0 Raniji autori i citati – Макроекономија\n0 Raniji autori i citati\nС а ж е т а к Здрава животна средина је услов опстанка биљног и животињског света на планети Земљи. Стога је – у периоду наглог техничко-технолошког развоја – неопходно стално пратити еколошко стање у окружењу и превентивно предузимати адекватне мере у циљу заштите животног станишта и одржања природне равнотеже. Реалан увид и детаљна спознаја еколошких прилика, главне су премисе …\nSrpski plovni put do Mora\nСРПСКИ ПЛОВНИ ПУТ ДО МОРА – ДУНАВ–МОРАВА–ВАРДАР-ЕГЕЈСКО МОРЕ – С а ж е т а к. После Волге, Дунав је најдужа европска река, а по свом значају је на првом месту. Саобраћајно повезује луке Северног и Балтичког мора и средње Европе са Црним морем. Његов значај се увећао са изградњом канала Рајна–Мајна–Дунав. Сумарно посматрано, Дунав је један од највећих интегративних …\nОбјављено 20.1.2012 NEKO JE U JEDNOM ČIKAŠKOM LISTU OBJAVIO: SRBIJA JE ZEMLJA KOJA SE GRANIČI SAMA SA SOBOM. GDE ŽIVE NAJLEPŠE ŽENE A NATALITET OPADA.GDE NEZAPOSLENI NAJVIŠE RADE. GDE NA NAJPLODNIJOJ ZEMLJI ŽIVE LJUDI KOJI GLADUJU. GDE VOZOVI KASNE PO REDU VOŽNJE. GDE SVI IGRAJU FUDBAL A POBEĐUJU U ODBOJCI. SVI ŽURE NA POSAO A NIKO NE STIŽE NA VREME. …\nDugogodišnja dominacija politike nad ekonomijom stvorila je potrebu za nekim novim zanimanjima koja će morati biti uvedena u školski program. Jedno takvo zanimanje moglo bi da bude „ Politički KV otvarač “ . U opisu delatnosti stajalo bi: osposobljava se za otvaranje svega postojećeg, otvara i ono što nije zatvoreno, proslavlja namere započinjanja radova (dok su još u projektima i …\nKOMATOZNO STANJE PRIVREDE\nBROJ PRIVREDNIH DRUŠTAVA I BROJ ZAPOSLENIH U 2014. godini aktivna su bila 120.852 privredna društva. Podatke APR-u podnela su 96.352 društva. Indikativno je da 24.500 društava nije ni dostavilo izvrštaje. Podaci o njihovom poslovanju dodatno su intezivirali negativne podatke o ukupnom poslovanju privrede. Ovaj broj privrednih društava zapošljavao je ukupno, u 2014.god., 976.061 radnika što predstavlja smanjenje u ukupnom broju …\nOsnovni pojmovi o javnom sektoru. Javni sektor (javno vlasništvo) nije ništa drugo do državni sektor koga čine materijalni i ljudski resursi putem kojih državni menadžment sprovodi politike i upravlja zaokruženom teritorijom, tj. državom. U javni sektor spadaju kako nacionalni, tako i regionalni i lokalni resursi. Obim javnog sektora u principu zavisi – pored vladajuće elite – od društveno-ekonomskog uređenja, odnosno …\nBEZ FUTURA, MOLIM !\nDemokratizaciji društva najviše bi doprinela uredba Vlade kojom bi se na period od tri godine zabranila upotreba futura (budućeg vremena) i poziciji i opoziciji.Tako bismo krenuli putem društvene zrelosti ocenujući ono što je učinjeno a ne obećano. Građanima je potpuno uskraćeno pravo na dobar život u sadašnjem vremenu. Političari su nam sve dobre životne sadržaje u prezentu (sadašnje vreme) premestili …\nCENA FISKALNE KONSOLIDACIJE\nHoće li smanjivanje javne potrošnje dovesti do smanjivanja budžetskog deficita i javnog duga ili se može dogoditi sasvim suprotno – da budžetski deficit i javni dug budu veći nego pre predloženih mera? Dvojica ekonomista MMF-a objavili su rad 2013.godine i ukazali da su ranije pretpostavke o visini fiskalnog muliplikatora od 0,5 bile pogrešne ,a da se stvarna cifra kraće između …\nIvicu provalije privrednici sve teže uočavaju Dugo smo padali, lebdeli u bezvazdušnom prostoru,prolazili kroz razne turbulencije i na kraju čelom ekonomskih iluzija udarili o tle stvarnosti. Propadanje privrede i ekonomije teklo je kroz krajolik iluzija koji su režirali predstavnici vlasti. Kao u kaleidoskopu; bajkovito i lažno.Partijski mađioničari su usavršavali trikove i izmišljali nove obmane građana i privrednika. Vlastodršci nisu shvatali …\nIzveštaj o poslovanju privrede u RS u 2013.godini koji je uz mnogo napora i stručne erudicije objavila Agencija za privredne registre ostao je samo mrtvo slovo na papiru.Privrednici su očekivali vanrednu sednicu Vlade i skupštinsku raspravu posvećenu izuzetno teškom stanju u privredi.Izostala je i reakcija“ stručne“ javnosti koja svakodnevno „telali“po novinama i panel diskusijama očekujući neku funkciju u vlasti. Suočavanje …\nOpšta kretanja u privredi Republike Srbije tokom 2012. godine Odjeci svetske finansijske krize u 2012. godini snažno su se prelomili na globalne ekonomske tokove, a posebno su došli do izražaja u zaduženim zemljama evrozone i regiona. Ispoljene napetosti prožimale su sve pore ekonomije i podstakle su slabljenje ukupne privredne aktivnosti i u Republici Srbiji. Početni entuzijazam kao posledica prvih stidljivih …\nSTRANE DIREKTNE INVESTICIJE -INSTRUMENTI EKSPLOATACIJE –\nSvi planovi u oblasti ekonomije pa i društva u celini, od 2000. godine pa naovamo, u Srbiji su se zasnivali na politici inostranih ulaganja kao osnovne baze razvoja naše ekonomije. Posle društveno-ekonomskih promena 2000. godine, većina političkih stranaka, zatim vladajuće ,,elite’’ i pojedinci, isticali su da su strane direktne investicije jedini i pravi put koji vodi naše društvo u ,,obećano’’ …\nArtikulacija više finansijskih racia kroz odgovarajuće statističke model je veoma popularan način ocene finansijskog zdravlja kompanije. Ovi modeli imaju i svoje prednosti i nedostatke. Velika prednost je što se na veoma brz način može doći do okvirne slike o finansijskom zdravlju neke kompanije. Nedostatci su im što ne mogu da anticipiraju kreativno računovodstvo i što većina od njih ne koristi …\nUslov ne samo opstanka već i razvoja društva Uvod. Industrijalizacija je društveni koncet privrednog razvoja u kome dolazi do korenitog menjanja privredne strukture pod dejstvom ubrzanog razvoja industrije i primene savremenih tehnologija. To je najbrži i najefikasniji način za ubrzanu promenu usporenog i tradicionalnog u industrijski dinamično društvo. Industrijalizacija nije jednokratan posao, već kontinualan proces u kome se usavršava i …\nSrednje vrednosti za pojedine komponente i sam prinos na vlasnički kapital za uzorak smo merili pomoću medijane. Rezultati su sledeći: ekviti multiplikator 1,79, koeficijent obrta imovine 0,86, EBIT marža 25,88%, teret duga 0,74, i ROE 25,94%. Na osnovu srednje vrednosti ekviti multiplikatora vidimo da preduzeća iz našeg uzorka u znatnoj meri koriste pozajmljeni kapital u svom poslovanju. Ovaj kapital je …\nPokazatelji finansijskog distresa: Belex 15 – realni sektor\nRazličiti kvantitativni modeli predviđanja bankrotstva su od početka njihove primene pokazali visoku tačnost. Činjenica je i da su oni otkazili u predviđanju bankrota preduzeća koja su koristila kreativnu računovodstvenu kako bi prikazali lažno svoju ekonomsku stvarnost. Svi ovi modeli su varijacije na sličnu temu. I svi oni koriste finansijska racia koja mere likvidnost, profitabilnost i leveridž. U sledećoj tabeli su …\nAnaliza slobodnih novčanih tokova za 10 naj …. privrednih društava u Srbiji po poslovnim prihodima u 2012. godini\nUspeh preduzeća ne zavisi samo od njegove sposbnosti da generiše prihode i dobitna ostavrenja , već takođe i od toga i da kreira pozitivne novčane tokove, posebno slobodne novčane tokove. Slobodni novčani tokovi predstavljaju diskrecione novčane tokove koji su raspoloživi vlasnicima, i oni sa njima mogu da otplate dug, isplate dividendu ili otkupe akcije (udele). Postoje brojni načini za izračunavanje …\nREKONSTRUKCIJA LOŠE KONSTRUKCIJE\nObjavljeno u dnevnom listu Danas. Nijedan problem se ne može rešiti dok se ne steknu uslovi da se problem reši. Istorija nam daje samo optimalno vreme da određene društvene probleme rešimo. Ukoliko istorijske zadatke blagovremeno ne izvršimo, negativne posledice nam se vraćaju enormno uvećane. Partokratska diktatura preti da potpuno zatre demokratska prava i slobode dovodeći u pitanje opstanak društvenih dobara …\nAltman Z“ Scores za 10 naj …. privrednih društava u Srbiji po poslovnim prihodima u 2012. godini\nAltman z scores je prvi model predviđanja bankrotstva koji koristi model višestruke diskriminacije. Od svoje pojave do današnjih dana odoleo je izazovima i još uvek je jedan od najpopularnijh modela za predviđanje bankrota. Orginalni model razvijen 1968 za proizvodna preduzeća, predviđa bankrot ako z score pada u određeni rang. Tačnost za jednu godinu pre bankrota je 95%, za dve 72%, …\nNaša politička „elita“ očigledno ne razume dubinu agonije u kojoj se celokupno društvo nalazi.Naivno se veruje da će nekakvi mesijanski spasioci nadoknaditi odsustvo institucionalnog upravljanja državom.A demokratija je upravo to-„diktatura“ koju provode institucije na osnovu Ustava,zakona , propisa i procedura.Razvlašćivanje vlasti pojedinca u korist vladavine institucije osnovni je postulat uređene države. Sistem kojim upravlja kvalitetna administracija. Mi , nažalost, uporno urušavamo …\nАнализа нето обртног капитала по величини привредних друштава за привреду Републике Србије у 2012. години\nТоком 2012. године, као и претходних година, привреда у Републици Србији се у значајној мери ослањала на велике системе, тако да су велика привредна друштва, у којима је сконцентрисано нешто мање од три петине укупних финансијских перформанси целе привреде прилично опредељивала њено пословање, а услед овакве изложености привреде малом броју привредних друштава потенцирани су растући ризици. Велика привредна друштва генеришу …\nRacio analiza prerađivačke industrije Republike Srbije u 2012 godini\nPrema saopštenju Agencije za privredne registre o poslovanju privrede u 2012, u prerađivačkoj industrije je zaposleno 31,51% lica. U poslovni prihodima privrede Srbije u 2012 godini prerađivačka industrija učestvuje sa 22,95%, u sopstvenom kapitalu 14,42%, a u ukupnoj imovini sa 22,75%. Rast poslovnih prihoda u prerađivačkoj industriji u 2012 je bio veći od rasta poslovnih rashoda, 9,7% naspram 8,2% što …\nDuPont analiza profitabilnosti: Poljoprivreda vs. Ekonomija u Republici Srbiji\nIz sledeće tabele se može videti jedna od hroničnih boljki naše privrede, a to su skupi pozajmljeni izvori finansiranja. Veliki troškovi finansiranja pomoću negativnog finansijskog leveridža dodatno vrše destrukciju i onako siromašne profitabilnosti. Proizvod druge i treće komponente je ROA. Prva i četvrta komponenta su direktno povezani sa pozajmljivanjem. Ako je proizvod ove dve komponente (prve i četvrte) veći od …\nU Srbiji je u prošloj godini poslovalo 107363 privredna društva. Finansijski izveštaji obradjeni su za 92157 društava. Sa dobitkom je poslovalo je 53396 privrednih društava – smanjenje 5,9% u odnosu na 2011. Neto gubitak povećan je za četvrtinu i iskazala ga je 31498 društava dok 7263 društva nije ni predalo finansijski izveštaj. Ukupan finansijski gubitak veći je za 77,5% . …\nIzveštaj o neto obrtnom kapitalu za privredu Republike Srbije u 2012 godini\nU 2012 dolazi do neznatnog povećanja sopstvenog kapitala koje je manje od povećanja stalne imovine, što prouzrokuje dalji rast negativnog sopstvenog neto obrtnog kapitala. Povećanje dugoročnih rezervisanja i dugoročnih obaveza smanjuje ukupni negativni neto obrtni kapital. Međutim povećanje zaliha prouzrokuje povećanje nedostatka neto obrtnog kapitala u odnosu na zalihe za 4,39%. Iz izveštaja se vidi hronična bolest srpske privrede nedostatak …\nIzbegao ,davno,moj prijatelj u Kanadu. Sin mu završio Prinston, doktorirao na Standfordu. Napravio moćan biznis.Na promociji doktorata govorio Stiv Jobs. Godinama ga molim da dođe u Srbiju i uloži deo svog velikog bogatsva. Skoro dobih pismo. Milane, Znaš da sam dva puta probao da tamo kupim nešto ili otvorim firmu ali nije išlo. Sada samo lud, mafijaš ili neko ko …\nVlado, ne pomaži više\nObjavljeno u Blic-u 18.5.2011 Manjkavost najavljenih vladinih podsticajnih mera je što ukidaju osnovni princip jednakopravnosti na tržištu. Uzroci velikog broja radnika u sivoj zoni su u lošim uslovima poslovanja a ne u isključivoj nameri poslodavaca da ne plaćaju poreze i doprinose. One ne eliminišu uzroke koji doveli do broja od milion nezaposlenih niti će zaustaviti trend odpuštanja radnika nego stimulišu nelojalnu …\nIMLK: Produbljena analiza finansijskih izveštaja – I Deo\nAkrual racia Kvalitet finansijskog izveštavanja se odnosi na tačnost sa kojom finansijski izveštaji preduzeća reflektuju njegove poslovne performanse i njihovu korisnost za predviđanje budućih novčanih tokova. Jednostavne mere koje obuhvataju agregatnu diskreciju u iskazanom neto dobitku su veoma efektivan način da se meri kvalitet finnasijskog izveštavanja, i implicite kvalitet dobitka. Preduzeća koja imaju više (manje) diskrecije su kvalifikovana da imaju …\nMega-ministar, mega-ministarstva, priznao nam je da se budžet ne puni u skladu sa njegovim optimističkim prognozama sa početka novog mandata.Dogodilo se sve što je sa visokom dozom ironije odbacivao. Improvizacije su se suočile sa mrskom ekonomskom istinom i logikom . Upozoravali smo da će povećanje stope PDV-a sa 18 na 20% smanjiti prihode budžeta a povećati poresku evaziju.Da će usporiti koeficjent …\nENHL: Vrednovanje – DNT\nVrednost preduzeća je sadašnja vrednost očekivanih budućih koristi koje će biti generisane poslovanjem preduzeća. Koristi mogu biti izražene u formi dividendi, zarada i slobodnih novčanih tokova. U ovoj analizi smo se opredelili za varijantu diskontovanja normalizovanih slobodnih novčanih tokova koji se odnose na vlasnički kapital. U postupku normalizovanja smo koristili podatke za neto dobitak, poslovni dobitak, kapitalne izdatke i ROE …\nFITO: Koncept rezidualnog dobitka – jedan period\nU koncept rezidualnog dobitka je ugrađen osnovni postulat poslovnih finansija po kojem se vrednost stvara samo kada je prinos na kapital veći od cene kapitala. Jedna velika prednost ovog koncepta je što on kreće od početne knjigovodstvene vrednosti tako da terminalna vrednost u ukupnoj vrednosti ima znatno manji udeo nego kod klasičnih modela diskontovanja novčanih tokova. Veoma često u praksi …\nU ovoj analizi je korišćen tzv. CAMELS model koji koriste regulatori u razvijenim tržišnim zemljama pre svega u SAD prilikom nadzora i ocene rejtinga banaka. Model ukjućuje analizu: adekvatnosti kapitala, kvaliteta aktive, upravljanje dobitnim ostvarenjima, likvidnost i senzitivnosti na tržišni rizik. Model je u pojedinim segmentima modifikovan i prilagođen našim uslovima. Podaci za bankarski sektor u Srbiji su računati na …\nVlast sebi najveća opozicija !\nDosetili se predstavnici vlasti kako da večno ostanu idealni. Sva neispunjena obećanja postala su sastavni deo predizbornih kampanja. A narod nezadovoljan. Vladu bi pravili sindikati, poslodavci, seljaci, društvenjaci. Bože, kakva li je država u kojoj su svi nezadovoljni? Predstavnici vlasti se ponašaju kao lekari koji su namerno inficirali pacijente kako bi imali koga da leče. Predizborni program stranaka na vlasti …\nSJPT: Analiza kvaliteta finansijskih izveštaja\nКвалитет финансијског извештавања се односи на тачност са којом финансијски извештаји предузећа рефлектују његове пословне перформансе и њихову корисност за предвиђање будућих новчаних токова. Једноставне мере које обухватају агрегатну дискрецију у исказаном нето добитку су веома ефективан начин да се мери квалитет финансијског извештавања. Предузећа која имају више (мање) дискреције су квалификована да имају слабији (снажнији) квалитет финансијског извештавања. Ово …\nNIS: Fundamentalna analiza – Informaciona perspektiva\nFundamentalna analiza predstavlja brižljivo proučavanje svih raspoloživih informacija o poslovanju preduzeća kao i onih informacija koje imaju posredan uticaj na poslovanje preduzeća. Sve ove informacije pre ili kasnije dobijaju svoje kvantitativne iskaze u finansijskim izveštajima preduzeća. Fundamentalna analiza ima svoje dva glavna pravca : informacionu perspektivu i perspektivu modela vrednovanja. Informaciona perspektiva istražuje odnos između računovodstvenih informacija i cena akcija …\nNIS: Kvalitet dobitka\nГлавна сврха анализе квалитета добитка је у томе да обезбеди што потпуније инпуте за процес предвиђања зараде предузећа и приноса акционарима, одлучивања учесника на тржишту капитала на бази тих предвиђања, и у крајњој линији формирања тржишних цена хартија од вредности. У развијеним тржишним земљама се поред стандардне финансијске анализе у анализи квалитета добитка користе и бројни нестандардни поступци и методе …\nPrvi put postavljeno 9.2.2012 Vekovima u nazad srpski narod ne uspeva da proizvede proizvod zvani država.Ponekad nam je polazilo za rukom da u kratkim istorijskim razdobljima poverujemo da smo uspeli ili da smo spremni za taj podvig.Istorija bi tad, po ko zna koji put, krvavo demantovala naše iluzije vraćajući nas u preddržavno stanje.Interese velikih sila plaćaju mali narodi.Cena je bila …\nResidual Income Valuation: NIIS-NIS a.d Novi Sad\nThe following valuation yields a value of € per share using only information available in the historical cost financial statements. 1. The historical cost numbers Here are the relevant line items for years 2010 – 2012 (TTM 3Q) in € 3. The valuation model We employ a standard residual income valuation model that calculated missing value in the balance sheet …\nProjekat: INDUSTRIJSKI PARK U PANČEVU\nMESTO:HALE „MINELA“ DOSITEJEVA 21 OSNOVNI MOTIVI I EKONOMSKI PARAMETRI Razvoj Pančeva treba tretitirati sa pozicije njegove udaljenosti od Beograda. Pančevo je predgrađe Beograda od kojeg je udaljeno 2o minuta izuzetnim pristupnim putem. Beograd predstavlja polovinu ukupnih tržišnih potencijala Srbije. Veliki deo poslova koji zahtevaju velike poslovne hale je ili preskup ili nemoguć zbog tehničkih uslova.Veliku komparativnu prednost predstavljaju cene građevinskog zemljišta …\nPrilikom preuzimanja u razvijenim tržišnim privredama sticaoci mnogu veću pažnju posvećuju profitabilnosti iz suštinskog poslovanja koja se meri odnosom poslovnog dobitka i prihoda, i odnosom poslovnog dobitka i prosečne ukupne imovine ili prosečnog sopstvenog kapitala. Razlog za ovo je što smatraju da je mnogo lakše promeniti strukturu kapitala nego otklonoti probleme iz core poslovanja. S obzirom da bi preduzeće predmet …\nEnergoprojekt holding, a.d Beograd – Kvalitet dobitka\nGlavna svrha analize kvaliteta dobitka je u tome da obezbedi što potpunije inpute za proces predviđanja zarade preduzeća i prinosa akcionarima, odlučivanja učesnika na tržištu kapitala na bazi tih predviđanja i, u krajnjoj liniji, formiranja tržišnih cena hartija od vrednosti. U razvijenim tržišnim zemljama se pored standardne finansijske anlize u analizi kvaliteta dobitka koriste i brojni nestandardni postupci i metode …\nJAVNE NABAVKE Naše javne nabavke podsećaju na sistem reka ponornica.Najveći deo se odvija ispod zemlje,daleko od očiju javnosti.Ponekad ponornice isplivaju na svetlost dana kako bi raspisale za sebe nove tendere ili iskreirale nova zakonska rešenja kojima će braniti svoj privilegovani položaj.Ulog veliki.Tri milijarde evra. Svaka država je najveći korisnik i kupac roba i usluga u zemlji.Trebalo bi da je i …\nCRNO TRŽIŠTE – KUGA PORESKOG SISTEMA\nCrno tržište ukida cenovnu logiku; onaj ko ne plaća bilo koju poresku obavezu cenovno je konkuretniji od onog koji plaća sve obaveze. Ovakav način rada zauzima ogroman tržišni prostor,smanjuje obrt u legalnim preduzećima. Onemogućava tehnološko unapređenje firmi. Angažuje radike na crno u svim poslovnim fazama. Građani koji se bave radom na crno ne plaćaju PDV, poreze I doprinose na rad, …\nhttp://www.danas.rs/danasrs/ekonomija/nove_mere_za_stare_namere.4.html?news_id=246893 Privrednici kao narkomani ne biraju načina niti pitaju za cenu nove tranše kredita. Kreditni bonitet postao je značajniji od krvne slike. Zaduži se, odživi privid boljeg života, biće kako će biti. Od 2001. godine do danas privreda je bankama na ime kamata platila oko 22 milijarde evra. Preostao je dug oko 20 milijardi evra, a 933.000 radnika je izgubilo …\nANALITIČARI BEZ SINTETIČARA\nSkoro da smo dostigli ideal ekonomski visoko razvijenog društva: da svaki građanin ima svog menadžera. Naročito su na ceni menadžeri sa Univerziteta iz Donje Surdulice ili Omoljice. Menadžera u Srbiji ima više,recimo, od stolara ili zidara. Menadžere privrednici definišu kao lepo obučene ljude koji o poslu ništa ne znaju. Pošto smo potpuno obesmislili zanimanje menadžera, sličnu sudbinu moglo bi da …\nAko bismo išta trebali naučiti iz primera Agrobanke onda je to činjenica da je moguće pljačkati novac poreskih obveznika na hiljade različitih načina a da sve izgleda kao da je po zakonu. Zakonski modeli štite počinioce od učinjenih nedela. Osam godina je sve bilo „u redu“: Banka je kredite dodeljivala po utvrđenoj proceduri.Upravni , Izvršni odbor,kontrola Narodne banke, pravni organi, …\nAnaliza finansijskih izveštaja u procesu fundamentalne analize hartija od vrednosti ima dvostruku ulogu koja se ogleda u njene dve perspektive ili dva linka, informacioni i vredonosni. Tržište kapitala reaguje na informacije iz finansijskih izveštaje i njihova analiza može pomoći u otkrivanju pogrešno vrednovanih hartija ili preciznije da li su sve informacije na pravilan način reflektovane u cenama akcija. U drugom …\nSJPT – Free Cashflow to Equity Models\nThe value of a firm’s stock is calculated by forecasting free cash flow to the firm (FCFF) or free cash flow to equity (FCFE) and discounting these cash flow back to the present at the appropiate required rate of return. FCFF or FCFE are the appropriate models to use when 1) the firm doesn’t pay dividend, at all or pays …\nRelative Valuation – Sojaprotein AD Becej Two alternative approaches are generally used in estimating equity value: fundamental valuation and relative valuation. Fundamental valuation involves discounting expected values of fundamentals such as free cash flow, dividends or residual income while relative valuation specifeies the value of the firm as function of selected fundamentals and their average pricing for peer companies. Relative …\nSJPT: SG Red flags analysis\nA number of financial scandals that have occurred in recent times were usually followed by manipulation of the financial statements. This only confirms the importance of information in financial statements. That they are not important there would be no need State regulations and the accounting profession in the developed countries reacted by trying to build a better institutional framework for …\nI UVOD Pod saobraćajem se podrazumevaju sveukupni odnosi međuljudskih komunikacija, zatim prenos informacija i podataka, kao i prevoz ljudi i materijalnih dobara. Uz pomoć tehničko-tehnoloških sredstava vrši se prenos informacija i podataka, kao i prevoz ljudi i materijalnih dobara od najkraćih do najudeljenijih mesta. Može se reći da je saobraćaj star koliko i ljudsko drustvo. Uporedo s razvojem društva, razvijala …\nVrednovanje: Komercijalna banka a.d. Beograd\nМетода дисконтовања слободних новчаних токова отказује у случају процене вредности капитала банака. Због тога ћемо у процени вредности капитала банке која је предмет наше анализе користити методу резидуланог добитка. Овај метод је снажно повезан са PB рациом који се најчешће користи у процени вредности капитала банака када се процена ради помоћу релативног вредновања. Ако је ROE већа од цене капитала …\nWe estimate that our net proceeds from the sale of the Class A common stock that we are offering will be approximately $ billion, or approximately $ billion if the underwriters exercise in full their right to purchase additional shares to cover over-allotments, assuming an initial public offering price of $ per share, which is the midpoint of the price range …\nProcena vrednosti kontrole u procesu preuzimanja\nАПСТРАКТ Преузимање представља форму екстерне експанзије предузећа. Поред тога преузимање је и инструмент тржишта корпоративне контроле на којем долази до преузимања власничког интереса једне власничке групе од стране друге власничке групе у случају да се предузећем управља на неадкватан начин. Приликом преузимања предузећа се обично плаћају високе премије. У ту премију обично улазе вредност контроле, вредност синергије али и …\nVZAS – Analiza novčanih tokova\nДобитна остварења и новчани токови представљају различите мере перформанси предузећа. За правилну финансијску анализу предузећа њих је потребно посматрати као комплементарне мере а не као субституте. Да би аналитичар извршио правилније сагледавање оперативне, инвестиционе и финансијске политике предузећа потребно је да поред анализе биланса успеха и стања изврши и анализу извештаја о новчаним токовима. Cash-flow анализа пружа корисне податке за …\nSRPSKA DIJASPORA – DEO SVEUKUPNOG SRPSKOG BIĆA\nSrpska dijaspora je virtuelna Srbija, odnosno druga Srbija rasejana širom planete. Kako je nastajala, nestajala i opstajala srpska dijaspora, objasnićemo u nastavku teksta. Snagu srpske nacije čini, kako Matica sa ukupnim prirodnim i društvenim resursima i istorijskim nasleđima, tako i sveukupna biološko-umna energija i ekonomska moć srpskog naroda nezavisno na kome se delu planete nalazi. Upravo zbog toga, srpsku dijasporu …\nHrvatski Telekom, d.d – Rezidualni dobitak\nNapomena: Bezrizična stopa je geometrijska sredina prinosa na dugoročne državne obveznice u periodu 1926 – 2011. Premija za tržišni rizik je obračunata kao razlika između geometrijske sredine prinosa na hartije velikih kompanija i geometrijske sredine prinosa na dugoročne državne obveznice za period od 1926 – 2011. Investitori prilikom obračuna premije za tržišni rizik obično koriste prinos na hartije velikih preduzeća …\nVREDNOVANJE DNT: CRFS Crvenka fabrika šećera a.d, Crvenka\nZa pristup diskontovanja normalizovanih slobodnih novčanih tokova smo se odlučili pored opštih razloga koji nas upućuju da je ovaj pristup uvek potrebno imati u vidu ako zbog ničeg drugog onda zbog toga što privredne aktivnostti po svojoj prirodi imaju ciklični karakter. Period od tri godine pogotovo zbog aktuelne krize i nije dovoljno dug da bi u potpunosti obuhvati ciklična kretanja …\nFITO: Vrednovanje – koncept rezidualnog dobitka\nGalenika-Fitofarmacija ad Zemun is a Serbia-based company that is engaged in the manufacture of plant protection products and fertilizers under approximately 80 different brands. The range of products includes formulations to eliminate weeds, such as Lontrel, Monosan, Plamen, Prometin and Relay; substances against insects such as Fenitrotion, Fobos and Furadan; preparations to inhibit fungi and fungal spores, such as Akord, …\nRezidualni dobitak je neto dobitak umanjen za oportunitetni trošak vezan za generisanje neto dobitka. To je rezidualni ili preostali dobitak nakon uvažavanja troška ukupnog kapitala kompanije. Apel za primenu modela rezidualnog dobitka dolazi zbog nedostatka tradicionalnog računovodstva. Bilans uspeha kompanije uključuje trošak duga u formi troškova kamate, ali on ne uključuje rashode za trošak sopstvenog kapitala. Kompanija može imati pozitivan …\nNIIS – VREDNOVANJE DNT\nNapomene: Procena je rađena na osnovu pojedinačnih finansijskih izveštaja preuzetih sa www.belex.rs i www.nis.rs Kao vrednost bete u inicijalnoj fazi je uzeta medijana za uporediva preduzeća videti: P/E Racio: Sektor Nafta&Gas www.makroekonomija.org Cena akcija je na dan 2/24/2012 izvor: www. belex.rs Srednji kurs dinara: 109.3392 na dan 2/25/2012 ROE u terminalnoj fazi je medijana uporedivih preduzeća videti: NIS – Sektorsko …\nNIIS – Fundamentalna analiza (F _ SCORE)\nTradicionalna podela na hartije vrednosti i hartije rasta karakteriše hartije vrednosti kao hartije koje imaju nizak P/B i P/E racio, suprotno kod hartija rasta ovi pokazatelji su visoki. Benjamin Graham sugeriše kako P/E racio ne bi trebao biti veći od 20 što implicira kada se uzme u obzir marža sigurnosti da ne bi trebalo kupovati hartije koje imaju ovaj racio …\nPogrešno je posmatarati vezu između tržišnih racio brojeva i njihovih osnovnih findamenata kao linearnu. Ta veza je snažna, npr empirijska istraživanja pokazuju da 50-70% varijabilnosti u P/E raciu je objašnjena sa promenama u riziku i rastu ali to ne znači da preduzeće sa 100% većim rastom treba da ima i 100% veći P/E racio. Pravilna korekcija tržišnih množioca za fundamente …\nDana 4.2. u dnevnom listu Politika, na 10 stranica gusto kucanog teksta, objavljen je spisak od 5668 pravnih lica koja su obustavila sva plaćanja u neprekidnom trajanju od jedne godine, sa stanjem na dan 31.1.2012.godine. Narodna banka Srbije profesionalno je iznela spisak privrednih umrlica. Na osnovu zakona o stečaju ova preduzeća će biti brisana iz privrednog registra. Pored 5668 osnivača …\nENHL- Beneish Модел\nУ последње време инвеститори и финансијски аналитичари у намери да открију предузећа која манипулишу приликом исказивања својих добитних остварења све чешће користе Beneish модел. Професор Beneish је у свој модел уградио осам варијабли. У наставку ћемо укратко описати варијабле укључене у модел, као и њихове вредности које могу указивати на постојање манипулација приликом исказивања добитних остварења. 1. Индекс периода наплате …\nVisoko kvalitetan dobitak je onaj iskazani dobitak koji poboljšava predviđanje budućih zarada ili novčanih tokova i usled toga omogućava vrednovanje preduzeća. Finansijski analitičari često prikazuju kvalitet zarade kao deo iskazane zarade koji će biti održivi u budućnosti, generalno apstrahujući neobične i nerepetativne pozicije (npr. dobici od prodaje imovine). Dobitak visokog kvaliteta: reflektuje tekuće poslovne performanse, dobar je indikator budućih poslovnih …\nNEZAKONITOST I U ZAKONU\nPozdravljamo inicijativu da se zakonski pospeši efikasnost naplate dugovanja . Prvo su javna preduzeća, lokalne zajednice i državna preduzeća trebala izmiriti zaostala dugovanja privredi.Ne retroaktivnom primenom novog zakona, nego aktivnom primenom postojećih zakona.Upravo to inicijalno razduženje države omogućilo bi buduća razduženja privrede prema državi ali i privatnih preduzeća jednih prema drugima. Predlogom zakona o redovnosti plaćanja previđeno je da pravno …\nIz podataka Agencije za privredne registre može se zaključiti mnogo ali ne i najbitnije.Tačno je da je čak 60% preduzeća više ugašeno nego osnovano. Razlika je eskalirala u 2011 godini kada je osnovano 8. 470 a brisano 13. 580. Zašto su ovi trendovi zabrinjavajući? Zato što je ovo tek početak agonije koja sledi. U normalnim tržišnim okolnostima podjednak je broj …\nBELEX 15: REALNI SEKTOR\nPrilikom vrednovanja modelom PE racia veoma često se u praksi pored osnovne postavke koristi i prilaz PE racia sa konstantnom stopom rasta. Po ovom prilazu do PE racia se dolazi pomoću sledeće formule: PE = 1 / (trošak kapitala – očekivana stopa rasta) Osnovni faktori koji deluju na PE racio su: rizik, rast, razlika između tekuće zarade i očekivane (permannetne) …\nZadatak savetnika je da svojim iskustvom i znanjem unaprede odluke zaposlenih na odgovornim, javnim funkcijama.A upravo takvih savetnika danas ima najmanje. Nisu nešto posebno na ceni. Neki od njih , mada izabrani od vlade, su u toj istoj Vladi nepoželjni.Kojoj vlasti je danas uopšte potrebno mišljenje zasnovano na činjenicama, istini i logici?Takvom shvatanju prilagodili se i savetnici.Neznanje i medijska manipulacija …\nStrategija je “ Određivanje osnovnih dugoročnih ciljeva, te usvajanja smera akcije i alokacije resursa potrebnih za ostvarivanje tih ciljeva.“ ( Alfred Chandler). Osnovni problem srpske ekonomije jeste upravo nedostatak strategije razvoja. Kako na makro, tako i na mikro nivou. Osnovu svake strategije čine poztivna zakonska rešenja. Strategija razvoja Srbije u postkriznom periodu do 2020 godine koju je uradila grupa ekonomskih …\nVREDNOVANJE: AERO Aerodrom Nikola Tesla, a.d, Beograd\nAnalitičari često primenjuju tržišne množioce da procene vrednost akcija na ad hoc način. Vrednovanje korišćenjem tržišnih množioca može biti efikasno (brzo i provokativno) ali može biti takođe i pogrešno. Analitičari treba da proveravaju vrednosti preduzeća dobijene na ovaj način korišćenjem istorijskih proseka ili industrijskih proseka. Istorijski prosek nekog množioca za određeno preduzeće može biti odgovarajući danas ali samo ako su …\nmr Draženko Lukač\nmr Draženko Lukač, Address:16.Oktobra 15, Belgrade, cell-064/1885180, e-mail: drazenkolukac@beotel.net CURRICULUM VITAE SURNAME: Lukač NAME: Draženko Date of birth : 19. 06. 1968 Place of birth: Sarajevo Education: Mathematical High School, Sarajevo Universitity of Sarajevo, Faculty of Economics (1986-1991), Graduate work: “Bookkeeping determining revenue, cost of revenue and net income” (Post)Graduate Studies of Financial – accounting analyses at the …\nKredit naš nasušni\nKredita, kredita gospodaru! Sa kreditima je kao sa alkoholom; dok pijete odnosno trošite posuđeno lepo vam je a kad dodje vreme mamurluka tj. otplate, jako je mučno. Ništa kao kredit ne podgrejava lične, poslovne i državne iluzije. Pošto nismo izgradili racionalnu poslovnu kulturu da se zadužujemo koliko možemo da vratimo, moraćemo pod zakonskom prinudom platiti sanaciju naših ličnih, poslovnih i …\nBlagovremeno izmirenje poreza je neodložna zakonska obaveza za sva pravna i fizička lica. Za realizaciju ovih obaveza zadužena je i nadležna isključivo država. Izmenom Zakona o poreskom postupku biće onemogućeno da firme isplaćuju plate ukoliko istovremeno ne izmire poreze i doprinose na zarade. Predlagači Zakona uzeli su za predpostavku činjenicu da čak polovina privrede ima sredstava ali neće izmiruje svoje …\nKako zapošljavati 100.000 novih radnika godišnje?\nOsnovne mere koje Vlada treba da preduzme su: smanjenje obima crnog tržišta i sive ekonomije i izmirenje državnih dugovanja prema privredi. Te mere bi pospešile plasman robe, uspostavile cenovnu logiku, poboljšale likvidost i konkurentnost, povećale priliv prihoda u budžet i akumulaciju preduzeća, omogućile Ustavom zagarantovanu jenakopravnost na tržištu. Nije moguće biti cenovno konkurentan sa onima koji ne izmiruju zakonske obaveze. …\nАсихронизација токова прихода и расхода од токова прилива и одлива новца упућује нас на то да је погрешно заснивати инвестиционе одлуке само на процени токова рентабилитета базираних на приходима и расходима. Предузеће предмет наше анализе као што можемо видети из Табеле 1 има у целом посматраном периду веће приливе новца од прихода што би нас упућивало на постојање латентних резерви …\nАНАЛИЗА НЕТО ОБРТНОГ КАПИТАЛА: НИС, а.д. Нови Сад\nУ нето обртном капиталу дугорочни повериоци традиционално препознају својеврсну маржу сигурности за своја улагања. У начелу важи правило што више НОК-а то ће бити већа дугорочна финансијска сигурност. Ово правило није круто и под великим је утицајем делатности предузећа. У нашем случају делатност предузећа предмета наше анализе је делатност која изискује велико ангожавање дугорочне имовине па би било пожељно да …\nSRBIJA U KANDŽAMA GLOBALIZACIJE\nProces globalizacije koji se danas ostvaruje, nije proces zbližavanja delova sveta u cilju smanjenja ekonomskih, tehnoloških, kulturnih i ostalih razlika kako to predstavljaju zapadni teoretičari, već novi sistem ekonomskog i kulturnog porobljavanja manje razvijenih od strane nekolicine moćnih i visoko razvijenih zemalja. To nije proces stvaranja globalne civilzacije ili kako se često kaže stvaranje ,,globalnog sela’’ u cilju izgradnje pravednijeg, …\nНакон преузимања НИС-а од стране Гаспром Њефта дошло је до објективирања скривених губитака у износу од преко 50 млрд РСД, што свакако компликује ову нашу анализу пре свега што долази до наглог топљења капитала а скривени губици су пре свега последица пропуштања књижења дугорочних резервисања што има за последицу новчане одливе у будућим периодима. Друга последица је отварање простора за …\nПроцена вредности капитала методом FCFE: Црвенка фабрика шећера, а.д, Црвенка CRFS\nПрофил предузећа: Фабрика шећера ЦРВЕНКА је водећа међу српским шећеранама. Номинални капацитeт јој је 6500 т шећерне репе и 900 т шећера дневно. Уз то и 350 т сушених брикетираних резанаца и 250 т меласе. До данас је прерадила преко 25 милиона тона шећерне репе и произвела преко 3,3 милиона тона шећера. Израчунавање стопе раста помоћу фундамената Нето добитак 1,059,665 …\n,,Krvotok našeg razvoja i života’’, odnosno bankarski sektor, nalazi se u rukama stranog kapitala. Od 34 banke u Srbiji, 28 je u rukama stranih banaka. Sa malom sumom kapitala, strane banke su nametnule našoj ekonomiji neokolonijalni odnos. Politikom visokih kamatnih stopa i raznih dodatnih troškova, eksploatišu radnu snagu u realnom sektoru iz koga se kontinualno prelijeva kapital u banke. Njihova …\nPoslednjih dana iz dva ministarstva privrednicima je priprećeno zatvorom zbog neblagovremenog ispunjavanja njihovih zakonskih obaveza. I ništa ne bi bilo čudno da ovi pokliči ne dolaze iz dvaju ministarstava koja su upravo najveći generatori katastrofalnog stanja u privredi. Ministarstvo za rad i socijalnu politiku dovelo je socijalni dijalog do apsurda. Ikebana ministra Ljajić-a koju je aranžirao od nereprezentativne poslodavačke organizacije …\nПроцена вредности капитала методом дисконтовања новчаних токова након сервисирања обавеза FCFE: Модел двофазног раста: Металац, а,д, Горњи Милановац MTLC\nПрофил предузећа: Предузеће је основано 1959. године и његово седиште је у Горњем Милановцу 110 километара јужно до Београда. Основна делатност предузећа је производња и продаја посуђа, судопера, бојлера, амбалаже и соларних пећи. Предузеће је организовано као холдинг у чијем саставу се у 2010. години налази тринаест зависних предузећа Почетком 2010 у Милвокију је отворено предузеће Metalac Group USA. Металац …\nPokret opštih nezadovoljnika, Akter\nPartija koja sa nama potpiše ugovor treba da nam ponudi mesto državnog sekretara ili ministra ekonomije i dva poslanička mesta, kako bismo u skupštini mogli neposredno da utičemo na zakone i propise „Ovaj politički Pokret privrednika nastao je kao još jedan deo vladine ikebane na potpuno nejasnim logičkim postulatima. Najpre je nejasno da li je to politička stranka ili ne, …\nDugo najavljivana Uredba Vlade Srbije o ograničavanju rokova plaćanja privredi dočekana je sa velikim razočarenjem. Ova Uredba neće rešiti problem ogromnih dugovanja države, javnih preduzeća i lokalnih zajednica privredi. Naprotiv, ona će samo ozakoniti postojeću nepravdu prema privredi. Dug države od 450 miliona eura kao i dug javnih preduzeća i lokalnih zajednica od oko 1 milijarde eura pretvoren je, po …\nOd početka mandata Vlada je zauzela „faraonsku distancu“ ignorišući nagomilane probleme u privredi i ekonomiji zemlje. Već danom inauguracije moglo se čuti da Vlada ništa neće preduzimati na neophodnim strukturnim reformama koje bi doprinele poboljšanju funkcionisanja sistema. Zašto radije ništa a ne nešto? Vlada do sada nije uradila ništa na poboljšanju uslova privredjivanja. Kako onda može misliti da je to …\nПроцена вредности капитала методом абнормалне зараде: АИК банка\nAIK Banka AD attracts deposits and offers commercial banking services. The Bank offers export and development financing loans, short-term corporate credit, automobile, construction and mortgage loans, Internet banking services, and credit cards Agroindustrijska komercijalna banka AIK banka A.D. Niš 2006 2007 2008 2009 2010 ttm / mgr prosek Књиговодствена вредност сопственог капитала 16,870,373 29,250,002 33,985,719 39,094,042 44,167,897 44,734,901 Нето …\nP/B racio: Komercijalna banka\nPE je množioc koji se najčešće koristi u relativnom vrednovanju. Međutim, za vrednovanje banaka je bolje koristiti PB racio iz dva razloga: knjigovodstvena vrednost većine imovine banaka je bliža njihovoj tržišnoj vrednosti, i banke ponekad vrše velika rezervisanja za gubitke po osnovu svojih plasmana i u tim periodima iskazuju nizak dobitak. Ovo posljednje doprinosi da je istorijska distribucija PE racia …\nРацио анализа рентабилности: Телеком Србија, а.д Београд\nПоказатељи рентабилности се деле у две групе. Прву групу чине показатељи рентабилности прихода, који показују рентабилност у односу на приходе од продаје и у ову групу показатеља спадају: стопа бруто добитка, стопа пословног добитка и стопа нето добитка. У другој групи се налазе показатељи који показују рентабилност у односу на инвестиције: стопа приноса на укупну имовину (Return on assets – …


Radio Tivat | BOKELJSKI KONJSKI OMNIBUS\n20 дец BOKELJSKI KONJSKI OMNIBUS\nPosted at 09:31h in Antiki Fagot\tby\tweb master\nGodine 1891. godine u Kotoru je osnovana „Bokeška plovidba“ sa ciljem da se bokeška mjesta povežu stalnom brodskom linijom. Bokeljima je bilo jasno da nešto sami moraju preduzeti, ako žele uspostavljanje javnog saobraćaja kroz Boku. Dugo i bezuspješno se čekala inicijativa državnih organa. Bilo je sve očiglednije da Austrija ima prečeg posla.\nKapetan Jozo Radoničić i njegov rođak Filip Radoničić, osnivači kompanije „Bokeška plovidba“, kupuju tri manja putnička broda i uspostavljaju redovne brodske linije Herceg Novi – Kotor i Kotor – Herceg – Novi, povezujući bokeljska mjesta koja su imala izgrađena pristaništa. Za održavanje redovnog saobraćaja angažovana su dva broda dok je treći korišćen kao turističko – izletnički brod. Brodski putnički saobraćaj ubrzao je izgradnju novih mula, pa su, kroz nekoliko godina, brodovi stizali do većine mjesta.\nJavni kopneni saobraćaj tada nije postojao, a putem uz obalu putovalo se pješke ili na konjima. Kočijama su putovali turisti, državni službenici i bogatiji građani koji su mogli platiti skupi prevoz. Do uvođenja brodskih linija Zalivom se saobraćalo barkama, vlastitim ili iznajmljenim, a barkariola je bilo u svim naseljima.\nStalni i jeftini kopneni prevoz bio je san Bokelja. Posebno se o tome razmišljalo u Kamenarima, gdje su putnici, koristeći cataru, sve češće stizali, pa se usložnjavao problem daljeg putovanja. Baš tih godina, u planovima koji su stizali iz Beča, ali i učestalim zahtjevima Bokelja, aktuelna je izgradnja ceste od Rosa, preko Tivta do Lepetana. A ta cesta, svakako će povećati broj putnika, time i problem daljeg putovanja. Kako do Herceg Novog?\nPred kraj XIX vijeka, godine 1899. grupa istomišljenika okupila se u Kamenarima i osnovala preduzeće koje će se baviti prevozom putnika.\nNa osnivačkoj skupštini akcionara preduzeće je nazvano „Bokeljski omnibus“. Mada je ideja rođena u Kamenarima, među osnivačima, akcionarima i članovima Skupštine i Uprave bili su ugledni ljudi iz cijele Boke: Risna, Bijele, Prčanja, Grblja, Kruševica, Jošice, Tivta, Baošića, Luštice i Kamenara odakle je bio i najveći broj akcionara.\nU Statutu društva je zapisano da će „držati omnibus sa konjima za prenos osoba iz Kamenara u Herceg Novi i obratno, a čim se uredi put, i dalje kroz Boku s jedne i druge strane Zaljeva“.\nKonjski omnibus prvi put je uveden u saobraćaj 1825. godine u Parizu, a izradio ga je poznati proizvođač kočija Shillibeer. On se ubrzo seli za London i tamo 1829.godine organizuje omnibusnu liniju. Engleski Parlament usvaja poseban Zakon o vuči kočija, a uskoro se omnibusi pojavljuju u Pragu, Liverpulu, Berlinu, Minhenu i više američkih gradova.\nBaš u vrijeme osnivanja „Bokeljskog omnibusa“ u Pešti se uvodi električni tramvaj, pa taj grad rasprodaje konjske omnibuse koji su u peštanski gradski saobraćaj uvedeni 1832. godine.\n„Bokeljski omnibus“ kupuje jedna veća kola i 12 konja.\nZaposleni su i radnici na omnibusu. Kao znak prepoznavanja, dobili su službene kape optočene žutim širitima. I hijerarhija je uvedena: jedan širit nosio je kočijaš, kondukter dva, a kontrolor tri širita.\nPrva javna drumska saobraćajna linija u Boki je svečano otvorena.\nOmnibus je primao do 25 putnika, a vukla su ga tri konja dok je četvrti, kao rezerva, pratio omnibus.\nIzgledalo je da se na velika saobraćajna vrata Evrope ulazi u XX vijek. Na žalost, omnibus nije dočekao svoj prvi rođendan u Boki Kotorskoj.\nNeuređena cesta i glomazna kola, skupo održavanje konja i troškovi zaposlenih iziskivali su dosta sredstava, a zarada od prodaje prevoznih karata bila je mala. Bokelji su i dalje birali jeftiniji prevoz barkama ili su išli pješke.\nNedugo nakon likvidacije „Bokeljskog omnibusa“ i rasprodaje imovine, jedan preduzetnik nabavlja novi, manji omnibus za deset putnika. Vukla su ga dva konja, a liniju koju je trasirao „Bokeljski omnibus“ održavao je gotovo četiri godine.\nZanimljivo je da su na toj liniji saobraćali i prvi bokeljski autobusi 1908. godine koje je, u bokeljski drumski saobraćaj, uveo Luiđi Misoni iz Dubrovnika. On je sa dva autobusa počeo savremeni putnički saobraćaj u Boki Kotorskoj, ali je zbog loših puteva, čestih kvarova pa i saobraćajnih nezgoda odustao nakon godinu dana. Baš tada se privodi kraju izgradnja puta kroz Risan, a zatim prema Perastu i Orahovcu, a gradi se, davno obećavani put od Rosa do Radovića i dalje preko Mrčevca i Tivta do Lepetana.\nList „Boka“ u broju 4 od 7. februara 1908. godine izvještava o „automobilnom saobraćaju:\n„Između Kamenara i Ercegnovoga počeo je da posreduje automobilni omnibus koji će redovno, deset puta dnevno, putnike prevažati tamo i amo. Društvo, koje je pod imenom Prvi Bokeljski Automobil uvelo novo saobraćajno sredstvo, zaslužuje utoliko veće priznanje što je novska rivijera najživlji kraj u Boki, a redovni kolski saobraćaj do sada nije mogao biti gori“.\nI kada su svi očekivali da je problem javnog saobraćaja riješen, počinju nevolje, tačnije saobraćajne nezgode.\nList „Boka“ o tome piše već početkom marta 1908.godine:\n„Automobilni omnibus izvrnuo se prošlog ponedionika na Meljinama. Bilo je ranjenih. Ako se tako počelo, ne može dobro obršiti.“\nKrajem marta nova vijest:\n„U prošli ponedeljnik dogodio se kod nas nemili slučaj. Automobil, koji vozi putnike od Ercegnovoga do Kamenara, izvrnuo se tako da je jedan putnik slomio nogu, a dvojica su lako ozlijeđena. U malo dana ovo je drugi put da se automobil izvrće. Kondukter od automobila, pri upravljanju sa istim, morao bi malo više pažnje pokloniti jer je svakom od putnika mio život“.\nNarod nema povjerenja u savremenu tehniku i okreće leđa autobusima, pa se automobilni omnibus povlači iz saobraćaja.\nPonovo se, na istoj relaciji, vraćaju konjski omnibusi.\nBilo je to vrijeme pred Prvi svjetski rat, a linija se ukida krajem 1913.godine. Konjski omnibusi definitivno odlaze u istoriju.


Savez Crnogoraca Hrvatske: Dijaspora i iseljenici da se ne odazivaju na poziv Hadžića za proslavu Dana nezavisnosti, već na poziv “Svi na Lovćen 21. maja!” - PORTAL REVIJE FOKUS\nSavez Crnogoraca Hrvatske: Dijaspora i iseljenici da se ne odazivaju na poziv Hadžića za proslavu Dana nezavisnosti, već na poziv “Svi na Lovćen 21. maja!”\nOdmah da Vam kažemo, ne radite to radi istinske proslave Dana nezavisnosti Crne Gore. Perfidno to radite, kao što to rade prvaci GP URA i Demokrate Crne Gore koji zlorabe povjerenje nezadovoljnih, ali poštenih ljudi, odanih Crnoj Gori i njenim građanskim tekovinama. Budući vidimo Vaše ambicije, a i znamo po čijem ste nalogu došli na čelo Uprave za saradnju sa dijasporom–iseljenicima i čiju politiku morate provoditi, potpuno su nam jasne Vaše namjere i krajnji ciljevi, kazao je Radović\nNa našu žalost, nijesmo se nadali od najvećeg broja učesnika programa manifestacije, koje ste najavili, da će tako nešto prihvatiti\nPoštovani gospodine Seide Hadžiću, v.d. direktora Uprave za saradnju sa dijasporom-iseljenicima,\nako ste istinski mislili organizovati manifestaciju za dijasporu i iseljenike, koja veliča i slavi 21. maj, Dan nezavisnosti Crne Gore, bilo bi primjereno da ste takvu manifestaciju organizovali u nekoj od proevropskih, prijateljskih zemalja prijema crnogorske dijaspore i iseljenika. Takođe, kolik značaj pridajete ovoj manifestaciji vidi se iz Vašeg poziva ili obavijesti… zapravo, ne znamo kako ovo nazvati!?\nZa one koji nijesu imali prilike da ga vide, evo Vašeg poziva\n„Crna Gora se ne voli mahanjem, nego radom i znanjem\nUprava za saradnju sa dijasporom organizuje u Dvorcu Petrovića na Kruševcu, u Podgorici, u četvrtak, 20. maja 2021. godine u 19 časova, povodom 15 godina nezavisnosti Crne Gore, skup pod nazivom „Crna Gora se ne brani mahanjem, nego radom i znanjem“.\nU okviru skupa biće održana i promocija knjiga akademika prof. dr Šerba Rastodera, a među učesnicima će biti i princ Nikola Petrović, akademik prof. dr Ferid Muhić iz Skoplja, akademik prof. dr Đorđe Borozan, prof. dr Bojka Đukanović, prof. dr Nebojša Vučinić, prof. dr Mladen Vukčević, prof. dr Branislav Radulović, mr Novak Adžić i urednik i kolumnista Balša Brković.“\nOdmah da Vam kažemo, ne radite to radi istinske proslave Dana nezavisnosti Crne Gore. Perfidno to radite, kao što to rade prvaci GP URA i Demokrate Crne Gore koji zlorabe povjerenje nezadovoljnih, ali poštenih ljudi, odanih Crnoj Gori i njenim građanskim tekovinama. Budući vidimo Vaše ambicije, a i znamo po čijem ste nalogu došli na čelo Uprave za saradnju sa dijasporom–iseljenicima i čiju politiku morate provoditi, potpuno su nam jasne Vaše namjere i krajnji ciljevi.\nNa našu žalost, nijesmo se nadali od najvećeg broja učesnika programa manifestacije, koje ste najavili, da će tako nešto prihvatiti. Mahom su to ljudi koje je dijaspora i iseljenici s punim povjerenjem i najvećim uvažavanjem pozivala i rado slušala tih devedesetih godina, sve do stjecanja nezavisnosti, a neke i do današnjih dana. No, svakojaka iznenađenja su moguća pa evo i ova.\nDakle, niti jedne jedine riječi o sadržaju manifestacije kojom se obilježava jubilarna, petnaesta, godišnjica Dana nezavisnosti Crne Gore, jednoga od najznačajnijih datuma u istoriji Crne Gore i njenih naroda.\nKao što je neprimjeren cjelokupan rad i djelovanje ove vlasti i Vlade Crne Gore, tako je neprimjerena i ova Vaša najava jubilarne proslave 21. maja.\nVjerujte, dijaspora i iseljenici znaju kako se, na kojem nivou i sa kojim sadržajem organiziraju jubilarne državne obljetnice, a kako promocije knjiga.\nKoristim ovu priliku da pozovem dijasporu i iseljenike koji baštine tekovine 21. maja 2006. godine da se ovom i ovakvim pozivima ne odazivaju.\nDraga i cijenjena dijasporo i iseljenici, ko god je u mogućnosti, odazovite se pozivu „SVI NA LOVĆEN 21. MAJA“.\nLjubo Radović, sekretar Saveza Crnogoraca Hrvatske i član predsjedništva Saveza dijaspore i iseljenika Crne Gore\nTags: "Svi na Lovćen 21. maja"Dan nezavisnostidijasporaiseljeniciKruševacLjubo RadovićproslavaSeid Hadžić\nPrethodna priča Snimala je supruga dok peca i zezala se, a onda je nastala panika: Evo ga odnese voda, sunce ti je*em!" (VIDEO)\nSledeća priča Strahote Gaze: Dječak Aziz (10) satima bio pod ruševinama uz poginule roditelje i dva brata\ndrdrago\tApril 21, 2014\nU Lovćencu obilježen Dan nezavisnosti: 21. maj 2006. je datum koji je zaslužio vječno mjesto u kolektivnom sjećanju građana Crne Gore i njenih iseljenika


JobFair18 - O projektu\nSajam poslova „JobFair 18 - Kreiraj svoju budućnost!” održaće se 5. i 6. novembra 2018. godine tradicionalno u Zgradi tehničkih fakulteta. Četrnaesti put zaredom organizatori Sajma, studenti volonteri, radiće na ostvarivanju zajedničke misije – smanjenju nezaposlenosti među mladima, obezbeđivanju najkvalitetnijeg kadra poslodavcima i uspostavljanju bolje komunikacije između obrazovnog sistema, kompanija koje posluju u našoj zemlji i studenata.\nStudenti će imati priliku da se na jednom mestu upoznaju sa velikim brojem kompanija iz tehničko-tehnoloških i prirodno-matematičkih struka, saznaju više o poslovima i praksama u ponudi, kao i o tome koja znanja i veštine je potrebno da razvijaju kako bi se lakše zaposlili. Kao i proteklih godina, u planu su brojna predavanja, tribine i treninzi koji će studentima pomoći da efikasnije predstave svoje kvalitete poslodavcima. Interesovanje koje su studenti širom Srbije tokom prethodnih godina pokazali za JobFair doprinelo je jačanju nacionalnog karaktera Sajma, stoga ćemo se i ove godine potruditi da što više naših kolega sa svih univerziteta u Srbiji dobije priliku da se uživo predstavi poslodavcima i upozna sa aktuelnim trendovima u svojoj struci.\n„JobFair 18 - Kreiraj svoju budućnost!” vidimo kao izuzetnu priliku za nalaženje posla ili prakse, a ujedno i najbolje mesto za razmenu ideja i informacija o novinama na tržištu rada. Iz tog razloga ćemo se potruditi da ovog novembra što više predstavnika obrazovnih ustanova, kao i kompanija i studenata, doprinese svojim prisustvom i aktivnim učešćem na Sajmu.\nOhrabreni dosadašnjim uspesima, sa istim duhom i vizijom počeli smo da organizujemo i predstojeći „JobFair”. Potrudićemo se da nastavimo tradiciju uspešno organizovanih Sajmova i opravdamo kako Vaše poverenje tako i Vaša očekivanja.


Biser Mege u Poljskoj: Nikola Mišković u Arki iz Gdinje, šansa za debi protiv Partizanovog rivala u Evrokupu - Telegraf.rs\n22/09/21 | 10:12 ≫ 10:13\nZa poljski klub već nastupa Novak Musić, a na klupi se nalazi Miloš Mitrović\nFoto: ABA liga / KK Mega / Ivica Veselinov\nNakon duge četiri godine u redovima Mege, uz nade da bi jednog dana mogao da zaigra i u NBA ligi, Nikola Mišković odlučio je da napusti klub i budućnost nastavi da gradi u inostranstvu. Odluka je pala na Poljsku, zemlju gde je inače i rođen, pošto će u nastavku sezone braniti boje Arke iz Gdinje.\nTamo neće biti usamljen, pošto će ga dočekati Novak Musić, inače nekadašnji saigrač dok su obojica igrala u Megi. Plejmejker iz Beograda se tamo nalazi od ovog leta, a u uvodna dva kola uspeo je da ostavi sjajan utisak. Prethodno je nastupao za Zvezdaru, Beovuk, Smederevo, OKK Beograd i Podgoricu. Na klupi sedi Miloš Mitrović, još jedan Srbin, koji je ovog leta preuzeo glavni tim nakon što je prethodno uspešno vodio mlađe kategorije tima sa severa Poljske.\nŠto se Miškovića tiče, on je izbio u prvi plan nakon nastupa za mlađe kategorije reprezentacije Srbije, kada je bio najkorisniji igrač turnira na Evropskom prvenstvu za igrače do 18 godina u Slovačkoj, gde smo osvojili zlatnu medalju. Za Megu je debitovao 2018. godine, ukupno je 65 puta nastupio za "ružičasti" tim i imao je prosečno 8,8 poena po meču. Rođen je u poljskom Torunu, 25. januara 1999. godine.\nNažalost, u poslednje dve sezone nije uspeo da se uklopi u zamisli Vlade Jovanovića i Dejana Milojevića, dobijao je sve manju minutažu i selidba u drugi po veličini grad u "Trimjastu" biće odlična šansa da sve restartuje i ponovo krene ka velikim visinama.\nInače, Mišković nije jedino pojačanje koje je Arka dovela tokom jučerašnjeg dana. Ugovor sa poljskim klubom potpisao je i talentovani Lamonte Tarner, koji dolazi iz NCAA sa Univerziteta Tenesi, a "pristigao" je i David Čerapovič iz Švedske. Obojica igraju na poziciji bekova.\nArka je trenutno poslednjeplasirani tim poljskog prvenstva, pošto je u uvodna dva kola poražena od Legije u Varšavi, a potom i od Astorije Bidgošč na domaćem terenu. Prethodnog vikenda ovaj tim bio je slobodan, dok u narednom u nedelju dočekuje Šljonsk iz Vroclava, inače protivnika Partizana u Evrokupu ove sezone.\nVideo: Nikola Mišković posle odlične partije protiv Partizana\nSrpski košarkaši "plešu" u Poljskoj: Nenadić i Apić najefikasniji u prvom neuspehu Zjelone Gore\nDragan Apić proglašen za igrača prvog kola u Poljskoj, večeras doneo još jednu pobedu Zjelonoj Gori\nBivši košarkaš Zvezde dominira u Poljskoj, zabeležio indeks 32\nKK Arka Gdinja


Fotografija Dve gospodje, autor Đorđe Zografski :: FotoMuzej, virtuelni muzej srpske i svetske fotografije\nDve gospodje (autor Đorđe Zografski)\nVlasnik: 7682, Id: 1132\nĐorđe J. Zografski\nAtelje Đorđe J. Zografski\nIme i prezime: Đorđe J. Zografski\nGodina rođenja - smrti: 1871 - 1945\nPeriod aktivnosti: 1903 - 1919\nVeles, (oko 1903. i 1919. i kasnije)\nNiš, (oko 1910 - 1912.), sedište: Poštanska ulica (predhodno tu radi Petar M. Aranđelović).\nRođen u Papradištu kod Velesa, . Otac Jakov, graditelj, rezbar i živopisac, majka Kata. Prva supruga Sava mlada je umrla (u tom braku rođen je sin Todor). Sa drugom suprugom Rosom imao je sinove Jovana, Jordana i Slobodana\nPotiče iz porodice koja je u XIX veku dala niz čuvenih neimara, zografa i kopaničara. Đorđevi preci sagradili su Sabornu crkvu u Skoplju, Vranju, Kumanovu, kao i crkve u Smederevu, Pirotu, Nišu, Sarajevu, Mostaru, Prijepolju, Sjenici...\nZografski zanat, Đorđe uči od oca i u Rusiji. Kao zograf, zajedno sa ocem radio je ikonostase u Surdulici, , Šaprnacu, Kuršumliji, Azbresnici, Turekovcu, Nišu...\nFotografsku veštinu naučio je u Sofiji (gde mu je otac imao atelje za izradu ikona) oko 1889. godine. Fotografije je koristio pri slikanju portreta po porudžbini, kao i za dokumentovanje svojih radova, odnosno fotografskim aparatom snima ikonostase i enterijere u crkvama koje je oslikao\nOtac mu je umro 1907. godine. Sa porodicom se seli u Niš, gde će živeti do Balkanskih ratova i raditi kao zograf i slikar, a povremeno kao fotograf. Kod izrade fotografija koristio je braon toner\nNiški fotografski atelje Zografskog 1911. godine potrebovao je pomoćnika, ili ortaka\nReklama niškog ateljea: Izrađuje fotografske snimke u raznim veličinama od 6 - 9 pa do 40 - 50cm. Prima na izradu živopisne slike sa masnim bojama, na platnu i hartiji. Takođe, „izrađujem živopisne slike sa masnim bojama na platnu i artiji u prirodnoj veličini iz prirode i fotografije. Izrađujem ikone u raznim veličinama na platnu i dasci, a za izradu jamči dosadašnji moj dugogodišnji rad...”\nFotografije iz niškog ateljea Zografskog izuzetno su retke\nRadio je ikone za Sabornu crkvu u Nišu, kao i u crkvama u Orljanima, Šumanima, Pečenjevcu, Lebanu, Surdulici, Požegi, Beogradu, te u više naseljenih mesta na području Makedonije\nOd 1912. godine i između dva rata živi i radi u Velesu kao ikonopisac, slikar, ali i fotograf, sa čestim poslovnim dolascima na prostor današnje Srbije\nZbog jednog portreta kralja Petra osuđen je u toku Prvog svetskog rata od bugarskih okupatora. Uradio je i portrete Karađorđa, kneginje Perside...\nUmro u bolnici u Skoplju. Posmrtni ostaci Đorđa Zografskog, 1963. godine preneti su u Veles\nTrebalo bi reći da pojedini izvori u Nišu pominju ime izvesnog freskoslikara Đorđi (Joke) Zografskog, rođenog 1862. godine u Galniku, poreklom Cincara.\nRekvizitorijum niškog ateljea Zografskog: neutralna podna prostirka, oslikana pozadina (unutrašnjost salona, stub i portijera...), luksuzni izrezbareni stočić, stolica...\nDomaće štamparije (bez logotipa) u varijanti suvenir, sa naknadno oštampanom firmom i reklamom\nFirma: Уметнички Атеље ЂОРЂЕ Ј. ЗОГРАФСКИ НИШ...


Fakultet za saobraćaj, komunikacije i logistiku (FSKL) Budva, Crna Gora - Vazdušni saobraćaj\nGeo-politički položaj Crne Gore i njena veličina i orijentacija zahtijeva značajnu potporu u obliku razvoja i osposobljenog stručnog kadra, koji će biti u stanju da prati najsavremenije trendove u razvoju vazdušnog saobraćaja. Izlazak Crne Gore na Jadransko more zahtijeva strateški razvoj helikopterskog saobraćaja i saobraćaja hidro avionima u cilju poboljšanja nivoa života u samoj državi, ali i kao potporu turističkoj grani privrede države.\nPored osnovnih elemenata vazdušnog saobraćaja, u okviru modula za vazdušni saobraćaj FSKL u Budvi, planira se pokrivanje sledećih oblasti koje su fundamentalni oslonac transportnog vazduhoplovsta svake države.\nPrvi kurs u okviru modula je posvećen razvoju i funkcionisanju regulatornih organa u vazduhoplovstvu jedne države. Kurs omogućava, između ostalog, sticanje najnovijih znanja iz vazduhoplovne regulative, kako nacionalne tako i međunarodne, ovladavanje savremenim rješenjima u ovoj oblasti i njihova primjena u poslovanju vazduhoplovnih preduzeća i direktoratu civilnog vazduhoplovstva. Stvaranje vazduhoplovnih organa kroz državne Agencije i Direktorate je jedan od uslova ulaska Crne Gore u sistem Evropske Unije.\nPored osnovne funkcije stvaranja vazduhoplovne regulative u formi propisa, pravilnika i raznih dokumenata, u okviru predmeta će se izučavati metode rada i organizacije inspekcijskih i nadzornih službi. Zadaci ovih službi su praćenje primjene usvojene vazduhoplovne regulative. Veoma važan dio ovog kursa su i postupci istraživanja neregularnosti u vazdušnom saobraćaju. Pored toga važna uloga regulatornog organa je i sprečavanje monopola u pružanju vazduhoplovnih usluga. Primjerna funkcija regulatornog organa je formiranje i održavanje i poboljšanje nivoa bezbjednosti vazdušnog saobraćaja.\nDrugi kurs je posvećen razvoju bezbjednosti vazdušnog saobraćaja i omogućava ovaladavanje konceptima bezbjednosti vazdušnog saobraćaja, osnovnim pojmovima, prikupljanju i obradi podataka važnih za bezbjednost vazdušnog saobraćaja (flight safety). Analizom i korišćenjem podataka o nesrećama i nezgodama i zahtjevima bezbjednosti i međunarodnim nacionalnim propisima i dokumentima bezbjednosti, itd. Posebno težište je dato na sistem upravljanja bezbjednošću (SMS) koji obuhvata organizaciju, procedure i sistem odgovornosti kojim operater aerodroma i posebnog aerodroma uspostavlja i održava prihvatljiv nivo bezbjednosti korišćenja aerodroma ili posebnog aerodroma.\nTreći kurs od značaja za razvoj vazduhoplovstva države je vezan za ovladavanje tehnikama minimizacije nivoa buke i emisije štetnih gasova kao posledice operativne eksploatacije aviona u vazdušnom saobraćaju. Studenti će ovladati primjenom tehnika minimizacija emisije buke i polutanata tako da se mogu implementirati u okviru kompanijskih minimuma, kao i metodama optimizacije letno-tehničkih karakteristika aviona za minimizaciju nivoa buke i emisije štetnih gasova uz kriterijum minimalnog rasta troškova eksploatacije. To pretpostavlja planiranje leta kao cjeline, ali po fazama leta sa ograničenjima koje propisuju kompanije npr. usvojenu Pollution Policy.\nPosmatrajući navedene elemente smatramo da je ovaj studijski modul na Fakultetu za saobraćaj, komunikacije i logistiku od suštinskog značaja za razvoj i prosperitet Crne Gore na putevima inetgracije u Evropsku Uniju.\nDiplomirani inženjeri vazdušnog saobraćaja su osposobljeni za rad u vazduhoplovnim kompanijama, na aerodromima, u kontroli letenja, u organima civilnih vazduhoplovnih vlasti, u domaćim i međunarodnim vazduhoplovnim organizacijama, u turističkim i špediterskim organizacijama na poslovima vezanim za transport putnika i robe u domaćem i međunarodnom saobraćaju, u obrazovnim institucijama koje se bave obrazovanjem kadrova u vazduhoplovstvu na različitim nivoima, kao što su civilni i vojni piloti, kontrolori letenja, vazduhoplovni tehničari, inženjeri, menadžeri i dr.\nOsposobljenost i obučenost diplomiranih inženjera vazdušnog saobraćaja omogućava im da rade na poslovima projektovanja aerodroma, planiranja operacija i resursa na aerodromima, projektovanja organizacije vazdušnog prostora, izrade procedura i postupaka u kontroli letenja, planiranja i razvoja mreže linija vazdušnog saobraćaja, projektovanja reda letenja avio-kompanije, planiranja flote vazduhoplovne kompanije, pripreme plana letenja, zemaljske i letačke operative, bezbjednostiu vazdušnom saobraćaju, komercijalnim poslovima i slično.\nMenadžment aerodroma i heliodroma\nMenadžment performansi transportnih vazduhoplova\nMenadžment vazdušnog prostora\nPoslovno pravo u vazdušnom saobraćaju\nMenadžment cargo transporta u vazdušnom saobraćaju\nMenadžment prihvata i otpreme vazduhoplova u vazdušnom saobraćaju\nPlaniranje flote avio preduzeća\nMenadžment zaštite životne sredine od buke i emisije gasova vazdušnog sabraćaja\nMenadžment održavanja transprotnih vazduhoplova\nUpravljanje troškovima avio preduzeća\nOrganizacija i menadžment avio preduzeća\nMenadžment bezbjednosti vazdušnog saobraćaja\n© 2020 Fakultet za saobraćaj, komunikacije i logistiku, Budva


ImageCool otvara preko 500, konvertuje 130 i dodaje 50+ efekata na vaše slike - Baguje.COM\nPredstavljam vam jedan veoma koristan program, takoreći, sve u jednome kada su u pitanju slike. Program ImageCool otvara preko 500 vrsta slika, među njima čak 130 konvertovanja je u mogućnosti da ostvari, a pored svega toga, možete da dodate i oko 50 efekata/filtera na vaše slike. Za kraj, treba napomenuti da je program i 100% besplatan.\nProgram možete preuzeti sa zvanične web adrese http://www.imagecool.com/ (ko ne uspe da pronađe download, evo ga direktan link)\nSledeći članak Ninet Hosting: 50 % jeftiniji hosting u 3 koraka !\nPrethodni članak ZTE objavio nov fonblet Grand Memo


Jovan Babić: Ciklus predavanja iz bioetike | INSTITUT ZA FILOZOFIJU I DRUŠTVENU TEORIJU | Univerzitet u Beogradu\nJovan Babić: Ciklus predavanja iz bioetike\nSreda 16. novembar u 11h – tema: Abortus\nSreda 23. novembar u 11 h – tema: Nove tehnologije u humanoj reprodukciji\nSreda 30. novembar u 10 h – tema: Smrt\nАbortus je tema od najveće moralne i političke važnosti. Kada je postao dovoljno bezbedan i jeftin, abortus je postao raširena društvena praksa, legitimisana nepravdom koja postoji u biološkoj neravnopravnosti u distribuciji reproduktivne odgovornosti izmedju muškaraca i žena, i dodatnom društvenom neravnopravnošću koja je već postojeću nepravdu učinila nepodnošljivom, proizvodeći, možda samo prividno, opravdanje za postupke koji nisu do kraja definisani. U procesu legitimizacije i legalizacije abortusa veliku ulogu je odigrala neodređenost osnovnih pojmova koji su korišćeni u njegovom opravdanju, pojmova kao što su „život“, „početak“, „osoba“, „telo“, „identitet“, „potencijalnost“, ili „pravo“. Iz ove neodređenosti je nastao glavni moralni problem u vezi sa abortusom – teškoća da se odgovori na pitanje da li je abortus ubistvo ili nije, i ako jeste da li i kada to može da se opravda. Neobičan rezultat ove pojmovne zbrke je bilo svođenje abortusa uglavnom na pitanje o pravu žena da raspolažu svojim telom, kao i radikalno odbacivanje relevancije pojma potencijalnosti.\nTek u poslednje vreme nazire se dublji smisao problema abortusa kao pitanje artikulacije reproduktivnih prava. To će se i direktno videti u drugom predavanju koje će se baviti novim tehnologijama u humanoj reprodukciji. Ovo predavanje će imati dva dela: Prvo, problemi vezani za već uveliko prihvaćenu praksu in vitro fertilizacije (IVF), i transfera embriona i surogacije gestacije koji su rezultat ovladavanja ovom tehnologijom. Drugo, problemi vezani za praksu koja još nije postala realnost ali će možda to uskoro postati, ektogenezu. I kod IVF i kod ektogeneze imaćemo međutim relativno laku moralnu poziciju zbog toga što su obe tehnologije (za razliku od, npr., kloniranja, ili eutanazije) prima facie moralno ispravne; međutim, u oba slučaja suočavamo se sa moralnim problemima, i moja analiza ima za cilj da pokaže da je značajan deo tih problema ili fiktivan ili nespecifičan za ove tehnologije. Ali kao što ćemo videti imaćemo u oba slučaja zanimljive i dalekosežne probleme upravo sa pojmovima kao što su oni sa gornje liste. Pored ostalog, razdvajanje seksa i reprodukcije imaće dalekosežene posledice na artikulaciju života i distribuciju prava i dužnosti u mnogim njegovim delovima.\nSmrt, međutim, nikako nije nova praksa, ali ćemo videti da su naši glavni moralni problemi sa smrću velikim delom zaista novi u onom istom smislu u kome su to problemi povezani sa abortusom ili novim reproduktivnim tehnologijama, ali u izvesnom smislu na obrnut način. Ne samo da je sve skuplje umreti, nego je to i sve teže i bolnije, a i sama definicija smrti je pretrpela radikalnu reviziju bremenitu moralnim i ostalim (pravnim, političkim, ekonomskim) problemima. Pravo na dostojnu smrt se otuda sve više pojavljuje kao važno pitanje. Ali, kao i kod ektogeneze, otkrićemo dublje segmente značenja ovog pojma koji će voditi u potrebu da se uvede i preispita druga strana ovog dela života, a to je dužnost umiranja, jedna dužnost koju čovečanstvo tek treba da artikuliše u svojoj novoj moralnoj fenomelogiji koju proizvodi naše vreme.\nJovan Babić (1951), profesor etike na Filozofskom fakultetu u Beogradu i gostujući profesor filozofije na Portland State University, SAD. Autor knjiga Kant i Scheler (1986), i Moral i naše vreme (1998, 2. izd. 2005), i brojnih članaka i studija u domaćim i stranim časopisima. Organizator serije konferencija ILECS (International Law and Ethics Conference Series), koja traje od 1997. do danas. Urednik edicije „Primenjena etika“ koju izdaje Službeni glasnik Srbije.


CUB domaćin bibliotekarki sa Univerziteta u Opalu\n/ Rektorat Centralna univerzitetska biblioteka /Vijesti /CUB domaćin bibliotekarki sa Univerziteta u Opalu\nCentralna univerzitetska biblioteka Crne Gore bila je od 17. do 21. jula domaćin bibliotekarki Magdaleni Janus sa Univerziteta u Opolu u Poljskoj, koja je preko Erasmus + programa boravila u posjeti Univerzitetu Crne Gore.\nMagdalena Janus je bibliotekarka Biblioteke političkih nauka, folozofije i sociologije na Univerzitetu u Opolu, a njena posjeta Centralnoj univerzitetskoj biblioteci organizovana je s ciljem razmjene znanja i iskustava u bibliotečko-informacionoj djelatnosti.\nDirektorka i bibliotekari CUB-a upoznali su koleginicu Janus sa istorijskim razvojem, organizacijom, uslugama i kolekcijama Biblioteke, a organizovana je i posjeta odjeljcima CUB-a, odnosno Biblioteci prirodnih, medicinskih i tehničkih nauka i Biblioteci Fakulteta političkih nauka u Podgorici, Biblioteci umjetnosti na Cetinju i Pomorskoj biblioteci u Kotoru, kao i posjeta Nacionalnoj biblioteci Crne Gore „Đurđe Crnojević“. Istovremeno, bibliotekari CUB-a imali su priliku da se upoznaju sa modelom funkcionisanja bibliotečko-informacionog sistema Univerziteta u Opolu.


Otvorena izložba „Retrospektiva Art Kvart - Start! 2014 - 2020.” u sklopu festivala „Dobro došli na Naselje 8” - Startuj.com | Infostud\nOtvorena izložba „Retrospektiva Art Kvart - Start! 2014 - 2020.” u sklopu festivala „Dobro došli na Naselje 8”\nVesti • 16.12.2021. • 3 min\nIzložba „Retrospektiva Art Kvart - Start! 2014 - 2020.” otvorena je u ponedeljak, 13. decembra, a sastoji se od video, audio, vajarskih i foto radova nastalih tokom sedam godina programa “Art Kvart - Start!” u organizaciji Novog kulturnog naselja, u kom je učestvovalo više od 350 omladinaca iz Novog Sada. Kustos izložbe je akademski vajar Dejan Jankov.\n„Art Kvart - Start“ je u prethodnim godinama značajno uticao na profesionalnu orijentaciju mladih, usmeravajući ih da se odvaže u umetničkom pravcu, te su brojni primeri omladinaca koji su upravo nakon ovih kurseva upisivali srednju umetničku školu odnosno Akademiju umetnosti.\nProjekat je bio finalista „Amateo” konkursa za amatersko stvaralaštvo na nivou čitave Evrope, odnosno bio izabran u pet najboljih projekata u kojima učestvuju umetnici na nivou celog starog kontinenta. Takođe, projekat je osvojio i nagradu Instituta za javno zdravlje Vojvodine 2019. godine - „Moj doprinos zdravlju zajednice”.\nFestivalski program, predstaviće i svojevrsne biografije platformi koje Novo kulturno naselje razvija u godinama iza nas, a to su umetnički programi „Art Kvart - Start!” i „MagiC Carpets”.\nU narednim nedeljama, na ovoj lokaciji umetnici će moći da se informišu o platformi „MagiC Carpets” kroz koju je Novo kulturno naselje ove godine ugostilo češkog umetnika Viktora Vejvodu i saznaju kako da uđu u izbor za rezidencijalne programe narednih godina.\nOvogodišnje izdanje festivala podržala je Gradska uprava za kulturu grada Novog Sada, Omladinski savez udruženja Novi Sad omladinska prestonica Evrope - OPENS, Stambena zajednica Braće Dronjak 15 kao i brojni, dugogodišnji prijatelji festivala.\nZa sva ostala pitanja, možete se obratiti na adresu novokulturnonaselje@gmail.com.\nČeški umetnik u rezidenciji u Novom Sadu kao gost Novog kulturnog naselja!\n„Komšije" su stigle! Mladi novosadski talenti snimili film u sklopu Art Kvart - Starta!


Vijetnam zabranio uvoz i trgovinu divljim životinjama | Energetski portal Srbije\nVijetnam zabranio uvoz i trgovinu divljim životinjama\nFoto-ilustracija: Unsplash (Jack Young)\nVijetnam je objavio da zabranjuje uvoz divljih životinja i da će zatvoriti pijace na kojima se one prodaju jer strahuje od bolesti koje mogu sa životinja preći na ljude, poput novog koronavirusa koji izaziva bolest KOVID-19.\n„Postojanje mnogih pijaca divljih životinja već dugo je veliki problem u Vijetnamu“, rekao je Fuong Tam, direktor vijetnamske organizacije „Humane Society International“.\nFoto-ilustracija: Unsplash (Frankie Shutterbug)\n„Taj bezobziran apetit za divljim životinjama ugrožava opstanak ne samo mnogih vrsta, već, kao što smo videli i sa izbijanjem pandemije koronavirusa, ugrožava život ljudi. Dakle, zabrana je dobrodošla, makar i zakasnela“, rekao je Tam.\nStiv Galster, direktor „Freelanda“, grupe koja radi na potpunoj zabrani trgovine divljim životinjama, rekao je da vijetnamska direktiva nije savršena, jer ima izuzetaka koji će omogućiti da se neka trgovina divljim životinjama nastavi, ali to je dobar početak.\nOdluku je pozdravila i vlada Australije čiji je ministar poljoprivrede Dejvid Litlpraud rekao da je to „velika dobit za globalno javno zdravstvo“ jer Vijetnam „smanjuje rizik od budućih pandemija i pokazuje svetu kako se može upravljati“.\nAustralija će, imajući to u vidu, nastaviti da se bori za opšte, svetske reforme u toj oblasti, rekao je njen ministar.


Gul, Silajdžić i Tadić potpisali Istanbulsku deklaraciju - Klix.ba\nGul, Silajdžić i Tadić potpisali Istanbulsku deklaraciju\n24.4.2010. u 19:04\nU deklaraciji koju su u subotu na samitu u Istanbulu usvojili predsjednici Turske i Srbije te predsjedavajući Predsjedništva BiH naglašen je značaj procesa nacionalnog pomirenja i spremnost da se poduzmu svi nužni koraci kako bi se osigurao regionalni mir, stabilnost i prosperitet.\nU dokumentu je istaknuta podrška suverenitetu i teritorijalnom integritetu BiH u okviru njenih međunarodno priznatih granica.\nAbdullah Gul, Haris Silajdžić i Boris Tadić u tome su dokumentu naglasili zajedničku viziju pristupa regionalnim pitanjima koja se ogleda u sigurnosti za sve, političkom dijalogu na visokoj razini, ekonomskoj međuzavisnosti i očuvanju multietničke, multikulturalne i viševjerske društvene strukture u regiji.\nU deklaraciji je istaknut značaj Vijeća za provedbu mira i pozitivna uloga koju u rješavanju problema u BiH igra međunarodna zajednica, uključujući Evropsku uniju, Tursku, Rusiju i SAD.\nVisoki dužnosnici Turske, Srbije i BiH složili su se da je neophodno poduzeti daljnje korake ka eurointegraciji BiH i podržati reforme koje ona treba provesti u procesu svoga pristupanja NATO-u.\nOni su se složili i da je potrebno proširiti trilateralnu suradnju na ekonomskome, kulturnom i planu zaštite okoliša.\nKao konkretni rezultat suradnje triju zemalja i "historijiski korak ka potpunoj normalizaciji situacije na Balkanu" u dokumentu je navedeno i postavljanje ambasadora BiH u Beogradu i usvajanje u Skupštini Srbije Deklaracije o osudi zločina u Srebrenici.\nU dokumentu je istaknut i značaj prekogranične suradnje u oblasti prometa i energije.\nKako je trilateralna suradnja do sada davala plodonosne rezultate, odlučeno je da šefovi država institucionaliziraju sastanke na visokoj razini i organiziraju ih tri puta tokom svake dvije godine.\nDogovoreno je i da u narednim mjesecima u posjetu Beogradu dođu Silajdžić i članovi Predsjedništva BiH Nebojša Radmanović i Željko Komšić, prenio je Tanjug.\nTakođer je dogovoreno da Tadić i premijer Turske Recep Tayyip Erdogan prisustvuju komemoraciji žrtvama u Srebrenici, na obilježavanju 15-godišnjice toga zločina u julu ove godine.\n"Protesti boraca politički zloupotrijebljeni"\n24.04.2010. u 21:33\nU Bejrutu obilježena 95-godišnjica masakra nad Jermenima\n24.04.2010. u 17:42


AMERIKANCI UDARAJU ISPOD POJASA: Delegaciji ruskog vojnog vrha ODBIJENA VIZA ZA ULAZAK U SAD! - Informer\nČlanovima delegacije Ministarstva odbrane Rusije nije izdata američka viza radi učešća na rusko-kineskoj konferenciji vojnih zvaničnika dve države u UN, saopštio je predstavnik Ministarstva odbrane Rusije Aleksandar Jemeljanov na konferenciji za štampu u svetskoj organizaciji\nsputnik 12. 10. 2017. 21:30\n„Međutim, delegacija Generalštaba oružanih snaga Rusije, uključujući general-potpukovnika Andreja Tretjakova nije dobila vizu za ulazak u SAD", izjavio je Jemeljanov.\nOn je dodao da jačanjem protivraketne odbrane SAD pokušavaju da stvore uslove za korišćenje nuklearnog oružja sa minimalnim troškovima, što preti ozbiljnim posledicama.\nU UN je danas održan brifing vojnih zvaničnika Rusije i Kine o problemima raspoređivanja američkih globalnih sistema PRO.\nPrema rečima Jemeljanova, radi učešća na ovom brifingu planirano je bilo da doputuje delegacija Generalštaba Oružanih snaga Rusije pod rukovodstvom savetnika načelnika generalštaba Oružanbih snaga Rusije i prvog zamenika ministarstva odbrane Rusije general-potpukovnika Tretjakova.\nGUŽVA U SAN FRANCISKU: Ameri skinuli ruske zastave, Moskva traži da ih HITNO VRATE NA ZGRADE KONZULATA!\nSAD HOĆE RAT SA KINOM, SEVERNA KOREJA NIJE META: Američki ekspert za geopolitiku otkriva zaveru Pentagona!\nPUTIN SPREMA ODMAZDU! Nove...\nDRAMATIČNO, AMERIKANCI NAM...\nIRAK IZBACUJE AMERE, ZOVE...\nPUTIN O NOVIM SANKCIJAMA:...\nPUKLA TIKVA, EU I SAD ZARATILI...


Najbolje slane i slatke palačinke Novi Sad | UGOSTITELJ\nUGOSTITELJSKA RADNJA VADIACAO\nNajbolje slane i slatke palačinke Novi Sad\nLaze Telečkog 13, 21000 Novi Sad\n...... donpep... Prikaži\nUgostiteljska radnja "Vadiacao" je počela sa radom 2016. godine u Novom sadu. Osnovna delatnost nam je priprema i posluživanje hrane.\nU ponudi imamo više vrsta slanih i slatkih palačinki.


Kamion – šta znači sanjati kamion?\nKamion je na javi prevozno sredstvo namenjeno pre svega za „duže puteve“ i za transport nekog tereta, pa se simbolično može protumačiti kao snaga i hrabrost da se podnesu neke velike brige ili napori, kako bi se istrajalo u želji i nameri da se dostigne neki cilj i ostvare željeni rezultati.\nŠta znači sanjati kamion – kamion kao predominirajući motiv u snovima\nMada snovi sa tematikom kamiona i nisu toliko učestali, oni imaju posve šarenoliku i raznovrsnu simboliku, dobru i/ili lošu, shodno određenoj situaciji i konotaciji kako se ovaj motiv u snu vidi i doživljava.\nU nastavku teksta će biti navedeni oni najupečatljiviji snovi o kamioni, te svakako i data neka njihova najvernija i najzanimljivija značenja i tumačenja, koja su analizirana po starim i novim sanjaricama i sanovnicima.\nSanjati kako vidite neki veliki kamion sa prikolicom i fascinirani ste njegovom lepotom\nVama su ambicije i želje prevelike, i skloni ste da maštate o nekim nerealnim stvarima i većim postignućima, ali generalno je „surova realnost“ takva, da ste na mestu koje ste zaslužili, i koje vam na neki način i pripada, te da treba da ste srećni i zadovoljni što imate dovoljno i što vas vole i poštuju vama važne i bliske osobe, a sve ostalo, materijalno i površno, morate da naučite da pak ili zanemarite, ili da shvatite da je to neki vaš još uvek neostvareni i „nedosanjani san“.\nSanjati da vidite mali kamion koji može da posluži kao igračka i koji je neupečatljiv\nStalno ste nezadovoljni onim što postignete i težite da imate više i bolje, ali morate da se uvek postavite skromnije, te i da se ponašate u skladu sa sopstvenim potencijalima i mogućnostima, i nikako ne smete sebi da dopustite, da vas „zavedu“ nečija lažna obećanja o lakoj zaradi i brzom postizanju moći i uspeha, jer ćete sasvim da „ukaljate čast i poštenje“, po kome ste bili poznati i zbog koga ste i bili cenjeni i voljeni, kao idol i uzor ljudima koji se trude i rade vredno.\nSanjati da vi vozite kamion iako nemate dozvolu i da vas je po malo i strah od udesa\nImate sklonost da se mešate tamo gde „vama nije mesto“, pa stalno pokušavate da se ostvarite u planovima i projektima koji nisu vaše „polje interesovanja“, a i za koje nemate čak ni adekvatna znanja i obrazovanje, ali sve sa jasnim ciljem da dokažete drugima koliko ste sposobni i pametni, te da ste svestrana osoba koja se u sve razume, ali na žalost vaši neuspesi i neke baš vrlo i naivne greške, izazvaće samo podsmeh i podrugivanja ljudi, koje ste imali potrebu da impresionirate.\nSanjati da vidite kamion bez vozača koji velikom brzinom juri „prema vama“\nIako se uporno trudite da shvatite ko su osobe koje su vam „zabole nož u leđa“, ne uspevate da sagledate situaciju realno, jer ste neko ko svima naivno veruje i lako vas je ubediti u sve, i vrlo ste povodljivi i lako opraštate svima, iako ste pretrpeli velike nepravde i jedva ste se spasili neke nevolje.\nSanjati da vas je udario kamion i da ste vrlo teško povređeni ili na samrti\nBilo je pitanje trenutka kada će neke vaše malverzacije i podle radnje da se razotkriju, i „pravda je spora ali dostižna“, pa ne bi nikako bilo fer da se izvučete sa svojim manipulacijama i lažima, i da ne odgovarate za sve što ste drugima učinili na štetu, i što ste postigli i prisvojili na vrlo loš ili potpuno nelegalan način.\nSanjati da se vozite u prikolici kamiona i da se na neki način „švercujete neprimetno“\nStalno se skrivate od nekih obaveza i odgovornosti, ali morate da se suočite sa „stvarnim svetom“ i problemima, te da prihvatite i kada pogrešite i kada ne uspete da postignete ciljeve, ali da pak ne očajavate i da se ne povlačite u sebe, već da stalno težite da ostvarujete nešto novo i bolje, i da vi idete „samo napred“, jer ne znate šta može da vam „donese novo sutra“.\nSanjati da ste kupili sebi novi kamion ali da ne znate da ga vozite i da vam on ni ne treba\nPrerano ste nekome obećali stvari koje realno ne možete da ispunite, ali ne jer ste hvalisavac i/ili osoba koja sebe smatra „svemogućom i bitnom“, već jer niste želeli onoga ko vam je važan da ili razočarate ili povredite, ali je mnogo bolje da odmah otvoreno priznate da ste postupili ishitreno, jer je neispunjeno obećanje i uzaludno nadanje, puno gora opcija od iskrenog i otvorenog stava i priznanja da ste prenaglili, iz jedne pak „najbolje i plemenite namere“.\nSanjati da vam se u vožnji pokvario kamion i da ne znate kako da ga popravite\nZaustavili ste se „na pola puta“ i ne znate kako da postupite, ali pomoć ne želite da prihvatite niti da poslušate savete iskusnijih i mudrijih od sebe, pa je na vama odluka, i krajnji ishod situacije će da zavisi od toga da li ćete da napravite kompromis, ili da tvrdoglavo dalje „terate po svome“.\nSanjati da ne možete da zaustavite kamion i da on u „punoj brzini“ ide prema nekom mestu\nStalno srljate i ne razmišljate trezveno, sve dok ne shvatite da ste pred ciljem i da ćete sasvim da „propadnete“, i tada počinjete da paničite i da tražite neka kratkoročna i „instant“ rešenja, koja ni svakako nisu niti dobra, a niti mogu da vas spasu neprilika i problema.\nSanjati da ste u velikoj opasnosti jer ste na ivici provalije u kamionu koji samo što ne padne\nVi ste neko ko se stalno dvoumi, i ponašate se kao da ste na dečijoj klackalici, pa svakog trenutka rešite nešto novo, a onda kada to treba da realizujete vi iznenada promenite sve „iz korena“, pa to svima koji sa vama rade postaje veoma naporno i teško, te vas smatraju nekim ko nije dovoljno ni spretan niti dorastao zadatku koiji radi, i postoji mogućnost da saradnici zatraže vašu smenu ili da pak da prestanu da slušaju vaša uputstva i predloge.\nSanjati da prodajete neki stari i vrlo „dotrajao“ kamion ali da vam je ipak žao\nStalno se vraćate na neke prošle periode, kada ste bili srećni i ostvareni, i to vašem emotivnom partneru veoma smeta, jer pominjete neke stare veze i on se oseća nedovoljno vredan i smatra i da za vas nije sasvim dobar, pa ćete biti iznenađeni kada zbog pogrešno interpretiranih vaših ili reči ili postupaka, odluči da sa vama raskine.\nSanjati da ste utovarili svoje stvari na kamion i da vam je on otišao i vi trčite za njim\nPred vama su neki veliki gubici, pre svega na ličnom aspektu, te ćete da se posvađate sa svojim partnerom ili sa bliskim prijateljima i porodicom, i vaša će tvrdoglavost da poruši sve veze koje ste dugo „gradili“, i morate sebe da promenite i da se pokajete, pa da bi vam i drugi oprostili.\nSanjati da ste ispali iz kamiona u toku vožnje i da ste poginuli i vidite svoje mrtvo telo\nNiste bili pažljivi u nekim svojim rečima ili postupcima, i pored toga što ste mnogim saradnicima i prijateljima naneli nemerljivu štetu, i uzrokovali im preteške probleme i gubitke, vi ste i sebe baš uspeli da osramotite i da ponizite svoj ponos i dostojanstvo, tako da će svi da vas izbegavaju i nećete imati nikoga u najtežim momentima, a koji vam na nesreću tek slede.\nSanjati da ste pali na sred puta i da vam u susret ide kamion ali ne možete da se pomerite\nNeki vaši strahovi i sumnje će da se ispostave kao sasvim opravdani i relevantni, te ćete da pak i dobijete neke pohvale što ste na vreme upozorili na neke propuste ili pogreške u radu, i bićete baš od svih veoma cenjeni i poštovani, kao vrsni stručnjak i odan saradnik.


jul 2014. – Poznati.info\nJovana Pajić je još jedna mlada zvezda i muzički talent, a koja se dokazala nakon takmičenja u Zvezdama Granda. Osim šta peva Jovana se oprobala u još jednom rijaliti šou baš kao i ostale zvezde. "Farma" je za nju bila jedno … [više]\nNenad Okanović je srpski glumac poznatiji pod nadimkom Sin Draga. U svojoj je karijeri uradio mnogo toga, a iza sebe ima mnoge uloge u brojnim predstavama u pozorištu, ali i u filmovima. Nenad Okanović je rođen 8. septembra … [više]\nMiloš Teodosić je srpski košarkaš koji je već sa 16 godina počeo nastupati za reprezentaciju Srbije. Veliku karijeru je ostvario u Olimpijakosu, a pre toga je igrao za FPM i Borac iz Čačka. Osim šta je važan igrač u svom klubu, … [više]


Naslovna/Banjaluka/Inspektori provjeravaju uvozno meso po tržnim centrima u Banjaluci\nGradska inspekcija, zajedno sa predstavnicima Instituta za javno zdravstvo i Instituta “Vaso Butozan” danas je započela kontrolu ispravnosti mesa u svim tržnim centrima na području Banjaluke, koji prodaju meso iz uvoza.\n“Danas su uzeti uzorci mesa kod tržnih centara koje prodaju meso iz uvoza. Rezultate očekujemo u narednih sedam do deset dana”, kazao je načelnik Odjeljenja za inspekcijske poslove Janko Kecman.\nOn pojašnjava da će biti izvršena analiza mesa na prisustvo antibiotika, kao i bakterija salamonele, stafilokoke i ešerihije koli.\nPrema njegovim riječima, ove kontrole pokrenute su poslije medijskih navoda o pojavi mesa od oboljelih krava u Poljskoj. Bez obzira na to što je Kancelarija za veterinarstvo BiH ustanovila da na našem tržištu nije bilo distribucije i uvoza spornih pošiljki, u gradskoj inpekciji žele da se, dodatnim kontrolama mesa, uvjere u kvalitet mesa iz uvoza, iz koje god zemlje dolazilo.\n“Prema posljednjim informacijama iz Kancelarije za veterinarstvo na području BiH nema mesa iz Poljske, ali bez obzira na to, pokrenuli smo kontrolu mesa iz uvoza, kako bi bili u potpunosti sigurni u njegovu ispravnost”, naglasio je Kecman.\nIz Gradske inspekcije ujedno najavljuju da će uskoro biti kontrolisani i domaći proizvođači, te napominju da će, osim farmi, provjere obuhvatiti i klaonice, mljekare i ribnjake. Tokom tih kontrola, inspektori će provjeravati prisustvo antibiotika, hormona, pesticida i teških metala.\ninspekcija inspektori Janko Kecman meso uvoz zdravstvo\nUtvrđen program ovogodišnjeg „Kočićevog zbora“\nMještani Stričića bez vode više od dva i po mjeseca (VIDEO)\nZavršen kružni tok u Aleji Svetog Save, radnici noćas radili PUNOM PAROM


InfoBrcko.com - Erdogan: Ako se poljulja Turska, poljuljat će se i BiH\nErdogan: Ako se poljulja Turska, poljuljat će se i BiH\tIstaknuto\nErdogan se obratio okupljenim građanima u sjeverozapadnom turskom gradu Kočeliju, a tom prilikom se osvrnuo i na aktuelna dešavanja, javlja agencija Anadolija.\nPrema njegovim riječima, Turska je ime posljednje luke u koju će se, kada im je teško, skloniti brojna njena braća od Balkana do Kavkaza, od Turkestana do Afrike.\nNaglasio je takođe da, ako oslabi turski narod, oslabit će i palestinsko pitanje, kao i pitanje Jerusalema.


Priređen bogat program u okviru manifestacije "Čuvarkuća" (Foto)\nPriređen bogat program u okviru manifestacije “Čuvarkuća” (Foto)\nAradac je bio domaćin druge po redu kulturne manifestacije pod nazivom „Čuvarkuća“, koju su organizovali Centar za razvoj civilnog društva iz Zrenjanina, u saradnji sa Fondacijom 021 iz Novog Sada.\nOvom prilikom pripremljen je bogat kulturni program u prostorijama Mesne zajednice Aradac. Posetioci su najpre imali priliku da prisustvuju svečanom otvaranju izložbe dela poznatih slikara koji stvaraju na našem području, koja su nastala u okviru likovne kolonije. Multikulturalnost i bogatstvo Vojvodine iz svojih uglova na platnu su predstavili Đorđe Kovačev, Đorđe Beara, Pavel Pop, Marta Kiš Buterer, Daniela Morariu, Dominika Morariu i Đerđi Ačai, kao i vajar Andreja Vasiljević Baćo.\n– Sada više nije tako. Ranije su mladi bili zainteresovani za ovakve aktivnosti, ali devojke imaju u ovo vreme sve manje vremena i želje da sviraju. Mi ćemo svirati dok smo žive i dok imamo zdravlja, jer to i volimo. Očekujemo da nam se pridruže još dve devojke, koje trenutno uče – kaže Mara.\nNa pitanje da li je sigurno da će se harmonikaška grupa “podmladiti” novim članicama, ona kaže: “Obećale su”.\nNjihova nošnja spoj je tradicionalnog i modernog. Suknje su dužine do sredine listova, široke i bogate bojama i dezenima, a gornji delovi su u vezu (tradicionalna verzija) ili u svetlim, šljaštećim bojama (modernija verzija). Nošnju su na primeru lutaka prikazale članice udruženja “Ruža”, čija članica Marija Viljačik objašnjava značenje.\n– Devojke su nošnju nosile bez ikakvih komada na glavi. Mlade, udate devojke imaju jedinstveni komad na glavi, koji se stavlja na poseban način i prepoznatljiv je za Aradac. Žene sa decom obučene su tradicionalnije, imaju marame i na taj način se statusno razlikuju od drugih – pojašnjava Mara, čije udruženje postoji više od 25 godina i nastalo je iz sekcije mesnog odbora Matice slovačke.\nSigurno jedan od prepoznatljivijih delova slovačke tradicije jeste trpeza. Prisutne su degustacijom herovki, štrudli, breskvica i drugih poslastica i “slaniša” obradovale članice prisutnih udruženja.\nTagoviAradac manifestacija Čuvarkuća\nRadovi na obnavljanju pruge Zrenjanin – Novi Sad u punom su jeku!


Banjaluka: Po planu radovi na ambulanti u Donjim Kolima Banjaluka.com\nBanjaluka: Po planu radovi na ambulanti u Donjim Kolima\nIzgradnja zajedničkog objekta ambulante porodične medicine i mjesne zajednice u naselju Donja Kola odvija se prema planu i do sada je izgrađeno više od polovine objekta, navode iz Odjeljenja za komunalne i stambene poslove i poslove saobraćaja.\nUkupna površina objekta, u kome će, u prizemlju, biti smještena ambulanta, a na spratu prostorije mjesne zajednice, iznosiće 346 kvadratnih metara. Takođe, biće izvedeno spoljašnje uređenje, koje će obuhvatiti izgradnju parkinga, platoa za okupljanje građana i hortikulturno uređenje.\nPodsjećamo, kamen temeljac za izgradnju objekta postavljen je 18. avgusta 2016. godine, a ukupna vrijednost radova je 365.000 KM. Rok za završetak radova je mart 2017. godine.\nIzgradnja objekta ambulante i porodične medicine provodi se u okviru projekta jačanja zdravstvenog sektora koji zajednički realizuju Vlada Republike Srpske i Grad Banjaluka.\nTagovi: AmbulanteBanjalukaizgradnja\tPrijavi grešku


Jednodnevna izmena saobraćaja na pruzi Smederevo - Mala Krsna - Požarevac\nПочетна Једнодневна измена саобраћаја на прузи Смедерево - Мала Крсна - Пожаревац\nЈеднодневна измена саобраћаја на прузи Смедерево - Мала Крсна - Пожаревац\nNa pruzi Smederevo - Mala Krsna - Požarevac zbog radova između stanica Mala Krsna i Požarevac u četvrtak, 23. maja, od 8.00 do 14.00 sati, privremeno će biti izmenjena oraganizacija saobraćaja lokalnih putničkih vozova.\nVoz iz Beograda u 7.35 sati za Požarevac saobraćaće samo do stanice Kolari, a izostaće na relaciji Kolari - Požarevac.\nKompozicija iz Smedereva u 11.45 sati za Lapovo, krenuće iz Osipaonice u 12.26 sati, a neće saobraćati na relaciji Smederevo - Osipaonica. Lokalni voz iz Smedereva u 14.10 sati za Lapovo, umesto iz Smedereva polaziće iz Male Krsne u 14.34 sati, a izostaće od Smedereva do Male Krsne.\nPutnički voz iz Lapova u 9.40 sati za Smederevo voziće samo do Osipaonice, a izostaće na deonici Osipaonica - Smederevo.\nVozovi iz Požarevca u 8.15 sati, 11.45 sati i 12.55 sati za Smederevo, kao i iz Smedereva u 10.25 sati i 12.55 sati za Požarevac, u četvrtak 23. maja, neće saobraćati.\nOstali vozovi za prevoz putnika saobraćaju po važećem redu vožnje i izmenama koje su i dalje na snazi.


Kup Vojvodine u Novom Bečeju: Karatisti "Feniksa" u komšiluku uzeli srebro i bronzu · gradski.online\nNOVI BEČEJ- Ne prekida se serija uspešnih rezultata karatista “Feniksa” na domaćoj sceni. Kup Vojvodine u Novom Bečeju, kao novu priliku za dokazivanje, Kikinđani su uspešno iskoristili.\nTakmičenje za kadete i juniore, u organizaciji Karate saveza WKF, okupilo je oko 350 karatista iz 35 klubova. Kikinđanima su pripala dva odličja- srebro i bronza. Kadet Nikola Kočiš, u kategoriji do 57 kilograma, okitio se srebrnom medaljom u borbama.\nSa bronzom, iz Novog Bečeja, vratile su se članice juniorskog ženskog kata tima “Feniksa”. Medalje su osvojile Andrea Inđić, Lena Jakovljević i Dragana Mijandžić. Članove “Feniksa” uskoro očekuje Kup Srbije. Domaćin takmičenja biće Beočin.\nPrethodnoDirektorica ZZJZ: U poslednja dva meseca, u Kikindi nema novih obolelih od virusa korona\nSledećeU četvrtak: Prva akcija dobrovoljnog davanja krvi, u julu planirane još dve


Rockumentarnica: ‘Mi plačemo iza tamnih naočara’ – svedok niškog rokenrola | Balkanrock.com\nGodine 1986. objavljena je pesma i album „Mi plačemo iza tamnih naočara“ kultne niške grupe Dobri Isak. 26 godina kasnije pesma otvara istoimeni dokumentarni film Velimira Stojanovića i Marijana Cvetkovića koji ovekovečuje dešavanja na niškoj muzičkoj sceni. Nažalost, prvi poraz filma je izostanak priče o samom bendu Dobri Isak.\nFilm počinje monologom Ivana Jelenkovića (Fama) čija se priča završava rečenicom „Prodaj mamin televizor“, što nagoveštava možda najveći problem rokenrola srpske unutrašnjosti – novac. No, priča o niškom roku ima lep start, retko znan podatak da je prvu singl ploču upravo snimo Nišlija, Perica Stojančić.\nDokumentarac nema naratora, što je pozitivna odlika. Distancira autora i stvara privid objektivnosti, i umesto toga tok priče vodi selekcijom intervjua i odgovarajućih citata svojih gostiju. A gostiju i razgovora bilo je pregršt, da su neki sagovornici svedeni na samo jedno pojavljivanje i jednu rečenicu. Svoj doprinos filmu dala je gomila niških muzičara, ali i novinara i radnika u kulturi koji su makar i neposredno doprinosili popularizaciji niške scene. Treba istači da iako su autori filma deo benda Proces, uspeli su da ne reklamiraju svoj bend, čak ga možda i previše zanemarili samo da bi izbegli prozivke.\nFilm glavnim delom obuhvata period od 1980. do 2000. godine, sa jednim segmentom koji se fokusira na prethodnu deceniju. Scenario ima više celina, počev od podele po vremenskim etapama, sa fokusom najviše na muziku 80ih i 90ih; inflaciju i sam finansijski aspekt 90ih koji je sputavao razvoj domaće scene; probleme žanrovskog etiketiranja i predrasude koje je to sa sobom povlačilo; diskusiju o tadašnjoj medijskoj podršci (ili nedostatak iste), sa podsećanjem na neke radijske i televizijske emisije; klubovi i festivali kojima je nekada Niš mogao da se pohvali, od Joya, preko Undergrounda, KPGTa do Banker kluba; nedostatak podrške lokalnim bendovima, dok se ’stranci’ rado dočekuju; vreme protesta i političkog prevrata; i na kraju kratak prikaz sadašnjeg stanja, sa predstavljanjem mladih bendova.\nPo svojoj premijeri, veliku kritiku film dobija zbog pojavljivanja „ne-niških“ muzičara, ili kako je konkretnije isticano – beogradskih. U redu je pojavljivanje priznatih kritičara poput Janjatovića i Loknera, ali potenciranje muzičara koji nisu imali ništa pametno da kažu je samo traćenje filmske trake. Svaka čast Jovanu Matiću koji je itekako šta imao detaljnije da kaže o niškom rokenrolu, ali se opet pojavljivao najviše u filmu. Suludo je bilo ubaciti po jednu rečenicu Caneta, Vuče ili izgubljenog Olivera. A potpuno je nebulozno u dva navrata gledati Kebru koji svim snagama pokušava da mota cigaru i istovremeno priča o njegovoj anegdoti koja nije imala ikakve veze sa muzikom. Potreba da „porastemo“ i dodvorimo se prestonici ubija čar ovog dokumentarca.\nDrugu veliku raspravu izazvala je politika koja se provlači kroz dokumentarac. Pojedini učesnici u filmu bili su zgranuti pojavljivanjem Zorana Živkovića i pričom o demonstracijama. Ne treba smetnuti sa uma da je u vreme Živkovićevog mandata pokrenuta Nisomnija, tada besplatan festival. A da ne pričamo o njegovom doprinosu rokenrolu u vreme Slobodana Miloševića. Loša je bila prozivka Galije kojoj se zamera što je tada bila režimski bend, ali su ih pojedini sagovornici i kolege donekle odbranili.\nZa pohvalu je to što se provlače retke slike, snimci i spotovi domaćih bendova, pa i fotografije nekadašnjih klubova. Svi ti lepi trenuci i niška istorija zahvaljujući filmu i digitalnom svetu ostaće večni, neće otići u zaborav. Pominju se bendovi koje su mnogi zaboravili, ili pak za koje mlađa publika nije imala priliku da čuje do sada.\nSegment o aktuelnoj sceni je pokopao kliše da je rokenrol mrtav (iako je na kratko potencirano da je to tako od atentata nad Zoranom Đinđićem) i pokazao da svi ti problemi iz prošlosti i danas postoje, ali da rokenrol uvek opstaje i ima bendove željne uspeha. Priča se o decentralizaciji, departizaciji, inertnosti mladih umetnika, nedostatku autorskih bendova i to treba da služi kao nauk svima koji žele da se bave muzikom.\nNiš ima još jedan veliki problem. Zapravo, ne samo Niš, već kompletna muzička scena u ovoj zemlji – svi žive u prošlosti. Sećaju se boljih vremana, koja se posle gledanja ovog filma i ne čine mnogo srećnijim, i plaču nad njima. Niš je dobio dobar dokumentarac, kakav zaslužuje, koji lepo dokumentuje istoriju roka, ali sada treba gledati napred i nastaviti gurati rokenrol. Upravo je to, čini mi se, na kraju i bila suština „Mi plačemo iza tamnih naočara“\nDobrim delom kroz film se provlači doza humora, ali što se dublje zalazi u priču on nestaje i navodi nas da se zapitamo kako smo dozvolili da propadnu svi klubovi, da izumre muzička industrija, da se ugase neki festivali. Akteri filma ne daju odgovore na ta pitanja, ali se slažu oko jednog, i to čak koriste isti termin – provincija. Niš je provincija, palanka, kako Perašević kaže „ne zbog geografskog položaja“ već po mentalitetu ljudi.\nMa šta moglo da se vidi u ovom nagonu za zatvaranjem, za izuzimanjem iz vremena izvesno je da ovaj svet apsolutne otvorenosti postoji samo u duhu palanke, u njegovom strahu od sveta, da je taj svet jedan nedvosmisleno palanački svet. Nema sveta izvan duha palanke. – Filosofija Palanke, Radomir Konstantinović\nDatum izdavanja: 2012. godina\nRežija: Velimir Stojanović i Marijan Cvetković\nDužina trajanja: 61 minut


MLADI GRAH "PO STARU" - Coolinarika\nOvako bi moji primorci rekli,kad se nešto kuha na način, kako su to radili naši stari,pa sam i ja dao naziv grahu "po staru! Meni je na taj način najbolji, a vi probajte i prosudite, možda je ipak vaš recept bolji.......\nKg. 1 Mladog graha\nKom. 2-3 Mrkve\nKom. 1/2 Korjena celera\nŽlice 2 Usitnjenog čista peršina\nZaprška Brašno i ulje\nZačini Sol,biber i crvena paprika\nMladi grah staviti kuheti u hladnu vodu, dosta posoljenu, a kad zakuha, vodu bacite i dodajte novu. Povrće usitnite (kao na slici), te kad grah zakuha, ubacite ga u rajnglu. Kuhajte na laganijoj vatri, dok grah ne omekša,dosolite i pobiberite, a zatim izvadite svo povrće i ispasirajte ga , te ispasirano vratite u grah. Načinite laganu zapšku (jedna žlica brašna), te u nju stavite češnjak,peršin i crvenu papriku. Kad ste stavili zapršku, na laganoj vatri kuhajte grah još desetak minuta i poslužite uz kisele krastavce ili luk, a oni koji nemogu bez mesa, neka si skuhaju kakvu kobasu. DOMAĆI KRUH OBAVEZAN !\nPa vidla si kao se koriste gasovi od graha ? Kaj ti nisi vještica, pa da malo doletiš na metli do Zagreba na "hagra"?\nJutros prohladno, ubilo se za "hagra".... A gasovi... Pa sve ima cvoje chari, he, he....