Departman za biologiju i ekologiju > Studije > Master akademske studije > Master ekolog plan 2013\nCilj studijskog programa je obrazovanje i osposobljavanje studenata za stručni i naučni rad u različitim oblastima ekologije i zaštite životne sredine.\nU zavisnosti od odabranog modula (Zaštita prirode i održivi razvoj, Ekološki inženjering i Hidrobiologija) po završetku studija formiraju se stručnjaci sposobni da rade i rukovode u primarno ekološkim laboratorijama različitih industrijskih grana, u naučno-istraživačkim laboratorijama za kontrolu kvaliteta i u institucijama koje se bave zaštitom prirode. Stečeni nivo znanja obezbeđuje formiranim stručnjacima njegovu laku primenu u praksi.\nLice koje završi master akademske studije stiče stručni naziv: Master ekolog\nZa upis na studije mogu konkurisati lica sa završenim osnovnim akademskim studijama ekologije i sakupljenih 240 ESPB. Za upis na studije mogu konkurisati i lica sa završenim srodnim osnovnim akademskim studijama i sakupljenih 240 ESPB. Komisija za master studije uz konsultacije sa rukovodiocem studijskog programa, po potrebi određuje kandidatu manji ili veći broj dopunskih predmeta, iz programa osnovnih studija na Departmanu za biologiju i ekologiju, Prirodno-matematičkog fakulteta (koji ne ulaze u fond ESPB propisanih odgovarajućim studijskim programom master akademskih studija). Redosled kandidata u konačnoj rang listi utvrđuje se na osnovu dužine studiranja i opšteg uspeha postignutog na osnovnim akademskim studijama.\nMaster akademske studije studijskog programa MASTER EKOLOG traju 1 godinu (2 semestra)\nUkupan broj časova aktivne nastave razlikuje se u odnosu na odabrani modul i izborne predmete, a izražen je minimumom od 675 časova aktivne nastave.\nBodovna vrednost studijskog programa MASTER EKOLOG je minimum 60 ESPB.\nStudijskim programom predviđena izrada završnog rada. Bodovna vrednost završnog rada na master akademskim studijama ekologije je 25 ESPB.\nSvi izborni predmeti definisani su u okviru ovog studijskog programa te ih student bira sa liste ponuđenih izbornih predmeta, sa mogućnosti da jedan predmet bira iz drugog modula ili studiskog programa master akademskih studija.\nMaster ekolog 60 ESPB, uvod i dokumentacija, program ya 2013, ćirilica (93kB)\nMaster ekolog 60 ESPB, uvod i dokumentacija, program iz 2011, ćirilica (182kB)\nMaster ekolog 60 ESPB, uvod i dokumentacija, program iz 2011, latinica (175kB)


Sportska radnja Sportagram je spremila posebno iznenađenje: 10% popusta za sve korisnike FitPass kartice! - FitPass\n11.06.2018 25.06.2018 Fit PassPopusti\nUkoliko sebe svrstavate u grupu rekreativaca ili pak profesionalnih sportista koji žele da i van sportskog objekta rade na svom fizičkom izgledu, postoje specijalizovana mesta koja nude kvalitetan asortiman prilagođen svakome. Sa vašom FitPass karticom, dostupna vam je paleta proizvoda sportske radnje Sportagram u kojoj će se naći proizvod za svakog ljubitelja aktivnosti i disciplina koje su u našem sistemu.\nNovi Sad svakako ima kvalitetne radnje koje imaju još bolji asortiman. Sportska radnja Sportagram na lokaciji Kosovska 19, nudi impozantan izbor sportske i fitnes opreme, boks i rvačke opreme, opreme za plivanje, crossfit, mali fudbal, školice sporta, kao i veliki izbor dodataka ishrani vodećih svetskih proizvođača. Takođe, dostupan je i servis fitnes opreme sa odgovarajućom kontakt formom. U njihovoj ponudi vas očekuje oprema vrhuskog kvaliteta: Capriolo, BMA, Pride, Zigom, Iron, Trendy sport, Tuber, Adidas, Intex, Lonsdale, Tigar, Babolat…\nDžakove za boks i kikboks, tegove i šipke, kanape za crossfit, trake za trčanje, eliptične trenažere, sobne bicikle, fitnes vreće, klupe za trbušnjake i leđa;\nŠirok spektar lopti za pilates, aerobik, fudbal, košarku, vaterpolo, rukomet, step klupe, strunjače raznih dimenzija, podloge za joge i fitnes…\nSvim ljubiteljima borilačke opreme, Sportagram u svom asortimanu ima veliki izbor opreme, poput: brzih lopti i kruški, džakove za boks, fokusere, kacige, rukavice, šorceve, zaštitnu opremu…\nSvi vlasnici FitPass kartice će moći da ostvare specijalan popust u prodavnici sportske opreme Sportagram i to:\n10% popusta na sve artikle u objektu koji nisu na popustu. Dovoljno je da tokom kupovine željenog proizvoda pokažete svoju karticu sa ličnim dokumentom, i popust će vam biti obračunat.\nU svom asortimanu, Sportagram ima veliki izbor dodataka ishrani renomiranih brendova: Amix, BioTech, Maximalium, Dymatize, Twinlab, Isostar, Pansport, Grenade, Mr. Poppers, Natrol, SciTec… Ono što vam je takođe dostupno čim kročite u njihov objekat jesu besplatni saveti stručnih lica, koja će vam na svaku vašu nedoumicu ili pitanje, a u vezi su sa opremom sa kojom želite da ostvarite željene ciljeve. Proteini, aminokiseline, kreatin, sagorevači masti, glutamin, glutamin, gejneri, BCAA, NO reaktori, pre-workout suplementi, antioksidanti, biljni ekstrakti, esencijalne masne kiseline, minerali, vitamini, napici i gelovi za energiju, izdržljivost i oporavak.\nZašto ih posetiti?\nKvalitet i stručnost se vezuju za njihovo ime. Nalaze se u Novom Sadu (ulica Kosovska 19, lokal br. 2). Pored zvaničnog sajta, sve bitne informacije možete pronaći na njihovim digitalnim plarformama Facebook i Instagram, a ukoliko imate bilo kakvo pitanje oko željenog artikla ili korisničke podrške, možete im se obratiti u svakom momentu preko dostupnih kontakt telefona (021/301-54-48 i 065/833-88-55). Takođe, informacije možete dobiti i putem mejla sportagramns@gmail.com. Radno vreme je radnim danima od 9h do 20h, subotom od 10h do 16h, dok je nedelja neradna.\nUkoliko su vam sport i rekreacije glavni izvor dobrog raspoloženja Sportagram je mesto na kojem ćete dobiti sve neophodne rekvizite koji će vam olakšati i ulepšati svaki momenat zabave i treniranja. Sa FitPass karticom, takva zabava će biti dostupna svakom korisniku.


MAGIJA I VIŠE OD TOGA - Magija opraštanja i otpuštanja\nNa jednoj radionici koju sam vodila pokrenula se priča o elektromagnetnom polju našeg srca. Nekolicina ljudi se javila da kaže kako često tu oseća pritisak, bol, gušenje. Nakon što smo prešli preko mogućih glavnih uzroka takvog osećaja, čula sam sledeću izjavu:\n„Znam šta je to. To je zato što ne mogu da oprostim svojoj majci!“\nPosle nekoliko pitanja, primetila sam da se dotična osoba čvrsto drži svog stava i prilično zamera svom roditelju zbog određenih stvari. Ono što je meni bio cilj kroz pitanja koja sam postavljala jeste da uvidi da sve te emocije procesuira upravo kroz sopstveno telo stvarajući tako samo sebi ogroman grč i nelagodu.\nEnergija oko cele te priče je toliko bila zgusnuta, da je delovalo da više niko u prostoriji ne može da diše. Odjednom su svi osećali isti pritisak – u grlu i grudima. Nakon još par pitanja, ta osoba je toliko zastupala svoj stav kako je u pravu što ne oprašta, da je odlučno izustila:\n„Jednostavno ne mogu da joj oprostim! Ne želim! Sve to kako se ona ponaša prema meni je strašno i neću da joj oprostim ništa, prosto ne zaslužuje!“\nKako se na radionicama koje organizujem uglavnom kreira energija lakoće, radosti, međusobne povezanosti, razumevanja, igre i uzajamne podrške, sasvim spontano, bez da na trenutak zastanem i pomislim šta izgovaram, upitala sam:\n„A ko ste vi da sebi dajete toliko pravo da ne oprostite?“\nOdjednom je nastala tišina. Svi su bili zanemeli, a napetost zbog očekivanja šta će sada uslediti bila je više nego intenzivna. U momentu mi se učinilo da će ta osoba demonstrativno napustiti prostoriju i oglasiti po svim društvenim mrežama – ko zna šta.\nMeđutim, na iznenađenje svih nas, u jednom deliću sekunde, ovo pitanje je zapravo raspršilo svu tu gustu energiju i pritisak. Samo sam čula jedno kratko i tiho:\nU daljem razgovoru ta osoba je uvidela koliko energije je dala nečemu što joj se ne dopada; uvidela je koliko zameranja, prosuđivanja i optužbi je poslala na račun svoje majke, a uporno je želela da se taj odnos izgladi i isceli. Tek onda je shvatila da je na taj način samo doprinosila da taj odnos postaje još teži i gori, jer mu sama svojom energijom nije dopuštala da bude drugačiji. Pre svega, došla je do spoznaje da je sve vreme kroz nju delovao ego koji je još još više stvarao razdvojenost između nje i majke. Stavovi i zameranje kojih se držala kreirali su otpor i bol – i to je ono što je stvaralo neprijatnost, a ne majka.\nJunkie Soul – Jelena Stefanović kritika Magija prosuđivanja radionica Volite sebe\t2018-03-14


Uporaba huminske kiseline kod sadnje jagoda - Voćarstvo | Agroklub.ba\nBudući da intenzivna poljoprivredna proizvodnja potpuno i ubrzano degradira zemljište, huminska kiselina pa čak i u malim koncentracijama, smanjuje proces degradacije zemljišta.\nVrijeme je za ljetnu sadnju jagode (juli, august). Opće je poznato da je humus, kao razgrađena organska tvar, neophodan pri proizvodnji svake poljoprivredne kulture, a posebno pri proizvodnji intenzivnih povrtnih I voćnih vrsta pa tako i jagode.\nŠto je postotak humusa u tlu veći, to je tlo pogodnije za proizvodnju spomenutih poljoprivrednih kultura. Budući da intenzivna poljoprivredna proizvodnja potpuno i ubrzano degradira zemljište, huminska kiselina pa čak i u malim koncentracijama, smanjuje proces degradacije zemljišta. Isto tako, poznato je da je za razgradnju organske tvari (stajsko đubrivo, suhi, zreli, peletirani ili organski ostaci ili kulture za zelenu gnojidbu) potrebna određena vlaga i temperatura, kao i mikroorganizmi, koji tu organsku tvar razgrađuju u humus. Međutim, tako nastali humus uglavnom služi za popravak fizikalnih svojstava tla, pošto korijen biljke ne može "direktno“ usvojiti molekulu humusa, zbog toga što ima veliku molekularnu masu. Razgradnjom, pak, humusa u tlu nastaju huminske kiseline i humati (netopive soli).\nNjega zasada jagode nakon berbe za formiranje rodnog potencijala\nKod sadnje - direktnom primjenom na korijen sadnice (prskanjem, potapanjem, fertirigacijom), čime se postiže brzi rast korijena.\nJagode Sadnja jagoda Huminska kiselina Humus Ljetna sadnja\nKoji su koraci do pravilnog skladištenja plodova jabuke?\nVažnost i pravila đubrenja jabuke


Punoletstvo 5. oktobra - od praznika demokratije do početka propasti Srbije - Politika - Dnevni list Danas\nPočetna » Politika » Punoletstvo 5. oktobra – od praznika demokratije do početka propasti Srbije\n6Piše: Al Jazeera Balkans 05. oktobra 2018. 11.25 Izmenjeno: 11.37\n5 oktobar, opozicija, otpor, Slobodan MiloševićBeograd\n05. oktobra 2018. u 11.41\nTo je dan kada je Srbija prodata definitivno.Nakon toga njeni prodavci i ostali spijuni su dosli na vlast i nastavili njenu rasprodaju sve do danasnjih dana.Moram napomenuti da ni tada Milosevic nije izgubio izbore nego je otisao sam sa vlasti da ne bi bilo krvoprolica.Mnogi ce pomisliti da ovo nije istina ali jeste i mnogi politicari iz tadasnje opozicije to znaju ali o tome cute.Te listice sa izbora opozicija je zapalila znajuci prave rezultate.Ostalo je verovatno poznato ili mozda nije.Diktator otisao sa vlasti,zvuci neverovatno surovo u odnosu na ovo danas.Mozda ovo objavite ili ne ali istina ostaje da se zauvek zna.\n05. oktobra 2018. u 12.11\nSmesno je kad se govori da je narod srusio Milosevica. Ko je srusio Sadama, Gadafija, narod? Da je Milosevic prihvatio uslove svetskih mocnika, jos bi bio na vlasti. Njih interesuje poslusnik, a da li je najveci kasapin na Balkanu, to je sporedno, imamo primer Tacija. Da li je vladar mafijas, nebitno, primer Milo. Svi nasi nazovi demokratski vladari od 2000. su naucili lekciju, i tako se i ponasaju. Svi su isti bilo kojoj stranci pripadaju. Samo narod ne zeli to da vidi, valjda mu je tako lakse.\nAko nema hleba, jedite kolače. kaže:\n05. oktobra 2018. u 13.27\nJoš smešnije je kada narod prolazi hiperinflaciju (nekoliko godina) u kome dve litre mleka koštaju 500 milijardi dinara, a plaćao ih je novčnicom sa likom Jovana Jovanovića Zmaja, dečjeg pesnika, a nakon toga i dalje glasa za istog. Kakav je to narod, Ana ? Nemoj da spominješ sankcije, jer ih danas imaju Rusija, Iran i drugi, pa je nemaju. A hiperinflacija je glavni uzrok propadanja privrede i zaposlenih u njoj, s jedne, i enormnog bogaćenja onih na vlasti i povezanih lica, s druge strane. Krah je bio neminovan. Slično je bilo u Nemačkoj nakon Velikog rata, kada je nedugo potom na vlast došao Adolf Hitler i i svojom suludom izazvao smrt 60 miliona ljudi i razaranja svega što se vekovima stvori.\nAko političari znaju da se inate, neka znaju da ih čeka kazna, kad tad. Ali ne znaju. Ne znaju, Ana, jer su opijeni vlašću, ogromnim novcem i moći.\nIsti narod je tri meseca bombardovan, ali njemu je opet lakše da okrivi bombardera, nego svog, opet istog kompletnog idiota.\nŠta Taj treba da uradi da narod opet ne bira, Njega ?!\n05. oktobra 2018. u 17.40\nNarod sve vidi, ali kasno. Osetio je narod na svojoj kozi sta znaci demokratija demokrata, ali sta da se radi, istorija se ne moze promeniti, greske su tu da na njima ucimo, ne ponovio se nikada period takve vladavine, jer je ostalo malo toga da Srbija moze da promeni, a menja jer se bori i dalje, to je ono sto je narodu preostalo.\n05. oktobra 2018. u 12.57\nCitat, „5. oktobar upisuju na listu istorijskih datuma kada je Srbija još jednom uspela da propusti priliku da uradi nešto dobro.“\nSrbija ništa nije propustila. Srbija je svoj deo posla sjajno uradila i to uz velike žrtve nepartijskih članova i pre 5.oktobra.\nSrbija nije bila na vlasti, već vrlo konkretni ljudi sa svojim imenima i prezimenima. Tako da Srbija nije još jednom propustila priliku da uradi nešto, već vrlo konkretni ljudi kojima je dato poverenje.\nKao i danas, uostalom. Treba da svi oni izvade narod, taj „plačljivi, kukavički, govnjivi, nemoćni“ narod iz svojih prljavih, kukavičkih, govnjivih, plačljivih usta. Makar to.\n05. oktobra 2018. u 18.40\nMilosevic, kakav god bio, nije podelio Srbiju. Izborio se za rezoluciju 1244


Najveći grad Kalifornije sa skoro četiri miliona stanovnika po prvi put u deceniji zabeležio je 300 ubistava u godini dana.\nAntirasistički protesti u Los Anđelesu u septembru\n“Brojka koju nismo videli za deceniju – 300 ubistava u godini dana”, naveli su iz policije na “Tviteru”. “Besmisleno nasilje i tragični gubici života. Naši ljudi rade sve što mogu da spreče nasilje, ali trebamo vašu pomoć. Ako imate bilo kakve informacije, prijavite ih. Možete ostati anonimni”.\nPoslednja brojka je značajno veća od 257 ubistava prijavljenih u prošloj godini, a crni prag premašen je kako se širi pandemija korona virusa a ekonomija opada, ukazuje CNN.\nMASAKR U CRKVI U KALIFORNIJI Napadač ubadao žrtve, najmanje dvoje ubijeno (VIDEO)\nPUCNJAVA U TRŽNOM CENTRU U VISKONSINU Ljudi panično bežali, najmanje PET RANJENIH, napadač u bekstvu\nI drugi američki gradovi zabeležili su povećan broj ubistava i pucnjava tokom ove godine. U Luisvilu u Kentakiju u septembru je bilo 121 ubistvo, najviše ikad prema statistici lokalne policije.\nNjujork - pucnjava na Stejten Ajlendu u julu\nI u Njujorku je povećan broj pucnjava, koje su ove godine veće za više od 100 odsto u odnosu na 2019. U gradu je bilo 1.667 pucnjava sa žrtavama u 2020, u poređenju sa 828 od prošle godine. Prijavljeno je i 1.359 pucnjava, dok ih je 2019. bilo 698. Broj ubistava u Njujorku takođe je porastao, za 37 odsto – ove godine je registrovano 405, u odnosu na 295 iz prošle godine.\nNasilni protesti u Mineapolisu u avgustu\nU Mineapolisu, gradu u kojem je u maju ubistvo Afroamerikanca Džordža Flojda raspalilo proteste širom sveta, broj zločina porastao je za više od 50 odsto od prošle godine, navodi CNN.\n"PRAVEDNI PSIHOPATA" Bio je jedan od NAJSUROVIJIH UBICA u istoriji, ali ga mnogi ne osuđuju jer je LIKVIDIRAO KRIMINALCE


Slavica Ćukteraš – Biografija 2019, Visina, Težina, Godište\nSlavica Ćukteraš je poznata srpska pevačica, koja se domaćoj publici prvi put predstavila kao učesnica Zvezda Granda. Ono što je obeležilo njenu karijeru jesu brojni pop – folk hitovi koje je ona otpevala, a nakon što se udala za Vladimira Vladu Avramova, poznatog golmana, ona se na neko vreme povukla sa estradne scene.\nSredinom 2018. godine, Slavica se vraća na muzičku scenu i tada objavljuje prvi singl nakon čitavih pet godina odsustva. Ova pesma se zove „Budi samo moj“, za koju je Slavica uradila i spot.\nNaša poznata pop i folk pevačica se rodila 28. januara 1985. godine u Šapcu. Kada je imala svega četiri godine, Slavica je počela da uči da svira violinu, što je uticalo na to da upiše, a kasnije i završi kako osnovnu tako i srednju muzičku školu, i to na smeru klarineta i teorije.\nSa samo šest godina naša poznata pevačica je prvi put nastupila izvodeći pesmu Lepe Brene. I kako sama Slavica kaže, njeni muzički uzori su uglavnom bili zabavnjaci, kao što su Bijelo dugme i Zdravko Čolić, ali je pored njih volela i Svetlanu Cecu Ražnatović, kao i Lepu Brenu, čije su pesme obeležile njeno odrastanje.\nNa poznato takmičenje Zvezde Granda, Slavica Ćukteraš se prijavila 2004. godine, što je bila i prva sezona ovog danas izuzetno popularnog takmičenja. Slavica je na ovom takmičenju zauzela šesto mesto, a već iste 2004. godine, ona prvi put snima pesmu pod nazivom „Život mi oduzmi“. U dosadašnjoj karijeri, Slavica je snimila četiri albuma.\nKada se udala za golmana Vladimira Avramova, Slavica se povlači na neko vreme iz muzike, a upravo tada je dostigla vrhunac svoje karijere. Odluku da se povuče donela je kako bi se posvetila porodici, te se 2016. godine ostvaruje i u ulozi majke, kada su njih dvoje dobili ćerku Viktoriju.\nSlavica Ćukteraš se vraća svojoj pevačkoj karijeri sredinom 2018. godine, kada snima dve pesme „Budi samo moj“ i „Da bih s tobom ostala“, za koje su snimljeni i spotovi.\nPevačka karijera Slavice Ćukteraš počinje upravo pomenute 2004. godine, kada je nakon učešća u Zvezdama Granda izdala svoju prvu pesmu „Život mi oduzmi“.\nVeć sledeće, 2005. godine, izlazi Slavicin prvi solo album pod nazivom „Nema pravila“, na kom se pored naslovne pesme našlo još osam numera, a to su „Navikla“, „Votka“, „Prevari me“, „Zvaćeš je mojim imenom“, „Za mene kraj je, kraj“, „Mona – Liza“ i „Ne gledaj me“.\nOno što je obeležilo 2006. godinu jeste učešće na Grand festivalu, a iste godina Slavica za Grand produkciju snima i svoj drugi solo album. Ovaj album je dobio naziv „Ćiri bu, ćiri ba“, a na njemu su pesme „Računaj na mene“, „Mrgude“, „Adrenalin“, „Sudbina“, „Hej“, „Nije mi dobro“, „Doći će ti glave“ i „Okreni njen broj“.\n2008.godine, Slavica Ćukteraš ponovo učestvuje na Grand festivalu, gde je uspela da se domogne šestog mesta sa izvođenjem pesme „Ja te samo podsećam na nju“. Već iste godine, naša mlada pevačica izdaje i treći album pod nazivom „Exclusiva“ na kom su pored pesme po kojoj je album i dobio ime, mesto našle i numere kao što su „Trešnje“, „Ja te samo podsećam na nju“, „Manastir“, „Metar ispod zemlje“, „Manija“, „Munje i gromovi“, „Mon amour“ i „Ružo bela“.\nNjen četvrti solo album izlazi 2011. godine u izdanju Grand produkcije i taj album nosi naziv „Nevreme“. Pesme „Loša“, „Lomljiva“, „Ni po srcu“, „Maštala“, „Heroina“, i „Savska priča“ našle su se na ovom albumu, nakon kog je Slavica rešila da napravi pauzu, koja je trajala godinu i po dana, nakon čega je donela odluku da prekine saradnju sa Grand produkcijom.\nNa Pink music festivalu, Slavica Ćukteraš se pojavila 2015. godine sa numerom „Prosjak“ i upravo nakon učešća na ovom festivalu Slavica se povlači na neko vreme iz pevanja i odlučuje da se posveti životu sa porodicom.\nŠto se tiče festivala na kojima je Slavica Ćukteraš učestvovala, to su četiri učešća na Grand festivalu, 2006., 2008., 2010. i 2012. godine. Na ovim festivalima Slavica je predstavila pesme kao što su „Prinče moj“, „Ja te samo podsećam na nju“, „Mrgud“ i pesma koju je otpevala u duetu sa Al Dinom, koja nosi naziv „Zrno otrova“. 2006. godine Slavica je zajedno sa Nemanjom Nikolić nastupila na festivalu Zlatiborska pesma, kada su otpevali numeru „Sudbina“. 2015. godine ona predstavlja pesmu „Prosjak“, na poznatom Pink festivalu.\nDo dan danas u toku svoje pevačke karijere, Slavica Ćukteraš je snimila nekoliko singlova a takođe i duetskih pesama. Hronološki gledano, to su pesme „Život mi oduzmi“ iz 2004. godine, duet sa Banetom Mojićevićem pod nazivom „Voli me“ iz 2006. godine, 2007. godine pesma „Mon amour“, duet sa Ognjenom Amidžićem „Zmija i žaba“ iz 2009. godine, 2012. godine pesma „Krvna slika“ a iste godine duet sa Dadom Polumentom, koji se zove „Tačno je“, 2013. godine pesme „24 sata“ i „Kao nova“, pesma „Prosjak“ koja izlazi 2015. godine i na kraju dva poslednja singla iz 2018. godine koji se zovu „Budi samo moj“ i „Da bih s tobom ostala“.\nVezu sa svojim sadašnjim suprugom, golmanom Vladimirom Vladom Avramovim, Slavica Ćukteraš je započela 2015. godine. Kada je 2016. godine u martu saznala da je trudna, Slavica je odlučila da se povuče iz emisije Tvoje lice zvuči poznato, koja se prikazivala na televiziji Prva. Slavica se porodila u oktobru 2016. godine u Novom Sadu i tada su ona i Vlada dobili ćerku Viktoriju.\nU tom periodu Slavica je bila na pauzi od pevačke profesije, kada je iz Novog Sada pratila karijeru svog muža, koji je u to vreme igrao za poznati fudbalski klub iz Italije, da bi se nakon toga preselio u Dubai a na kraju i u Japan. Nakon ove pauze i perioda mirnog života, zajedno sa svojom porodicom, Slavica odlučuje da se 2018. godine vrati na estradnu scenu i tada snima dva pomenuta singla.\nPre braka sa Avramovim, u medijima se spekulisalo da je Slavica u ljubavnoj romansi sa Sašom Žikom Jakšićem, koji je tada bio producent Grand produkcije. Iako ove priče nikada nisu demantovane ni od strane Slavice a ni Žike, ono što danas oni jedno o drugom pričaju jesu samo lepe stvari a takođe su jako dobri kako saradnici tako i prijatelji.\nOno po čemu je Slavica ostala upamćena u javnosti jeste i njen sukob sa koleginicom i prijateljicom Tanjom Savić, sa kojom je zajedno učestvovala u takmičenju Zvezde Granda. Prema rečima medija, njihov sukob je trajao čitavih sedam godina, a ono što se iznosilo kao glavni razlog jeste pokušaj da Slavica preotme tadašnjeg Tanjinog dečka.\nBilo kako bilo, danas su dve popularne pevačice u veoma dobrim odnosima, te su nakon pomirenja najavile i snimanje duetske pesme, koja je trebala da se snimi još ranije, ali je zbog porodičnih obaveza kako jedne tako i druge, ovaj projekat bio odlagan.\nSlavicin veliki prijatelj, Ognjen Amidžić, ju je pozvao u svoju emisiju AmiDži šou i ovu priliku je Slavica iskoristila kako bi najavila svoj veliki povratak na estradnu scenu. Tom prilikom je obradovala svoju vernu publiku, a takođe je i demantovala navode da je njen suprug Vlada bio protiv toga da se ona bavi pevanjem, a da je pauza nastupila iz razloga jer je imala potrebu da se odmori od posla.\nSlavica takođe iznosi kako uživa u ulozi supruge i majke, kojima je veoma posvećena, a pored toga za to vreme je uspela da proputuje svet, posetivši sve zemlje u kojima je njen muž igrao fudbal.\nDatum rođenja: 28. 01. 1985.


Valjak Master rezerva 45x90mm | Beorol Bosna i Hercegovina\nKupuju se u pakovanju od 3 kapsula po ceni od 8,34 RSD.\nValjak Master za farbanje ravnih površina sa disperzivnim i akrilnim bojama do 15.000m2 . Nova tehnologija materijala "ENDLESS” tkanina. Dužina vlakna 20mm. Izrađuje se kao termofuzioni valjak. Prečnik 45mm, širina 9cm.


VARŠAVA, POZNANJ - Samit zapadnog Balkana (Western Balkans Summit), koji će kao dio Berlinskog procesa biti održan u Poznanju 3, 4. i 5. jula, kao ključne teme imaće ekonomiju, povezivanje i civilno društvo s akcentom na mlade, kulturu i bezbjednost, a uoči ovog važnog događaja organizovana je studijska posjeta novinara zapadnog Balkana Poljskoj kao domaćinu.\nPoljska ove godine obilježava 30. godišnjicu od promjene političkog uređenja i slavi 15. godišnjicu pristupanja EU, što je svakako dobar politički signal i inspiracija kako zapadnobalkanskim društvima, tako i vladama, jer je poljska ekonomija ocijenjena kao jedna od najbrže rastućih i ovoj državi čak daju etiketu "nova Njemačka".\nOvogodišnji biznis forum biće održan pod sloganom "Growing Together - Rastimo zajedno", koji naglašava jačanje poslovne saradnje, a kako je rekao Marcin Ociepa, podsekretar u poljskom Ministarstvu preduzetništva i tehnologije, važne teme na pet foruma biće energetika, obnovljiva energija, digitalizacija, inovativnost, poljoprivreda i brojne druge.


1. Liga – Page 13 – Bejzbol savez Srbije\nU 11h odigrana je utakmica Vojvodina – Gradnulica. Fantastična igra mladih zrenjaninaca ih je dovela do vodstva od 8-0 u 7-oj izmeni. Vojvodina se posle homerun-a veterana Stefanovića budi i poen po poen glođe...\nOdigrane utakmice 2. kola. Vojvodina odlicnom igrom nadmasila Spartance. Homerun Djordjevica. Subota 10.04. Spartans 16 – 5 Gradnulica Vojvode 0 – 16 Karlovac ( Vojvode su utakmicu izgubile vec u drugoj izmeni posle serije...\nOdigrana je prva utakmica domaceg sampionata, u terminu od 14h sukobile su se ekipe Vojvoda i Vojvodine. Po odlicnom vremenu na Ada Fieldu, branioci titule, Vojvode su slavile sa 16-6. Starter za Vojvode Bogdanovic,...


Policija poziva na oprez s "nepoznatim gostima" pa čak i kada "najave dolazak" | N1 HR\nPolicija poziva na oprez s "nepoznatim gostima" pa čak i kada "najave dolazak"\n09.08.2019. |12:31 >12:42 |\nSlovenac i Nijemci glisirali kod obale, policija ih kaznila s po 600 kuna kazne 07.07.2020.\nDa nam bar ostave malo bar za lemuzine\nStoga sam veoma oprezan s nepoznatim ljudima\nLost in emptyness\nDa nas tako barem uče kritičkom razmisljanju prema školi, bankama i politici.


Press Online :: Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/rss.html sr http://www.pressonline.rs/img/logo.png Press Online :: Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/rss.html Napunila je džepove kamenjem i skočila u reku: Težak udarac sudbine je prerano oterao u smrt http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/393538/napunila-je-dzepove-kamenjem-i-skocila-u-reku-tezak-udarac-sudbine-je-prerano-oterao-u-smrt-.html U oproštajnom pismu, Virdžinija Vulf otkrila je mužu zbog čega se odlučila na samoubistvo. ]]>\n]]> Mon, 18 Mar 2019 00:04:36 +0100 Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/393538/napunila-je-dzepove-kamenjem-i-skocila-u-reku-tezak-udarac-sudbine-je-prerano-oterao-u-smrt-.html Od svih tragičnih smrti srpskih vladara, njegova je najgora: Vladao samo 26 dana, svi ga zaboravili http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/392559/od-svih-tragicnih-smrti-srpskih-vladara-njegova-je-najgora-vladao-samo-26-dana-svi-ga-zaboravili.html Vladao je samo 26 dana i kao srpski knez nije potpisao nijedan dokument, pritom ga je "zasenio" rođak istog imena, pa je knez Milan Obrenović u Srbiji danas uglavnom nepoznat. ]]>\n]]> Thu, 14 Mar 2019 23:50:45 +0100 Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/392559/od-svih-tragicnih-smrti-srpskih-vladara-njegova-je-najgora-vladao-samo-26-dana-svi-ga-zaboravili.html Hitler, Gering i Gebels su bili nerazdvojni nacistički trojac, ali njihove žene su se mrzele http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/392429/hitler-gering-i-gebels-su-bili-nerazdvojni-nacisticki-trojac-ali-njihove-zene-su-se-mrzele.html Hitler, Gebels i Gering su bili nerazdvojni nacistički trojac, međutim, kad su u pitnaju njihove lepše polovine, oni nisu imali sreće da se one lepo slažu i druže. Šta više, među damama je vladala strašna netrpeljivost i uvek su bile na ivici sukoba. ]]>\nMagda Gebels, žena nacističkog ministra propagande, bila je prefinjena, kulturna, inteligenta i fanatično odana Hitleru.\nImala je "hladnu" lepotu, oštre crte lica, uvek je nosila jendostavnu i skupu odeću, i nikad nije imala osmeh na licu. Međutim, ispod te ledene maske se krila veoma strastvena žena, koja je imala težnje ka dramatizovanju stvari, piše Angela Lmabert u svojoj knjizi "Izgubljeni život Eve Braun".\nFoto: Bundesarchiv_Bild / WikipediaHerman Gering\nMnogi savremenici su smatrali da je zaljubljena u Hitlera i da se za Gebelsa "udala samo kako bi bila u firerorovoj blizini". Hitler im je bio kum na venčanju i od početka je bio naklonjen ledenoj lejdi i divio se njenoj inteligenciji i odsečnosti. Nakon što je kumovao na venačnju Adolf je pazio da uvek bude na sigurnoj udlajenosti od Magde, i znao je da njena opsednutost njime može i te kako da preraste u histeriju.\nMagda je ubrzo preuzlea ulogu Hitlerove zvanične domaćice u njegovom raskošnom stanu gde su se održavale zabave i druženja i bila je prihvaćena kao prva dama, iako je ta titula trebalo da pripadne Emi Gering, s obzirom na to da je njen suprug u stranačkoj hijerarhiji bio iznad Gebelsa.\nEmi je bila bivša glumica i tokom društvenih dešavanja se nije snalazila baš dobro kako je to činila Magda. Suparništvo ove dve dame je bilo izvor brojnih nagađanja.\nBela From, berlinska novinarka je napisala kako su njih dve sušte suprotnosti i da su se zato i mrzele, a Emi je zavidela Magdi jer je bila iznad nje samim tim što je Hitlerova domaćica.\n"Dok Emi ima blago lice i spokojne oči i nosi široke hlajine, Magda je bila uglađena, utegnuta i stroga. Emi je volela luksuz, isto kao i Magda i volela je sebe da smatra Prvom damom Rajha. Volela je pažnju koju je dobijala što su fotografi oko nje, a naravno da nije volela Magdu koja bila toliko bliska Hitleru i bila njegova službena domaćica", napisala je berlinska novinarka.\nPored ovog napetog dvojca u čitavu priču o lošim odnosima bila je upletena i Eva Braun, Hitlerova životna saputnica. Emi je uvek ignorisala i otvoreno prezirala, dok je sa Magdom, koju isto nije volela, glumila koliku toliku srdačnost.\nHitler se jednom prilikom i naljutio na Emi zbog njenog ponašanja prema Evi, pa je nazvao njenog muža, Geringa, i naredio mu da moraju da tretiraju Evu sa dubokim poštovanjem.\nEmi je vodila prilično uzbudljiv život, a Eva je bila zatvorena u zlatnom kavezu. Usamljena i skrivena od javnosti ona je zavidela supruzi drugog čoveka Trećeg rajha, a Emi je svaki trenutak koristila kako bi omalovažavala Hitlerovu saputnicu. Takvo ponašanje je vremenom dovelo do napetosti između Geringa i Hitlera i na kraju Emi nije bila rado viđena u firerovom dom. Međutim to nije previše ugrozilo prijateljstvo vodećih ljudi Rajha, piše 24sata.hr.\nJedina žena čiju je inteligenciju ozbiljno Hitler shvatao bila je Magda. Ona je njemu godinama bila odana i predana, međutim prema njegovim saradnicma je često znala da bude sarkastična i da ih "gleda sa visine", a posebno i prema njihovim suprugama.\nNi Eva i Magda nisu imale dobar odnos. Magda je otvoreno ignorisala, a ni Eva nju nije volela, ali je uvek pazila da prema njoj bude fina, jer je znala da je ona potencijalni neprijatelj i da bi sigurno želela da je uništi.\n]]> Thu, 14 Mar 2019 03:04:27 +0100 Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/392429/hitler-gering-i-gebels-su-bili-nerazdvojni-nacisticki-trojac-ali-njihove-zene-su-se-mrzele.html NAJSTRAŠNIJI RATNICI U ISTORIJI: Priča o casrtvu Komanča! http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/318582/najstrasniji-ratnici-u-istoriji-prica-o-casrtvu-komanca.html Njihova zemlja, koju danas zovu Komančerija, obuhvatala je veći deo današnjeg Teksasa, Nju Meksika, Oklahome, Kanzasa i Kolorada i potrajala je do sredine 19. veka. ]]>\nZahvaljujući konjaničkim veštinama bili su najdominantnija indijanska nacija američkog zapada.\nFrancuzi o njima prvi put pisali 1701. godine, ali pre toga Numunu su već napustili planine, otkrili konje i do sredine 18. veka bili su poznati kao Komanči.\nKomanči, koji su ime dobili po Ute reči za "svakoga ko želi da se bori sa mnom stalno" bili su najstrašniji ratnici u istoriji i formirali su nomadsku kulturu koja je poslužila kao model za druge indijance.\nNjihova zemlja, koju danas zovu Komančerija, obuhvatala je veći deo današnjeg Teksasa, Nju Meksika, Oklahome, Kanzasa i Kolorada i potrajala je do sredine 19. veka.\nSve do sada, i pored činjenice da su dva veka kontrolisali ogromnu teritoriju sa oko 40.000 stanovnika, arheolozi gotovo da nisu ni priznavali postojanje Komanča.\n"Mislili smo da su Komanči imali kulturu koja je zamišljena kao nevidljiva", rekao je listu "Arheologija" Severni Fauels, arheolog sa Bernard koledža.\n"Ako su i podizali logore, to su radili tako da američka konjica nije mogla da pronađe nikakav trag o njima posle svega nekoliko dana. Šta su onda arheolozi mogli da urade posle dva veka?", dodao je on.\nAli crteži na stenama otkriveni poslednjih godina u kanjonu Rio Grandea u Nju Meksiku pokazuju da su Komanči ipak iza sebe ostavili neke dokaze o postojanju, a nova generacija arheologa, zajedno sa samim Komančima, ponovo iščitava kolonijalna dokumenta i slika drugačiju sliku Komanča.\nKAKAV PARADOKS: Idealna arijevska beba bila je jevrejska devojčica!\nOvako je Tajms izveštavao pre 100 godina o atentatu...\nStihove urezao kašikom na zid zatvora: Pročitajte jedinu sačuvanu pesmu Gavrila principa!\nTa nova slika u supritnosti je sa dosadašnjim klišeom Komanča kao brutalnih divljaka koji su sprečavali širenje granice godinama.\nGospodari južnih nizija sada se smatraju izvanrednim taktičarima i diplomatama koji su uspeli da okupe na hiljade ratnika kako bi ih iskoristili da sprovedu političke i ekonomske interese.\n"Ako pogledamo širi kontekst, Komančerija je bila pravi politički i kulturni centar Jugozapada", kaže istoričar sa Oksforda Peka Hamalainen.\nKomanči su, smatraju sada stručnjaci, decenijama dominirali tadašnjim španskim a kasnije meksičkim provincijama i retka belačka naselja više su bila okrenuta Komančeriji nego vladi u Meksiko sitiju.\nNeki stručnjaci smatraju i da su Komanči imali carske aspiracije i da period od kraja 17. do 19. veka označava uspon i pad carstva Komanča.\nPredanja, ali i neki zapisi to potkrepljuju ali su prve godine Komanča, kada su otkrili konje - verovatno trgovinom sa jezičkim rođacima - Ute indijancima ili Pueblo narodom sa severa Novog Meksika - ostaje nepoznata. "Ovaj period je crna rupa u istoriji Komanča" kaže Hamalainen.\nNovootkriveni crteži na stenama Novog Meksika mogli bi, nadaju se arheolozi, da bace svetlo na tu "rupu".\nFauels, koji predvodi tim arheologa, 2007. pokrenuo je ambiciozni projekat mapiranja strmih litica kanjona Rio Granda i tada su, među svetilištima Pueblo indijanaca, otkrili i crteže koje nisu mogli da pripišu ni drevnim stanovnicima, ali ni turistima, kaubojima, članovima lokalnih bandi koji su tu takođe ostavljali svoje grafite, crteže...\nCrteži koji su ih zbunjivali su bili trouglastog oblika. Tek godinu dana kasnije, sa otkrićem još jedne stene sa prikazima konja, ceremonijalnih rituala i tipija - koju su uradili indijanci iz prerije - Fauel je shvatio da su trougli zapravo tipiji.\nUbrzo su na više mesta u kanjonu otkrili slične crteže. Kada su ih pokazali predstavnicima plemena čiji su preci nekada živeli u dolini Rio Grandea ispostavilo se da su ih uradili Komnanči.\nKako su crteži rađeni u raznim periodima od kraja 17. do 19. veka arheolozima je pružena jedinstvena mogućnost da prošetaju njihovom istorijom i vide kako su Komanči predstavili svoja sela, konje, bitke, zemlju, lov, životinje, ali i pljačkaške pohode i trgovinske ekspedicije.\nKrajem 2013. Fauelsov tim je pronašao još jednu kamenu ploču sa konjem i nepoznatim predmetom. Član njegovog tima, Komanči Džimi Arterberi odmah je znao o čemu je reč - na slici je prikazan konj u galopu i kometa na nebu. Oboje hrle ka suncu.\nPošto su proverili istorijske podatke, ispostavilo se da je 1680. tokom dana bila vidljiva kometa u ovim predelima, a Komanči koji je uradio crtež tako je slavio vezu između sunca, konja i događaja na nebu.\n]]> Tue, 12 Mar 2019 23:48:26 +0100 Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/318582/najstrasniji-ratnici-u-istoriji-prica-o-casrtvu-komanca.html Zašto Nikola Tesla nikada nije dobio Nobelovu nagradu? http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/320910/zasto-nikola-tesla-nikada-nije-dobio-nobelovu-nagradu.html Pobednicima nagrade su 1915. proglašeni Viljem Henri Brag i Lorens Henri Brag. Ni u arhivi Kraljevske akademije nema podatka da je Nikola Tesla bio među budućim slavodobitnicima, međutim dva glasa (brojevi 33 i 34) nedostaju u svojim fasciklama! ]]>\n]]> Tue, 12 Mar 2019 00:21:56 +0100 Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/320910/zasto-nikola-tesla-nikada-nije-dobio-nobelovu-nagradu.html Genijalna ideja koja je proslavila Muhameda Alija: Mnogo pameti i malo prevare http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/382745/genijalna-ideja-koja-je-proslavila-muhameda-alija-mnogo-pameti-i-malo-prevare.html Ovo nikome nisam rekao, ali trener i ja imamo jednu tajnu. Znaš li zašto sam ja najbrži bokser na svetu? Zato što sam jedini koji trenira pod vodom, rekao je tada Ali fotografu Lajf magazina. ]]>\n]]> Mon, 11 Mar 2019 00:21:20 +0100 Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/382745/genijalna-ideja-koja-je-proslavila-muhameda-alija-mnogo-pameti-i-malo-prevare.html Ni nalik na današnje žene: Naše vladarke ginule za porodicu i zemlju, promenile istoriju Srbije http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/392105/ni-nalik-na-danasnje-zene-nase-vladarke-ginule-za-porodicu-i-zemlju-promenile-istoriju-srbije.html Bile su rođene i odgojene da za svoju zemlju i život daju. ]]>\nMalo je poznato da su često iza moćnih srpskih vladara stajale izuzetno moćne žene, koje su često preuzimale vlast nakon smrti svojih muževa. Mnoge od ovih žena pokazale su kao bolje vladarke nego što su njihovi muževi bili vladari.\nInteligentne i sposobne, pridobijale su neprijatelje često žrtvujući ono što im je bilo najvrednije!\nEvo 10 manje poznatih priča o izuzetnim ženama koje su se ne razne načine borile za svoju zemlju!\n1. Olivera Hrebeljanović\nNikada nije vladala Srbijom, nikada nije bila ni žena nekoga od srpskih vladara, ali se zbog svoje nesvakidašnje sudbine mora naći na ovoj listi. Olivera je bila najmlađa ćerka Lazara i Milice i rođena je oko 1373. godine.\nNakon bitke na Kosovu, jedan od turskih uslova za Srbiju je bio da se Olivera uputi u Bajazitov harem. Uz sve ostale uslove, to je teška srca prihvaćeno. Legenda kaže da je put koji vodi ka Istambulu prekrivan ružama od strane naroda koji je bio svestan koliku žrtvu Olivera podnosi za svoj narod.\nNa samom dvoru, u haremu koji je brojao preko 100 žena, Olivera se uspela izboriti za Bajazitovu naklonost i bila jedna od četiri zakonite sultanove žene. Svoj uticaj na Bajazita, koji nije bio mali, koristila je kako bi pomagala svome bratu, despotu Stefanu, i srpskom narodu. Valjalo bi spomenuti da nikada nije prešla u islam.\nGodine 1402. se desio poraz Bajazita kod Angore, i on i Olivera padaju u zarobljeništvo mongolskog emira Tamerlana. Odatle je brat Stefan Lazarević otkupljuje 1403. Sve do njegove smrti 1427. bila mu je verni pratilac i savetnik na dvoru u Beogradu.\nTačan datum njene smrti se ne zna, umrla je negde posle 1443. godine, a njeno žrtvovanje za svoj narod dugo je ostalo upamćeno… Na žalost, ne dovoljno dugo, jer se danas princeza Olivera i njena sudbina retko spominju.\n2. Teodora Smilec\nTeodora, prva supruga Stefana Uroša III Dečanskog, bila je bugarska princeza. Njen otac Smilec je u periodu od 1292. do 1298. bio bugarski car. Za Dečanskog se udala još dok je on nosio titulu mladog kralja i upravljao Zetom. Godine 1314, nakon neuspele Stefanove pobune protiv oca, kralja Milutina, zajedno sa sinovima Dušanom i Dušmanom (Dušicom) prati oslepljenog muža u izgnanstvo u Carigrad. Tamo je Stefanova porodica, pod nadzorom vizantijskog cara Andronika II Paleologa, Milutinovog tasta, boravila sedam godina. Uz posredovanje srpske crkve, zatočenici se vraćaju u Srbiju i sve do Milutinove smrti ostaju u župi Budimlje. Dočekala je da njen suprug ponese kraljevsku krunu nakon dinastijskih borbi. Srpska kraljica je bila od januara do oktobra 1322. godine, kada je umrla. Sahranjena je u manastiru Banjska. Do nas je dospeo i njen prsten koji se čuva u Narodnom muzeju u Beogradu.\nNe može se svaka država pohvaliti da je među svojim vladarkama imala italijansko/francusku princezu (danas se dosta govori da je ona bila mađarskog porekla, ali se to sa sigurnošću ne zna).\nJelena Anžujska je bila supruga kralja Stefana Uroša Prvog, sina Stefana Prvovenčanog. Najverovatnije je rođaka Karla I, kralja Napulja i Sicilije, koga je u pismu nazivala rođakom. Princeza Jelena u Srbiju je došla oko 1250. godine, kada je mladi Uroš u njenu čast po čitavoj Ibarskoj dolini posadio stabla jorgovana, njeno omiljeno cveće. I sam vladar bio je svestan njenog političkog značaja, ali i njene nadaleko čuvene lepote, te joj se hteo umiliti dolinom jorgovana, koja se i danas prostire od Kraljeva ka Novom Pazaru.\nPodigla je katoličke crkve u Kotoru, Baru, Ulcinju i Skadru, obnovila mnoge srpske manastire i izgradila Gradac na Ibru. Malo je kraljica u istoriji Srbije koje su imale toliki uticaj na vođenje spoljne i unutrašnje politike u Srbiji. Uticala je na svoga muža i kasnije na svoje sinove, srpskog kralja Dragutina i srpskog kralja Milutina, da održavaju dobre odnose sa dalmatinskim primorskim gradom-državom Dubrovnikom. U vreme kada je kralj Stefan Dragutin zbacio svoga oca Stefana Uroša I Nemanjića sa kraljevskog trona 1277, i Srbiju podelio na tri dela – između sebe, svoje majke Jelene Anžujske i svog brata Milutina – Jelena Anžujska je suvereno zavladala velikim delom Srbije kao prava vladarka. Jedno vreme, ona je vladala oblastima Zete, Trebinja, Plava i gornjeg Ibara (u današnjoj Hercegovini i Crnoj Gori).\nNakon smrti muža, zamonašila se u crkvi Svetog Nikole na Skadru, koji je takođe osnovala, gde je i umrla 1314. godine. Sahranjena je u manastiru Gradac. Legenda kaže da se tri godine nakon smrti u snu javila jednom monahu i da su po otvaranju njenog groba otkrili očuvano telo, nakon čega je proglašena svetiteljkom. Sa kraljem Urošem je imala četvoro dece: Dragutina, Milutina, Stefana i Brnču.\n4. Olga Karađorđević\nKneginja Olga je bila udata za kneze Pavla. Rođena u dvorcu Tatoj kao prva od tri kćeri grčkog kneza Nikole i ruske Velike kneginje Jelene. Unuka Velikog kneza Vladimira, praunuka imperatora sve Rusije Aleksandra II. Kneza Pavla je upoznala jula 1923. u Londonu. Ubrzo su se verili i venčanje je bilo zakazano za ponedeljak, 22. oktobra u Beogradu.\nInteresantno je da je kum na venčanju bio vojvoda od Jorka, potonji engleski kralj Džordž VI. Sa knezom Pavlom i decom prognana je iz zemlje 27. marta 1941. godine, nakon vojnog puča.\nU Atini su predati britanskim vlastima, koje su ih otpremile u Keniju, u nenaseljenu oblast, u džungli pored jezera Naivaša. Krajem avgusta 1942. muž njene sestre Marine, vojvoda od Kenta, izgubio je život u avionskoj nesreći. Kralj Džordž VI je od Čerčila dobio dozvolu da ona doputuje u Englesku. U januaru 1943. se vratila u Keniju i zatekla muža iscrpljenog od bolesti. Početkom juna, zalaganjem južnoafričkog generala Smatsa, dozvoljeno im je da napuste Keniju i presele se u Johanesburg. Tek u februaru 1948. vratili su se u Evropu, najpre u Ženevu, a zatim, od 1949, u Pariz. Odlukama raznih narodnih i sličnih sudova sve joj je u Srbiji oduzeto, proglašena je neprijateljem i zabranjen joj je povratak. A bila je žena čoveka koji je pokušao da izbegne najgore za svoj narod. Da li je bio u pravu ili ne, pokazaće vreme. Umrla je 1997. u Parizu, sahranjena pored muža i sina Nikole, da bi 2012. njeni posmrtni ostaci bili preneti na Oplenac.\n5. Jerina Branković (Prokleta Jerina)\nTek se pre par godina počelo spekulisati o pozivnoj strani ličnosti nesrećne despotice Jerine Branković. Pet vekova je narod slušajući o njoj uz gusle stekao utisak da je unesrećila Srbiju i svoju porodicu, a Jerina je zapravo u jednom trenutku za svoju državu žrtvovala nešto najdragocenije što je imala – svoju decu.\nRođena u grčkoj porodici Kantakuzina, na samom početku petnaestog veka, Jerina se sa samo petnaest godina udala za srpskog despota Đurđa Brankovića. Iako je bio dvadeset godina stariji od nje, neki izvori tvrde da je par imao mnogo zajedničkih interesovanja koja su dovela do toga da se u braku između Đurđa i Jerine razvije jaka ljubav.\nPrvi sin im je preminuo kao trinaestogodišnjak. Imali su još i sinove Grgura, Stefana i Lazara, i ćerku Katarinu. Što se tiče Mare, nije poznato da li je ona njihova ćerka ili pak kći iz prvog braka despota Đurđa. Pošto je bio prinuđen da Ugarima ustupi Beograd, Đurađ je morao da premesti svoju prestonicu. Tako je dobio dozvolu da počne sa izgradnjom Smedereva. Veliku ulogu u izgradnji imala je sama despotica, koja je dovela neimare iz Grčke da tvrđavu grade po uzoru na carigradske, a u tome je pomagao i njen brat Toma.\nKako je narod bio prinuđen da gradi, mnogima se u startu nije dopadalo što će učestvovati u ovom poduhvatu. U izgradnji su korišćena jaja kao vezivni materijal, što se ionako gladnom stanovništvu nije dopadalo. Narod je svu krivicu za težak život tokom izgradnje Smedereva i pred sam konačan pad despotovine pripisao Jerini. Jerina je svoju ćerku Katarinu udala za grofa Urliha II, kako bi se oslobodila pritiska sa severa.\nTurcima se nije dopao ovaj savez i odmah su zatražili drugu kćer, Maru. Jerini je jako teško pao ovaj rastanak, kao i velikom broju Srba u to vreme, pogotovo jer je Mara odlazila u harem. Ipak, mnoge srpske princeze vaspitavane su tako da svojom udajom i uticajem na svog muža pomažu porodici i Srbiji, pa ni Mara nije bila izuzetak. Dugo je vršila uticaj da sultan Murat II pomaže njenoj braći, čak je i podučavala njegovog naslednika Mehmeda II, koji ju je veoma poštovao. Sultan joj je čak dozvolio da zadrži svoju veru.\nMarina predaja samo je dodatno opravdala mržnju prema Jerini. Istoričarima nikada nije bila sasvim jasna ova mržnja prema despotici, posebno s obzirom na to da je kneginja Milica, koja je takođe udala svoju ćerku Oliveru za sultana u narodu zapamćena kao mučenica i svetica. Turcima ni to nije bilo dovoljno, nego su zatražili Jerinina dva sina Grgura i Stefana kao taoce.\nUprkos Marinom uticaju i molbi da ih poštedi, koje su stigle prekasno, Grgur i Stefan su oslepljeni. Turska vojska je uprkos svemu odlučila da uđe u Srbiju i osvoji Smederevsku tvrđavu. Grad se predao uglavnom zbog gladi, ne zbog toga jer je tvrđava bila lako osvojiva. Bračni par Branković je pobegao u Zetu, odakle je Đurađ pokušao da traži pomoć od Ugara, ali je i ovaj plan propao. Kraj života Jerina je dočekala kao monahinja na Rudniku. Posle Đurađove smrti najmlađi sin Lazar, tada već naslednik, i njegova žena Jelena proterali su porodicu iz Smedereva, smatrajući da se od njih krije blago porodice Branković. Jerina je preminula u maju 1457. godine. Smatra se da je otrovana od strane svog najmlađeg sina Lazara. Ne zna se gde je sahranjena, a ne zna se ni kako se Srbijom proširio loš glas o Jerini koja je u narodu, poput svog svekra Vuka Brankovića, ostala prokleta i izdajica.\n6. Jelena Kantakuzin\nJelena je bila bugarska princeza, sestra bugarskog cara Jovana Kantakuzina, i srpska carica, žena cara Dušana. Kao ženu najmoćnijeg vladara loze Nemanjića, pratile su je raznorazne priče i nagađanja. Iako je ovo možda najskladniji brak Nemanjića, car Dušan je ipak bračnu sreću skupo platio.\nOn je jedini Nemanjić koji nije svetac, a kao jedan od glavnih razloga uzima se činjenica da je odveo ženu na Svetu Goru mada ni oceubistvo i uzdizanje Ohridske arhiepiskopije na rang patrijaršije nisu pomogli).\nZvanično opravdanje za boravak carice Jelene na Svetoj Gori jeste činjenica da su bežali od kuge, ali ni to nije bio dovoljno jak razlog za narušavanje običaja i zakona Svete Gore. Katolički izvori mrze Jelenu Kantakuzin, a kako i neće kada je bila žena pravoslavnog cara osvajača. Mavro Orbin za nju kaže: "Perverzna dama, neprijatelj katolika". Sa druge strane, prema vizantijskim izvorima, Jelena je bila verna i smerna žena koja je pratila muža u ratnim pohodima, na Solun i protiv Bosne. Neki izvori tvrde da je Dušan hteo da se rastavi od nje jer nije imala dece i 1336. je započeo pregovore o ženidbi ćerkom nemačkog cara Fridriha Lepog. Već u zimu 1336. ili u proleće 1337. Jelena je na sumnjiv način dobila sina Uroša, i tako učvrstila svoj položaj na dvoru.\nU više povelja Dušan pominje Jelenu kao „hristoljubivu“ i „blagodarovnu“. Mnogo je čitala i monasi po manastirima su za nju prepisivali mnogobrojne knjige. Nedugo posle smrti cara Dušana, carica Jelena se zamonašila kao monahinja Jelisaveta. I kao monahinja je nastavila sa političkim delovanjima. Tako je, aprila 1357. godine, bila prisutna i vrlo aktivna na državnom saboru u Skoplju, kada je, njenom zaslugom, Uroš dobio široku podršku vlastele, koja je podržala njega, a ne Simeona. Posle smrti sina Uroša, carica majka Jelena je, očekivano, izgubila svaku volju za životom. Odrekla se političke aktivnosti i podvrgla strogom isposničkom životu. Umrla je novembra meseca 1376. godine. Sahranjena je kraj cara Dušana, u njegovoj zadužbini, manastiru Sveti arhangeli kod Prizrena.\n7. Natalija Obrenović\nNatalija Petrovna Keško rođena je 14. maja 1859. godine u Firenci. Bila je rusko-moldavskog porekla. Otac joj je po poreklu bio iz Rusije, a majka iz Moldavije.\nBez oca je ostala sa šest godina, a majka joj je umrla kada je Natalija navršila petnaest godina. Posle majčine smrti Natalija je sa bratom i dve sestre ostala da živi u Rusiji. Završila je devojačku školu u internatu za ćerke aristokrata u Parizu. Kada je imala 17 godina, Natalija se verila sa knezom Milanom Obrenovićem. Oni su se 17. oktobra venčali u Beogradu. Naredne godine rođen je prestolonaslednik Aleksandar Obrenović. Drugi sin Milana i Natalije, Sergije, umro je ubrzo posle rođenja. Godine 1882. Srbija je postala kraljevina, te je kneginja Natalija postala kraljica.\nZbog Milanovog lagodnog života, odavanju kocki i brojnim neverstvima, kralj i kraljica počeli su se udaljavati jedno od drugog. Njihovi karakteri bili su različiti, ali i odnos prema vladarskim obavezama. Naime, dok je kraljica bila odgovornija i čvršća, kralj je neretko pokazivao neodgovornost i opušteniji odnos prema vlasti. Osim toga, kraljica Natalija bila je naklonjena Rusiji, a kralj Milan oslonac je tražio na strani Austrije. Brojne razmirice dovele su do toga da je 1887. godine kralj želeo da kraljica napusti Srbiju, uvidevši da mu ona može ugroziti položaj i politički uticaj. Dogovor je bio da kraljica ima pravo da leto provede u Srbiji, ali je potom morala da napusti zemlju na godinu dana.\nGodine 1888, po njenom povratku u Srbiju, kraljica Natalija i kralj Milan zvanično su se razveli. Kraljica se posle konačnog razlaza sa kraljem preselila u Bijaric u vilu „Sašino“. Tokom izgnanstva samo je povremeno viđala sina Aleksandra. Pošto je kralj Milan abdicirao 1889. godine i napustio Srbiju, vratila se u zemlju. U maju 1891. godine kraljica Natalija biva proterana iz Srbije. Kada je na vlast stupio kralj Aleksandar 1893. godine, odbila je da se vrati u Beograd. Ona se tek dve godine kasnije, tj. 1895, vratila u Srbiju. U zemlji je boravila samo kada u njoj nije bio kralj Milan. Povremeno se vraćala u Srbiju kako bi se viđala sa sinom. Međutim, uvidevši da se kralj Aleksandar zaljubio u njenu dvorsku damu Dragu Mašin, zaoštrila je odnose i sa sinom. Kraljica Natalija oštro se protivila sinovljevoj ženidbi sa Dragom. No, uprkos protivljenju majke, mnogobrojnih prijatelja i političara, 1900. godine kralj Aleksandar sklopio je brak sa Dragom Mašin.\nKraljica Natalija prešla je u katoličanstvo 1902. godine i nije se više vraćala u Srbiju. Svoj imetak poklonila je Univerzitetu u Beogradu, a ne svom sinu. Godine 1903. ubijeni su njen sin kralj Aleksandar Obrenović i kraljica Draga Mašin, a na čelo Srbije stupila je dinastija Karađorđević. Ono što je malo poznato jeste da je posle Majskog prevrata 1903. godine sva imovina porodice Obrenović pripala Nataliji Obrenović. Postala je veliki dobrotvor. Svojim testamentom velika imanja u Srbiji zaveštala je Beogradskom univerzitetu i manastirima i crkvama koji su zadužbine Obrenovića. A jedan deo u novcu i umetničkim slikama odredila je živim potomcima Jakova Obrenovića, brata kneza Miloša Obrenovića.\nKraljica Natalija je 1903. godine želela da imovinu u Srbiji pokloni porodici Jakovljević, ali oni nisu smeli da to prihvate iz straha od tadašnje dinastije Karađorđević, pa je tako više od 7.700 hektara šume dato Beogradskom univerzitetu. Sadržina testamenta nije poznata i o tome postoje samo nagađanja. Umetnine se nalaze po muzejima i privatnim kolekcijama. Ono što se sa sigurnošću može reći je da je sačuvan lični dnevnik kraljice Natalije.\n8. Zorka Karađorđević\nKneginja Zorka je bila najstarija ćerka crnogorskog knjaza, kasnije kralja Nikole I Petrovića, i supruga Petra I Karađorđevića (kralj Srbije od 1903. do 1918. i kralj Srba, Hrvata i Slovenaca od 1918. do 1921. godine). Rođena je 1864. godine na Cetinju. Na krštenju je, na dan Svetog Save, dobila ime Ljubica.\nKum je bio srpski knez Mihailo Obrenović, koga je u Cetinju na krštenju zastupao državni savetnik Đorđe Đoša Milovanović (1813—1885). Bila je prvo od ukupno dvanaestoro dece crnogorskog kneza Nikole I Petrovića i kneginje Milene. Početkom 1883. na Cetinje dolazi knez Petar Karađorđević. Namera mu je bila da se na Cetinju oženi, zbliži sa Crnogorcima i da se tu doseli i živi sa porodicom. Zaprosio je mladu i lepu kneginju. Dolazak Petra Karađorđevića na Cetinje i njegova veridba s kneginjom Zorkom Petrović-Njegoš nije bila po volji protivnicima ovih dveju dinastija, ali je zato taj čin s radošću prihvatio srpski i crnogorski narod, koji je u krvnom srodstvu video najavljivanje buduće zajednice.\nU Cetinjskom manastiru 30. jula 1883. godine obavljeno je venčanje kneginje Zorke (koja je tada imala 19 godina) i Petra Karađorđevića (39 godina). Kneginja Zorka je Petru I Karađorđeviću rodila petoro dece: Jelenu, Milenu, Đorđa, Aleksandra i Andriju. Glavna preokupacija kneginje Zorke za života bila je da njen suprug postane kralj Srbije, te je stalno bila trudna u nameri da pretendentu na srpski presto ostavi što više potomaka. Umrla je 4. marta (16. marta) 1890. godine, na porođaju poslednjeg sina Andreje, koji je takođe preminuo nekoliko dana posle majke. U želji da pomogne svojoj supruzi, Petar I pozvao je lekare iz Beča, ali nesrećnoj kneginji nije bilo pomoći. Sve ovo je Petra navelo da promeni svetitelja zaštitnika porodice. Umrla je sa rečima: “Biće kralj!”, misleći na Petra Karađorđevića, što se i ostvarilo 13 godina kasnije, nakon Majskog prevrata.\nSahranjena je na Cetinju, kod manastira Sveti Petar, ali kada je izgrađen Oplenac, zadužbina kralja Petra I, preneta je tamo 15. marta 1912. godine. Iako je kratko živela, kneginja Zorka je ostavila veliki trag u istoriji kao spona Srbije i Crne Gore i kao majka jugoslovenskog kralja Aleksandra I Karađorđevića.\n9. Draga Obrenović (Mašin)\nRodila se 23. septembra 1866. godine u Gornjem Milanovcu. Otac joj je bio Panta Lunjevica, potomak poznate trgovačke porodice. Roditelji su počeli da joj traže priliku za udaju još dok je bila u školi. Njihov izbor bio je Svetozar Mašin, tridesetdvogodišnji inženjer. Draga ga nije htela. Zamišljala je da će se udati iz ljubavi, da će ta ljubav biti nalik njenoj prvoj i do tada jedinoj ljubavi prema Bogdanu Popoviću, jednom od naših najznačajnijih književnih kritičara, ali je na kraju udovoljila roditeljima.\nZa Svetozarom je išla priča da je alkoholičar i iako je bio dobar inženjer imao je skromnu platu. Draga Lunjevica i Svetozar Mašin venčali su se 1883. godine u beogradskoj Sabornoj crkvi. Posle venčanja svatovi su pozvani na igranku u bašti kod Narodne skupštine. Prisutni su hvalili nevestinu ljupkost, lepotu i mladost.\nPričalo se da je u fijakeru tuda prolazio sedmogodišnji Aleksandar Obrenović, i da je mahao svatovima obradovan što vidi mladu. Brak Mašinovih trajao je tri godine. Živeli su skromno, Draga je pratila muža po terenima ili je, čekajući ga da se vrati s nekog istraživanja, živela kod svekra u Beogradu. Dece nisu imali, a po nekim svedočenjima Draga je jednom bila trudna. Svetozar Mašin umro je na terenu 1886. godine. Lekari su napisali da je umro od srčane kapi, a ljudi su pričali da je imao epileptični napad zbog velike količine alkohola.\nDraga se vratila svojoj porodici, živela je s majkom, braćom i sestrama u očevoj kući. Posle smrti oca preuzela je brigu o porodici. Njena penzija koju je primala nakon muževljeve smrti, i penzija koju je primala njena majka, bile su nedovoljne za pristojan život porodice. Da bi spasla porodicu nemaštine, iskoristila je dinastijske veze svog oca i postala je dvorska dama kraljice Natalije.\nPratila je Nataliju i kada je bila proterana iz Srbije. U početku je njihov odnos bio veoma prisan, da bi zahladneo posle jedne posete kralja Milana Nataliji za koju je, izgleda Draginom krivicom, saznao ceo Beograd.\nKralj Aleksandar upoznao je Dragu Mašin u Bijaricu 1894. godine. U bliži dodir s njom došao je posle davljenja u moru. Naime, 1895. godine, prilikom jutarnjeg kupanja u Toskanskom zalivu, iznenadna plima ugrozila je život kralja i ljudi iz njegove pratnje. Nakon toga kralj je zakucao na vrata sobe majčine dvorske dame i upitao je da li je strahovala za njega.\nBio je to nedvosmislen znak da mu je stalo do nje i da očekuje da mu ta naklonost bude uzvraćena, bez obzira što je od njega bila starija dvanaest godina. Kada se ta veza produbila i krenula razvijati ka braku, pristalice Karađorđevića, ali i sam Milan, bili su protiv nje. Prvenstveno zbog razlike u godinama.\nKralj Aleksandar je zakazao venčanje sa Dragom Mašin za 23. jul 1900. i pozvao sve dobronamerne građana da vide za kraljicu pravu Srpkinju, označivši novu politiku da se srpski vladari žene Srpkinjama, a ne više inostranim princezama. Mesec dana posle venčanja kralj Aleksandar je objavio da je kraljica u blagoslovenom stanju.\nFrancuski lekar Kol je, pod sumnjivim okolnostima, utvrdio trudnoću staru četiri do pet nedelja. Kraljica je počela da se goji. Ponašala se kao bremenita žena. Poslednjih meseci trudnoće dvor je bio prepun poklona za bebu. Za sledeći pregled pozvani su lekari iz Rusije. Prisustvovao je i Kole. Zaključak lekara bio je da „porođaj ne može da se očekuje”.Tako je kraljica Draga, uz sve što su joj pripisivali, postala oličenje neplodnosti i najpoznatija nerotkinja naše prošlosti. Kako je nezadovoljstvo kraljevskim parom raslo, ovakav ishod nije bio od pomoći. Na kraju, 1903. je izvršen Majski prevrat u kojem su ubijeni i kralj i kraljica. Njihova tela su odmetnuti oficiri izmasakrirali i bacili sa balkona dvora.\nŠta su joj zamerali? Tačan odgovor bio bi: sve. Daleko od toga da je bila savršena, ali sve je prisutnije mišljenje da je narod neopravdano u njoj video krivca za lošu vlast kralja Aleksandra.\n10. Marija Karađorđević\nKraljica Marija, žena kralja Aleksandra I, bila je omiljena u narodu. Savremenici kažu da je ona bila sve što je narod u tom trenutku želeo od vladarke – dobra supruga, požrtvovana majka, vredna domaćica i dostojanstvena kraljica, koja je za svakoga imala blagu reč.\nRođena je kao treće dete rumunskog kralja Ferdinanda. Rumuni u lukama na Dunavu i dan-danas goste iz Srbije oslovljavaju sa „kuskre“, što se prevodi kao „prijatelju“ i „prijo“, a sve zbog braka njihove princeze Marije i Aleksandra Karađorđevića.\nBila je imenjakinja sa svojom majkom, ali je ubrzo dobila nadimak Minjon. Neki kažu da je to zbog toga što je bila "slatka kao minjon"’. Drugi kažu da je nadimak dobila po nazivu opere koju je njena majka gledala neposredno pre nego što ju je rodila. Pored toga što je bila lepa, reč je bila o veoma obrazovanoj dami – školovala se po najprestižnijim školama, a osim rumunskog govorila je tečno engleski, nemački i francuski jezik, a posle udaje i srpski.\nSvadbi Aleksandra I i Marije 1922. prisustvovala je i delegacija iz Austrije, iako je pre samo 4 godine naša zemlja bila u ratu sa njom. Sa druge strane, delegaciji Bugarske bio je zabranjen dolazak na svečanost.\nKraljica Marija i kralj Aleksandar uskoro su postali uzor za sve evropske kraljevske parove. Živeli su skladno i povučeno, a brak je krunisan trojicom sinova – Petrom, Tomislavom i Andrejem. Njenu sreću pomutila su dva događaja – atentat na kralja Aleksandra u Marseju 1934. i beg iz zemlje 1941 godine. Ispostaviće se da se nikada više u Srbiju nije vratila.\nU izgnanstvu je živela prilično skromno, neretko prodajući porodični nakit kako bi platila najosnovnije račune. Njen poslednji službeni snimak urađen je da bi se javnosti prikazala njena izuzetno vredna dijadema, koja je ponuđena na prodaju. U ratnim godinama, za kraljicu Mariju čulo je malo ljudi u okupiranoj zemlji. A ipak, ona je neumorno radila za njih – preko Komiteta Crvenog krsta, do kraja 1943. godine, zarobljenicima u logorima širom zaraćene Evrope upućeno je oko 7,5 miliona kilograma pošiljki, od čega oko 5,5 miliona kilograma hrane.\nKako okupator ne bi saznao ko zapravo šalje pakete, kraljica ih je potpisivala kao Marija K. Đorđević. Malo je poznato da je bila veliki zaljubljenik u automobile, a i prva žena u kraljevini koja je imala vozačku dozvolu. Kraljica Marija umrla je u 61. godini. Opelo joj je po pravoslavnim običajima služeno u hramu Svetog Save u Londonu, koji je ona podigla. Sahranjena je u Vindzoru, blizu groba engleske kraljice Viktorije, svoje prabake. Njeni ostaci danas počivaju na Oplencu, u porodičnoj crkvi dinastije Karađorđević.\n]]> Fri, 8 Mar 2019 00:28:20 +0100 Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/392105/ni-nalik-na-danasnje-zene-nase-vladarke-ginule-za-porodicu-i-zemlju-promenile-istoriju-srbije.html SUDBINA MNOGIH PRINCEZA BILA JE TEŠKA, ALI OVA JE UMRLA NAJJEZIVIJOM SMRĆU: Zbog ovoga je Jelisaveta Romanov kanonizovana, a čuda na njenom grobu su bezbrojna http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/406494/sudbina-mnogih-princeza-bila-je-teska-ali-ova-je-umrla-najjezivijom-smrcu-zbog-ovoga-je-jelisaveta-romanov-kanonizovana-a-cuda-na-njenom-grobu-su-bezbrojna.html Vernici je danas znaju kao Svetu prepodobna mučenicu Jelisavetu Fjodorovnu Rusku. Važi za veliku svetiteljku i isceliteljku nad čijim su se moštima dešavala mnogobrojna čuda. Ipak, čak iako ne verujete u sve ovo, trebalo bi da znate priču ove žene jer je reč o jednoj od najpotresnijih sudbina u istoriji Rusije. ]]>\nJelisaveta prepodobnomučenica Jelisaveta Fjodorovna Ruska je crkveno ime ruske kneginje Jelisavete iz carske dinastije Romanov\nVelika kneginja Jelisaveta je rođena 1. novembra 1864. godine. Roditelji su joj bili veliki vojvoda Ludvig IV od Hesena i Rajne i britanska princeza Alisa. Jelisaveta je bila unuka kraljice Viktorije i starija sestra Aleksandre, poslednje carice Rusije. Bila je obrazovna, mudra i veoma učena. U mladosti je smatrana jednom od najlepših žena Evrope tog vremena.\nKNEGINJA JELISAVETA I NJEN SUPRUG SERGEJ ROMANOVFOTO: VIKIPEDIJA\nIpak, njen život zauvek je promenio brak i odlazak u Rusiju...\nJelisaveta se 1884. godine udala za velikog kneza Rusije Sergeja Aleksandroviča, petog sina cara Aleksandra II. U sklopu tradicije onog vremena odmah je iz luteranstva prešla u pravoslavnu veru i nije mnogo prošlo pre nego što se po carstvu pročulo da je nova kneginja veoma religiozna žena blage naravi, dobra i povučena.\nIpak, Jelisavetina sreća nije bila dugog daha... Početkom 1905. godine, socijalistički revolucionar Ivan Kaljajev ubio je njenog supruga, kneza Sergeja Romanova.\nKneginja je bila skrhana. Par nije imao dece i nakon toga za nju više nije bilo razloga da ostaje na dvoru. Odlučila je da ostatak života posveti Bogu i da mu služi ljubavlju prema bližnjima.\nJELISAVETA FJODOROVAFOTO: VIKIPEDIJA\nProdala je svoj luksuzni nakit (uključujući i venčani prsten) i svu ostalu imovinu. Tako prikupljenim novcem finansirala je podizanje samostana Svete Marte i Marije u Moskvi u koji je planirala da se povuče.\nIpak, pre nego što je otišla iz javnog života Jelisaveta je učinila još nešto što je zadivilo i dirnulo milione Rusa - javno je oprostila ubici svog muža i čak se, bezuspešno, založila za njegovo pomilovanje.\nVelika kneginja Jelisaveta je postala poglavarka samostana Svete Marte i Marije, a u sklopu njega otvorila je i bolnicu i sirotište. Samostan je svakog dana delio 300 obroka za siromašne stanovnike Moskve. Narod ju je nazvao "anđelom čuvarem Moskve“.\nU godinama koje su usledile Jelisaveta se potpuno posvetila dobrotovornom radu. Sa sestrom, caricom Aleksandrom, imala je blizak odnos, ali je on vremenom zahladneo, naročito kada se u život carske porodice uvukao monah Raspućin prema koje je Jelisaveta (kao i većina daljih rođaka) bila jako sumnjičava.\nI tako je došla 1917. godine i izbijanje Oktobarske revolucije.\nIako se Jelisaveta nije mešala u politiku niti je imala bilo kakvu faktičku moć, boljševici su, navodno po Lenjinovom naređenju, kneginju izveli iz manastira, uhapsili i sproveli u zatvor u Alapajevsku, rudarskom gradu sa sibirske strane Urala.\nSamo dan nakon pogubljenja svoje sestre, cara Nikolaja II i njihove dece, 18. jula 1918. godine, Jelisaveta je zajedno sa još nekoliko članova carske porodice, pretučena, odvedena u napušteni rudnik i živa bačena u jamu duboku 20 metara.\nŽrtve nisu pale na dno, već su se zadržale na nekom od ispusta. Prema svedočenju jednog od ubica koje je izneo decenijama kasnije, iz okna su još dugo posle mogle da se čuju molitve i duhovne pesme koje su pevali Jelisaveta i njeni rođaci.\nNestrpljivi da se to što pre okonča, boljševici su u okno bacili granatu. Međutim, pevanje se nastavilo. Ni nakon druge granate pesma nije prestala, pa je vođa ubica naredio da se nabaca suvo granje u rupu i da se sve zapali.\nTri meseca kasnije, mesto su oslobodili kontrarevolucionari. Oni su u oknu pronašli tela Jelisavete i ostalih zatvorenika. Ustanovljeno je da je i pored svih muka kneginja Jelisaveta zapravo preminula od gladi i zadobijenih povreda. Poslednjim atomima snage previjala je rane svojim sapatnicima.\nStrahujući od nove najezde boljševika, njeno telo je krišom prebačeno u Kinu gde je sahranjeno u pravoslavnom manastiru u Pekingu da bi kasnije bilo prebačeno u Jerusalim, u crkvi svete Marije Magdalene na Maslinskoj gori.\nVelika kneginja Jelisaveta Fjodorovna je 1981. godine Ruska pravoslavna crkva van matice proglasila svetiteljkom, a 1992. godine to je učinila i Moskovska patrijaršija dodavši joj i prefiks mučenica.\nU junu 2009. godine knjeginja Jelisaveta je, zajedno sa ostalim članovima porodice Romanov, rehabilitovana.\n]]> Thu, 7 Mar 2019 02:17:04 +0100 Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/406494/sudbina-mnogih-princeza-bila-je-teska-ali-ova-je-umrla-najjezivijom-smrcu-zbog-ovoga-je-jelisaveta-romanov-kanonizovana-a-cuda-na-njenom-grobu-su-bezbrojna.html Šta je pisalo u Ajnštajnovom pismu devojci koja ga je odbila http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/406433/sta-je-pisalo-u-ajnstajnovom-pismu-devojci-koja-ga-je-odbila.html Pismo koje je nobelovac Albert Ajnštajn rukom napisao mladoj ženi koja ga je, očigledno, zainteresovala tokom boravka u Italiji 1921. godine, danas će biti ponuđeno na aukciji u Jerusalimu. ]]>\nNa aukciji će biti predstavljeno i pismo koje je Ajnštajn 1928. godine napisao kolegi Hermanu Mincu, a u kojem je izložio ideje za svoju "treću fazu teorije relativiteta" i fotografija na kojoj Ajnštajn puši lulu, prenosi AP, pozivajući se na kuću "Viner" koja organizuje aukciju.\nOktobra 1921, Ajnštajn je putovao u Firencu, u posetu svojoj sestri, kada je saznao da mlada studentkinja hemije po imenu Elizabeta Pičini živi u stanu iznad.\nNapuštajući Firencu, Ajnštajn je ostavio potpisano pismo na nemačkom jeziku, sledeće sadržine: "Naučnici, pred čijim sam nogama ležao i sedeo puna dva dana, za prijateljsku uspomenu".\nU nemačkom jeziku, inače, fraza "ležati pred nečijim nogama" izraz je za pokazivanje ljubavi.\n"Ajnštajnove predmete prodajemo već dugo, i to sa velikim uspehom. Ljudi širom sveta zainteresovani su za Ajnštajna, ne samo za njegovu matematičku i fizičku stranu, već i za njegov lični život", rekao je Gal Viner, direktor aukcijske kuće.\n]]> Wed, 6 Mar 2019 00:17:34 +0100 Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/406433/sta-je-pisalo-u-ajnstajnovom-pismu-devojci-koja-ga-je-odbila.html Bio je najbrutalniji mafijaš, a polna bolest mu je uništila mozak http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/382562/bio-je-najbrutalniji-mafijas-a-polna-bolest-mu-je-unistila-mozak-.html Za života je gvozdenom rukom vladao američkom mafijom, a pred smrt mu je vrhunac dana bio odlazak u trgovinu. ]]>\nDržavni neprijatelj broj jedan, najmoćniji gangster sveta, njegovo samo ime teralo je strah u kosti policiji i kriminalcima. Al Kapone je nekad bio alfa i omega američkog krim-miljea, ali njegovi poslednji dani nisu bili nimalo glamurozni.\nSmrt je čekao u kući na Floridi, pecao je ribu, jeo špagete i često razgovarao s davno umrlim mafijašima. Zamišljao je razgovor čak i s mafijašima čije ubistvo je lično naredio.\nNelečena infekcija sifilisa uništila mu je mozak i nekad najmoćnijeg mafijaša svela je na intelekt dvanaestogodišnjaka. Svojevremeno je kontrolisao stotine opasnih gangstera okupljenih u 'Chicago Outfitu', ali pred smrt bio je srećan kada su ga vodili po žvake u obližnju prodavnicu.\nPoznata autorka Deirdre Bair napisala je novu Kaponeovu biografiju, a najviše informacija joj je ispričala Kaponeova unučad. Većina želi ostati anonimna, ali sa zadovoljstvom su ispričali svoj život s dedom. Unučad su i razbila neke mitove koji su se decenijama pleli oko Kaponea. Jedan od tih mitova je da je američki mafijaš ribom napunio bazen kako bi mogao svakog dana loviti ribu. U bazenu nije bilo ribe, a Kapone je voleo provoditi dane u šetnji s unukama dok su tražili leptire.\n"Na jedan način, bilo je to idealno domaćinstvo gde je porodica bila na prvom mestu", rekla je Bair za New York Post. "Uveliko se taj život razlikovao od raskošnog života kakvog je vodio dok je bio na vrhu sveta", nastavlja Bair.\nJedan od razloga zašto Kapone nije trošio šakom i kapom je što je, u jednu ruku,bankrotirao. Tokom dvadesetih godina prošlog stoleća, procenjuje se da je Kapone zarađivao desetine miliona dolara svake godine. Većinu tridesetih godina proveo je u zatvoru zbog izbegavanja plaćanja poreza. Četrdesetih godina, kada je napokon izišao iz zatvora, Chicago Outfit plaćao mu je oko 30.000 dolara godišnje. Nije to ni približno dovoljno za plaćanje luksuza na koji je navikao dok je vladao mafijom.\nBez obzira na sve, novinari su svakog dana čekali ispred Kaponeovih vrata ne bi li načuli barem neki trač. Svojevremeno su novine pisale da Kapone upravlja velikom kriminalnom organizacijoma, a postoji mogućnost da su te glasine počele zbog imaginarnih razgovora s nekadašnjim mafijašima. Bair piše u biografiji da je Kapone povremeno bio uveren da proživljava događaje iz davne prošlosti.\nAlova žena Mej verojatno mu je spasila život tako što ga ja držala u izolaciji. Da je samo jednom javno izgubio kontrolu i počeo vikati na nekadašnje saradnike, Kapone bi izgubio slobodu ili život. Da je sudija čuo da je Kapone sklon nasilju,strpao bi ga u ludnicu. Da su njegovi bivši saradnici čuli da priča o nekadašnjim poslovima, smaknuli bi ga bez previše razmišljanja.\n"Mej je bila gotovo neverojatno zaštitnički nastrojena. Mafija je znala da je Kapone zatvoren od javnosti i da Mej neće dopustiti da im on postane problem. Ona je znala sve o mafiji. Na kraju krajeva, ona je u tri sata ujutro mafijašima kuvala večeru. Sigurno je sve čula", uverena je Bair.\nKapone je umro u svojoj kući 25. januara 1947. godine. Službeni uzrok smrti bila je upala pluća, a brojni svetski mediji pisali su o konačnom odlasku nekad najmoćnijeg i najbrutalnijeg gangstera Amerike.\nUdovica Mej umrla je gotovo četiri decenije kasnije, 1986. godine. Nedugo pre smrti spalila je sve svoje dnevnike i ljubavna pisma što joj je Al slao iz zatvora.\n]]> Mon, 4 Mar 2019 23:58:50 +0100 Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/382562/bio-je-najbrutalniji-mafijas-a-polna-bolest-mu-je-unistila-mozak-.html PRIČA O VELIKOM ČOVEKU SA DVE OTADŽBINE: Pukovnik carske Rusije novi dom pronašao u selu pored Zaječara! http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/332732/prica-o-velikom-coveku-sa-dve-otadzbine-pukovnik-carske-rusije-novi-dom-pronasao-u-selu-pored-zajecara-.html Nakon Oktobarske revolucije u Rusiji 1917. godine, poraza vojnih snaga odanih ruskom caru i preuzimanja vlasti od strane boljševika, Srbija je bila preplavljena talasom izbeglica poražene strane. ]]>\n]]> Sun, 3 Mar 2019 21:36:06 +0100 Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/332732/prica-o-velikom-coveku-sa-dve-otadzbine-pukovnik-carske-rusije-novi-dom-pronasao-u-selu-pored-zajecara-.html DRAGOLJUB DRAŽA MIHAILOVIĆ: Žrtva ili zločinac? http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/354423/dragoljub-draza-mihailovic-zrtva-ili-zlocinac.html Promena sastava sudskog veća Višeg suda u Beogradu dovela je, kako je obelodanjeno, do vraćanja procesa rehabilitacije Dragoljuba Draže Mihailovića na početak. ]]>\nPoštovaoce i protivnike, kao i porodice žrtava, i jednih i drugih i trećih, nikakva sudska odluka, izvesno je, neće pokolebati u svojim uverenjima.\n]]> Fri, 1 Mar 2019 00:50:45 +0100 Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/354423/dragoljub-draza-mihailovic-zrtva-ili-zlocinac.html Najfatalnija lepotica na svetu: Zbog nje su muškarci pokušavali da se ubiju http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/387286/najfatalnija-lepotica-na-svetu-zbog-nje-su-muskarci-pokusavali-da-se-ubiju.html Ava je Frenka optužila da se nabacivao devojci u restoranu pa je pozvala svog bivšeg u stan. Frenk je tada poludeo. ]]>\nU braku sa Sinatrom, glumica je imala dva abortusa. Prvog mu je prećutala, a kad je uradila i drugi i priznala mu to, Frenk je bio besan. Ispričala mu je da ne želi da njeno dete odrasta u takvoj okolini, iako je uradila taj "monstruozni čin".\n]]> Wed, 27 Feb 2019 23:53:19 +0100 Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/387286/najfatalnija-lepotica-na-svetu-zbog-nje-su-muskarci-pokusavali-da-se-ubiju.html Zaboravljeni pokolj: Evo kako su Krstaši doneli pustoš i smrt Beogradu http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/387104/zaboravljeni-pokolj-evo-kako-su-krstasi-doneli-pustos-i-smrt-beogradu.html Na poziv Pape Urbana II da se krene u rat protiv nevernika sa ciljem oslobođenja Hristovog groba, odazvalo se mnogo više ljudi nego što se i on sam nadao. Nažalost, na putu prema Svetoj zemlji, prošli su preko teritorije Srbije ]]>\n]]> Wed, 27 Feb 2019 00:50:59 +0100 Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/387104/zaboravljeni-pokolj-evo-kako-su-krstasi-doneli-pustos-i-smrt-beogradu.html Stihove urezao kašikom na zid zatvora: Pročitajte jedinu sačuvanu pesmu Gavrila principa! http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/317679/stihove-urezao-kasikom-na-zid-zatvora-procitajte-jedinu-sacuvanu-pesmu-gavrila-principa.html Pesma je prvi put objavljena 17. marta 1919. godine, posle Prvog svetskog rata, u "Zvonu", pod naslovom "Sarajevski atentat 1914". ]]>\nNakon što je ubio austrougarskog prestolonaslednika, Franca Ferdinanda, Gavrilo Princip je uhapšen i bačen u zatvor u Terezinu. Princip je tamo napisao svoj jedini literarni rad, koji je nosio političku poruku.\nS obzirom da je znao da iz te tamnica nikada neće izaći, Gavrilo Princip je ove stihove urezao sopstvenim noktima na limenoj činiji, objavio je “24 sata”.\nSa druge strane, neki kažu da je stihove napisao kašikom, i to šifrovanom robijaškom azbukom u zid, kao poruku ostalim zatočenicima.\nPesma je prvi put objavljena 17. marta 1919. godine, posle Prvog svetskog rata, u “Zvonu”, pod naslovom “Sarajevski atentat 1914″.\n]]> Mon, 25 Feb 2019 21:47:56 +0100 Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/317679/stihove-urezao-kasikom-na-zid-zatvora-procitajte-jedinu-sacuvanu-pesmu-gavrila-principa.html Bila je zvezda u usponu, a brutalno je ubijena pred porođaj http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/393373/bila-je-zvezda-u-usponu-a-brutalno-je-ubijena-pred-porodjaj.html Od svih tragedija koje su potresale Holivud, verovatno najbizarnija i najokrutnija je ona koja se dogodila na leto 1969. u predgrađu Los Anđelesa, kada su glumica Šeron Tejt, koja je bila u osmom mesecu trudnoće, i još četvoro gostiju u njenom domu, brutalno ubijeni bez ikakvog povoda. Za ova stravična ubistva odgovoran je zloglasni Čarls Menson. ]]>\nŠeron Tejt rođena je u Teksasu 1943. godine. Otac joj je bio vojno lice, pa se porodica često selila. Dok su živeli u Italiji, Šeron je pobedila na nekoliko takmičenja za lepotu. Počela je da dobija epizodne uloge u filmovima koji su snimani u Italiji. Kada je njen otac prekomandovan u Kaliforniju 1962, to joj je otvorilo vrata Holivuda.\nTokom jednog snimanja u Engleskoj, upoznala je poljskog reditelja Romana Polanskog, koji joj je potom ponudio glavnu žensku ulogu u filmu "The Fearless Vampire Killers". Pre nego što je film završen, njih dvoje započeli su vezu, venčali se i počeli da žive zajedno u Santa Moniki.\nFoto: ProfimediaRoman Polanski i Šeron Tejt\nDok je Šeron osvajala Holivud, Čarls Menson okupljao je bandu otpadnika, sa kojom je stigao u Los Anđeles i nastanio se na jednom ranču.\nVeče 8. avgosta 1969. Šeron je bila u poodmakloj trudnoći i čekala je da se njen suprug vrati iz Evrope. Bila je na večeri u svom omiljenom restoranu, sa prijateljima Džejom Sebringom, frizerom poznatih, Vojtekom Frikovskim i Ebigejl Folger. Potom su se vratili u njen dom oko pola 11 uveče.\nNarednog jutra, čistačica je u domu zatekla jeziv prizor. Tokom noći, četvorica Mensonovih pratilaca Čarls Votson, Suzan Atkins, Patriša Krenvinkel i Linda Kasabijan došli su do Šeroninog imanja, preskočili kapiju, isekli televonske žice i bezbednosni sistem. Najpre su naišli na Stiva Parenta, prijatelja kućne pomoćnice, koji je izlazio sa imanja u svom automobilu. Izboli su ga i četiri puta upucali u lice. Potom su ušli u kuću i ubili sve koje su se našli unutra.\nŠeron i njeno nerođeno dete, koji su planirali da nazovu Pol Ričard, sahranjeni su u Kaliforniji. Ona je imala samo 26 godina.\nFoto: ProfimediaČarls Menson\nMenson i članovi njegovog kulta počinili su ukupno devet jezivih ubistava na četiri lokacije tokom pet nedelja sredinom 1969. Dve godine kasnije, Menson je osuđen za ubistvo sedmoro ljudi, koje su po njegovim instrukcijama izvršili njegovi sledbenici. Prvobitno je mu je izrečena smrtna kazna, da bi potom preinačena u doživotnu zatvorsku kaznu, koju i dalje služi u zatvoru u Kaliforniji.\n]]> Sun, 24 Feb 2019 22:52:08 +0100 Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/393373/bila-je-zvezda-u-usponu-a-brutalno-je-ubijena-pred-porodjaj.html IZA ZIDINA ZABRANJENOG GRADA: Hijerarhija i spletke u velelepnim haremima kineskih careva http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/393428/iza-zidina-zabranjenog-grada-hijerarhija-i-spletke-u-velelepnim-haremima-kineskih-careva.html Udruživanje sa evnusima, čedomorstva, izumi... Sa 20.000 žena, haremima u carskoj Kini nije manjkalo dinamike ]]>\nU drevnoj carskoj Kini, car je morao da osigura nastavak dinastije dobijanjem naslednika. Zbog toga, vladari su imali ogromne hareme prepune žena, a zvog važnosti koju je ova institucije vremenom dobila, u njima je postojala čak i hijerarhija.\nŽene u imperijalnom haremu svrstavale su se u tri ranga: carica, družbenice i konkubine. Evnusi koji su služili ove žene takođe su smatrani integralnim delom harema.\nZABORAVLJENA ISTORIJA: Priča o haremu srpskog vojvode i nestalom ostrvu na Dunavu (FOTO) https://goo.gl/D8DQEc\n2:06 PM - 2 Feb 2017\nCarica, koja je bila na vrhu hijerarhije, predstavljala je "zvaničnu suprugu". Ona je bila najpoštovanija žena u Kini i nosila je titulu "majke sveta". Svi osim cara i njegove majke bili su ispod nje i morali su da slušaju njena naređenja.\nFoto: Profimedia, Peking, Zabranjeni grad\nPored carice, postojao je i čin carice udovice za one žene koje su nadživele svoje muževe. Najpoznatije među njima su Vu Cetjen iz dinastije Tang (koja je kasnije bila jedina žena koja je preuzela titulu cara) i Cisi iz dinastije Đing.\nFoto: Kineska erotska umetnost 18. veka; Autor: Profimedia\nNakon carice, dolazile su družbenice. Broj i činovi družbenica razlikovao se u zavisnosti od vladajuće dinastije. U vreme dinastije Đing, carski harem imao je jednu carsku plemenitu družbenicu, dve plemenite družbenice i četiri družbenice. Broj konkubina je takođe varirao pa je car mogao imati do 9 konkubina visokog ranga, 27 konkubina srednjeg ranga i 81 konkubinu najnižeg ranga. Međutim, tokom dinastije Han (206 pre nove ere - 220) broj konkubina nije bio ograničen, a tokom vladavine cara Huana i cara Linga, više od 20.000 žena živelo je u Zabranjenom gradu.\nZa vreme vladavine dinastije Ming (1368-1644) postojala je zvanična procedura za odabir konkubina carskog harema. Na svake tri godine, u Zabranjenom gradu, pravio se izbor devojaka od 14 do 16 godina koje su birane na osnovu njihovog porekla, vrlina, ponašanja, karaktera, zdravlja i izgleda.\nFoto: Kineska erotska umetnost 17. veka; Autor: Profimedia\nDa bi se osiguralo da su deca zaista careva, muškarcima nije bilo dozvoljeno da služe žene u haremu. Jedino su kastrirani muškarci, evnusi, mogli da obavljaju taj posao. Tokom čitave istorije kineske carevine, evnusi su služili carsku porodicu . U dinastiji Ming, bilo je čak 100.000 evnuha u službi cara i njegovog harema.\nU borbi za carevu naklonost, dolazilo je do potpuno očekivanog rivaliteta među ženama. One najambicioznije često su se udruživale sa evnusima i podmetatale razne spletke svojim suparnicama. Postoji verovanje da je Vu Cetjen, koja je tada bila careva družbenica, ubila svoje novorođenče i okrivila caricu Vang, i tako preuzela njeno mesto.\nFoto: Tradicionalna kineska erotska umetnost; Izvor: Wikipedia Creative Commons\nPo legendi, Huang Di, poznat i kao Žuti car, imao je samo četiri konkubine koje nisu bile izabrane zbog izgleda, već zbog svojih sposobnost. Po legendi, jedna od njih se smatra izumiteljem pribora za jelo odnosno kineskih štapića, dok se za drugu veruje da je izmislila češalj. One su složno pomagale Huang Diju u vladanju zemljom.\nMože se reći da druge konkubine nisu bile baš te sreće. Nakon careve smrti, mnoge bi bile spaljene jer se verovalo da će se tako pridružiti svom gospodaru u zagrobno\n]]> Fri, 22 Feb 2019 01:51:44 +0100 Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/393428/iza-zidina-zabranjenog-grada-hijerarhija-i-spletke-u-velelepnim-haremima-kineskih-careva.html SRPSKA JOVANKA ORLEANKA: Milunka Savić, heroina Velikog rata http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/316075/srpska-jovanka-orleanka-milunka-savic-heroina-velikog-rata.html Zbog svog velikog srca i ogromne hrabrosti, ulivala je strahopoštovanje čak i nemačkim oficirima, a Srbija nije znala da je ceni. Danas se navršava 40 godina od njene smrti. ]]>\nMilunka je u Balkanskim ratovima učestvovala predstavljajući se kao muškarac, a kasnije se posvetila ulozi majke i hraniteljke.\nBila je poznata kao srpska Jovanka Orleanka zbog svoje neizmerne hrabrosti, a u borbama je bila ranjavana čak devet puta. Dobila je mnoga odlikovanja, među kojima i dva francuska ordena Legije časti i medalju Miloš Obilić. Jedina je žena u svetu koja je odlikovana francuskim oredenom Ratni krst sa zlatnom palmom.\nU Prvom svetskom ratu bila je deo čuvenog „Gvozdenog puka", najelitnijeg Drugog puka srpske vojske „Knjaz Mihailo”.\nZa pokazano junaštvo u Kolubarskoj bici odlikovana je zlatnom medaljom za hrabrost „Miloš Obilić". Milunka je preživela i veliku austrougarsku i bugarsku ofanzivu i povlačenje preko Albanije.\nPokazala je veliku hrabrost u borbama - zarobila je 23 bugarska vojnika, pomagala u dostavljanju municije, istakla se u bombaškim napadima.\nIako je bila potpuno zanemarena nakon Prvog svetskog rata, penziju je stekla radeći kao čistačica čitavih 20 godina u Državnoj hipotekarnoj banci, iako je imala ponudu da se preseli u Francusku i tamo prima penziju. Ipak, za sve to vreme Milunka se izborila da iškoluje tridesetoro dece koju je dovodila sa sela.\nZa vreme Drugog svetskog rata, imala je svoju malu bolnicu na Voždovcu gde je lečila partizanske i četničke vojnike.\nNažalost 1943. bolnica je otkrivena, ranjenici ubijeni a Milanka uhapšena i odvedena u logor.\nKada je jedan nemački oficir pregledavao spiskove predviđenih za streljanje naišao je i na ime Milunke Savić. Pitao je da li je to čuvena heroina iz Prvog svetskog rata i naredio da je puste.\nMilunka je puštena i nisu je uznemiravali do kraja rata. Nakon rata, komunistička vlast joj 1945. dodeljuje penziju.\nStarost provodi u svojoj kući na Voždovcu, u društvu unuka i u redovnim susretima sa vojnim veteranima, na koja je odlazila u srpskoj uniformi i sa ordenjem.\nUmrla je 5. okotbra 1973. godine.\nIako je u medijima prvobitno bilo najavljeno da će Milunka Savić biti sahranjena u Aleji velikana, to se nije dogodilo. Sahranjena je u porodičnom grobu na Novom groblju.\n]]> Thu, 21 Feb 2019 00:37:53 +0100 Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/316075/srpska-jovanka-orleanka-milunka-savic-heroina-velikog-rata.html Zašto su kamikaze nosile kacige? http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/383573/zasto-su-kamikaze-nosile-kacige.html Zbog čega su kamikaze nosile kacige, ako znamo da su to japanski piloti samoubice? ]]>\nOvo je u stvari trik-pitanje, jer oni u suštini nisu nosili kacige, već kožne letačke kape koje su im pokrivale glavu i uši. One su sprečavale da pilotima bude hladno ili da ogluve tokom leta u otvorenom kokpitu, piše Mentalfloss.\nDržali su otvoren kokpit tokom izvidnica. Ujedno, kamikaze su nekada morale da prekinu misiju pre eksplozivnog finala, zato je trebalo da ostanu "čitavi" do narednog pokušaja.\nInače, kamikaza je bio japanski pilot-samoubica, kojem je zadatak bio da zajedno sa avionom udari u cilj. Kamikaze je takođe naziv i za tajfun koji je u avgustu 1281. uništio veći deo mongolske ratne flote koja je nameravala da zauzme Japan.\nJapanci za jedinice kamikaza češće upotrebljavaju skraćenicu tokkotai ili tokko.\nJapansko ratno vazduhoplovstvo počelo je da primenjuje kamikaze od bitke kod Filipina u oktobru 1944. Japanci su pokušavali da neutralizuju američku premoć u ratnom materijalu uz pomoć požrtvovanosti sopstvenih pilota.\n]]> Wed, 20 Feb 2019 02:01:14 +0100 Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/383573/zasto-su-kamikaze-nosile-kacige.html ZVALI SU IH BRODOVI FILOZOFA: Kako je Sovjetski Savez deportovao rusku intelektualnu elitu koja ga je "kočila" http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/390970/zvali-su-ih-brodovi-filozofa-kako-je-sovjetski-savez-deportovao-rusku-intelektualnu-elitu-koja-ga-je-kocila.html Godine 1922. iz Rusije je „brodovima filozofa“ proterano na stotine intelektualaca, akademika i novinara koji su "kočili" stvaranje Sovjetskog Saveza ]]>\n]]> Tue, 19 Feb 2019 00:12:11 +0100 Zanimljiva istorija http://www.pressonline.rs/zabava/zanimljiva_istorija/390970/zvali-su-ih-brodovi-filozofa-kako-je-sovjetski-savez-deportovao-rusku-intelektualnu-elitu-koja-ga-je-kocila.html


Vrsac Turizam | Vinarija GROZDANIĆ / GERA MUSEUM\nYou are here: Home » Vinarije » Vinarija GROZDANIĆ / GERA MUSEUM\nNa svega 7 minuta vožnje od centra Vršca nalazi se Veliko Središte, selo čije „ime i prezime” nedvosmisleno govori o tome da se nalazi u centru vinske regije u severositočnom podnožju Vršačkih planina. Idealna nadmorska visina, sastav zemljišta i klima vekovima su predodredili ove živopisne predele za uzgajanje grožđa i proizvodnju vina.\nZa poklonike „pića bogova“ odnedavno je upravo u Velikom Središtu počela sa radom jedinstvena vinska oaza u ovom delu Evrope. Stari mlin (izgrađen početkom prošlog veka) adaptiran je u Gera Museum, poseban galerijsko-vinski prostor u kojem se posetiocima nudi nesvakidašnji doživljaj. Uz nezaobilazne degustacije odličnih vina i prigodnu zakusku u neuobičajenom i lepom prostoru vinske konobe, vinskog podruma i vinske bašte, gosti mogu uživati i u razgledanju stalnih i povremenih galerijskih postavki, koncertima, tematskim večerima.\nGera Museum je otvoren za posetioce, putnike namernike, goste i ljubitelje umetnosti i dobrog vina.\nVina koja imamo u ponudi: Rajnski rizling, Muskat, Traminac, Kaberne Sovinjon, Crni Burgundac.\nГера Мусеум је отворен за посетиоце, путнике намернике, госте и љубитеље уметности и доброг вина.\nВина која имамо у понуди: Рајнски ризлинг, Мускат, Траминац, Каберне Совињон, Црни Бургундац.\nMobilni telefoni: 061/196-81-50 Živko Grozdanić – Gera\n063/893-52-17 Danijela Halda


"Frankfurtski orlovi" odleteli preko Atlantika (FOTO) - MaxBet Sport\n“Frankfurtski orlovi” odleteli preko Atlantika (FOTO)\nGotovi su novogodišnji praznici za fudbalere Ajntrahta iz Frankfurta, a među njima su i naši reprezentativci Luka Jović, Mijat Gaćinović i Filip Kostić.\nKvota u MaxBetu na pobedu Nanta nad Monpeljeom je 2.70.\n“Frankfurtski orlovi” su se u petak okupili i otputovali u Sjedinjene Američke Države, gde će održati pripreme za drugi deo polusezone. Izabranicima Adija Hitera su neophodne dobre pripreme kako bi na proleće bili spremni za borbu na dva fronta.\nAjntraht će u Bundesligi pokušati da izbori plasman u Ligu šampiona sledeće godine, a trenutno je šesti sa 27 bodova. Takođe učestvuje i u Ligi Evrope, gde je plasman u šesnaestinu finala izborio sa maksimalnih šest pobeda u grupnoj fazi.\nPrvi meč u 2019. godini frankfurtski tim će odigrati 19. januara, kada će na Komercbank areni dočekati Frajburg.\nTagovi:BundesligaFilip KostićFK Ajntraht FrankfurtFK FrajburgLuka JovićMijat Gaćinović\nŽELE SAMO SRBE Ajntraht sada juri i bivšeg fudbalera Partizana\nJović posle debakla mlade reprezentacije: Dali smo maksimum\nLuka Jović: Ne mogu tri utkmice da odrede kvalitet!\nFIFApre 5 sati


Ulepšaj svoje snove, priroda te zove\nLikovni konkurs “Cvet za moju mamu”\nObjavio Urednik u 24. februara 2018.\nNa Opštinskom takmičenju iz matematike održanom 24.02.2018. u OŠ ,,Vuk Karadžić” u Crvenki, Marko Trivunović, učenik 4.razreda naše škole je osvojio prvo mesto, a učenik Bogdan Trivunović, učenik 4.razreda treće mesto.\nIskrene čestitke našim učenicima i učiteljici Badža Mirjani.


Beogradske pijace otvorene od srede: Koje mere æe morati da se poštuju? - B92.net\nBeogradske pijace otvorene od srede: Koje mere æe morati da se poštuju?\nBeograd -- Sve beogradske pijace osim onih koje su zatvorene, Palilulska i Stari Merkator, biæe otvorene od srede, 22. aprila u 7 sati.\nIzvor: B92 ponedeljak, 20.04.2020. | 15:04 -> 15:29\nPrema reèima zamenika gradonaèelnika Beograda Gorana Vesiæa, zatvorene pijace, Palilulska i Stari Merkator otvaraju se od ponedeljka 27. aprila.\n"Vlada Srbije donela je danas odluku da je dozvoljen rad pijaca. Beograd je uvek spreman i potrebna su nam 24 sata da pripremimo pijace za rad, tako da æe beogradske pijace raditi od srede od 7 do 15 sati svaki dan, izuzev u danima kada je policijski èas. Što se zatvorenih pijaca tièe, Palilulske i Stari Merkator, one æe poèeti sa radom od ponedeljka, 27. aprila", naveo je Vesiæ, prenosi Beoinfo.\nVesiæ je precizirao da æe Grad Beograd propisati mere zaštite na pijacama.\n"Na pijacu æe moæi da uðe taèno odreðen broj ljudi, i prodavci i kupci moraju da imaju zaštitne maske, tezge æe biti zaštiæene folijom pa neæe biti direktnog kontakta prodavca i kupca, sprovodiæe se dezinfekcija na poèetku i na kraju radnog dana", rekao je Vesiæ i pozvao kupce i prodavce da ove mere zaštite poštuju.\nOn je dodao da je donošenje mere otvaranja pijaca bilo veoma važno jer su tako saèuvali posao za hiljade poljoprivrednika na teritoriji Beograda.\n"Za razliku od onih koji proizvode industrijske proizvode koji mogu da stoje u magacinu i da èekaju kupca, kada su u pitanju poljoprivredni proizvodi to je nemoguæe. Zato je bilo važno da pijace poènu da rade, naravno kada su se stekli epidemiološki uslovi. Poljoprivrednici su dali veliki doprinos zajednièkoj borbi protiv epidemije i Beograd im na tome zahvaljuj", poruèio je Vesiæ.


UMALO DA RADOZNALOST PLATE GLAVOM: Turisti kidnapovani kada su hteli da FOTOGRAFIŠU! | Happy BSC portal\nUMALO DA RADOZNALOST PLATE GLAVOM: Turisti kidnapovani kada su hteli da FOTOGRAFIŠU!\nNaoružani napadači nakratko su oteli troje švedskih turista koji su se slikali u jednoj faveli u Rio de Žaneiru, gde se sutra otvaraju Olimpijske igre, i brzo su pušteni na slobodu zdravi i čitavi, saopštila je danas brazilska policija.\nŠvedski državljani su juče putovali prema centru Rija u taksiju, kad je jedan od njih zamolio vozača da stane kod kompleksa favele Lins, navodi se u policijskom saopštenju.\nAutomobilu je ubrzo prišao naoružani muškarac, rekao je putnicima da izađu iz vozila, a vozač taksi službe "Uber" pobegao je sa lica mesta kad je začuo zvuk poput pucnja iz vatrenog oružja, preneo je Rojters.\nTaksista je odmah otišao do najbliže policijske stanice da prijavi incident.\nPolicija je otišla u favelu, gde im je rečeno da su švedski turisti, čiji identitet nije objavljen, pušteni i da su se vratili taksijem u svoj hotel.\nBrazilske vlasti su potvrdile da turisti nisu povređeni u incidentu.\nŠveđani su rekli policiji da im ništa nije ukradeno i da su napadači, kad su shvatili da se radi o turistima, samo zatražili da vide fotografije koje su uslikali i zatim ih oslobodili.\nNarko-bande u brazilskim favelama su stalno na oprezu da na njihovu teritoriju ne uđu policajci ili rivalske bande i obično ne dopuštaju nikome da slika područje koje oni kontrolišu.\nFoto: Twitter/ Favelas do Rio


Uskoro "Jumko namenska" - InfoVranjske\nUskoro „Jumko namenska“\nKompaniju „Jumko“ u narednom periodu očekuje restrukturiranje i osnivanje novog preduzeća pod nazivom „Jumko-namenska“, čulo se prilikom posete Vranju, ministra odbrane Zorana Djorđevića\nOn je rekao da će to biti nova kompanija koja će pozitivno poslovati i davati podsticaj privredi u Vranju\nU poslednjih šest godina, Ministarstvo odbrane je sa „Jumkom“ zaključilo više ugovora u vrednosti većoj od 1,2 milijarde dinara. U okviru programa namenske proizvodnje, vranjski tekstilci su za Vojsku Srbije sašili 50.200 kompleta nove maskirne uniforme M-10 i 32.000 komada pojedinačnih delova opreme. Reč je o maskirnim kombinezonima i letnjim vojnim maskirnim pantalonama.\nVranjski tekstilci izrađuju i isporučuju specijalnu odeću i za strane policije i armije.