicom da je nosivost 535kg izradjenu 1998g. Racun mozda negde i imam.\n2. Rusku kamp prikolicu Skif koju sam pretvorio u teretnu jer sam izbacio svu opremu za kampovanje (konstrukciju za sator, lezaje, sto) nema fabricke podatke, niti imam racun. Odlicna prikolica, ima cak i amortizere.\nPrikolicu za camac koristim nekoliko puta godisnje: da camac u Novom Sadu spustim u Dunav (tada ni ne stavljam deo na kome su svetla i tablica) i Da camac odvezem do mora i nazad.\nTeretnu zakacim mozda jedanput-dvaput godisnje.\nResenje sa trecom tablicom je bilo idealno.\nAko bude morala da se registruje prikolica, teretna ide u staro gvozdje, a onu za camac cu morati da registrujem. Istina registracija mi istice u oktobru tako da za ovo leto jos planiram da koristim staru trecu tablicu.\nDo sada sam imao problema sa trecom tablicom u Bosni jer i kod njih mora da se prikolica registruje kao posebno vozilo. Jedanput su me zaustavili i trazili 100km jer nemam saobracajnu dozvolu za prikolicu. Nisam hteo da platim i pustili su me posle pola sata, ali su prvo pretili da ce me voditi kod sudije za prekrsaje.\nOnda sam malo guglao i pronasao da je to pitanje regulisano Beckom konvencijom o drumskom saobracaju iz 1968 godine Aneks br. 5 . Tamo pise da se prikljucna vozila registruju po zakonima domicilne zemlje. To sam odstampao i nosim u kolima.\nProslog leta me ponovo zaustave kod Broda na Drini i omah trazi saobracajnu za prikolicu. Ja mu kazem: ... po Beckoj konvenciji.... to pitanje je regulisano.... imam odstampano... daj da vidim.... na engleskom je.... ajde vozi dalje...\n[ Alias @ 08.04.2011. 10:02 ] @\nOva država (Srbija) definitivno nije normalna !\nRegistracija auto prikolice košta 60 evra !!! SVAKE GODINE !!!\nImao sam prikolicu i treću tablicu i vema mi je lepo poslužila 5-6 puta u toku godine.\nSada nema šanse da je registrujem jer mi se nikako ne isplati.\nU Hrvatskoj je 20 evra na 3 godine!\nU zapadnim zemljama možeš da je registruješ i na mesec dana, a kod nas - HARAČ!\n[ Zarko Silic @ 08.04.2011. 10:09 ] @\nZa one koji retko koriste prikolicu vise ce se isplati ako svesno budu isli na krsenje zakona i vozili bez tablice. Kazna je manja, a postoji sansa i da vas ne uhvate.\nSlazem se da je za registraciju lakih prikolica ovo velika cena i ne znam odakle im uopste ideja jer ni ZOBS ni Pravilnik o lakim prikolicama ne zbore nista.\nHrvatski model je daleko primereniji.\n[Ovu poruku je menjao zarsilic dana 08.04.2011. u 11:23 GMT+1]\n[ Java Beograd @ 08.04.2011. 10:20 ] @\nOtimaju, i otimaju i otimaju !!! I otimaju !\nGde je svet a gde smo mi ?\nSvet: Dva automobila u vlasništvu - jedna registarska tablica, jedno osiguranje (logično, jer ne možeš da voziš dva automobila u isto vreme)\nMi: (no comment)\nSvet: Registracija motocikla na 6 meseci. (Logično, niko ne vozi motocikl zimi, a ko baš voli - može i to)\nMi: Aha, malo sutra\nSvet: Ne oporezuje se nekretnina u kojoj vlasnik živi sa porodicom\nMi: Svaka nekretnina, pa i čak stanarsko pravo je luksuz koji se oporezuje\nSvet: Registracija čamaca je jednokratna i trajna\nMi: Zavrći uši koliko god možeš. Svaki vlasnik šiklje na Dunavu je multimilioner kojeg treba oporezovati maksimalno. Registracija šiklje - skoro kao registracija BMW-a\nŠta onda očekivati od ove vlasti kad su teretne auto-prikolice u pitanju ?! Pa to je luksuz najviše kategorije ! Godišnja registracija = skoro pa ukupna vrednost prikolice !\n[ Zarko Silic @ 08.04.2011. 10:43 ] @\nEvo ja predlazem drzavi da uvede, za pocetak i takse na prikolice za bicikle\na kasnije, kada se stvar malo razvije i na decija kolica (i ona imaju tockove)\nP.S. Vala nadmasili su sami sebe.\n[ straniplacenik @ 08.04.2011. 14:52 ] @\nzaista, ja sam u februaru registrovao auto, dobio nove tablice za auto, ali posto imam prikolicu i trecu tablicu trazio sam i nju da registrujem odnosno da zamenim tablicu. medjutim, tada jos se nije znalo nista oko registracije odnosno trecih tablica, pa sam tako staru morao vratiti a novu nisam mogao dobiti. prikolica mi je trebala vise puta, ali nisam se usudio zakaciti je jer nije registrovana. znaci, ludilo najvise kategorije!\ni sada posle dva meseca ja opet moram da idem i registrujem i prolazim proceduru i to jos platim 60eu na godinu dana, kasnije je nesto manje oko 40eu jer se ne vadi nova tablica vec produzuje registracija.\nhoce meni neko da plati dva meseca lezarine i izgubljene dobiti sto je prikolica stajala na mestu?\n[ HoT_Steppa @ 08.04.2011. 17:01 ] @\nOva vlast se iz petnih zila trudi da ovde niko nista ne radi jer se svaki pokusaj rada debelo oporezuje. Pitam se samo ko dobija ovakve ideje....\n[ straniplacenik @ 08.04.2011. 19:08 ] @\njeste sramota sto je sve jednako ali uglavnom vise skuplje nego u EUUUUUUUUUUU koja nam je obrazlozenje i opravdanje nasih cena... mislim sramno. ali neka i bude tako, sta sad da se radi, ko ima taj ce moci i tacka. znam znam bezvezna konstatacija ali tako je ili tako ce biti.\nnesto drugo je stravicno, ali stravicno!\nsama neodgovornost i neazurnost tih zakona, pravilnika trce mrce... to je nedopustivo. u smislu da ako vec se zahteva da se vrsi registracija vozila i vrse te odredjene promene one moraju biti kompletne. kako? pa lepo, pisali su zakon ili pravilnik ili kako god to se zove vec a nisu ga kompletirali. registracija prikolice nije nauka o ratarstvu ili rudarstvu pa da nema veze jedno sa drugim. Jednu oblast, jednu materiju nisu u stanju u kompletu da zavrse!\neto ae sad registruj auto, a za prikolicu nemamo pojma. pa ko treba da ima pojma, ja, ti,...?! je li ja treba da propisem svoj zakon? bukvalno drzava mi stopirala prikolicu na dva meseca od kad sam registrovao auto, a da problem nije do mene ili tehnicke neispravnosti prikolice.\nmsm jbm ti drzavu da ti jbm a i sve one mudrace tamo\n[ Alias @ 09.04.2011. 13:25 ] @\nja sam ove AMS razumeo da je samo registracija 60 evra i tako svake godine a da je prvi put još skuplje (tablice...)\nnego, interesuje me dali će pošto će prikolica imati svoju saobraćajnu onda moći da se pozajmljuje...\nu tom slučaju bi jedna mogućnost (nažalost) bila da se više ljudi udruži... napravio bih forum samo u vezi tog udruživanja po pianju prikolica pa izdelio na regione i gradove pa da probamo da bar na neki način doskočimo... jeste malo utopijski ali obično su ljudi koji su imali prikolice neka vrsta domaćina i rekao bih ljudi sa kojima bi moglo da se dogovori...\n... eto o čemu čovek mora da razmišlja u ovoj državi...\n[ straniplacenik @ 09.04.2011. 13:53 ] @\nja sam u agenciji za registraciju dobio info da je prva oko 60e a sl godine manje jer se ne vadi nova tablica... a inace, tacno preko puta je stajao pandur koga sam prvo pitao u vezi toga, ono kao stao dobar dan, kako ste, da li mogu nesto da vas pitam... verovali ili ne nije imao pojma, samo je slegao ramenima da bi na kraju me poslao u agenciju preko puta gde sam dobio taj info. pitao ga ja eto nemam tablicu na prikolici, vi ne znate i sta se mo onda???? standardno sleganje ramena, ali verovatno bi me osurio nekom kaznom zbog nemanja trece tablice.\n[ dekster2 @ 09.04.2011. 15:21 ] @\nMislim da treba smireno prihvatiti vragolije dr\_ave,pa i za prikolice.Ko nemože izdržati predlažem ventil.\n[ goat @ 17.04.2011. 11:04 ] @\nregistruje se (nosivost do 750kg bez naletne kočnice)\nod početnih 2700 din (kako reče lice koje radi na registracijama) izađe na celih 6000din\nima svoju saobraćajnu dozvalu i registarsku tablicu... pa sledeće godine jovo-nanovo\n[ highlander77 @ 14.12.2011. 18:21 ] @\nMolio bih za pomoc ukoliko je ova tema jos uvek ziva .\nKupio sam auto kamp prikolicu sa koje sam odvojio sasiju i koju zelim da registrujem . Od papira imam samo racun i na racunu broj sasije .\nProblem je kako odrediti nosivost osovine jer taj podatak nigde nije ispisan .\n[ goat @ 17.12.2011. 12:38 ] @\nKako misliš da registruješ samo šasiju? To je rekonstrukcija zar ne? Pre je to bila kamp prikolica a sada je šta? Prikolica za košnice ili za prevoz vozila ili...?\nRadio si rekonstrukciju prikolice što znači da treba atest da bi je registrovao. Atest se radi na Mašinskm Fakultetu u Kragujevcu, možda i na Beogradskom, a ima i nekih privatnih firmi koje to rade ali ...\n[ highlander77 @ 17.12.2011. 22:16 ] @\nZnam da mora na atest jer joj je promenjena namena .\nJa bih najradije ako moze samo sasija sa te kamp prikolice da se atestira i kasnije registruje . Kazu da se to zove lafet sasija i da se kao takva moze atestirati i registrovati . Zelim na toj sasiji da poredjam samo daske usrafim srafovima i to bi bilo to . Ne treba mi sanduk ili bilo sta drugo na toj sasiji . Moram li da napominjem zasta ce mi ta sasija sluziti ili ne ?\nDali je izvodljivo ovo sto ja trazim i ono sto meni najvise odgovara ???\n[ pbenka @ 18.12.2011. 16:00 ] @\nU saobraćajnoj piše namena, ali je najbolje za ovo da se raspitaš kod onih koji atestiraju. Ja sam atestirao pravljenu prikolicu i atest su radili ljudi sa FTN u Novom Sadu, imam njihov broj pa ti mogu poslati da se raspitaš. Da bi prošao atest, na priključnom vozilu moraš da imaš i kompletnu signalizaciju. Boljim se da bi naknadnom prepravkom šasije, odnosno dodavanjem sanduka ili čega god, morao ponovo da ideš na atest.\n[ highlander77 @ 18.12.2011. 16:26 ] @\nRado bih se raspitao od ljudi iz Novog Sada koji su tebi radili atest .\nPosalji mi njihov broj molim te .\n[ Ivan 89 @ 14.02.2013. 22:10 ] @\nDa li je moguce atestirati i registrovati auto prikolicu rucne radinosti sada po novom zakonu.\nKoja je procedura i sta je sve potrebno i naravno koliko bi to sve kostalo.\nDal se uopste isplati atestirati i registrovati kucne radinosti auto prikolicu ili bolje kupiti polovnu sa papirima i stvar resena.\n[ pajapop @ 14.02.2013. 22:20 ] @\nIdi na sajt AMSS, tamo je sve objasnjeno. Samo ja mislim da je jednostavnija ova druga varijanta, da kupis gotovu prikolicu\n[ inobradovic @ 15.02.2013. 12:07 ] @\nimali razlika kod prikolica pri registraciji?, recimo kao kad auta jeftinija je reg za 1.9 nego 2.5 motor\nima te li neke preporuke za kupovinu nove originalne prikolice na sta treba obratiti paznju, da li je sa 2 tocka 4 ili nesto trece ?\n[ inobradovic @ 15.02.2013. 12:08 ] @\n[ pajapop @ 15.02.2013. 18:12 ] @\nNa svakoj novoj prikolici ima plocica sa njenim podacima koji se pre svega odnose na njenu nosivost. Sad koju ces ti kupiti zavisi od tvojih potreba, sta mislis na nju da tovaris. A sto je nosivost veca, treba ti i jaci auto da bi to mogao lepo da vuces i po ravnom i na uzbrdici, i na nizbrdici da mozes normalno da cakocis i sl. Znaci...vece potrebe veca nosivost - jaci auto, i obratno. Takodje kuka koja se instalira na auto, mora odgovarati toj nosivosti i ona takodje mora biti atestirana, i upisana u saobracajnooj dozvoli. (kao i plin). MOze jaca kuka na slabiju prikolicu, ali ne i obratno. Cena pri registraciji i osiguranju se sigurno menja po nosivosti.\n[ inobradovic @ 15.02.2013. 18:43 ] @\nznam da ima plocica i nosivost da pise, kupio bi jednu prikolicu recimo max 600kg da moze da se natovare 2 motora ali necu namesku za motore da mogu recimo da neki put prevezem neki namestaj.\ncuo sam neke price mada ne verujem u to da recimo ako nema 4 tocka ne moze na auto put prikolica.\ni dali ima neke klase prikolica gde je recimo do 1000kg nosivosti neka cena registracije, a preko te nosivosti bude 2 ili 3 puta skuplje pa se onda to treba gledati.\nnisam nikada imao prikolicu zato ne znam nista o tome zato pitam.\n[Ovu poruku je menjao inobradovic dana 15.02.2013. u 23:09 GMT+1]\n[ pajapop @ 15.02.2013. 18:57 ] @\nUfff....koliko pitanja...najbolje ovako...idi u najblizu stanicu milicije na salter za registraciju ili na tehnicki pregled, ili u agenciju za registraciju pa ces dobiti sve odgovore...\n[ Ivan 89 @ 15.02.2013. 22:25 ] @\nInteresuje me jos jedna stvar koja je delimicno vezana za temu pa vi prebacite ako mislite da treba.\nPolozena samo B kategorija po starom zakonu je moglo da se vuce samo auto prikolica sa ukupno 750kg tezine ako se ne varam, a kako je sada po novom zakonu jel ima kake razlike ili kako, jel dozvoljeno vuci sa B kategorijom i prikolice sa dve osovine preko 750kg nosivosti.\n[ pajapop @ 15.02.2013. 22:35 ] @\nPo novom zakonu umesto dosadasnjih 5 sada ima cak mislilm 16 kategorija. ako imas B kategoriju - motorno vozilo, osim motocikla, cija najveca dozvoljena masa ne prelazi 3.500 kg i namenjeno je za prevoz do osam lica ne ukljucujuci vozaca; motornom vozilu ove kategorije moze se prikljuciti prikljucno vozilo cija najveca dozvoljena masa ne prelazi 750 kg\nAko imas BE kategoriju - skup motornog vozila “B” kategorije i prikljucnog vozila cija najveca dozvoljena masa ne prelazi 3.500 kg\n[ Lavlja_Jazbina @ 16.02.2013. 08:05 ] @\nIliti prostije objasnjeno.Auto kojim upravlja i prikolica ne smeju prelaziti ukupnu (najvecu) tezinu od 3500kg.\n[ inobradovic @ 16.02.2013. 08:59 ] @\nznaci ko ima B kategoriju moze vuci prikolicu cija je nosivost max 750 kg .?\n[ pajapop @ 16.02.2013. 09:24 ] @\nE vidis...to je sad igra reci. I lav malo zbunjuje svojim komentarom. Ja mislim da se to opdnosi na prikljucno vozilo, znaci tezina prikolice plus tezina tereta. Ali najbolje je da odgovor potrazis direktno od ljudi koji to sigurno znaju, tamo gde sam to to naveo\n[ pbenka @ 16.02.2013. 16:45 ] @\nU vezi dozvole: ako si u papirnoj dozvoli imao B kategoriju, na plastičnoj dozvoli si trebao da dobiješ i BE, nije teško proveriti - izvadiš dozvolu i pogledaš da li pored BE piše i datum polaganja. Ako sada imaš BE, onda važi ovo do 3.5 u prethodnim postovima.\nU vezi prikolice: imao sam slučaj da moram da registrujem prikolicu koja je pravljena. Mislim da je glavna razlika da li je laka prikolica (ukupna masa, znači prikolica plus nosivost je do 750 kg). Pošto moja prikolica spada u laku prikolicu, iako ima inercionu kočnicu, na tehničkom to ništa nisu gledali. Verovatno kod onih koje nisu lake prikolice kontrolišu i kočioni sistem. Uglavnom, za cene registracije ne znam, ali može biti skuplji tehnički pregled ako ne spada u kategoriju kaa prikolica. Kod produžavanja registracije, nisam ni vukao prikolicu na tehnički, sve su rešili samo sa papirima.\n[ Ivan 89 @ 16.02.2013. 18:14 ] @\nHvala vam sad mi je sve jasno.\n[ CoyoteKG @ 21.08.2013. 15:11 ] @\nKolega me pita da mu saznam po netu, gde u KGu moze da se uradi atest za auto prikolicu sa 2 osovine.\nKako sam ga razumeo, da bi registrovao prikolicu, treba da bude atestirana.\nRece mi da je ranije na Masinskom fakultetu to moglo da se uradi, ali su izgubili licencu za atestiranje.\nGde dalje da trazim?


Miljani Orašanin pripalo „Pjesničko uzdarje radoslavnica“ | Palelive.com\nPočetna Novosti Kultura Miljani Orašanin pripalo „Pjesničko uzdarje radoslavnica“\nMiljani Orašanin pripalo „Pjesničko uzdarje radoslavnica“\nNagrada „Pjesničko uzdarje radoslavnica“ na pjesničkom konkursu, raspisanom u okviru manifestacije 14. međunarodni festival poezije za djecu i mlade, pripala je Miljani Orašanin, učeniku četvrtog razreda Gimnazije Pale.\nKnjiževnik Dara Sekulić rekla je danas na konferenciji za novinare u Istočnom Sarajevu da se ova nagrada dodjeljuje pjesnicima od 18 do 30 godina, da Miljana Orašanin piše poeziju od najranijih godina, te da je „poezija jedini put njene mladosti i ljubavi – put kojim hodi i vrijeme s kojim se uporno bori“.\nPrvu nagradu za najbolju pjesmu u kategoriji od prvog do petog razreda dobila je Ana Kocić, učenik trećeg razreda Osnovne škole /OŠ/ „Stefan Nemanja“ iz Niša, a u kategoriji učenika od šestog do devetog razreda prvu nagradu dobila je Ema Stanojević, učenik osmog razreda OŠ „Vuk Karadžić“ Kladovo.\nSekulićeva je navela da je u kategoriji srednjoškolaca prva nagrada dodijeljena Nikoli Kraljeviću, učeniku drugog razreda Gimnazije „Jovan Dučić“ iz Trebinja, koji je „napisao poemu dječački, mladićki, filozofski i pjesnički“.\nOna je navela da je žiri teško odlučio koga da nagradi na ovom konkursu na koji je pristiglo oko 600 radova, „izuzetno dobrih, ispisanih srcem“.\nPrema njenim riječima, u tim radovima se vidi da djeca nisu na margini, već u samoj žiži zbivanja, a u njihovim radovima nađe se mnogo pobune protiv rata, nepravde, gladi, jezive mržnje među ljudima, protiv žrtava, nepravde.\nUmjetnički direktor „Forum teatra“ Vitomir Mitrić rekao je da je „Forum teatar“ i ove godine organizator 14. međunarodnog festivala poezije za djecu i mlade, te da je manifestacija pod nazivom „Poezija u bašti sljezove boje“ posvećena 100 godina od rođenja Branka Ćopića.\nMitrić je naveo da će se manifestacija i dodjela nagrada održati 15. i 16 decembra u Kulturnom centru Istočno Novo Sarajevo i Zavodu za udžbenike i nastavna sredstva.\nOn je naglasio da će na 14. međunarodnom festivalu poezije za djecu i mlade učestvovati pjesnici iz Srbije, Crne Gore, Federacije BiH i Republike Srpske.\n„Manifestacija 14. međunarodnog festivala poezije za djecu i mlade i konkurs posvećeni su Branku Ćopiću, koji djecu podstiče da razmišljaju o svom djetinjstvu i kretivno stvaraju“, rekao je Mitrić.\nPortparol Zavoda za udžbenike i nastavna sredstva Republike Srpske Dejan Kerleta istakao je da Zavod svake godine podržava ovu manifestaciju, kao i da će nagrađeni radovi biti objavljeni u zajedničkoj zbirci dječijih radova.\nKerleta je napomenuo da je Zavod i ove godine izdao mnogo naslova za djecu i mlade, te da planira da to nastavi i u narednom periodu.\nPrethodni članakUhapšena dva lica zbog oštećenja vozila i fizičkog napada\nNaredni članakPreminuo muškarac povrijeđen u pucnjavi u opštini Sokolac


V kao Vendeta: ulično pozorište-protest - KONTRAPUNKT - - V kao Vendeta: ulično pozorište-protest\nUtorak, April 18, 2006 - 09:05 AM NT - 2688 Reads U fokusu\n“V kao Vendetta” se bori protiv Buša/Klintona i vladajuće klase u predstavi anarhističkog uličnog pozorišta\nNJUJORK - U ponedeljak, 17. aprila, u 13h u Tajm Vorner Centru u 59. ulici na Kolumbovom trgu, anarhista obučen kao "V", glavni junak filma "V kao Vendeta", mašući lažnim noževima, "boriće se" sa glumcima koji predstavljaju vladu (oličenu u dvo-karakternom amalgamu Klintona/Buša sugerišući na taj način saučesništvo dve najveće partije) i vladajuće klase. Izvođačima će se pridružiti njihovi/e prijatelji/ce anarhisti/kinje koji će nositi baner sa natpisom Aforanarchy.com i postere za film koji su izmenjeni da bi eksplicitnije izražavali anarhističke ideje.\nCrtani roman "V kao Vendeta", koji su tokom 1980-ih radili Alan Mur (Moore) i Dejvid Lojd (David Lloyd), priča priču o maskiranom revolucionalru koji sistematski uništava fašističku britansku vladu, dok inspiriše mase na revolt. Njegov lik je eksplicitno predstavljen kao anarhista, i roman je pun njegove moćne retorike, kojom zagovara da jedino društvo bez države može da donese slobodu i pravdu. Pa ipak sve reference na anarhiju su eliminisane iz filma "V kao Vendeta".\nUmesto da organizuju peticije kojima se od vlade zahtevaju reforme, anarhisti stvaraju konkretne alternative — samonikle medije kao alternativu korporativnim medijima, stvaraju industrijske sindikate u kojima radnici/e direktno agituju za svoja prava umesto da dodeljuju moć sindikalnim birokratama, "skvotiraju" napuštene zgrade da bi obezbedili krov nad glavom za beskućnike i siromašne, osnivaju "slobodne škole" kao alternativu obično autoritarnim i hijerarhizovanim javnim i privatnim školama, osnivaju "slobodne prodavnice" u kojima ljudi mogu besplatno da razmenjuju stvari sa drugima umesto da ih uludo troše. Neki/e anarhisti/kinje koriste strategije fizičkih intervencija da bi zaustavili nepravedne i ekološki opasne aktivnosti — blokiranjem ulazaka u globalizaciju i razbijanjem čekićanjem silosa u kojima se drži nuklearno naoružanje da bi se sačuvali milioni života sprečavanjem upotrebe [tog] oružja.\nSudeći po Adamu Vajsmenu, "Dopustili smo korporacijama i korumpiranim političarima da nas povedu u rat za naftu, unište životnu sredinu, i ostave milione širom sveta da gladuju, bez krova nad glavom, u bedi, dok se milijarderi bogate. Anarhisti/kinje veruju da je drugačiji svet moguć onda kada budemo prestali da dopuštamo da nam drugi upravljaju životima i budemo radili zajedno s ciljem da stvorimo humanija rešenja kojima su ljudi iznad profita."


Vesti online / Vesti / Svet / Opsada Hamburga zbog G20: Luksuz, suzavac i ideje o boljem svetu\nSvetski moćnici, policija, demonstranti, očekivanja i nade, privremena blokada "vode, zemlje i vazduha", debate o mogućem susretu Donalda Trampa i Vladimira Putina, i diskretno nezadovoljni gradjani zbog narušavanja rutine mirnog života - sve je to deo atomosfere u Hamburgu pred samit Grupe 20.\nSve je spremno za proteste\nDeo vozila američkog predsednika već je stigao u taj Hamburg, a zna se i da će o sigurnosti 20 svetskih političara i njihovih mnogobrojnih delegacija brinuti čak 20.000 nemačkih policajaca.\nNjima će na raspolaganju biti 140 službenih pasa, 110 policijskih konja, 11 helikoptera, 3. 000 vozila, a nemačka vojska će se uključiti sa dva borbena aviona, koja će nadgledati grad, u kojem će, na različitim lokacijama, biti postavljene gvozdene prepreke u dužini od skoro osam kilometara.\n* "Vesti" u Berlinu: Policajci najureni zbog orgijanja\n* Sramota nemačke policije: Poslati da čuvaju svetske moćnike, a oni...\nNemačkoj policiji pružiće pomoć i specijalci iz Austrije i Holandije, kako bi zajedno brinuli o sugurnosti svetskih političara, članova G20, koji predstavljaju 65 odsto svetske populacije i 80 odsto obima svetske trgovine i čije su odluke sa samita, doduše, neobavezujuće, ali daju pravac u politici.\nVlada Angele Merkel je na 14 stranica iznela svoje pravce i ciljeve za ovaj samit, na kojem će se diskutovati, pre svega, o stabilnosti finansijskog tržišta i boljoj svetskoj trgovini, zaštiti klime i ljudskim pravima, pre svega, žena, ali će na dnevnom redu po prvi put tema biti i zdravlje i to poboljšanje dejstva antibiotika i pouke iz epidemije ebole u Africi.\nGoste u Hamburgu, koji se nalazi pred najvažnijim događajem iz svoje novije političke istorije, očekuju udobnost, luksuz i najfiniji specijaliteti, ali, "tradicionalno, i demonstranti, među kojima će biti i levičara, ranije u ovakvim prilikama spremnih i na nasilje, znači i suzavac, a građane, bar prema nadama Merkelove - bolji svet.\nOna je, u jednom autorskom prilogu, istakla da se G20 sastaje kako bi svet za sve učinili boljim i dodala da je prevladavanje i oblikovanje izazova našeg vremena zajednički cilj.\n''Mi se u krugu partnera G20 moramo zapitati kako možemo da se pobrinemo da svi profitiraju, kako možemo u budućnosti sarađivati za dobrobit naših građana, sa kojim je strahovanjima i izazovima je povezana globalizacija...kako možemo...postići da se plodovi blagostanja i rasta fer raspodele...'', napisala je Merkelova u autorskom tekstu za ''Hamburški abendblat'' pred samit G20.\nU Hamburgu 20.000 policajaca uoči samita G20\nNemačka kancelarka Angela Merkel pozvala je demonstrante da ostanu mirni kada budu protestvovali protiv samita Grupe 20 (G20), gde policija očekuje hiljade antikapitalističkih ekstremista.\nMerkelova je rekla da se nada da će protesti biti mirni, pre svega zbog građana Hamburga.\nU Hamburg je postavljeno 20.000 policajaca, kako bi pružili zaštitu protiv eventualnih terorističkih napada i uličnog nasilja tokom samita 7. i 8. jula.\nPolicija očekuje između 7.000 i 8.000 "levičarskih ekstremista" koji će možda izazvati nasilje. Otvoren je centar kapaciteta 400 osoba za eventualna hapšenja, a sudije će biti pri ruci, navodi AFP.\nO tome kako će se smestiti gosti iz sveta u Hamburgu piše tabliod ''Bild''. Tramp će, prema saznanjima tog lista, spavati u gostinskoj kući hamburškog senata, koja se nalazi ukoso od američkog konzulata, a mediji pišu da je to i elegantno i logično rešenje. Jedini pristup toj zgradi, naime, vodi preko jednog kanala, a on će biti blokiran i nadgledan.\nU gostinskoj kući senata spavali su nekada i britanski princ Čarls sa princezom Dajanom, bivši šef svojetske države Leonid Brežnjev, bivši vođa PLO Jaser Arafat.\nRuski predsednik Putin sa svojom delegacijom, ali i šefovi vlada Kanade i Južne Koreje biće, prema saznanjima nemačkih medija, smešteni u luksuznom hotelu "Park Hyatt“.\nMerkelova će u svom rodnom gradu spavati u hotelu „Atlantic Kempinski“, dok će turski predsednik Redžep Tajip Erdogan, prema informacijama lokalnih medija, biti smešten u hotelu "Sofitel“, nedaleko od gradske većnice.\nCeo luksuzni hotel ''Četiri godišnja doba'' rezervisao je, prema Hamburškom abendblatu, saudijski Kralj Salman - 156 soba i apartmana u periodu od 4. do 9. jula. Kraljevska delegacija ima više stotina ljudi, među kojima je i njegov sin, Mohamed bin Salman, koji je istovremeno i ministar odbrane Saudijske arabije.\nHotel ''Hilton'' će ugostiti državnike iz Brazila, Velike Britanije, Vijetnama i Indije, kineska delegacija je za sebe rezervisala Hotel "Grand Elysée“, a novopečeni francuski predsednik Emanuel Makron, sa svojom delegacijom, Hotel ''Mevenpik'', saznaju nemački mediji.\nFOTO Kad se Angela obraduje Putinu\nČetvrtak 29.06.2017. 18:52\nDa nije tužno bilo bi smešno,jer ljudi trče po ulici s parolama,a onih 20 ni ne haje za njih,čak šta više briga ih oni se provode na visokoj nozi što se kaže i kroje nam kapu svojim aršinima.Gde je tu običan čovek i njegov interes?Pa n i g d e g a n e m a!!!!!!!!!!!!!!!!