Antisemitizam je stanje svesti: intervju Sonje Liht za Novi magazin - BFPE Srpski\n02. јуна 2018\nJedna od najistaknutijih figura domaće građanske scene Sonja Liht u razgovoru sa Nadeždom Gaće govori o jačanju i opasnostima ekstremizma, kosovskom pitanju, intelektualnoj eliti u Srbiji, ali pre svega o utiscima i porukama nedavne svečanosti u Berlinu, gde joj je uručeno izuzetno nemačko priznanje – Savezni krst za zasluge.\nPredsednici Beogradskog fonda za političku izuzetnost Sonji Liht nemački predsednik Valter Štajnmajer uručio je prošle sedmice nemački Orden za posebne zasluge, poznat kao Savezni krst za zasluge. Nesumnjivo da je prvo pitanje svakoga ko razmišlja o priznanjima, kako se oseća laureat.\n*Kako ste se vi osećali dok ste na posebnoj svečanosti primali priznanje za svoju borbu protiv fašizma, rasizma, nacionalizma?\nNeću da preteram ako kažem da sam se osećala apsolutno divno. Jeste, orden je značajan, jeste da je velika čast dobiti ga od predsednika Federalne Republike Nemačke, i to od čoveka koga ja cenim i kao političara, tako da je na neki način to po sebi jedna ozbiljna čast, kako za mene tako i za moje kolege, koleginice, saradnike, prijatelje, pa i za Srbiju. Ali ono zbog čega je to dan koji ću pamtiti dok sam živa jeste ta grupa ljudi s kojima sam bila dok sam primala priznanje.\nDvadeset dvoje ljudi iz Nemačke, od, kako je rekao predsednik Štajnmajer, 20 do 90 godina; nije to metafora, pored mene je sedeo gospodin od 90 godina, prvi govornik je dečko koji ima 20 godina, a svi ti ljudi zajedno su otelotvorenje građanskog aktivizma protiv svega onoga što je, usudiću se da kažem, zlo koje se nažalost širi našom planetom, ali opet i našim kontinentom.\n*Vi ste jedina, tako da kažem, Srpkinja koja je dobila ovo priznanje. U obrazloženju predsednik Štajnmajer je imao i potrebu da kaže da ste vi Jevrejka i koliko je stradala vaša porodica. Ukazuje li i to na potrebu da se stalno govori o zlu koje je nekada bilo?\nSigurna sam da je to razlog što je ta rečenica ušla u obrazloženje; meni je mnogo značila, mojoj sestri koja je bila sa mnom takođe. Svako od nas je mogao da ima tri gosta i mojim je gostima to mnogo značilo, ali nisam ja jedina koja se tako osećala; moguće da sam jedina koja je potekla iz jevrejske porodice, ali bilo je mnogo ljudi koji su na razne načine povezali svoj aktivizam sa stradanjem Jevreja. Recimo, jedan od dobitnika je osnivač Muzeja Holokausta u Frankfurtu. U jednom trenutku prišla nam je jedna gospođa koja živi u Kobusu i koja je u tom relativno malom mestu inicirala i napravila 90 i nešto onih ciglica spoticanja, kako ih oni zovu, ciglica od bronze koje je ko god je bio u Berlinu morao da vidi, na kojima piše ime, prezime i godina kada je ta osoba odvedena u smrt iz kuće ispred koje je ciglica. Svakog 9. novembra na godišnjicu Kristalne noći građani i građanke Berlina izlaze napolje i glancaju te kockice, ja sam to doživela 2015, i to je jedan od najuzbudljivijih trenutaka mog boravka u Berlinu.\n*Otkud ponovo, pre svega u Istočnoj Evropi, taj jaki val antisemitizma? Kako se to dogodilo?\nPrema mom dubokom ubeđenju, antisemitizam je prateći fenomen nacionalizma, naročito agresivnih nacionalizama, čemu mi svedočimo u ovom trenutku širom Evrope, Istočne i Zapadne. Činjenica je da se čak pojavljuje u jednoj Nemačkoj i da je nedavno momak koji je nosio kipu na glavi prebijen usred jednog od najživahnijih delova Berlina zato što nosi jevrejsku kapicu na glavi! To je bilo nezamislivo pre nekoliko godina, ali znate kako, pre nekoliko godina je bilo nezamislivo da član nemačkog parlamenta, naravno jedan od predstavnika Alternative za Nemačku, ustane i javno kaže da bi trebalo srušiti spomenik Holokaustu u centru Berlina. To je bilo nezamislivo i verujem da, ako je neko zapanjen i zabrinut, to su Nemci sami.\nI opet ponavljam, to su oni ljudi s kojima sam bila, koje sam gledala i koji su mi prilazili, razgovarali sa mnom, ali nije to najbitnije – najbitnije je to što oni rade. To su ljudi koji se bave istinskim građanskim aktivizmom celog života; najmlađi je postao aktivista sa devet godina, bila sam malo ljubomorna, ja sam postala sa nepunih 11, kad sam ušla u podmladak Crvenog krsta (smeh). I pomislila sam, počeo je pre mene, svaka čast! Tu su bili i ljudi koji su jedva hodali, gospodin koji je sedeo pored mene, čuveni novinar i pisac, hodao je sa dve štake, vidite da je to lepeza celog društva i oni su u biti protiv zlog, mračnog populizma i nacionalizma.\nAli, kao što ste rekli, to se širi u Istočnoj Evropi takođe, Poljska, Mađarska, Rumunija, imali smo nedavno skandal s premijerkom i predsednikom… Pitate otkud to? Pa u Poljskoj jedva da je ostalo Jevreja, oko tri miliona je pobijeno, nestalo u Holokaustu; nemojmo da zaboravimo 68. kad pod komunističkom vlašću počinje celi talas antisemitizma i najuruju, tako da kažem, najuglednije naučnike koji su se bavili društvenim i humanističkim naukama, između ostalih Lešeka Kolakovskog. Optužili su ga ne da je Jevrejin nego da mu je žena Jevrejka, a to je još gore! Sećamo se tih argumenata na raznim stranama. Čini mi se da je upravo povodom Poljske Žan Pol Sartr prvi govorio o antisemitizmu – bez Jevreja. Antisemitizam nije uperen samo protiv neke grupe koja tu živi, antisemitizam je stanje svesti, što je i anticiganizam. Moram da kažem da su za mene ta dva stanja svesti nešto što ide ruku podruku, osećamo ih svuda, osećamo ih i oko nas.\n*Pretpostavljam da ste imali prilike da razgovarate nasamo sa gospodinom Štajnmajerom i da je tema bila Kosovo?\nDrugi put za manje od godinu dana imala sam priliku da razgovaram s njim, nakratko, naravno. Prošli put je to bilo u septembru, kad je kod njega bila velika grupa stipendista koje organizuje Akademija Robert Boš Fondacije i naravno da me je pitao za Zapadni Balkan. Nismo razgovarali samo o Kosovu, njega mnogo više zanima celina, sigurna sam da se ne bavi posebno nama, pa ni ovim delom sveta, previše je toga na njegovom dnevnom redu, predsednici Nemačke se mnogo bave nemačkim stvarima, mladima, na ovaj skup je pozvano 30 mladih ekstra da razgovaraju s nama. Ali, čim me vidi, to je normalno, pita me šta mislim o Kosovu. Prošli put kad smo razgovarali, on je bio na samitu na Brdu kod Kranja, pa ga je zanimalo zašto toliko tenzija ima među ljudima koji predstavljaju zemlje regiona. Ovog puta me je pitao kako će se stvari odvijati, pa smo pričali o dijalogu Beograda i Prištine, o Makedoniji, malo smo se dotakli i drugih tema, videla sam da Makedoniju baš prati i da se brine kako će ceo region krenuti evropskim putem.\n*Sad vas ja pitam, kako biste ocenili odnose Beograda i Prištine, unutrašnji dijalog o Kosovu i šta se uopšte može očekivati?\nOčigledno je reč o teškom procesu, iskreno rečeno žalim što je bilo toliko odugovlačenja sa svih strana, ali pre svega sa ove dve strane o kojima je reč jer, kako vreme protiče, kao da je sve teže naći neku vrstu zajedničke platforme, a moraće se naći. Kad kažem da je dugo trajalo, ne mislim samo na početak tog procesa, mislim na neke ranije pokušaje koji su počeli 2004, 2005, jednu vrstu diplomatije koja je bila iza scene, iz drugog plana, toka, gde su pozivani ljudi koji su bili savetnici najuticajnijih političkih ličnosti Srbije i Kosova, uglavnom su ti razgovori završavani nekom vrstom debakla. Dobro se sećam jednog sastanka na kojem sam bila samo na početku i tada sam dobro upoznala Olivera Ivanovića; zašto samo na početku? Zato što sam mislila da tu treba da budu samo oni koji baš savetuju ili rade s političkim ličnostima jer će oni da budu glavni igrači u celoj priči. Onda godinama teče ovaj dijalog koji vodi Centar za inkluzivno upravljanje Aleksa Grigoreva…\n*Ko je kočničar, gde je to enormno začepljenje?\nNadežda, namerno pominjem prošlost zato što mi se čini da je protokom vremena ta tvrdoglava opsesija da je najbolje da se konflikt zamrzne, da zadržimo status quo – a postoji izvesna razlika – jačala, širila se ta pogrešna svest da će nešto dobiti u dalekoj budućnosti, u kojoj će nas možda biti, možda neće. Izgleda mi kao da je onima koji zagovaraju status quo svejedno kakav je kvalitet života u ovoj zemlji, svejedno im je šta će biti, pre svega, sa Srbijom i volela bih da oni koji su rekli status quo kažu čija su deca u Zapadnoj Evropi, Americi, na Novom Zelandu; sigurna sam da ih ima svuda.\nOdlaganje je dovelo do toga da se sada borimo s himerama; racionalno znamo da je de facto Kumanovskim sporazumom, a onda i de jure 2008, kad je Kosovo proglasilo nezavisnost, ono postalo nezavisna država i teško je uopšte zamisliti da Kosovo bude deo Srbije. To svi znamo, teško se izgovara i razumljivo je što se teško izgovara, mnogo je emocija. Nažalost, mnogi političari i veliki deo medija – tu je Novi magazin za mene jedan od časnih izuzetaka – igrali su sve vreme osmišljeno na emocije, podizanje strasti koja neće moći da bude zadovoljena, tako da smo u ovom trenutku dalje od uvida da je realnost nešto što moramo da prihvatimo i da u okviru toga Srbija dobije najviše što može, a pre svega Srbi na Kosovu. Ako se nastavi ovo rastezanje unedogled, pitanje je da li će na Kosovu ostati neki Srbin i Srpkinja. Uzgred, sa Kosova je otišlo i mnogo Albanaca.\nNama je u interesu da Kosovo bude jedno normalno društvo, kao što nam je, naravno, u interesu da i Srbija bude normalno društvo, da se razvijamo i jedni i drugi, da imamo mogućnost da živimo na ovom prostoru, inače će sve ono što je dovoljno mlado i pokretljivo otići.\n*Jedina institucija kojoj se u Srbiji mnogo veruje je Srpska pravoslavna crkva, a zar i ona ne doprinosi pogrešnom putu rešavanja kosovskog pitanja?\nVrlo sam zabrinuta i nadam se da je Pravoslavna crkva svesna svoje ogromne odgovornosti; ne samo zato što ima odgovornost prema tim istim Srbima na Kosovu, svom stadu, ona ima odgovornost i kao jedna od retkih institucija kojoj još dobar deo ljudi veruje. Ovde postoji ogromno nepoverenje u institucije, ni Crkva više nije na tom nivou kao ranije, pokazuju istraživanja, ali njoj veruju i vernici i nevernici i baš zato je stepen njene odgovornosti ogroman, tako bar ja mislim. Odgovornost za ljude, budućnost tih ljudi, ali i za sve one izuzetne spomenike koji nisu samo verski već su i spomenici srpske kulture, srpskog identiteta na Kosovu. Apsolutno sam ubeđena da nijedno rešenje koje ne obezbeđuje pre svega sigurnost za ljude i sigurnost za te spomenike neće moći da prođe. Hoće li to biti jedna vrsta specijalnog međunarodnog statusa, verovatno hoće, konačno, i sada je to slučaj, ali ne može Kfor da ostane zauvek. Među onima sam koji misle, iako znam da to moje mišljenje ne dele ni mnogi moji prijatelji i ljudi koje cenim, ali mišljenja sam da bi svi mi u UNESKO-u zajedno bili jedna vrsta garancije da nikome neće pasti na pamet da pipne u Dečane, u Gračanicu, u Pećku patrijaršiju i sve ostale manje poznate manastire, koji su izuzetno bitni za budućnost ovog prostora.\nJer, napadi na spomenike, gde god se desili, pokazuju da civilizacijski niste odmakli od varvara, to je čist vandalizam ko god to radio. To je jedna stvar, a druga: strahovito je važno da se čuju svi oni mladi ljudi koje sam ja imala zadovoljstvo i čast da slušam na okruglom stolu civilnog društva, koji je održan kao deo unutrašnjeg dijaloga u organizaciji Nacionalnog konventa za evrointegracije, i to je bio jedini razgovor kojem je prisustvovao i predsednik države; ti mladi ljudi, koji su delom poreklom sa Kosova, pa žive ovde ili i dalje žive na Kosovu, za mene su bili najprijatniji trenutak tog razgovora. Pokazalo se da dolazi do smene generacija u civilnom društvu, što je dobro, pokazalo se da dolaze mladi i pametni koji još žive ovde, razmišljaju o teškim stvarima i imaju samopouzdanja da o tome govore, mnogi od njih prvi put pred predsednikom i nekoliko tuceta kamera.\nMeni je to ulilo novu nadu da možemo da se iznesemo i s tim vrlo teškim pitanjem, koje je bolno, nijednog trenutka to neću da negiram, ali koje bi, sigurna sam, moglo da se reši na način koji bi obezbedio da se i jedni i drugi osećamo kao neko ko je civilizacijski dobitnik.\nMoram da dodam; razgovarala sam nedavno s jednim visokim češkim diplomatom i čudno mu je što se ne pozivamo više na model koji je postignut između Češke i Slovačke, pa posle Češke i Nemačke za Sudetske Nemce. Jer, znate, kaže on, kad se govori o dve Nemačke, govori se o istom narodu, a bilo je teško pitanje kako će se razrešiti problem sa Sudetskim Nemcima. Na tom istom okruglom stolu Vučić je naglasio da je čitao knjigu sudbina Kenigsberga ili Kaljiningrada i Sudetske Nemce. Pomenuo je Imanuela Kanta, najčuvenijeg građanina Kaljiningrada/Kenigsberga, koji je na nemačkom napisao fundamentalne stranice filozofije morala i etike, a nikada se nije selio iz rodnog grada, a sa druge strane Kafku, velikog češkog pisca koga smatraju takođe nemačkim i koji je pisao na nemačkom.\nU Nemačkoj sam imala poseban događaj; jedan mladi čovek koji je bio moj gost, studira u Nemačkoj, prišao je predsedniku Štajnmajeru, čestitao mu i zahvalio se što je primio fudbalere turskog porekla koje je primio Erdogan, pa je krenuo talas napada na njih u Evropi i u Nemačkoj; onda ih je predsednik Štajnmajer pozvao i izdali su saopštenje u kojem piše da čovek ima pravo da ima dve domovine i da sport i politika moraju da budu potpuno odvojeni. Duboko verujem da će se to pokazati kao istorijski dokument. Ovaj mladi čovek mu se zahvalio i rekao: “Ja se tako osećam, ja sam i Nemac i Srbin, ja živim u oba društva, građanin sam oba društva, volim i Srbiju i Nemačku. Srbija je zemlja mog porekla, tu sam išao u školu, evo sad studiram u Nemačkoj, nemački sam državljanin i osećam da sam pripadnik oba društva.”\nHvala predsedniku Nemačke što je izašao s tim stavom: ili ćemo imati snage da krenemo tim putem ili će se, bojim se, Evropska unija, kao i dalje najuspešniji mirovni projekat koji je čovečanstvo uspelo da iznedri – raspasti.\n*Duboko verujem da se neće raspasti, učinjen je pokušaj da se stabilizuje posle Bregzita, sada imamo Italiju kojoj, verujem, to neće poći za rukom jer je reč o vrednostima koje su nam svima potrebne.\nI ja verujem u to jer ne bi bilo ljudskog progresa da su destrukcija, glupost, zaošijanost, ostrašćenost pobeđivali ono drugo, dobro, što je napredno, što u sebi nosi humanističke vrednosti i želju za opstankom ovog našeg roda. I moram da dodam, ove naše planete. Duboko u to verujem, ali ne može Evropa biti samo Evropa država, ne može Evropa da se zasniva na tome da se vide samo parcijalni interesi jer i državni interesi su parcijalni na neki način; Evropa je jedinstvo u različitosti, više identiteta u jednoj osobi.\nPonosna sam na sve svoje identitete, a imam ih mnogo; ja sam i Srpkinja, i Jevrejka, i Balkanka, i Evropljanka i, konačno, građanka sam sveta i ne dam da se dira ništa od toga jer ako se jedno iseče osećam da sam na putu onih koji su spomenuti u mojoj biografiji i koji su stradali od nacističke ili nečije druge ruke, u Aušvicu ili nekom drugom logoru. Oni su stradali upravo zbog toga što su imali jedan identitet koji je neprihvatljiv.\nPonosna sam i što sam aktivistkinja građanskog društva.\n*Da li je građansko, civilno društvo u Srbiji svesno promena ili delite utisak da se i ono deli na – za vlast i protiv nje?\nTeško je govoriti o građanskom društvu kao celini, ja se nikada ne usuđujem za sebe da kažem da predstavljam civilno društvo; kako neko može da predstavlja takav pluralizam interesa, vrednosti, aktivizma – ja se osećam delom civilnog društva. Naravno da je građansko društvo polarizovano, ima onih koji misle da ako podržavate deo onog što kaže ili radi Aleksandar Vučić, vi ste protiv onih koji su vrlo kritični. Ja ne sudim tako, rekla sam za prijem povodom romske politike; to je za mene politički iskaz. Drugo, ja sam podržala politiku prema migrantima 2015. i mislim da je Vučićev čvrst stav omogućio da se ne desi nijedan ozbiljan incident. Mislim da je dobra i inicijativa za unutrašnji dijalog, ali nije se razvijao onako kako sam se nadala.\nIma mnogo toga što mi se ne dopada, ne dopada mi da se slabe institucije, ne dopada mi se da se ne kaže jasno i glasno da je većina medija u Srbiji krenula isključivim, ostrašćenim, tabloidnim putem i da je to, u stvari, rušenje samog društvenog tkiva. Ima mnogo toga što zameram u politici prema medijima, mnogo više pažnje treba posvećivati institucijama, podeli vlasti, jačanju pravosudne vlasti, jačanju Skupštine, zakonodavne vlasti.\nAli ponekad se osećam kao pripadnica male grupe koja nije spremna da odbaci dobre ideje zato što je XY nosilac tih ideja, odnosno da prihvata loše ideje zato što je njihov nosilac neko drugi.\nSlabost dela intelektualne elite\n*Pogađa li vas kritika intelektualne elite da ste previše blagi prema Vučiću?\nPogađa me slabost sposobnosti razmišljanja te intelektualne elite; ne pogađaju me pojedinačni ljudi i njihovi stavovi, odavno bih digla ruke da me to pogađa. Pa deo te intelektualne elite se nije usudio da digne glas 1972. kad je moj muž uhapšen kao studentski lider, deo te elite se nije usudio da podigne glas kad je krenula represija prema studentima, naprotiv, sada se to ili prećutkuje ili krije; deo te intelektualne elite je ćutao kada je Milošević sa svojom razornom nacionalističkom politikom dolazio na vlast i učvršćivao je. Deo te elite bacao je drvlje i kamenje na Zorana Đinđića sve dok nije ubijen, pa se posle promenila ploča; neki su bili ubeđeni da je pravi način političke borbe da budete beli listić, da se odreknete svog osnovnog građanskog prava. Zato kažem, ne pogađaju me pojedinci, pogađa me slabost i ponekad veliki oportunizam te iste intelektualne elite.\nMi imamo slabu političku elitu, i to je problem celog regiona, Evrope, pa i celog sveta. Pogledajte ovog nesrećnog Trampa, da ne idemo dalje, ali istovremeno ne bi ti autoritarni likovi mogli do te mere da ojačaju da je intelektualna elita na nivou svog zadatka. Sa druge strane, i to shvatam, elita je sve češće, nažalost, i žrtva demografije; mladi pametni odlaze, mi ostali ostajemo, a mislim da je odgovornost i nas koji ostajemo i onih koji odlaze ista. Želela bih da i oni koji odlaze delom učestvuju u izgradnji jedne demokratske evropske Srbije, to je moguće, ali mi moramo da im otvorimo mogućnost za to, to je jedina progresivna mogućnost. I tu sam tvrda i zahtevam da mi se kaže šta je druga mogućnost i šta će biti sa Srbijom ukoliko se ta druga ili druge počnu ozbiljno ostvarivati?\nBesmislene i opasne optužbe protiv Sorosa\n*Bili ste predsednica Otvorenog društva u Srbiji godinama, poznajete gospodina Sorosa, koji je nedavno morao da premesti univerzitet iz Budimpešte u Beč. Zbog čega?\nTo je složena priča za koju nam treba mnogo više vremena i prostora, tu su pomešane razne stvari. Pre svega, Centralnoevropski univerzitet je stekao ozbiljan kredibilitet, ne zato što je Sorosov već zato što je kvalitetan, sigurno najkvalitetniji univerzitet u Mađarskoj, pa i šire. Kao i Fondacija za otvoreno društvo. Isterani su iz Mađarske, od ovog režima, ne samo zbog toga što je Soros Jevrejin ili ne pre svega zbog toga iako su u kampanji koristili plakate prekopirane iz nacističkih vremena; međutim, njega napada, nemojmo zaboraviti, i Netanijahu, nije dobro došao ni u Izraelu. On nije dobro došao nigde gde je takozvana liberalna demokratija – što je oksimoron jer je demokratija liberalna ili je nema – nije dobro došao tamo gde je počeo da vlada ozbiljan antidemokratski talas.\nIzmeđu ostalog, glavna optužba protiv Sorosa, besmislena do te mere da s njom ne vredi debitovati, bila je da on dovodi migrante u Mađarsku! Pa finansira brodove koji skupljaju migrante po moru; ja bih bila ponosna da je to radio jer se tako spasavaju živi ljudi, deca, čini da Sredozemno more ne postane najveće groblje na svetu. Besmisleno je da bilo kome padne na pamet optužba da neko spasava ljude koje švercuju kriminalci, mafija, u takvim čamcima koji ne mogu da izdrže do druge obale. Sorosa napadaju širom sveta zato što podržava građanske vrednosti, zato što mu je stalo do integrisane Evrope, zato što mnogo podržava Rome i romske programe, imala sam toliko puta priliku da vidim žar s kojim podržava Rome upravo zbog toga što su najdiskriminisanija grupa i u Evropi i u njegovoj domovini, konačno. Uzgred, imala sam priliku nedavno da s njegovim sinom i šefom romskog programa Fondacije gospodinom Željkom Jovanovićem budem i kod našeg predsednika. Predsednik Vučić je primio gospodina Jovanovića, Aleksu Sorosa i mene sa jednom jedinom temom – položaj Roma u Srbiji i kako ga popraviti, to je jedan od poteza Aleksandra Vučića koji cenim.\nOrden SR Nemačke za posebne zasluge, poznat kao Savezni krst za zasluge, ustanovljen je 7. septembra 1951. posebnim Ukazom koji je doneo tadašnji predsednik SR Nemačke Teodor Hojs. U Ukazu koji je potpisao i tadašnji kancelar Konrad Adenauer piše: “U želji da se obznane zasluge ljudi i žena nemačkog naroda i drugih naroda, kao priznanje i u znak zahvalnosti na drugu godišnjicu SR Nemačke, ustanovljava se Orden za posebne zasluge SR Nemačke”.\nSavezni krst za zasluge je jedini orden za zasluge opšteg karaktera SR Nemačke, dodeljuje se za posebna dostignuća u politici, privredi, kulturi, za intelektualni i aktivistički rad i zalaganje. Ove godine fokus je bio na posebnom angažmanu građana u borbi protiv rasizma i desnog ekstremizma.\nSonja Liht je prva Srpkinja koja je dobila ovo visoko odlikovanje. Među odlikovanima ove godine je i mlada Britanka za angažman u Evropskom omladinskom parlamentu.\nTakođe tagovano priznanje


VEĆINA GRAĐANA OVO NE ZNA: Kako da idete na privatne preglede besplatno? | SerbianForum\n"Dobili ste uput da vas pregleda ortoped na Banjici, odete i tražite pregled i oni kažu, ne može ranije, zakazujemo vam za 6 meseci. Onda morate da od ustanove iz koje ste došli zatražite potvrdu da niste mogli da se pregledate u roku od mesec dana. Savetujem pacijente da se edukuju i kod Zaštitnika prava pacijenata", kaže dr Vesna Jovanović.\nReactions: radja71 and katamaniak


Paraklis | Veliki Rečnik\nBy Značenje Reči\t 29. September 2016. No Comments\nŠta je to paraklis?\nCrkvica prislonjena uz glavnu crkvu naziva se paraklis.\nPravoslavna i katolička crkva imaju dosta različitih naziva koji označavaju iste stvari. Tako je i sa pojmom paraklis.\nNaime, kod pravoslavne crkve paraklis je omanja crkva koja je najčešće sazidana uz veću bogomolju, a negde i uz sam zid glavne crkve. Dok se na Zapadu, kod katoličke veroispovesti, za ovakav arhitektonski tip pomoćne crkvene građevine koristi naziv kapela. Mada se pojam kapela prenosi i kod nas tokom 18. veka i označava svojstvene arhitektonske oblike u funkciji obično dvorskih kapela, zvonična kapela i td.\nIpak paraklis kod nas je zadržao nešto drugačiji oblik. Paraklis može biti posvećen nekom posebnom svetitelju gde se čuvaju njegove mošti. Takođe, paraklis može služiti i za krštenja ili održavanje pomena kada prisustvuje manji broj ljudi, najuži krug porodice.\nReč paraklis potiče iz grčkog jezika i podrazumeva posebnu molitvu za određenu osobu.\nU Hilandaru postoje hilandarski paraklisi, s obzirom da je po broju paraklisa manastir Hilandar prednjačio u odnosu na druge manastire. Samo u doba Svetog Save bilo ih je 14. Iako ne unutar manastiskih bedema, brojni paraklisi zidani su i na hilandarskim imanjima, skoro svuda gde su živeli njegovi monasi. Hilandarski paraklisi pored osnovne funkcije služili su i kao kosturnice.\ndefinicija Paraklis pojam šta je šta znači značenje


Kupi FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch | CD Key | Cene od RSD820.29 - Keysforgames.rs\nKupi FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch. FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch CD Key, najbolje poređenje cena\nKeysforgames.rs > Console Games > FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch\nO FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch\nUporedite cene i kupite FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch key povoljno! Nakon kupovine, Kupite igre za Nintendo Svitch kod vam omogućava da preuzmete, instalirate i reprodukujete FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch direktno na Kupite igre za Nintendo Svitch\nTrenutno najniža cena 28-06-2022 za FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch ključ u Nemačkoj je RSD 820.29\nPronađite sve dostupne prodavce za FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch i kupite FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch. Uporedite ih ovde da biste pronašli najbolje cene, štedeći vreme i novac!\nNaručite FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch na kućni prag ili nabavite Key Code/nalog za igricu ili Nintendo Switch nalog i aktivirajte ga na Nintendo eShop-u.\nUživajte u najboljim ponudama za FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch sa keysforgames.rs\nKupi FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch Key po najjeftinijoj ceni\nIzaberite DLC FreeCell Solitaire Collection Nintendo Switch\nKupi povoljno digitalni kod za preuzimanje, Key za aktivaciju licence FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch\nDostava FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch u Evropi\nVaš FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch će vam biti dostavljen na kućni prag u Evropi. Zato obavezno pročitajte opis prodavca, kako za ograničenja regiona, tako i za dodatne troškove, kao što su troškovi isporuke.\nDostava FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch\nVaš FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch će vam biti dostavljen na kućni prag. Zato obavezno pročitajte opis prodavca, kako za ograničenja regiona, tako i za dodatne troškove, kao što su troškovi isporuke.\nFREECELL BATTLE KING Nintendo Switch Nintendo Code za preuzimanje\nOvo je digitalni kod za FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch. Aktivirajte kod u Nintendo eShop-u i dodajte FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch u svoju biblioteku.\nŠta je FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch Nintendo nalog?\nDobićete novi Nintendo nalog sa FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch kodom koji je već dodat na njega. Nakon što preuzmete FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch sa ovog naloga, biće dodat vašem privatnom nalogu.\nKakvo je vaše iskustvo sa FREECELL BATTLE KING Nintendo Switch? Podelite svoje iskustvo i pomozite drugim igračima da izaberu.


Los Anđeles: Ko su nominovani za Oskara? – IVENSA MEDIA GROUP\nU Los Anđelesu se 9. februara održava ceremonija dodele Oskar nagrada. Objavljene su nominacije za ovu prestižnu filmsku nagradu koja se dodeljuje po 92. put.\nFilm koji je izazvao najviše reakcija u javnosti protekle godine – ,,Džoker” Toda Filipsa nominovan je čak u 11 kategorija.\nNjega prate, sa po 10 nominacija, filmovi Kventina Tarantina Bilo jednom u Holivudu, Martina Skrosezea Irac i Sema Mendesa 1917.\nMeđu nominovanima za najbolji strani film, našao se i jedan film sa Balkana – u pitanju je makedonski film ,,Zemlja meda”, Tamare Kotevske i Ljubomira Stefanova. Ovaj film je uključen i u izbor za dobitnika nagrade za najbolji dokumentarac.\nGlavna uloga – glumci\nGlavna uloga – glumice\nAl Paćino – The Irishman\nTags: film los anđeles nagrade oskar\nPrevious U Srbiji i migranti protestuju; došlo je do proboja na Kelebiji\nNext Kobe Bryant i drugi putnici helikoptera UBIJENI ? ISTRAGA POKAZALA DA NEMA KVARA na letelici !!


Vesti online / Ljubav i veze / Ljubavni odnosi / I muškarci odaju tajne, evo koje\nNe biste verovale koliko sitnih "prljavih" tajni je vaš muškarac spreman da podeli sa svojim prijateljima. Nije reč o seksu i vašim intimnim trenucima, već o svakodnevnim stvarima, kao i smešnim situacijama. Saznajte koje tri tajne vaš muškarac redovno deli s prijateljima.\nŽene i ne znaju šta sve muškarci pričaju o njima\nSvi mi želimo da muškarci misle kako se budimo savršene, pa bi bilo bolje da ovakve stvari, uz ceđenje mitisera i seckanje noktiju na nogama ostanu između četiri zida.\nMeđutim, muškarcima su i nakon nekoliko godina zajedničkog života takve situacije dovoljno zanimljive da bi ih podelili s prijateljima.\nNije lepo kada znate da vaš muškarac samo par sati nakon žestokog okršaja prijateljima prepričava svoje gledište celog događaja, ali budite iskrene i vi to radite. Svakome je ponekad potrebno rame za plakanje, tako da nema ništa loše u jadanju bliskim prijateljima.\n"Posrećilo mi se"


Tuzilastvo Archives - Page 2 of 3 - Semberske\nMiloradu Dodiku će novi poziv za saslušanje u svojstvu osumnjičenog zbog održavanja referenduma o danu Re ...\nMiloradu Dodiku će novi poziv za saslušanje u svojstvu osumnjičenog zbog održavanja referenduma o danu Republike Srpske biti upućen za desetak dana, saopštili su mi izvori iz Tužilaštva BiH. Dodik je ...\nAdvokati Milorada Dodika traže odgodu saslušanja\nAdvokatski tim Milorada Dodika od Tužilaštvu BiH zatražio je da se odgodi saslušanje predsjednika RS, na ...\nAdvokatski tim Milorada Dodika od Tužilaštvu BiH zatražio je da se odgodi saslušanje predsjednika RS, na koje je pozvan zbog organizovanja referenduma o Danu Republike, saznaju “Nezavisne”. Advokat Go ...\nPredmet Bobar banka uskoro pred Sudom\nTužilaštvo BiH saopštilo je danas da će optužnica u predmetu "Bobar banke" uskoro biti proslijeđena na po ...\nTužilaštvo BiH saopštilo je danas da će optužnica u predmetu "Bobar banke" uskoro biti proslijeđena na potvrđivanje Sudu BiH te da je ona rezultat dugotrajne i temeljite istrage u jednom od najvećih p ...\nSuspenzija Salihoviću, mijenja ga Tadićeva\nGlavni državni tužilac Goran Salihović suspendovan je do okončanja disciplinskog postupka. Prvostepena Di ...\nGlavni državni tužilac Goran Salihović suspendovan je do okončanja disciplinskog postupka. Prvostepena Disciplinska komisija donijela je odluku u utorak popodne, nakon što su članovi Komisije izvršili ...\nOdluka o razrešenju Gorana Salihovića u narednih sedam dana\nPrvostepena disciplinska komisija Visokog sudskog i tužilačkog saveta Bosne i Hercegovine (VSTV BiH) ima ...\nPrvostepena disciplinska komisija Visokog sudskog i tužilačkog saveta Bosne i Hercegovine (VSTV BiH) ima još sedam dana da donese odluku u vezi sa zahtevom za razrešenje dužnosti glavnog tužioca Tužil ...\nPodignuta tužba protiv tužioca zbog Dodika\nKancelarija disciplinskog tužioca BiH podigao je disciplinsku tužbu protiv glavnog državnog tužioca Goran ...\nKancelarija disciplinskog tužioca BiH podigao je disciplinsku tužbu protiv glavnog državnog tužioca Gorana Salihovića, saznaje Žurnal. Uz disciplinsku tužbu, dostavljeni su prijedlozi za suspenziju i ...\nMektić: Neće me zaustaviti i ućutkati\nMinistar bezbjednosti u Savjetu ministara BiH Dragan Mektić najavljuje da će tužiti sve one koji šire laž ...\nMinistar bezbjednosti u Savjetu ministara BiH Dragan Mektić najavljuje da će tužiti sve one koji šire laži i dezinformacije kako bi ga politički i profesionlano diskreditovali. Mektić tvrdi da zna šta ...\nPolitičke afere u BiH: Bučna hapšenja bez pravog epiloga\nI dok brojač javne potrošnje odbrojava vrtoglavih osam milijardi potrošenih na račun poreskih obveznika, ...\nI dok brojač javne potrošnje odbrojava vrtoglavih osam milijardi potrošenih na račun poreskih obveznika, značajno su veće brojke kojima su danak uzeli slučajevi mita, korupcije i kiminala na svim nivo ...\nRadio Slobodna Evropa: Da li glavni tužilac Salihović štiti Dodika?\nGlavni tužilac BiH Goran Salihović nalazi se pod istragom disciplinskog tužioca nakon što su to odlučili ...\nGlavni tužilac BiH Goran Salihović nalazi se pod istragom disciplinskog tužioca nakon što su to odlučili čelnici pravosudnog i sigurnosnog sektora u BiH na sastanku održanom u Visokom sudskom i tužila ...


Njemački privrednici protiv ograničenja broja radnika s Balkana |\n2020-08-16 | Filed underEkonomija | Posted by admin\nOni navode da uredba o Zapadnom Balkanu, koja je na snazi od januara 2016, otvorila je mogućnosti za zaposlenje u Njemačkoj ljudi iz Albanije, Bosne i Hercegovine, iz Sjeverne Makedonije, Crne Gore i Srbije, istovremeno smanjila ilegalnu imigraciju i predstavlja uspješan model njemačke migracione politike, piše Handelsblatt.\nKako prenosi Deutsche Welle, nacrt zakona na kojem rade ministarstva, kako bi se broj radnika sa Zapadnog Balkana ograničio na 25.000 godišnje, naišao je na kritiku sa više strana\nHandelsblatt citira političara Zelenih Dietera Janeceka koji kaže da je to “besmislen, kratkovid i potpuno pogrešan signal” i dodaje da se otpor formira i u privredi.\nAchim Derks, zamjenik izvršnog direktora Njemačke privredne komore (DIHK), kaže da posle krize, kada potražnja za kvalifikovanim radnicima ponovo poraste, predviđeni kontigent može postati usko grlo. Sličan stav ima i Savezno udruženje njemačkih udruženja poslodavaca (BDA), navodi Tanjug.\nUmjesto određivanja kvote, političari bi trebalo da uvedu efikasnije procedure za izdavanje viza, kaže Derks iz DIHK, i dodaje da bi digitalizacija tu mogla značajno da pomogne, navodi Handelsblatt.\nList piše o važnom aspektu za njemačku javnost, naime da “studija eksperta za migracije Herberta Herbert Brückera i njegovih kolega sa Instituta za istraživanje zapošljavanja (IAB) pokazuje da se strahovi u vezi s prilivom radnika sa Zapadnog Balkana nisu obistinili”.\nHandelsbaltt ističe da “zaposlenih sa Zapadnog Balkana u Njemačkoj posebno mnogo ima u građevinskoj industriji, koja se snažno zalaže za produženje Uredbe”.\nPosted by admin on 2020-08-16. Filed under Ekonomija. You can follow any responses to this entry through the RSS 2.0. Both comments and pings are currently closed.


Ne samo da su u tome uspeli već su poslali poruku svim evroligašima da ove sezone žele da urade nešto veliko. Crveno-beli su srušili Asvel sa 89:68 i tako upisali treći trijumf u sedam kola Evrolige.\nOd prvog minuta se videlo da je Džordan Lojd posebno inspirisan, uostalom do poluvremena je stigao do 14 poena. Delovao je kao otelotvorenje holivudskog junaka Džona Ramba (kog glumi Silvester Stalone) o čemu su navijači pričali i u toku meča jer je imao karakterističnu maramu na glavi.\nZvezda je krenula pomalo uplašeno i dozvolila Francuzima da dođu do 17:11 i kasnije 19:13, ali kao da su u tom momentu odlučili da je vreme da se podigne agresivnost. Promenljivi sudijski kriterijum učinio je da neki očigledni faulovi ne budu suđeni, dok je pri kraju svake deonice bilo kakav kontakt suđen kao faul.\nU drugoj deonici Zvezda postiže čak 27 poena, ali je na momente bilo evidento da im fali "mesa" pod košem (Džoni O'Brajant nije igrao). To je uslovilo veće minute Ognjena Kuzmića koji je u prve dve deonice upisao tri faula, pa je morao da se pazi u nastavku.\nTreća deonica protekla je u znaku samo jednog igrača - Korija Voldena. Pronalazio je najbolja rešenja u napadu, racionalno rešavao sve, a u odbrani bio na podjednako visokom nivou. Ređao je trojke, duge dvojke, ulazak pod koš, igru iz "pik en rola", prosto nalazio se svuda na terenu i bio je idejni tvorac velike razlike. Na minut pre kraja poslednje deonice je Zvezda imala 67:51 kada su se Voldenu pridružili raspoloženi Lojd i Davidovac.\nDetalj sa meča Crvene zvezde i Asvela\nČetvrta deonica je bila poslastica za sve kojima su crveno-bele boje u srcu. Velika prednost, odmereni napadi, lepi potezi. Bravure Voldena čak i prilikom skokova u odbrani učinile su da Zvezda potpuno kontroliše igru. Ples Voldena (22 poena) i Lojda (29 poena) začinio je ubedljivi trijumf Zvezde, a nakon trojke Duopa Rita na četiri minuta do kraja tim sa Malog Kalemegdana je došao do 80:60! Kako je igrala Zvezda svedoči i da je temperamentni Saša Obradović bio neobično miran u poslednjoj deonici.\nAsvel - C. zvezda 68:89 (21:17, 17:27, 15:23, 15:22)\nDvorana: Astrobal Gledalaca: Bez prisustva publike Sudije: Huan Karlos Garsija, Marčin Kovalski, Sebastijen Klivaz\nAsvel: Friman 14, Kahudi 3, Lakomb 0, Dio 7, Lomaž /, Fal 7, Hajs 5, Bako 4, Lajti 11, Hauard 5, Žabusel 11, Strazel 1\nC. zvezda: Ročesti 3, Hol 4, Volden 20, Lojd 29, Davidovac 5, Lazić 4, Rit 9, Dobrić 8, Simonović /, Jagodić-Kuridža 2, Kuzmić 3, Teri 2\nČetvrta četvrtina: Asvel - C. zvezda 68:89\n61:82 Improvizovana akcija je urodila plodom! Sjajno se snašao Lazić i doveo novu najveću prednost!\n60:80 Bum, bum! Zvezda je na četiri i po minuta do kraja imala prednost od 20 poena! Duop Rit je ubacio trojku!\n60:76 Marko Jagodić-Kuridža je prve poene upisao na pet minuta do kraja, a bio je jedan od zapaženijih aktera. Odradio je sav prljavi posao, pa je prosto bilo čudno videti da je tek sada upisao prve poene.\n58:71 Zvezda u ovim momentima izgleda zaista sjajno. Ne samo da održava prednost, nego deluje da ima potpunu kontrolu meča. Zvezda sada potpuno kontroliše ritam igre, pa i kada ne uspeva da reši napad iz prve hvata ofanzivni skok.\nTreća četvrtina: Asvel - C. zvezda 53:67\n53:67 Zvezda razvija Asvel! Džordan Lojd krade loptu, pa pogađa dva laka bacanja. Onda su usledila i dva slobodna bacanja.\n51:63 Zvezda konačno ima dvocifrenu prednost! Dejan Davidovac pogađa trojku iz ćoška koja znači velikih, ma ogromnih "plus 12"!\n51:56 Kori Volden igra fenomenalno. Podjednako racionalno u napadu i odbrani, koristi najmanji centimetar prostora koji mu se pruži. Francuzi nemaju rešenje za njegove bravure u ovim momentima.\n46:51 Akrobatski poeni Branka Lazića! Sjajno!\n46:49 Sve kupi Teri pod košem Zvezde, ali je napadačka mašina zaškripela poslednjih minuta. U tim trenucima je Kori Volden preuzeo odgovornost pogodio trojku i iznudio faul.\n41:46 Lojd je postigao jedine poen za sada za Zvezdu, a jedna situacija se posebno istakla kada su arbitri propustili da sude faul nad Brankom Lazićem nakon dva evidentna kontakta.\nDruga četvrtina: Asvel - C. zvezda 38:44\n38:44 Zvezda je izvukla faul, a onda imala tri sekunde da reši situaciju. U igru je ušao Hol dodao do Lojda, a on umalo pogodio iz teške pozicije.\n36:44 Zvezdin Džon Rambo pogađa još jednu trojku i to kako bitnu!\n34:41 Sudije sada menjaju kriterijum i nakon propuštenih šansi da se sudi očigledno u završnici poluvremena sude svaki kontakt. Tako je jedno postavljanje Lazića ocenjeno kao faul koji je u dva poena pretvorio Hejns sa linije za slobodna bacanja.\n33:37 Kori Volden pogađa za tri poena! Kako su samo Zvezdi bili potrebni ovi poeni!\n31:34 Džordan Lojd je za igrače Asvela Džon Rambo. Apsolutno nezaustavljiv, stigao je do devet poena, a poređenje savršeno odgovara zbog novog imidža Lojda sa trakom. Zanimljivo da je nakon svakog njegovog poena rođeni brat Tonija Parkera Ti Džej "slagao face" i gestikulirao da mu se to nimalo ne dopada.\nZanimljivo da se društvenim mrežama već širi analogija koju je primetila i naša redakcija:\n31:32 Kuzmić je pogodio jedno slobodno bacanje, ali je kasnije napravio faul u odbrani. To je njegov treći faul, što može biti veliki problem za Zvezdu u nastavku meča.\n31:31 Hol je u ovim momentima lokomotiva Zvezde. Na obe strane parketa radi potreban posao, a u ovom napadu je pogodio dugu dvojku nakon brze promene.\n30:29 Francuzi su vezali četiri vezana poena, pre nego što je Hol napravio jak faul na Hejsu i tako sprečio da postigne lake poene. Obradović nije prezadovoljan onim što vidi jer je utisak da crveno-beli prelako dopuštaju da Francuzi pogode neke šuteve.\n26:29 Za sada u Zvezdi svako odrađuje sjajan posao! Epizodisti igraju sjajno, pa je Ognjen Dobrić pogodio trojku iz ćoška za novo vođstvo.\n21:24 Zvezda ne samo da je uhvatila domaćina, već je uspela i da ga prestigne. Trener domaćih Ti Džej Parker je odmah zatražio minut odmora nakon trojke Tejlora Ročestija! Amerikanac je povukao korak unazad, a onda postigao sjajnu trojku!\n21:19 Neverovatno je šta sudije sve propuštaju da sude! Nekoliko faulova, koraci, sve se prašta francuskoj ekipi koja bi uskoro mogla da postane redovni član Evrolige sa A licencom.\nPrva četvrtina: Asvel - C. zvezda 21:17\n17:13 Džordan Lojd je promašio dugu dvojku, ali je to uhvatio Peri, brzo mu vratio, a bek šuter upisao već sedmi poen! Do ovog trenutka je postigao više nego svi ostali igrači Zvezde. Teri je igrao sjajno, a o tome najbolje svedoči ova blokada nakon što se vinuo nebu pod oblake:\n14:11 Alerik Friman je najraspoloženiji u igri Francuza i većina akcija idu upravo preko njegovih leđa, šta on ne realizuje kao po pravilu završava Davijd Lajti.\nKakva scena! Jedan od igrača francuskog kluba je iz petnih žila jurio kako bi stigao Džordana Lojda, a nastradao je sudija Huan Karlos Garsija. Neoprezni igrač ga je "pokupio" sa obe noge sa leđa, a duže od minuta je ležao na parketu ošamućen od udarca.\n4:4 Duop Rit pogađa sa poludistance, a ovo bi moglo mnogo da znači Zvezdi u nastavku jer Francuzi moraju da koriguju odbranu.\n4:2 Ognjen Kuzmić se prvi upisao za strelce u redovima crveno-belih, dok je u Asvelu to učinio Antoan Dio.\nCrveno-beli žele da naprave veoma važan brejk (pobedu na gostovanju), pa nas očekuje pravi spektakl.\nKako je izgledao trening pred meč sa Asvelom možete videti na video snimku pred vama. A tu se nalaze i izjave Ognjena Dobrića i Džordana Lojda pred susret:\nTim sa Malog Kalemegdana biće lišen pomoći najnovijeg pojačanja Džonija O'Brajanta, a odustovaće iako nije u pitanju ni povreda, ni kazna.\nCrveno-beli u sredu uveče od 20.30 sati u Lionu igraju ranije odloženi meč elitnog takmičenja protiv francuskog tima, a sa nadom da će iznova obradovati armiju svojih navijača koji se, posle nekoliko impresivnih partija, nadaju novom velikom trijumfu, iako se domaćin smatra favoritom. Uspeh očekuje i strateg crveno-belih, koji sa dosta optimizma, uz oprez zbog kvaliteta suparnika, gleda ka predstojećem izazovu:\n- Uz atletsku košarku, dosta forsiraju i igru na Mustafu Fola. Mi sa druge strane, uz sve navedeno u prethodnom periodu napredujemo, ne računajući utakmicu u Kopru, fizički status ekipe koji je vrlo važan, posebno u ovakvom rasporedu utakmica je sve bolji iz dana u dan. Očekujem da ćemo odigrati dobru utakmicu i mnogo bolje u završnici nego neke u prethodnom periodu - rekao je Saša Obradović., a opširnije pročitajte ovde.\nOLAKŠALA POSAO "ORLOVIMA" Voli i muškarce i žene, kapitena je snimila dok se samozadovoljava i evo šta kaže sad kada su ga IZBACILI IZ REPREZENTACIJ


Migrantska kriza i barijere na granici- mit ili stvarnost? - JUGPRESS\nPostavio: Jugpress Septembar 20, 2016\nOd više puta ponovljene tvrdnje da “Srbija neće zatvarati granice ni podizati ograde” koju su, kao mantru, prenosili medijima premijer Aleksandar Vučić , ministar za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja Aleksandar Vulin kao I bilo koji od ministara koji se bavio izbegličkom krizom na bilo koji način, stigli smo do najave podizanja “barijera “ I “postavljanje odredjenih prepreka” .\nOvo je izgovorio minister Vulin nedavno kada je I najavio da će od Vlade Srbije zatražiti konkretnije mere za smanjenje nekontrolisanog priliva migranata u Srbiju, jer je , otkriva, “među njima sve veći broj izbeglica koji svoje domove napuštaju iz ekonomskih razloga”.\nVulin je najavljivao da će ovo učiniti odmah po povratku premijera Aleksandra Vučića iz Pariza, gde je boravio prošle nedelje.\nSmatra I da je “vreme” da predloži premijeru neke drastičnije mere s obzirom na to da se, kaže, “ struktura migranata promenila I da je među njima sve veći broj ekonomskih migranata.\nInače, po terminologiji koju koristi UNHCR migrant su upravo ljudi koji svoje kuće I države napuštaju iz ekonomskih razloga a izbeglice su oni koji beže od ratova.\nOvih prvih, dakle migranata, je mesecima unazad sve više u Srbiji pa I u centrima za prihvat izbeglica, poput onog u Preševu .\n“Imamo vojsku i policiju na granicama, ali možda su i barijere ili postavljanje određenih prepreka jedno od rešenja da se smanji broj migranata”, smatra Vulin koji poručuje I da “ Srbija ne može da bude zemlja u koju će migranti ulaziti, a da iz nje ne mogu da izađu”.\n“Ekonomski migranti ne mogu da idu nigde u Evropu, pa onda ne mogu ni da ostaju u Srbiji”,decidan je Vulin.\n“Naši kapaciteti su blizu limita. Migranti ostaju značajno duže nego ranije i njihova struktura je značajno promenjena”, kaže on.\nMigrantska kriza je bila jedna od tema nedavnog sastanka premijera Srbije, Bugraske i Mađarske Aleksandra Vučića, Bojka Borisova i Viktora Orbana koji su o tome razgovarali u Burgasu.\n“Trojica premijera su na sastanku razgovarali, pre svega, o trenutnom statusu migrantske krize i posebnu pažnju poklonili su promenjenoj strukturi migranata, među kojima je sve više ekonomskih, a izrazili su visoku zabrinutost što se kriza ne završava”, rekao je Vulin I dodao da “ sastanak protekao u veoma ozbiljnom tonu”.\nTrojica premijera su razgovarala o bezbednosnom i političkom aspektu migrantske krize.\nVulin je rekao da se povećava broj migranata, kao i dužina perioda koji provode u Bugraskoj, Srbiji, a dobrim delom i u Mađarskoj I da se za tu situaciju mora pronaći odgovor.\nTrojica premijera su na tom sastanku, prenosi Vulin , veliku pažnju posvetili upravo promenjenoj strukturi migranata jer je sve manje pravih izbeglica, ljudi koji beže od rata, a sve više ekonomskih migranata iz zemalja u kojima nema rata, a ima siromaštva.\n“To nije nešto sa čime mi sami možemo da izađemo na kraj i upravo su zato trojica premijera razgovarala kako bi došli do zajedničkog stava i kako bi vodili zajedničku politiku”, kaže Vulin.\nNa potrebu jasnog razdvajanja izbeglica koji beže pred ratovima od migranata koji u EU idu iz ekonomskih razloga upozorio je u nedavnom intervjuu za JUGpress I šef UNHCR u Srbiji Hans Fridrih Šoder.\n„Ovo nije situacija koja je karakteristična za Srbiju, ovo je situacija na medjunarodnom nivou, ne odnosi se samo na region već čak uključuje i više kontinenata“, rekao je tada Šoder.\nA nešto pre početka kampanje u medijima domaćih političara o tome da će i Srbija da preduzima neke mere u zaštiti svojih granica u Preševu su otvoreni dodatni kapaciteti za smeštaj u Centru za prihvat migranata , rekonstrukcija drugih objekata je u toku a punkt u miratovačkompolju u kome su izbeglice i migranti najpre prihvatani kada udju iz Makedonije, nije zatvoren iako je trenutno prazan.\nNa pitanje JUGpressa da li će izbeglice i migranti i dalje da koriste tu trasu izmedju sela Lojane u Makedoniji i Miratovca u Srbiji, što ej , inače, ilegalni prelaz kojim nije dozvoljeno da se kreću stanovnici ova dva sela čak ni da bi se medjusobno porodično posećivali ili obradjivali imanja, ministar Aleksandar Vulin je krajem avgusta rekao da „sve ostaje isro“.\nŠta će u praksi značiti nove najave, ostaje da se vidi.\nOvaj tekst je deo projekta “Evropske integracije i Srbija u migranstkoj krizi” koji sprovodi Regionalna informativna agencija JUGpress a sufinansira Ministarstvo kulture.\nArhive Odaberite mjesec Decembar 2019 (77) Novembar 2019 (474) Oktobar 2019 (517) Septembar 2019 (440) August 2019 (448) Juli 2019 (451) Juni 2019 (389) Maj 2019 (512) April 2019 (472) Mart 2019 (487) Februar 2019 (411) Januar 2019 (461) Decembar 2018 (485) Novembar 2018 (477) Oktobar 2018 (495) Septembar 2018 (455) August 2018 (521) Juli 2018 (495) Juni 2018 (475) Maj 2018 (491) April 2018 (435) Mart 2018 (457) Februar 2018 (376) Januar 2018 (498) Decembar 2017 (463) Novembar 2017 (399) Oktobar 2017 (407) Septembar 2017 (397) August 2017 (402) Juli 2017 (292) Juni 2017 (389) Maj 2017 (383) April 2017 (498) Mart 2017 (522) Februar 2017 (352) Januar 2017 (416) Decembar 2016 (467) Novembar 2016 (469) Oktobar 2016 (344) Septembar 2016 (310) August 2016 (271) Juli 2016 (318) Juni 2016 (330) Maj 2016 (315) April 2016 (420) Mart 2016 (340) Februar 2016 (287) Januar 2016 (282) Decembar 2015 (371) Novembar 2015 (332) Oktobar 2015 (358) Septembar 2015 (314) August 2015 (318) Juli 2015 (308) Juni 2015 (280) Maj 2015 (171)


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Region :: Situacija u Evropi kao pred Drugi svjetski rat\nSLOVENAČKI PREMIJER 25. 04. 2019. 06:36 >> 06:36 3\nSituacija u Evropi kao pred Drugi svjetski rat\nPremijer Slovenije Marjan Šarec uporedio je situaciju u Evropi sa onom pred izbijanje Drugog svjetskog rata, kada su evropski političari popuštali Hitleru\n"Populisti u Evropi napreduju zato što umjerene stranke i političke snage nijesu bile uspješne i dovoljno proaktivne u iznošenju svojih agendi. Ako samo sjediš i čekaš šta će se dogoditi, onda su populisti vrlo glasni i dobijaju mnogo političkog prostora", rekao je Šarec u razgovoru koji prenose slovenački mediji.\n"Današnji dominantni evropski političari i zvaničnici Evropske unije presporo odlučuju u novim istorijskim okolnostima. Uniji treba novo i efikasnije vođstvo, ako želi da uspješno parira talasu populizma i sve većem uticaju Rusije i Kine", ocijenio je Šarec.\nAmerička agencija Šareca opisuje kao bivšeg glumca i komičara koji je prošle godine uspio da formira manjinsku koalicionu vladu liberalnih i lijevih stranaka i tako spriječio da vlast osvoji bivši premijer Janez Janša, koji je na izborima nastupio sa nacionalističkom antiimigrantskom agendom, sličnom onoj mađarskog premijera Viktora Orbana.


Razgovori u Vladi RS, ali još nema obnove saobraćaja u ŽRS-u - Klix.ba\nMjesec dana od obustave rada\nRazgovori u Vladi RS, ali još nema obnove saobraćaja u ŽRS-u\n14.11.2011. u 17:02\nNakon mjesec dana od obustave rada mašinovođa Željeznica RS-a danas je pod okriljem predstavnika Vlade RS-a organiziran sastanak kako bi se čuo stav svih strana u tom javnom preduzeću.\nMađinovođe očekuju od radne grupe Vlade da ispuni njihove zahtjeve, izjavio je predstavnik štrajkača Radenko Marić nakon sastanka u Vladi, ali je napomenuo da nikakav konkretan odgovor nisu dobili.\nOni su predočili svoje viđenje situacije, a jedini zahtjev pri kome su ostali, i koji je sada i jedina prepreka da željeznički saobraćaj profunkcioniše, je povlačenje disciplinskih prijava i povratak na posao njihovog kolege koji je u međuvremenu dobio otkaz.\n“Tražimo da se disciplinske mjere povuku, jer je uprava napravila niz propusta u davanju suspenzija, a samim tim i pokretanju disciplinskih prijava. Nisu u zakonskim okvirima kako uprava tvrdi”, naglasio je Marić.\nOni su tražili da ih na razgovor primi predsjednik RS-a Milorad Dodik, kako bi ga upoznali s, kako kaže, stvarnim stanjem na željeznicama, ali do ispunjenja tog zahtjeva za sada nije došlo.\nNakon sastanka radne grupe Vlade s predstavnicima mašinovođa, razgovori su nastavljeni s predstavnicima ostalih sindikata željeznica.\nPredsjednik Samostalnog sindikata saobraćajno-transportne djelatnosti Zlatko Marin rekao je da je radna grupa uzela informacije od njih, kao i od Uprave ŽRS i mašinovođa, ali da ne zna šta će biti predloženo Vladi kako bi se prevazišlo trenutno stanje u ŽRS.\n"Mi ne znamo zbog čega se tačno štrajkuje i ne znam kako da nazovem ovaj vid bunta mašinovođa”, rekao je Marin i dodao da su oni prenijeli stvoje stavove o tzv. kilometru, odnosno dnevnicama koje je smanjila Vlada.\nPodsjetio je da se pristupilo izradi novog kolektivnog ugovora, ali da o tome treba da se još razgovara.\nI predsjednik RS-a Milorad Dodik ponovio je danas da se odgovornost za štetu nastalu zbog štrajka mašinovođa mora utvrditi.\nPotvrdio je da će primiti mašinovođe na razgovor tek kada počnu da rade, što im je predlagao nakon što je naložio da uprava ukine odluke o suspenzijama.\n“To je bila dobra prilika koju su trebali da iskoriste, međutim, sada vidim da se povećavaju zahtjevi”, dodao je Dodik.


Novi Bečej: Deca u vrtiću praznike čekaju u toplim prostorijama\nPolako se privodi kraju realizacija projekta povećanja energetske efikasnosti u P.U. “Pava Sudarski” u Novom Bečeju. Zamenjeni su svi prozori koji do sada nisu menjani i u učionicma i u sportskoj sali, a urađena je i izolacija zidova, kao i postavljanje staklene vune na tavanici na oko 1000 kvadratnih metara.\nPrema rečima Dragana Miloradovića, direktora P.U. ”Pava Sudarski”, ovaj objekat je građen 1978. godine i na zadovoljstvo i radost, kako dece, tako i zaposlenih u ustanovi, sada se realizuju radovi na poboljšanju energetske efikasnosti, odnosno izolacija objekta, zamena prozora, vrata, izolacija tavanskog prostora i fasade spolja kamenom vunom. Ovo će umnogome doprineti energetskoj uštedi, a samim tim i pozitivnijim i kvalitetnijim uslovima boravka dece u ovoj ustanovi.\n“Lokalna samouprava je učestvovala u projektima, koje je raspisao Pokrajinski sekretarijat za energetiku. Od njih smo dobili 6,5 miliona dinara, dok je lokalna samouprava izdvojila 3,5 miliona dinara, od čega smo uradili poboljšanje energetske efikasnosti vrtića. Uradila se tavanica, fasada i, pored lepog izgleda, koji će vrtić imati, svakako ćemo imati efekat i na računima. Svaka ušteda koja ulazi u lokalni budžet je dobrodošla. Svakako ćemo se potruditi da taj novac, koji uštedimo od energetske efikasnosti, uložimo u neka druga preduzeća zarad poboljšanja energetske efikasnosti.\n“Upravo nam je prošao projekat i za Dom zdravlja, gde smo preko Pokrajinskog sekretarijata za energetiku dobili sredstva da kupimo nove kotlove koji su štedljiviji i bolji. Takođe, učestvujemo i u projektima za solarni kolektor. Naš Gerontološki centar je već uradio solarne panele i mislim da ćemo nastaviti u sledećoj godini dosta da radimo na energetskoj efikasnosti” -izjavio je Saša Šućurović, predsednik opštine Novi Bečej.\nU vrtiću ostaje još da se završi spoljna fasada. Po ugovoru, radovi treba da se završe do 16. marta, ali se nadaju se da će se radovi privesti kraju do kraja godine - mada to zavisi od vremenskih uslova.


Andreja Paunović: Ples intelekta | Afirmator\n12. децембра 2013. | Filed under: 2013,afirmator,broj-21-decembar-2013,intervju | Posted by: Tamara Lujak\nAndreja Paunović, rođen je 1962. godine u Zemunu – Beograd. Ponosni je otac troje dece. Samostalni je preduzetnik. Objavio je zbirke pesama „… ILI, POSLEDNJA PESMA ZA NJU“ (2011, Beoknjiga), „POLA VEKA JEDNOG ČOVEKA“ (2012, Nova POETIKA, drugo izdanje 2013, Novi književni krug), i „O LJUBAVI… I NEČEM DRUGOM“ (2013, Novi književni krug), kao i zbirku aforizama „ŽULJANJE MOZGA“ (2012, Nova POETIKA, drugo, dopunjeno izdanje 2013, Novi književni krug). U pripremi je knjiga neobičnih proznih zapisa pod nazivom „Kratkologija“, kao i prva zbirka poezije za decu. Njegova poezija i aforizmi, objavleni su u desetak zbornika i književnih časopisa. Dobitnik je više književnih nagrada i priznanja. Živi i radi u Beogradu.\nKad i kako pišete aforizme?\nNe postoji doba dana, niti postoje posebni uslovi u kojima pišem aforizme. Sve zavisi od trenutka, odnosno okolnosti i inspiracije. Često tokom vožnje posegnem za diktafonom (koji je uvek uz mene) i aforizam snimim, ređe zapišem kao poruku u mobilnom telefonu. Važno je da misao „ne pobegne“, da je ne „odnesu“ dnevne obaveze.\nAforizam je plod trenutne inspiracije ili dubokog promišljanja?\nIdeja o sadržaju – temi aforizma je svakako plod trenutne inspiracije, ali često je njegova konačna forma plod dubljeg razmišljanja. Aforizam je kratka, sažeta satirična književna forma i važno je da on sam kao i njegova poruka budu jasni, te je red i odabir reči da se željeno prenese čitaocu, od izuzetnog značaja.\nNa šta najviše obraćate pažnju prilikom pisanja?\nNa formu onoga što pišem, kao i poruku koju želim da pošaljem. Pomenuo sam već odabir reči. Naš je jezik veoma bogat i pruža široke mogućnosti izražavanja. Upotrebiti reč koja će na najbolji način izraziti željeno, čini pisanje dodatno zanimljivim. Često su moj izbor i poneke neuobičajene, pomalo zaboravljene reči i izrazi, posebno kada pišem poeziju.\nDa li su vam potrebni posebni uslovi za pisanje (mir, tišina ili muzika možda…) i posebne „alatke“ (aforizmi drugih autora, internet…)?\nNe posežem za tuđim aforizmima kao „alatkama“ i inspiracijom. Interesantno je da sam celu knjigu „ŽULJANJE MOZGA“ pisao bez saznanja u kojoj meri je aforizam kod nas prisutan, odnosno koliki je broj aforističara i poklonika aforizma. U fazi stvaranja ove knjige, nisam zapravo čitao tuđe aforizme. Nesporna je činjenica da je aforizam plod svakodnevice i okruženja. U uvodnoj reči knjige sam naveo da se sa istog izvora svi napijamo, te da je svaka sličnost sa drugim, već postojećim, nenamerna. Moji aforizmi, plod su ličnih doživljaja, stavova i razmišljanja\nNe sedam za kompjuter s namerom da pišem aforizme, te mi posebni uslovi nisu ni potrebni.\nPostoji li loš dan za aforizam?\nI dan prepun obaveza i loš dan, mogu iznedriti pokoji aforizam. Kako željena, tako i neželjena svakodnevica, inspiracija su za aforističara i jedino mogu uticati na temu aforizma.\nŠira publika ima otpor prema satiri (zašto?), pa opet – njome se bavite. Zbog čega?\nKako je satira zapravo kritički osvrt na pomenutu svakodnevicu, većinom neželjenu, ista nas na nju podseća, a mnogi nisu radi da se problemima svakodnevice bave više nego što moraju. Pisanje aforizama ne doživljavam kao obavezu, te ni kao „bavljenje“ njome. Pisanje za mene nije obaveza, nemam određenu dnevnu normu pismenog izražavanja, jednostavno je deo mene. Ako inspiracija dođe, iskoristim je.\nObjavili ste 2013. godine zbirku aforizama „ŽULJANJE MOZGA“, koja nosi interesantan podnaslov: aforizmi, ‘nakoizmi i ostali mozgoizmi. Šta su za vas „’nakoizmi i mozgoizmi“?\nAforizam je jasno određena književna forma, kratak oblik jednostavne mudre i duhovito izrečene tvrdnje ili sažete misli, sa svojstvima paradoksa. Kako se nisam tokom pisanja ove knjige isključivo rukovodio ovim aksiomom, neophodno je bilo da publici i kritičarima „pojasnim“, odnosno, približim, određene sadržane misli, koje su odudarale od navedene definicije, te sam ih u satiričnom duhu nazvao ‘nakoizmi – misli onako (‘nako, bez povoda) izrečene. Svaka je misao rezultat „mozganja“, te sam sve ostale misli uz aforizme i ‘nakoizme podveo pod mozgoizme. Time sam želeo da nekako opravdam izlazak iz klasične forme aforizma koje sam u knjizi prikazao.\nObjavili ste do sada tri zbirke poezije. Prvu pod nazivom „… ILI, POSLEDNJA PESMA ZA NJU“ 2011 godine (http://www.stihomgovorim.com/ILIPOSLEDNJAPESMAZANJU.pdf), „POLA VEKA JEDNOG ČOVEKA“ 2012. godine, koja je uz poslednju zbirku „O LJUBAVI… I NEČEM DRUGOM“ doživela svoje drugo izdanje 2013. godine. Početkom 2014. godine iz štampe vam izlazi i prva knjiga poezije za decu, kao i prvo prozno delo koje nosi naziv „KRATKOLOGIJA“. U čemu je, za vas, razlika u radu na poeziji i aforizmu i šta imaju (odnosno nemaju) zajedničkog?\nZajednički činilac pisanja poezije i aforizama je predanost. Obe književne forme su zahtevne i iziskuju (po meni) jasnoću izražavanja i poruke koju nose. Uzevši u obzir ove činjenice, bitna razlika ne postoji. Dobar, kvalitetan aforizam ili ista takva pesma, jednako su značajni kako za njihovog autora, tako i za čitaoce. Aforizam može biti duži od pesme… Pesma može biti ujedno i aforizam… Teško je po meni i nepotrebno nalaziti različitosti. Zadovoljstvo njihovog stvaranja, podjednako je.\nZa mene je poezija ples intelekta, u ritmu emocija. Mislim da je to najsažetija i najupečatljivija definicija poezije.\nKako nastaje (vaša) pesma?\nVećim delom, moja poezija je ljubavna i rimovane je forme. Iz sopstvenog ili tuđeg doživljenog ili željenog, crpim „informacije“ koje postaju „tema“ pesama. Ponekad, pesmu napišem u dahu, ali često ta ista „tema“, duže vreme čeka da se celina sklopi. Nisam opterećen „silovanjem“ misli i stiha, odnosno potrebom da započeto moram odmah i da završim. Sve ima svoj trenutak, pa i pesma svoj kraj, postignutu celinu i formu.\nUčestvovali ste na globalnoj akciji čitanja poezije „100.000 pesnika za promene“ 2012. godine. Kakvo je vaše iskustvo sa učešća?\nIdeja ove akcije bila je da pesnici svojim nastupom i čitanjem poezije, daju doprinos promenama na globalnom nivou. Jedna od mnogobrojnih akcija iza kojih stoje nevladine organizacije, koje ostave dubok trag ali, na žalost, ne učine ništa više od „još jedne uspešne akcije“. Nešto kao pesnički „glas razuma“. Učestvovao sam i u drugim brojnim književnim manifestacijama, koje su kao i ova, sjajna prilika za afirmaciju poezije i njenih autora.\nStojite iza izdavačke kuće „Novi književni krug“. Koje ste autore do sada objavili i kako?\nNa ovogodišnjem sajmu knjiga u Beogradu, Novi književni krug se predstavio sa oko dvadesetak naslova, od poezije, preko aforizama, dečije literature, do kratkih priča i romana. Nastup je ocenjen kao veoma uspešan, tim pre što smo na sajamskom štandu organizovali i žive, interaktivne promocije našin naslova i autora, uz prisustvo brojne publike. Takođe smo jedini organizovali grupnu promociju svih pesničkih izdanja i njenih autora u sali „BORISLAV PEKIĆ“ na beogradskom sajmu.\nOd poznatijih autora naveo bih Jelenu Tinsku, sa njenom dvanaestom knjigom ukupno, i prvom „knjigom za vaše dete i dete u vama“ – BEKANINE PRIČE, kao i Planinku Ninu Rajković sa sjajnom knjigom kratkih priča „DROGU NISAM PROBALA, ALI SMRT JESAM“. Tu su i Snežana Novevski sa novom knjigom poezije „VREME, TIHI POBEDNIK“, Tanja Petrović sa novom poetskom zbirkom „IGRA ŽIVOTOM U BAŠTI DOKOLICE“, Marijana Pilipović sa sjajnim poetskim prvencem „MEĐUREČJE“ i Tajana Poterjahin sa izuzetnim romanom „MUČITELJ“.\nS obzirom da je stanje u savremenom izdavaštvu veoma složeno, pojedini autori su svoja izdanja finansirali samostalno, dobijajući od nas izuzetno povoljno cene štampe, kao i uslove plaćanja. Nekoliko naslova smo odradili „Pro bono“, odnosno bez ikakve ostvarene dobiti, u koje se prvenstveno ubraja knjiga bajki „DUGAČIJI SAM PA ŠTA?!“ Anite Đurđekanović, knjige namenjene inkluziji dece sa posebnim potrebama.\nMožete li nam nešto više reći o uređivačkoj politici vaše kuće?\nNovi književni krug je izdavač savremene koncepcije poslovanja, koji uz uvažavanje okolnosti i uslova pod kojima današnje književno stvaralaštvo egzistira, ima za cilj da pomogne brojnim autorima da svoja književna dela objave i predstave čitalačkoj publici.\nNaša ponuda visoko kvalitetnih i u svemu visoko profesionalnih usluga, uz usluge kompletne pripreme za štampu i štampe u sopstvenoj štampariji, sadrži između ostalog i usluge lektorisanja i korekture, kao i izrade recenzija za sve književne vrste, u svemu prema potrebama autora.\nNe bavimo se književnom kritikom i nije na nama da autorska dela ocenjujemo i rangiramo po bilo kojem osnovu, ali svakako autorima dajemo smernice, s ciljem postizanja što boljeg kvaliteta njihovog autorskog dela, koje na kraju predstavlja i nas kao izdavača.\nRecite nam nešto više o nagradnom konkursu „ZAHARIJA ORFELIN“ koji je raspisala vaša kuća.\nNagradni konkurs „ZAHARIJA ORFELIN“ je zaista obiman književni i likovni konkurs. Književni konkurs za cilj ima da okupi književne stvaraoce svih književnih kategorija radi objavljivanja kapitalnog izdanja pod nazivom „ZBORNIK SAVREMENOG KNJIŽEVNOG STVARALAŠTVA“ u dva toma, dok se likovni odnosi na likovne stvaraoce koji treba da ovo izdanje, kao i nagradna izdanja iz svih književnih kategorija zastupljenih ovim konkursom, opreme. Sa detaljima konkursa moguće je upoznati se na našem zvaničnom sajtu: www.noviknjizevnikrug.com.\nKao autor, radim na pomenutim knjigama; prvoj zbirci poezije za decu i proznom delu pod nazivom „KRATKOLOGIJA“, koje će nadam se biti objavljene početkom 2014. godine.\nKao urednik Novog književnog kruga, radim na nekoliko novih naslova koji takođe treba da se pojave početkom 2014. godine, kao i na projektu časopisa dečijeg književnog i likovnog stvaralaštva namenjenog osnovcima, koji će se prema očekivanjima pojaviti tokom proleća 2014. godine kao mesečnik, a biće propraćen zbornikom radova na svakih šest meseci.\nPostoji li nešto što ste sebi zacrtali, a još uvek niste ostvarili?\nMnogo toga, što je verujem slučaj i sa drugim ambicioznim i svestranim ljudima. Određenije; zapažen uspeh kao književni stvaralac i pozicioniranje Novog književog kruga kao uticajnog i uvaženog izdavača kod nas.\nOne Response to Andreja Paunović: Ples intelekta\nДрага пријатељица и колегиница Тамара Лујак, успела је да овај интервју од 12. децембра, 2013. године, подигне на знатно виши ниво. Како? Њена питања су, бар такав утисак сам стекао, мудро, ставила „на муке“ писца, самосталног предузетника и музичара Андреју Пауновића из Београда! Камо среће да имамо више овако занимљивих прилога у нашим животима. Честитке, од срца! 🙂\n13. децембра 2013. at 01:17\nDokaži da nisi mašina: * Time limit is exhausted. Please reload the CAPTCHA. 3 + 8 =


MAJSTORI ROBOTIKE -Tim Osnovne škole „Ljuba Nešić“ iz Zaječara NAJBOLJI NA „Vikendu robotike“ | Radio Magnum 103 MHz\nHome / Ritam grada / MAJSTORI ROBOTIKE -Tim Osnovne škole „Ljuba Nešić“ iz Zaječara NAJBOLJI NA „Vikendu robotike“\nMAJSTORI ROBOTIKE -Tim Osnovne škole „Ljuba Nešić“ iz Zaječara NAJBOLJI NA „Vikendu robotike“\nNa „Vikendu robotike“ u Istraživačkoj stanici Petnica pobedu na takmičenju u programiranju robota odneo je tim Osnovne škole „Ljuba Nešić“ iz Zaječara -“Qube“, sa osvojenih 128 bodova. Drugo mesto pripalo je Piroćancima, timu osnovaca iz škole „8. Septembar“ sa 91, dok je trećeplasirani tim Osnovne škole „Svetozar Marković“ iz Kragujevca, sa osvojenim 51 bodom. Pobednički timovi su se dogovorili da podele nagradu i da zajedno odu na državno takmičenje u robotici.\nUz parolu „Slaži kocke, nadograđuj znanje“, tim Osnovne škole „Ljuba Nešić“ u Zaječaru – „Qube“, osvojio je prvo mesto na takmičenju u programiranju robota, u konkurenciji 14 škola iz cele Srbije.\nPobedničku ekipu čine: Elena Petrović i Lena Spasić, učenice VI-2, Strahinja Vukić, učenik VIII-1, Lazar Nikolić, učenik VIII-2 i Željko Antijević, nastavnik informatike.\nŠkole koje su učestvovale na „Vikendu robotike“ od Ministarstva telekomunikacija u prethodnom periodu, darivane su edukativnim setovima robota. Sa tim robotima je u Istraživačkoj stanici Petnica održano takmičenje, gde su svi učenici pokazali izvanredne programerske sposobnosti, ali i i timski duh.\nPobednički tim iz Zaječara ostvario je plasman na sledeći nivo takmičenja koji će biti održan 20. janura naredne godine u Novom Sadu.


Stečene veštine i znanja mogu se primeniti prilikom odgovaranja na času, polaganja ispita\n- Srednjoškolci i studenti imaće priliku da kroz interaktivan pristup ovladaju dobrim govornim navikama i tako razviju usmeni izraz i izlagačku pismenost, jednu od najvažnijih socijalnih veština u 21. veku. Čime god da se bavimo, važno je da umemo jasno, glasno i izražajno da predstavimo svoje ideje i talente - kažu iz Organizacionog odbora Ćirilične baštine u okvru koje će biti i održana radionica.\nU toku radionica mladi će sa stručnjacima iz oblasti dikcije i komunikologije unapređivati: razgovetnost, raznovrsnu upotrebu reči, dinamiku, govor tela, tehnike za suočavanje sa tremom. Svi učesnici dobiće na poklon knjigu „Progovori da vidim ko si“ autora Slobodana Roksandića, dodatno nastavno nastavno sredstvo sa više od 20 audio i video lekcija.\n- U toku procesa obuke učesnici će naučiti na koji način unapređivanje kulture govora neguje srpski jezik, kako da govore na artikulisan, razložan, dinamičan način, kako da eliminišu loše govorne navike i kako da ono što izgovaraju bude zanimljivo i slikovito. Proces rada podrazumeva interaktivna predavanja i praktične vežbe - rekli su organizatori.\nStrastvena slikarka koja je svoju bol pretvarala u umetnost: Snima se serija o Fridi Kalo\nStečene veštine i znanja mogu se primeniti prilikom odgovaranja na času, polaganja ispita, prezentovanja u sklopu školskih i fakultetskih obaveza, kao i tokom razgovora za posao, pri snimanju video snimaka, uopšte u svim situacijama koje podrazumevaju usmeni izraz. Karavan kulture govora „Progovori da vidim ko si“ će nakon Bajine Bašte obići još pet gradova u Srbiji.\nkultura karavan Bajina bašta deca narativ


Istorijski razvoj pravno-finansijskih elemenata prava na naknadu zarade za vreme privremene sprečenosti za rad u Republici Srbiji sa osvrtom na aktuelno stanje\nčlanak: 5 od 161\n2019, vol. 16, br. 1, str. 237-255\nHistorical development of law and financial elements of the right to wage compensation during temporary inability to work in Republic of Serbia with a view on the actual state\nBožić Aleksandara, Marković Damirb\naDom zdravlja, Bačka Palanka\nbRepublički fond za zdravstveno osiguranje, Filijala Sombor\nKljučne reči: pravo na naknadu zarade za vreme privremene sprečenosti za rad; zakon; doprinosi; troškovi\nKeywords: the right to earnings compensation during temporary disability to work; law; contributions; costs\nOsnovni cilj ovog rada je da prikaže razvoj prava na naknadu zarade za vreme privremene sprečenosti za rad. Ovo pravo ima veliki značaj u sistemu prava iz zdravstvenog osiguranja, a time i socijalnog osiguranja u celini. Na osnovu ovog prava, omogućava se odsustvo sa rada, u slučaju sprečenosti za rad iz medicinskih razloga, a egzistencija osiguranika nije dovedena u pitanje. U našoj zemlji ovo pravo je u normativnom smislu imalo vrlo dinamičan razvoj. Bez obzira što je od 1945. godine u našoj zemlji uvedeno socijalističko društveno uređenje, samo jedan kratak period sredstva za ovo pravo su se finansirala iz budžeta. Od 1950. godine ovo pravo se finansira, na klasičan način, putem doprinosa za obavezno socijalno osiguranje. Osim što je pravo na naknadu zarade imalo vrlo dinamičan razvoj u pogledu normativne delatnosti, ovo pravo se bez obzira na svoju socijalnu komponentu, postepeno redukovalo, kako bi se prilagodilo finansijskim mogućnostima društva, tj. kako bi se obezbedilo njegovo finansiranje u obimu koji je finansijski održiv. Osim što se u ovom radu daje normativni prikaz regulisanja ovog prava, dati su i egzaktni finansijski pokazatelji o neophodnim finansijskim sredstvima za njegovo obezbeđivanje, što jasno prikazuje i značaj ovog prava u pogledu celokupnih troškova sistema zdravstvenog osiguranja, a samim tim udela istih troškova u ukupnim rashodima za zdravstveno osiguranje.\nThe main objective of this paper is to describe the development of the right to earnings compensation during a temporary disability to work. This right is of great importance in the system of health insurance, and therefore in social security as a whole. On the basis of this right, in the absence from work for medical reasons, the existence of the insured is not called into question. In Serbia, this right in the normative sense has a very dynamic development. No matter what has been introduced since 1945, in our country's socialistic social order, only a short period of funding for this right was financed from the budget. Since 1950, this right has been financed in a classical way, through contributions to compulsory social insurance. Apart from the fact that the right to remuneration has had a very dynamic development in terms of legislative activity, this right, regardless of its social component, was gradually reduced in order to accommodate the financial capabilities of society, ie. to ensure its financing to the extent that it is financially sustainable. Apart from the fact that this paper gives a normative presentation of the regulation of this right, exact financial indicators for its provision are given, which clearly show the importance of this right in terms of the overall health insurance system costs, and therefore the share of the same costs in the total health insurance expenditures as well.\n*** Zakon o penzijskom osiguranju. Službeni list FNRJ, 51/5\n*** (1945) Zakon o sprovođenju socijalnog osiguranja na području Demokratske Federativne Jugoslavije. Službeni list DFJ, 29\n*** (1954) Zakon o zdravstvenom osiguranju radnika i službenika. Službeni list FNRJ, 51\n*** (1962) Zakon o zdravstvenom osiguranju. Službeni list FNRJ, 22/62 i 53/62\n*** (1970) Zakon o zdravstvenom osiguranju i obaveznim vidovima zdravstvene zaštite stanovništva. Službeni glasnik SRS, 27\n*** (1979-1989) Zakon o zdravstvenoj zaštiti. Službeni glasnik SRS, 30/79, 59/82, 18/83, 22/84, 50/84, 51/85, 49/86, 22/87, 35/87 - ispravka, 8/88 i 20/89\n*** (2005-2014) Zakon o zdravstvenoj zaštiti. Službeni glasnik RS, 107/05, 72/09 - dr. zakon, 88/10, 99/10, 57/11, 119/12, 45/13 - dr. zakon i 93/14\n*** (1990) Zakon o zdravstvenoj zaštiti. Službeni glasnik RS, 04\n*** (2017) Analiza izvršenja budžeta, januar decembar 2016. godine. Beograd: Parlamentarna budžetska kancelarija, 23.02.2017\n*** (1969) Opšti zakon o zdravstvenom osiguranju i obaveznim vidovima zdravstvene zaštite stanovništva. Službeni list SFRJ, 20\n*** (1922) Zakon o osiguranju radnika. Službene novine Kraljevine SHS, 117\n*** (1946) Zakon o socijalnom osiguranju radnika, nameštenika i službenika. Službeni list FNRJ, 16\n*** (1946) Zakon o socijalnom osiguranju radnika, nameštenika i službenika. Službeni list FNRJ, 65\n*** (1958) Zakon o invalidskom osiguranju. Službeni list FNRJ, 49\n*** (1950) Zakon o socijalnom osiguranju radnika, nameštenika i službenika. Službeni list FNRJ, 10\nKosanović, R., Anđeloski, H. (2015) Osnovni pravci razvoja zdravstvenog osiguranja u Republici Srbiji (1922-2014). Beograd: Zdravstvena zaštita\nKostić, M. (2016) Obavezno zdravstveno osiguranje i instrumenti njegovog finansiranja u Republici Srbiji. Beograd, doktorska disertacija\nRepublički Fond Za Zdravstveno Osiguranje (2016) Izveštaj o privremenoj sprečenosti za rad za period 01.01.2016. -30.06.2016. godine. http://www.rfzo.rs/ index.php/arhiva-vesti/905-sprecenost-za-rad (25.04.2017.)\nRepublički Fond Za Zdravstveno Osiguranje (2016) Finansijski izveštaji -Finansijski plan za 2016. godinu. Službeni glasnik Republike Srbije, broj 99 od 12.12.2016


AS Roma - Strana 3\nRezultati 31 do 45 od 620\n04.05.2011, 18:31 #31\nJa nisam nijednu Rominu utakmicu odgledala kao covek, prenosa nema, preko neta mi secka pa jedino pogledam posle golove na YT... Ali kako ovi moji ludaci igraju, bar sam kol'ko-tol'ko zivce sacuvala\n04.05.2011, 18:39 #32\nSad za vikend Roma-Milan, mora Roma da dobije ukoliko želi u LŠ. Princ je opet u formi, postao je 5. najbolji strelac u istoriji Serie A ali Perotta i De Rossi ne igraju do kraja sezone zbog suspenzija. Biće teško ali EL im je zagarantovana za sledeću sezonu ;)\nDa li će Aero Planino da ostane na klupi Rome, to je pitanje?\nIzmenio/la Il Capitano; 04.05.2011 u 18:40.\n04.05.2011, 18:48 #33\nPominje se Anceloti da bi mogao da dodje.\n04.05.2011, 18:51 #34\nVrlo moguće, ako ne osvoji titulu u PL verovatno dolazi u Romu. Inače ima veliku želju da bude trener Rome, tim koji najviše voli uz Milan.\n04.05.2011, 20:46 #35\nTaj sam,sve Juventusove meceve sam odlgedao preko streamova\n02.06.2011, 17:47 #36\nLuis Enrique najveći favorit za mesto trenera Rome\n18.06.2011, 09:15 #37\nRoma Roma Unico Grande Amore\nnisam bas za to da bivsi igraci budu treneri.. al' ajde, nadam se da ce imati vise srece od Montele\n18.06.2011, 11:50 #38\nNinix dobrodosao(ili dobrodosla,nisam siguran ),navijas za pravi tim,uzivaj!\n07.07.2011, 00:17 #39\nPrema najnovijim saznanjima Radoslav Petrrovic doskorasnji igrac partizana nalazi se na meti Rome,bilo je spekulacije da ce ovaj odlican vezni igrac preci u vitese ali izgleda da od toga nema nista,tako da roma moze da ocekuje jedno veliko pojacanje\n10.07.2011, 00:53 #40\nRoma dovela mladu zvijezdu River Platea\nSamo je par detalja ostalo od potpisa ugovora 19-godišnjega argentinskog nogometaša Erika Lamele, dosad ofenzivnog veznjaka Rivera Platea, za talijansku Romu...\nElegantni ljevonogi nogometaš trebao bi potpisati petogodišnji ugovor ukupno vrijedan šest milijuna eura. Talijanski pak mediji izvješćuju da će Roma njegovu dosadašnjem klubu isplatiti vrtoglavih 20 milijuna eura odštete.\n- Lamela je vrijedan novca koji ćemo za njega dati – rekao je Romin sportski direktor Walter Sabatini na novinarski upit, premda nije želio potvrditi iznos odštete.\nLamela je prije nekoliko dana s River Plateom ispao iz prve argentinske lige. River ga je prodao, potvrdio je to i predsjednik kluba Daniel Passarella, jer je klubu nužno potreban novac.\n10.07.2011, 15:20 #41\nPrvi kandidat za mesto golmana je Stekelenburg\n13.07.2011, 17:08 #42\n22.07.2011, 17:31 #43\nKrkic i definhitivno u romi,vredno pojacanje i nadam se da ce sada dobiti vise prilika da pokaze svoj potencijal\n12.09.2011, 10:57 #44\nOpet los start :S\n12.09.2011, 11:01 #45\nSledeće kolo protiv Intera na Meaci. Obe ekipe traže prvu pobedu...


Svi koji su radili protiv interesa koalicije biće kažnjeni, niko neće biti pošteđen, određene stvari po tom pitanju već se dešavaju - poručio je to Milorad Dodik, predsjednik Republike Srpske.\n"Sve što nije bilo u skaladu sa zakonom biće procesuirano, i mi nikoga nećemo štititi, svi one za koje utvrdimo i minimalne dokaze neće ostati na svojim direktorskim mjestima. Već se sada pojedinii smijenjuju i u ovom trentku", kaže Dodik.\n"Ja se zahvaljujem Marku Paviću na jednom korektnom odnosu koji je pokazivao u pogledu izborne kampanje, ali neki njegoi mangupi su neke stvari uradili veoma loše, a ukoliko Marko Pavić pristane da se odrekne tih ljudi, on je naš i dalje koalicioni partner", kaže Dodik.\nNa današnju kafu u Palati, pozvani su i Vukota Govedarica i Mladen Ivanić. Nisu se pojavili. Njihova odluka, čekao sam ih 25 minuta, pristojno i dovoljno, kaže Milorad Dodik. On se na vrijeme vratio iz Broda.\nMarko Pavić Milorad Dodik\nŽale za kolegom i čekaju povratak kući\nPovrijeđeni radnici u stabilnom stanju: Dodik poručio - oni su heroji!


Što je veći teret u rancu koji vučemo, uspravnije stojimo - Radio Goraždevac\nŠto je veći teret u rancu koji vučemo, uspravnije stojimo\n(Foto: Kontakt Plus)\nMože li žena istovremeno da ima uspešnu karijeru i sređen porodični život ili, ipak, mora da se odluči za jedno od ta dva? Da li je danas ženi jednostavnije da nađe svoje mesto u društvu ili se još uvek sa podozrenjem posmatraju njene ambicije? Čija podrška joj je najviše potrebna?\nLakše je biti žena u okruženju koje je otvoreno i emancipovano, u to nema sumnje, ali biti žena u patrijarhalnoj porodici i još takvoj sredini, nimalo nije jednostavno.\nMitrovičko društvo danas se ipak otvara, pa je samim tim ženama jednostavnije i lakše da nađu svoje mesto u njemu.\nZa Mitrovicu se više ne može reći da je zatvorena palanačka sredina, kaže za Radio Kontakt Plus novinarka Ivana Vanovac, koja je nedavno svoju biografiju dopunila i knjigom.\n“Prosto je ogroman broj ljudi, frekventan je grad. Imamo 10 hiljada studenata, mladih ljudi. Zahvaljujući njima, uključujući i sve ostale koji su iz ovog ili onog razloga prošli kroz naš grad, Mitrovica je postala jedan otvoreniji grad za žene, tako da mislim da smo na dobrom putu“, kaže Ivana Vanovac.\nMeđutim, dodaje, žena još uvek nije naišla na dovoljnu podršku kada je reč o izgradnji njene karijere i ostvarenju ambicija koje ima.\n“I veće sredine nedovoljno daju podstrek ženama da se izgrađuju kao poslovne persone, kao neko ko je na mestu odlučivanja. I dalje se na to gleda sa podozrenjem, zato što se ženi uvek pripisuje nemar prema porodici, ukoliko je marljiva prema društvu generalno, tako da toga ima i kod nas i danas.“\nIpak, smatra da su žene postale samosvesnije, te se samim tim, lakše nose sa predrasudama.\n„Možda je to čak i važniji trenutak – to što su žene prestale da mare za to i da su svesne da su vrlo sposobne, da dobro rukovode i porodicom i jednom organizacijom, ili čak možda i nekom širom zajednicom, pa da su na nekom zaista visokom mestu odlučivanja. Ima dosta predrasuda sa kojima treba da se izborimo, ali ja verujem da je žena zaista dokazala koliko ume da bude i jaka, elokventna, mudra i dobro organizovana, jer dobra organizacija je preduslov da možete da radite na više frontova istovremeno i da bijete bitke. Deluje mi da je sve progresivno u tom smislu. Trebaće vremena, ali za sada je dobro.“\nU izgradnji karijere, ženi je nesumnjivo potrebna najveća podrška porodice, pre svega partnera, a onda se takav pristup prenosi na decu, smatra Vanovac.\n“Ukoliko ima porodicu, onda to jeste podrška porodice. Posebno ako se bavi poslom koji podrazumeva često odsustvovanje od kuće, odsustvovanje u neko nedoba, a ima profesija koje zaista to podrazumevaju. Ja mogu da pričam o novinarskom poslu. On ume da bude pasji posao. Mi često tako kažemo, zato što se ponekad desi da dođemo u redovnu smenu, a da se ta smena uopšte ne završi. Jedan događaj na ulici može da promeni ceo naš radni dan. Često radimo posao i od kuće. Kada pratimo kulturne događaje, to su obično večernji sati. Dakle, pre svega, podrška partnera, jer ta podrška koju vam on pruža i razumevanje sa kojim vam on pristupa se automatski prenosi i na decu. Naravno da žene koje nisu u toj situaciji, prosto nemaju razloga da o tome brinu, ali one znaju koliko se tek onda daju i koliko na kraju umeju i zdravstveno da plate to (…)“\nIvana se novinarstvom bavi punih 17 godina. Nedavno su određeni tekstovi, koje je kreirala izvorno za njenu matičnu kuću – Radio Kosovsku Mitrovicu, pretočeni u knjigu. Kaže, ima veliku podršku kolega, a zavist okoline na uspeh, ne dovodi u vezu sa tim da li ste muškarac ili žena.\n„Svim kolegama je bilo drago, zato što znaju šta je novinarski posao. Retko se dešava da se mi nađemo u centru zbivanja u pozitivnom kontekstu. Čak i ako se neko nađe u centru zbivanja i ako postane predmet novinarske pažnje, to je neka negativna konotacija. Tako da na neki način mislim da prvo nema razloga da bilo ko ima bilo kakva loša osećanja, a ako ih i ima, neka budu pokretačka, neka se to okrene. Ja mogu da se zahvalim kolegama koji su zaista zdušno bili tu sve vreme uz mene i nisam primetila nikakvo negodovanje.“\nZa ovaj uspeh, priznaje, bila joj je potrebna dobra organizacija, ali pre svega, neko ko će je bodriti i hrabriti. U ovom slučaju, to je Aleksandar Dunđerin, književnik i kritičar i urednik kulturno-umetničkog programa Privatnog kulturnog centra „Akvarijus“ u Kosovskoj Mitrovici, odakle su mnogi tekstovi i potekli.\n„To je bila i prijateljska podrška, ali sa druge strane vrlo stručna podrška i pomoć, jer to je književni žanr. Dakle, to nije neka obična novinarska publicistika. Tu postoji umetnička dimenzija, pa mi je zaista trebala konsultacija sa nekim ko je iz tog sveta, da mi kaže šta je dobro, a šta ne“, iskrena je Ivana.\nKnjiga sadrži eseje o umetnosti. Odnosno, to je zapravo priča o umetnosti, kako sama autorka voli da kaže. Inspiraciju za tekstove našla je upravo u ljudima koji su ostavili traga na kulturno-umetničkoj sceni Kosovske Mitrovice i Zvečana, ali i širom Kosova i Metohije.\n„Njihove poruke su snažne, jake, dalekosežne. To nije nešto što bi valjalo brzo zaboraviti. Na mene su ostavili vrlo jak uticaj, i onda su se vremenom ti tekstovi nataložili, nakupilo se dovoljno njih (…) Dakle, umetnost je bila inspiracija. Umetnost i jeste umetnost samo onda kada nije do kraja odrađena. Kada ta tema kojom se ona bavi i dalje može da se razrađuje i tako do u nedogled, dok se ne stvori jedan krug i jedno kolo u kome smo svi mi zajedno, jer zapravo cilj umetnosti jeste da pokrene na razmišljanje. To je jedan lančani proces, nikad do kraja završen. Ako umetnost može da se produži dalje, da li kroz novinarski tekst, da li kroz jednostavno sedenje kući i razmišljanje šta ste proživeli na nekom kulturno-umetničkom događaju, onda je ona odradila svoj posao.“\nA tekstovi su nastajali uglavnom u gluvo doba noći – kada ukućani spavaju i kada je jedino mogla u miru da radi, sama sa sobom. I isplatilo se. Deca su danas, naravno, ponosna na svoju majku.\n„Zapravo imam utisak da je deci tek sad jasno šta ja radim sve vreme. Njima je nekako taj novinarski posao, posebno nas radijskih ljudi, malo mističan, zagonetan. Vide oni sve to, mikrofon (…), ali šta ja to radim noću za kompjuterom? Šta je to tako neodložno? Nisam u studiju, ne vodim program (…), to je za njih bilo zaista apstraktno.“\nIvana ističe, da su svi uspesi bledi, ako u sebi ne sačuvate čoveka.\n„I posle ovoliko godina, iznenađena sam da možete da doživite neki takav uspeh, jer ovo zaista doživljavam uspehom, a da pritom nemate nikakvu mrlju u tom procesu. Čovek zaista mora da sačuva osnovne ljudske vrednosti. Mislim da je to najvažnija poruka koja ostaje mojoj deci. Veoma su ponosni, tako da je to super osećanje.“\nA da bi bila i dobra majka, supruga, domaćica, uspešna na poslu… prema Ivaninim rečima, žena treba da ima dobre organizacione sposobnosti, ali i da ne bude previše samokritična.\n„Ne možete da budete fenomenalan novinar, da budete fantastična domaćica, izvanredna majka, pritom da izgledate kao milion dolara, negde morate da spustite kriterijume. Neki balans mora da se nađe. Jedan dan briljirate kao novinar, ali zato vam je u kući haos, a onda drugi dan totalno kiksnete na poslu, jer ste odlučili da sebi taj dan date malo oduška, ali ste zato fantastični u pomoći deci prilikom onlajn nastave i skuvate im fenomenalan ručak (…) Mislim da tu može dobro da se izbalansira, samo ne treba niko da se trudi da bude savršen u svemu, jer je prosto to nemoguće. I da oprostite sebi tu nesavršenost. Znači, neće biti strašno ako nešto ne stignete da uradite, ali je vrlo važno da sve čemu pristupate radite čistog srca. Svuda ćete biti super i tu nema greške. I da radite to zbog sebe, drugi nisu važni u svemu tome. Radite svoj posao, a nagrada stigne kad-tad“, savet je Ivanin.\nKako bi se lakše nosila sa obavezama, Ivana smatra da žena treba da uključi ukućane.\n„To je generalno savet svima. Nije sve vaša obaveza. Nije sve vaš posao. Mogu i drugi da vam pomognu mnogo, ne odbijajte pomoć. Ono što je najvažnije je rasteretiti sebe. Ako osetite da vam je to previše, da krenete tako da plačete, to je momenat kada treba dati sebi slobodno. Šta god to značilo. Tražite od poslodavca nekoliko dana da se smirite. Idite negde sami, i to je sasvim u redu. Sasvim je u redu skloniti se ponekad iz svoje kuće, da se i vi uželite za svoje ukućane, a i da oni vide koliko nije jednostavno bez vas. Onda se restartuje čovek i krene opet, i opet se desi da se te obaveze natalože, da se sve to nagomila, ali može tu lepo da se balansira. Samo je potrebno više ljubavi prema sebi. Da znate da to što ste vi majka, ne znači da više niste žena. Da to što ste žena, ne znači da niste profesionalac u svom poslu. Odmorite se kad osećate da treba. Ne treba uvek sebi da budemo u drugom planu.“\nŽena, prema Ivaninim rečima i ne treba da se trudi da bude savršena, ali u svakoj, ona vidi nešto vredno idolopoklonstva.\n„Svaka žena ima nešto što je vredno divljenja, a savršena žena ne postoji i ne treba da se teži tome. Savršena je žena koja je pomirena sa svojim manjkavostima, jer kad žena nije pomirena sa svojim manjkavostima, prerasta u karikaturu i to je strašno. Onda i ono lepo u njoj postaje nevidljivo. Ne treba se obazirati na sve pritiske koji su na nama. Samo treba živeti u skladu sa sobom, sa svojom prirodom i truditi se da sve što radimo u životu, radimo čistog srca i iz dobrih namera. I da budu raspoložene. Mislim da je u tome tajna. Ne pristati na to da nas problemi slome, da se pogrbimo. Pre neki dan sam čula jednu lepu rečenicu: ’Što je veći teret u rancu koji vučemo, to nam je bolji stav’. Tako i treba da se gleda na život – lepo, opušteno, vedro, čistog srca (…) To je savršen čovek (…)“


novinari | Beograd202\nArhive oznaka: novinari\npiše: Dejan Grujić Novinarska profesija kod nas nije dovoljno poštovana. Retki su novinari koji istražujući istinu usput imaju i veliku zaradu od svog mukotrpnog rada. Uglavnom su današnji novinari fakultetski obrazovani, žive sa roditeljima, imaju oko 40 godina, samci su, … Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod 05 Emisije na Radio Beogradu 202, Ustanak\t| Označeno sa beograd 202, crtica, crtica 202, Dan novinara, dejan grujić, mediji, novinari, radio 202, radio beograd 202, ustanak, ustanak 202\t| Ostavite komentar\nObjavljeno 5 decembra, 2014 od strane darkok\nPiše: Suzana Gajić Napajanje Majdanpeka i okoline električnom energijom ponovo je uspostavljeno. Grad je 70 sati bio bez struje, a nema ni vode, ni daljinskog grejanja. Bez struje je Boljevac i okolna sela, ali i pojedina sela iz svrljiškog … Nastavite sa čitanjem →\nObjavljeno pod 05 Emisije na Radio Beogradu 202, Ustanak\t| Označeno sa Aleksandar Antić, beograd 202, crtica, crtica 202, ledenice, Majdanpek, ministri, novinari, radio 202, radio beograd 202, suzana gajić, ustanak, ustanak 202, zaštita, šlem\t| Ostavite komentar


Krv je naša tvoje boje | PRIS\nNaslovna Izveštaji Krv je naša tvoje boje\nKrv je naša tvoje boje\nOduvek sam se pitao kako izgledaju koncerti velikih bendova u malim prostorima. Kako izgleda kada se bend koji puni čitave hale smesti u desetostruko manji klub, koji ne prima više od 100 ljudi, možda i manje? Konkretno, CK13 u poređenju sa Fabrikom, u kojoj su osiječki pank velikani Debeli Precjednik imali poslednji koncert u Novom Sadu, još u septembru pretprošle godine. Sa nestrpeljenjem sam iščekivao ovaj događaj najavljen još mesec dana ranije, na koji sam na kraju bio primoran da idem sam, jer je cena karte od 500 dinara odbila veliki deo mlađe publike od koncerta jednog od najkvalitetnijih pank sastava u regionu.\nKao podrška poznatim Debeljacima, u Novi Sad je iz Varaždina doputovala četvorka One Step Away. Momci sviraju čist pank rok, brzog ritma sa klasična četiri tona po rifu, uz glasan i oštar zvuk basa, koji se maksimalno trudi da doprinese mnogo više od obične podloge za gitare. Iako zvuči generično, to je ono što ovaj bend nije. Sam nastup bih mogao najbolje opisati kao srednjoškolski, u najboljem smislu te reči. Ne sećam se kad sam poslednji put gledao bend koji toliko puca od pozitivne energije i mladalačke želje za sviranjem. Basista koji vrši dužnosti vokala, konstantno održava komunikaciju sa publikom uz humor, stvarajući prijateljski odnos sa okupljenom publikom. Na binu u pristojno popunjenom prostoru kluba CK13 su izašli lepo raspoloženi od samog početka, još na tonskoj probi koju nisu bili u mogućnosti da odrade ranije. Svirane su mahom stvari sa debi albuma Ni Grama Srama i iskreno žalim što nisam našao vremena da ga preslušam pre odlaska na svirku, ne bih li pevao tekstove zajedno sa nekolicinom ljubitelja okupljenih ispred benda. Sam zvuk je bio sjajan, a bend je čak doveo i sopstvenog tonca.\nTokom celog nastupa, dominirala je slika previše često viđena na lokalnim svirkama. Uprkos energiji koja je dolazila sa bine, okupljena publika je mahom nepomično stajala, iščekujući zvezde večeri. Malo razočaravajući podatak, jer One Step Away mogu sasvim lepo da zamislim na mnogo većim binama bilo gde u svetu, pa čak i sa tekstovima na maternjem jeziku. Dok sam razgledao lica ljudi koji su došli na koncert, shvatio sam da sam najverovatnije najmlađa osoba u klubu.\nNakon što je One Step Away završio svoj nastup, sledila je pauza od desetak minuta. Tokom nje se u CK13 popunilo i ono malo praznog prostora što je ostalo tokom njihovog nastupa, dok se dugo očekivani bend nameštao. Ubrzo se Koca penje na binu, mota kabl mikrofona oko ruke i svečanost pod nazivom Debeli Precjednik u Novom Sadu može da počne. Bez uvodne reči, nastup otvaraju numerom Surrender Now sa najnovijeg ep izdanja. Pesma nije stigla ni do strofe, a već se prva osoba našla publici na rukama, probijajući led za pank rok atmosferu kakva se retko viđa u poslednje vreme. Kreće prva šutka koja zahvata dobar deo prednjeg dela Crne kuće, koja manje-više ne jenjava tokom celog nastupa, dok se oni najverniji bendu guraju ispred bine, ne bi li došli do mikrofona, kao na najboljim HC koncertima. Bez pauze u sviranju, odmah kreće Waste of My Time, a za njom i Drowning, posle koje se bend i zvanično predstavlja publici.\nSlede melodičnije numere poput Peter Pan Syndrome, Against the Opposite, zaključno sa Still Breathing, ispraćene mahom horskim pevanjem i skakanjem sa bine (kojem nisam mogao da odolim). Publika polako pokazuje prve znake umora, pa atmosfera blago jenjava, dok bend prolazi kroz pesme poput Guilty Conscience i Ready To Fight. Naredni deo koncerta prolazi u sličnoj atmosferi, ispunjen šutkama, nošenjem na rukama, ponekim prosutim pivom i izgubljenim ličnim predmetom. Komunikacija sa publikom je prisutna u vidu deljenja mikrofona i spuštanja među ljude, dok Koca tek poneku reč izgovara najavljujući određene pesme. Posle numera Subotom Kićo, nedjeljom Slabinac i Zaboravi, spominjanjem događaja iz devedesetih bend svima jasno daje do znanja o čemu se radi u pesmi koja sledi, a tokom koje atmosfera dolazi do usijanja. Prvim tonovima intra, ispred bine se stvara čistina, koja se samo nekoliko trenutaka kasnije pretvara u centrifugu koja usisava u sebe sve pred sobom, dok se ispred bine stvorila gužva za mikrofon od koje se nema kuda proći, sem direktno u haos samo metar iza. Svi žele da se u mikrofon proderu Puška ne ubija ljude. Za sam kraj su ostavljene Moja su koljena umorna od moljenja i Farmersko srce, u potpunosti ispraćene horskim pevanjem, nakon kojih je bend pozdravio Novi Sad i sišao sa bine.\nPosle koncerta sam sačekao Kocu u bekstejdžu da ga zamolim za fotografiju i polako krenuo kući. Debeli Precjednik je prevazišao sva moja očekivanja od klupskih svirki, a One Step Away me je iznenadio svojim umećem i ljubavlju prema tome što rade i bend su čiji ću rad definitivno pratiti u budućnosti. Dok sam hodao ulicom, osvrnuo sam se na gore spomenutu činjenicu da sam bio najmlađi u publici i ne mogu, a da se ne zapitam, zašto nema klinaca na pank koncertima?\nPrethodni tekstDebeli Precjednik, One Step Away @ CK13, 18.2.2017.\nNaredni tekstDemist i Nightfall večeras u Festu


Izvor: VOA, 26.Okt.2020, 16:42\nOsam dana pre izbora, više ljudi je već glasalo na ovim predsedničkim izborima u Americi nego što ih je ukupno glasalo poštom ili iskoristilo mogućnost ranog glasanja 2016. Proteklih dana, u velikim državama je počelo rano glasanje, a odziv je bio ogroman. Posle otvaranja lokacija za rano glasanje u Floridi, Teksasu i drugim državama, miloni novih glasova su primljeni uz one koji su upućeni poštom, dok birači, zbog pandemije koronavirusa pokušavaju da izbegnu prepuna birališta na sam izborni dan - 3. novembra. To znači da je do sada glasalo ukupno 58,6 miliona građana, dok je prema evidenciji Asosijeted Presa 2016. ukupno rano glasalo 58 miliona Amerikanaca, poštom ili uživo na lokacijama za rano glasanje. Demokrate i dalje dominiraju u ranom glasanju, ali republikanci smanjuju tu razliku. Birači Republikanske partije počeli su da se pojavljuju na biralištima za rano glasanje, što je znak da su mnogi poslušali upozorenja predsednika Donalda Trampa o mogućim manipulacijama glasovima poštom - upozorenja koja predsednik nije potkrepio dokazima. 15. oktobra, registrovane demokrate su činile 51% ranih glasača, u poređenju sa 25% republikanaca. U nedelju, demokrate su imale nešto slabije vođstvo - 51 prema 31 procenat. Podaci o ranom glasanju koje prijavljuju državni i lokalni izborni zvaničnici a prati ih AP, nisu savršeni pokazatelj koja je partija u vođstvu. Oni samo pokazuju u kojoj su stranci birači registrovani a ne kog kandidata su zaista i podržali. Očekuje se da će većina republikanskih birača doći da glasa na dan izbora. Analitičari kažu da je, zbog značajnog odziva demokrata, Republikanska partija ipak pod pritiskom da podstakne svoje birače da izađu na birališta u poslednjoj nedelji i na sam dan izbora 3. novembra. To je posebno jasno u državama sa tesnom trkom kao što su Florida, Nevada i Severna Karolina. Na Floridi, na primer, demokrate su glasale poštom više od republikanaca sa razlikom od 596.000 glasova, dok republikanci imaju prednost od 230.000 glasova među onima koji su se pojavili na lokacijama za rano glasanje. U Nevadi, gde demokrate obično dominiraju u ranom glasanju uživo, država je na ovim izborima odlučila da svakom biraču ranije pošalje glasački listić poštom, i sada republikanci imaju prednost od 42.600 glasova kod glasanja na fizičkim lokacijama, dok demokrate imaju prednost od 97.500 glasova upućenih poštom. "U nekom momentu, republikanci moraju da glasaju", kaže Majkl Mekdonald, politikolog Univerziteta Floride koji prati rano glasanje na vebsajtu ElectProject.org. "Ne možete da prinudite ljude da dođu do birališta na dan izbora. Da li očekujete od svih tih republikanaca da stoje u redu osam sati?" Izborni štabovi obično podstiču svoje glasače da glasaju rano, kako bi rasporedili preostale resurse da pridobiju još neke od neopredeljenih birača. Trampov štab je podsticao birače da rano glasaju ali sa ograničenim uspehom, što raduje demokrate. "Vidimo kako Trampov izborni štab, Republikanski nacionalni komitet i stanački zvaničnici u državama pozivaju Trampove pristalice da glasaju poštom, dok predsednik na Tviteru poručuje da kod takvog glasanja dolazi do prevara", izjavio je demokratski analitičar podataka Tom Bonier u nedavnom razgovoru sa reporterima. "Nalog na Tviteru pobeđuje svaki put." Međutim, on upozorava da ne očekuje jednostrane izbore. "Postoje znaci da su republikanci vrlo angažovani i zainteresovani. Očekujemo da će izaći u izuzetno velikom broju na birališta 3. novembra." Zbog takve razlike u ponašanju birača - gde demokrate glasaju rano a republikanci na dan izbora - neke demokrate brinu da će Tramp proglasiti pobedu jer se rani glasovi poslednji broje u industrijskim državama na severu i srednjem zapadu. Međutim, oni se brzo prebrojavaju u ključnim državama kao što su Arizona, Florida i Severna Karolina, što bi moglo da izjednači sliku o tome koja je stranka u prednosti u toku izborne noći. Zbog rekordnog odziva, na nekim lokacijama za rano glasanje su nastali dugi redovi a ima i povremenih primera da su birači u pošti primili glasačke listiće sa neispravnim formatom. Međutim, u celini, glasanje se odvija relativno bez problema. Dok je već glasala trećina od oko 150 miliona birača koliko se očekuje da će izaći na ove izbore, nije bilo konfrontacija naoružanih ljudi na biralištima niti masovne apatije ili suzbijanja prava glasa, od čega su stručnjaci za izbore strepeli mesecima. Jedan znak entuzijazma je veliki broj novih birača kao i Amerikanaca koji ne izlaze na svake izbore, a koji su već glasali. Oni čine 25% ukupnog broja glasova, prema AP-ovoj analizi podataka političke firme L2. Ti birači su mlađi od prosečnih birača i ređe su u pitanju - belci. Registrovani su u obe stranke, u prilično ravnomernom odnosu. Oni su doprineli velikom odzivu u državama kao što je Džordžija, gde su 26,3% glasača novi ili povremeni birači, i Teksasu, gde se očekuje rekordan odziv a trećinu čine novi ili povremeni glasači. Zbog snažnog udela ove vrste glasača u ranom glasanju, analitičari predviđaju da će više od 150 miliona Amerikanaca ukupno glasati, što bi mogao da bude najveći odziv na nekim predsedničkim izborima u SAD od 1908.\nBlic: OGROMAN ODZIV NA "RANOM GLASANJU" U SAD već sada više birača iskoristilo pravo da glasa poštom nego što na taj način birali predsednika 2016.\nIzvor: B92, 27.Okt.2020, 07:40\nVašington -- Osam dana pre izbora, više ljudi je već glasalo na ovim predsedničkim izborima u Americi nego što ih je ukupno glasalo poštom ili iskoristilo tu mogućnost 2016...Proteklih dana, u velikim državama je počelo rano glasanje, a odziv je bio ogroman...Posle otvaranja lokacija za rano...