Osam domaćih podkasta koje volimo da slušamo | Buro 24/7\n20.7.20. 21.30 2020-07-20T21:30:34+02:00\nIako zvuči neverovatno dođu neki dani kada se prosto zamorimo od muzike, ili kada aposlutno ništa ne deluje zanimljivo niti u skladu sa raspoloženjem i atmosferom u kojoj smo. Isto tako dođu i dani, kada želimo svoje vreme da iskoristimo najbolje moguće, da optimizujemo svaki trenutak, i umesto praznog klackanja u prevozu i gledanja kroz prozor svoje vreme obogatimo nekim sadržajem. I to obim koji će otvoriti nova pitanja, predstaviti nove ljude, preporučiti novi sadržaj. U oba slučaja, odgovor pada na podkaste. Pričali smo već o tome koje to podkaste članovi naše redakcije najčešće slušaju a ovaj put prelazimo na domaće gradivo. Koji su to lokalni podkasti koje ne bi trebalo zaobići?\nVeć u prvoj epizodi bilo je jasno da će ovaj podkast biti poslastica za sve ljubitelje kulture u najširem mogućem smislu. Za one kojima je smeštanje u širi kulturni i društveni kontekst neophodno, neophodno je i da pridodaju ovaj naslov na svoju listu redovnog slušanja. Biljana Keller (Biljana Srbljanović) i Vladimir Cerić (Synth Synthetic) pametno, duhovito i analitično raspredaju o različitim pop kulturnim pojavama i nepojavama povezujući muziku, umetnost, film, književnost, istoriju, i pletu beskrajno zanimljiv sadržaj. Nekada su na istoj strani, nekada se slažu da se ne slažu, ali je uvek činjenica da je slušati ih beskrajno poučno i zabavno.\nFusing Futures-Light Them Up\nUkoliko vam treba malo nade da će budućnost ipak biti blistava, onda je ovo zanimljiv podkast za pridodati na listu. Doprinos podkast sceni od strane Beogradske otvorene škole, zamišljen je kao glas mladih gde alumnisti BOŠ-a razmatraju najvažnija pitanja na radoznao i posvećen način i dokazuju da budućnost definitivno jeste na mladima i njihovim kreativnim razmišljanjima i hrabrim idejama. Za sada je tu prva sezona, to jest serija prvih razgovora koji su trajali od marta do juna, i koji se sada mogu u celosti poslušati. U potrazi za odgovorima na klimatske probleme i pitanja, korona krizu, i gde i kako početi sa transformacijom i prilagođavanjem novom životu, mladi nude različite perspektive, poglede i moguća rešenja.\nKako sam opis kaže, ovo je podkast o ljudima koji prate svoje ideje, i verovatno i ne postoji precizniji opis. “Pokretači” zaista donosi priču o pokretačima, to jest o onima koji se ne plaše da preuzmu korake koje žele i pokrenu i sebe i druge na pozitivne promene i život kakav žele. Ne može se reći da postoji tačna nit u pogledu industrije, jer hrabrih ljudi ima u svim poljima, tako da podkast “Pokretači” izdvaja pojedince koji prate svoje ideje i realizuju ih od baleta preko filma do istorije.\nSrđan Anđelić, kultni voditelj i jedan od osnivača „Devedesetdvojke“ koja je tokom devedesetih čuvala duh Beograda je nakon godina i godina pauze konačno pre nekoliko godina pokrenuo svoju emisiju. "Mjehur na Mreži" je Srđanov projekat a on neko ko je format radio emisije koju volimo i pratimo uspostavio daleko pre nego što su podkast i sabskrajbing postojale kao reči u svakodnevnom jeziku. Mjehurov glas je nostalgično putovanje u prošlosti i budućnost istovremeno i kao i uvek se bavi najaktuelnijim pitanjima, u svom maniru. Bez fiksnog termina, nepredvidivo, provokativno i prepoznatljivo.\nVažne teme jedan na jedan. Tako kaže opis podkasta a tako i jeste. U užurbanom gradskom ritmu često se desi da nemamo vremena da zastanemo i razmislimo o temema koje su stvarno važne, ali na sreću postoje oni koji znaju gde nam je dugme za pauzu. Od razgovora sa astrofizičarima o svemirskim kretanjima preko aktuelnih pitanja kako i da li putovati u trenutnoj situaciji, do borbe za život bez diskriminacije. Sve teme koje hteli ili ne, ne možemo ignorisati.\nKako autor podkasta, Galeb Nikačević kaže čovek traga od kako postoji a on svoje lično traganje obavlja kroz intervjue sa beskrajno zanimljivim sagovornicima. “Kroz razgovore i putovanja, ovo je moja potraga, moj pokušaj da pobegnem od besmisla.” Na ličnom planu mu verovatno uspeva da ovim izmakne besmislu, ali na generalnom sasvim sigurno da nas iz istog iščupa, jer su iskrenost i britkost svake od epizoda nešto što je neverovatno falilo domaćoj podkast sceni. Verovatno je to i razlog što čitava generacija kojoj se raspon pažnje meri u sekundima veoma jednostavno ostaje uključena i fokusirana, čak iako neke od epizoda traju preko tri sata. Jer nekako slušajući zanimljive dijaloge Galeba sa gostima kao što su Zoran Kesić, Srećko Horvat, Darko Perić, vreme leti. A i epizode, budući da do danas "Agelast" broji 31 epizodu.\nAutorke i voditeljke Marija Radaković i Dunja Jovanović su modnom i novinarskom svetu odavno poznate kao angažovane i aktivne. Prošle godine su njihovi stavovi i istraživanja zadobili formu podkasta, i od tada svake druge nedelje sredom postavljaju izazovna pitanja, radoznalo istražuju, i bore se za održivost primerima dobre prakse. Kako je modna industrija jedan od najvećih zagađivača kroz seriju epizoda i razgovora sa relevantnim gostima iz mode, politike i ekologije, istražuju na koje je sve načine moguće promeniti ovu industriju u savremenom svetu. Pitanju prava pitanja, bore se za i svet u kom je važnije pitanje “kako?” a ne “šta?”.\nBeba na podkast sceni nastala iz potrebe da se reaguje u kriznim i kritičnim situacijama i odgovori na njih kvalitetnim i edukativnim sadržajem. Uzimajući u obzir čudnost sadašnjeg trenutka, izmenjenu socijalnu situaciju i mere fizičkog distanciranja, koje nas drže izolovane i u znatno drugačijim svakodnevicama nego pre Centar E8 je odlučio da se ta izolacija može ublažiti zanimljivim sadržajem. Tako je nastao podkast "Mladost" koji vode Jana Šarić i Tamara Urošević, i u razgovorima sa različitim akterima savremene scene adresiraju različite izazove sa kojima se mladi suočavaju čak i u standardnom kontekstu, a koji posebno dolaze do izražaja u situacijama krize. Podcast Mladost se bavi mentalnim zdravljem i emocionalnom dobrobiti mladih, pitanjema nasilja, odnosno nenasilja, opresivnim strukturama poput rasizma, seksizma i ekstremizma, kao i pokušajima njihove prevencije.


Efes, Turska - aranžmani, kružne ture, ponude | Aladin\nEfes - Turska\nEfes (0), Turska (674)\nEfes, Turska - aranžmani, kružne ture, ponude\nEfes - Aranžmani, turističke agencije, privatni smeštaj\nDrevni Efes je bio veliki trgovački grad i središte kulta Kibele, anatolijske boginje plodnosti. Pod uticajem Jonaca, Kibela je postala Artemida, devičanska boginja lova i Meseca, a veličanstveni hram je bio podignut u njenu čast. Kada su Rimljani preuzeli vlast i učinili ovaj region azijskom provincijom, Artemida je postala Dijana, a Efes je postao prestonica rimske provincije. Ako vas ruševine ne zanimaju mnogo, par sati je dovoljno za razgledanje, ali pravi ljubitelji će tu želeti da provedu čitav dan.\nEfes je veliko arheološko nalazište u Egejskom regionu Turske.\n- Efeško parkiralište je okruženo kućama čaja („çay bahçesis“), restoranima i prodavnicama suvenira, a sa desne strane puta nalaze se ruševine Crkve Deve Marije, takođe poznate i kao Dvostruka crkva. Prvobitna građevina je bila muzej, Sala muza – mesto za predavanja, časove i debate. Nakon što je izgorela u požaru ponovno je izgrađena u vidu crkve u 4. veku. Kasnije je dobila funkciju sedišta trećeg Vaseljenskog sabora (431. g.n.e.) koji je osudio Nestorijevu jeres.\n- Ne možete promašiti impresivni korintski Hadrijanov hram, sa frizovima i Meduzinom glavom koja ga štiti od zlih duhova. Videćete ga sa leve strane ako idete Kuretskim putem. Posvećen je Hadrijanu, Artemidi i efeškom stanovništvu iz 118. g.n.e. U velikoj meri je rekonstruisan u 5. veku. Preko puta se nalazi red prodavnica iz istog perioda, ispred kojih je složeni mozaik iz 5. veka.\n- Efes je najbolje očuvani klasični grad u istočnom Mediteranu. Bitno je istaći da postoje dva ulaza u ovaj grad, koji su jedan od drugog udaljeni otprilike 3 km. Možda će vam najviše odgovarati da vas neko odveze do gornjeg ulaza (južna kapija ili „güney kapısı“), tako da se peške možete vratiti nizbrdo kroz ruševine pa napolje kroz niži glavni ulaz.\n- Celzijeva biblioteka: Tiberije Julije Celzije je bio rimski vladar Anatolije na početku 2. veka n.e. Prema latinsko-grčkom tekstu urezanom na bočnoj strani prednjeg stepeništa, njegov sin, konzul Tiberije Julije Akvila, podigao je tu biblioteku u očevu čast nakon njegove smrti 114. godine. Celzije je sahranjen ispod zapadne strane. U biblioteci se nalazilo 12.000 svitaka u nišama zidova. Jaz od 1 m između unutrašnjih i spoljašnjih zidova štitio je vredne knjige od ekstremnih temperatura i vlage.\n- Od Velikog pozorišta pođite ka jugu duž Svetog puta obloženog mermerom, takođe poznatog i kao Mermerni put. Obratite pažnju na ostatke vodovodnih i kanalizacionih sistema ispod kamenja za popločavanje i na brazde koje su načinila vozila na točkove (kojima nije bilo dozvoljeno da idu Ulicom luke).\n- Mermerom popločana Ulica luke je nekada bila najveličanstvenija ulica u Efesu i predstavlja baštinu vizantijskog cara Arkadija (395-408. g. n.e.). U danima najveće slave, na kraju luke su postojala kupatila i trijumfalni stubovi, kao i prodavnice duž obe njene strane. Pedeset uličnih svetala osvetljavaju njene kolonade a vodeni i kanalizacioni odvodi se protežu ispod mermernog kamenja za popločavanje. Beše to i još uvek jeste veličanstveni prizor.\n- Na istočnoj strani Ulice luke nalazi se Veliko pozorište, koje su rekonstruisali Rimljani u periodu između 41. i 117. g. n.e. Prvo pozorište na toj lokaciji datira iz helenističkog Lizimahovog grada. Mnoge karakteristike prvobitne građevine su zastupljene i u toj rimskoj verziji, uključujući i domišljati dizajn kavee (odeljka za sedenje) u koju je moglo da stane 25.000 ljudi.\n- Uzbrdo od Herkulove kapije s leve strane nalazi se Gornji Efes, u kome se nalaze ostaci Pritanisa (opštinske hale) i Hram Hestije Buleje, u kom je bio čuvan večito održavani plamen.\n- Najzad, dolazite i do odeona, malog pozorišta koje potiče iz 150. g. n.e u kom su se održavali muzički nastupi i sastanci gradskog veća. Mermerna sedišta u dnu daju nagoveštaj nekadašnje raskoši ove građevine.\n- Preko puta Hadrijanovog hrama nalaze se veličanstvene Terasaste kuće. Šteta što zbog skupe ulaznice većina ljudi ne poseti ovu lokaciju. Terasaste kuće i dalje mestimično imaju po 2 sprata, zidovi su im prekriveni freskama, a podovi složenim mozaicima. Manji predmeti nađeni u kućama izloženi su u Efeškom muzeju u Selčuku.\n- Kuretski put se završava dvospratnom Herkulovom kapijom, podignutom u 4. veku n.e, sa reljefima na kojima je prikazan Herkul na oba glavna stuba. Sa desne strane jedna bočna ulica vodi do kolosalnog hrama posvećenog caru Domicijanu (81-96. g. n.e.), čiji jedan deo zauzima retko dostupni Muzej natpisa.\n- Dalje uz Kuretski put sa leve strane nalazi se Trajanova fontana. Od ogromne statue cara (98-117. g. n.e.), koja se nekada nadvijala nad bazenom fontane, ostao je samo mali deo.\nDržava Sve...Australija (1)Austrija (1)Bosna i Hercegovina (197)Bugarska (4)Češka (3)Crna Gora (474)Egipat (87)Finska (1)Francuska (4)Grčka (2029)Hrvatska (2421)Indonezija (3)Italija (68)Kipar (68)Makedonija (166)Maldivi (1)Malezija (2)Malta (1)Maroko (1)Mauricijus (3)Monako (1)Nemačka (3)Poljska (3)Portugal (1)Rumunija (1)Rusija (1)Sejšeli (1)Slovenija (479)Španija (94)Srbija (323)Tajland (2)Tunis (21)Turska (674)UA Emirati (6)Ukrajina (1)Velika Britanija (1)\nVrste putovanja Sve...Letovanje (5993)Jesen / Zima na moru (2523)Kontinentalni turizam (624)Metropole (417)Zimovanje (278)Banje i wellness (101)First minute (64)Specijalne ponude (40)Kružne ture (24)Egzotične destinacije (12)Seoski turizam (10)Sport (6)Poklonička putovanja (5)Last minute (4)Izleti i vikend ture (3)Krstarenje (2)\nAranžmani i ponude za letovanje: Grčka, Italija, Turska, Bugarska, Tunis, Egipat, Crna Gora, Hrvatska. Letovanje, zimovanje, egzotika, kružne ture, krstarenje, metropole, izleti i vikend ture, first i last minute ponude. Efes, Turska.


E-proračun: Moderan alat za planiranje županijskih proračuna / Bljesak.info | BH Internet magazin\nE-proračun: Moderan alat za planiranje županijskih proračuna\nE-proračun za jednoobraznost u planiranju proračuna svih županija\nGospodarstvo / Ulaganja | 27. 03. 2018. u 17:47 Fena\nDopremijerka i federalna ministrica financija Jelka Milićević i američka veleposlanica u BiH Maureen Cormack danas su u Sarajevu predstavile informacijski sustav za upravljanje proračunom, takozvani ''E-proračun''.\nPomoću njega omogućeno je svim županijama da svoje proračune pripremaju na najsuvremenijoj platformi.\n'' To znači da sada imamo jednoobraznost u planiranju proračuna između svih županija, te izravnu povezanost s Federalnim ministarstvom financija'', rekla je Milićević.\nDodaje da pokretanje E-proračuna predstavlja prvi korak u uspostavljanju potpune transparentnosti u ocjeni kretanja fiskalne pozicije u FBiH, što nije uvijek jednostavno imajući u vidu nivo decentraliziranosti.\nVideo: Moramo se opredijeliti kakvu želimo Razvojnu banku\n''E-proračun aplikacija je moderan alat, kojim se ne samo standardizira proračunski proces, već se značajno smanjuje mogućnost greške, te omogućavaju u realnom vremenu različite analize promjene pojedinih mjera u procesu usvajanja proračuna'', naglasila je Milićević.\nZnačajnim smatra što E-proračun sadrži modul za procjenu fiskalnih učinaka, jer se time, pored detaljne analize utjecaja pojedinih propisa, u osnovi nameće jedan novi viši standard odgovornosti za sve donositelje odluka.\nE-proračun će, kako ocjenjuje Milićević, imati dugoročne pozitivne efekte na kvalitetu javnih financija u FBiH.\nIzrazila je zahvalnost američkim partnerima na okončanom procesu tehničke pomoći koja je pružena u okviru USAID-ov Projekta reforma fiskalnog sektora (FAR) i Projekta jačanja državnih institucija i procesa (SGIP).\nOsiguran je softver, hardver i obuka za 10 županijskih ministarstava financija i Ministarstvo financija FBiH, te unošenje podataka u realnom vremenu, koji će biti dostupni javnosti.\n''U ovaj projekt elektronskog praćenja i izrade proračuna USAID je uložio oko 700.000 KM'', kazala je Cormack, dodajući da će osim transparentnosti E-proračun pomoći u praćenju priliva i protoka proračunskih sredstava u FBiH.\nDopremijerka i federalna ministrica financija Jelka Milićević potvrdila je danas novinarima u Sarajevu da Razvojna banka FBiH ima određenih problema u svom poslovanju.\n''Od samog početka nisu popunjena sva tijela banke. Ova banka nije alatka u razvojnoj politici Vlade Federacije BiH. Iz tih razloga bilo je problema u sazivanju Skupštine, radu Nadzornog odbora i same Uprave. Konačno se moramo opredijeliti kakvu mi to hoćemo Razvojnu banku'', kazala je Milićević komentirajući da li se navedeno tumači kao „previranje između HDZ-a BiH i SBB-a“.\nPodcrtala je da to nije točno navodeći da su i međunarodni čimbenici koji prate financijski sektor prepoznali probleme u funkcioniranju Razvojne banke.\n''Jedna od zadaća koja je stavljena pred Vladu je da se veoma brzo pripremi potpuno novi zakon o Razvojnoj banci'', poručila je Milićević.\nTakođer, federalna ministrica financija novinarima je prokomentirala podatak iz najnovijeg izvještaja Centara civilnih inicijativa da je ''u Federaciji samo 46 posto ispunjeno obaveza iz Reformske agende'', te navela da ne može tvrditi da li su ti postotci točni.\n''Činjenica je da imamo određenih zastoja odnosno prolongiranja aktivnosti, ali mislim da ćemo to stići, ukoliko smognemo snage da izbornu godinu pretvorimo u godinu kada moramo završiti neke obaveze iz Reformske agende'', poručila je Milićević.\nProračun Jelka Milićević Maureen Cormack\nUsvojen proračun Općine Tomislavgrad: Srednja vrijednost želja\nNisu podržali branitelje: Patkovićeva Fondacija proračunskim novcem pomaže ratne zločince!\nOdržavanje Partizanskog groblja u proračunu Grada Mostara


Sheer Mag objavili treći singl | OUT OF THE DARKNESS\nby machine gun etiquette · Published 04.03.2016. · Updated 04.03.2016.\nSheer Mag prića započinje poput mnogih urbanih legendi. Sledeći idole iz ranog detinjstva poput: Bee Gees, The Almond Brothers Band i sličnih (Brothers In Bend) poduhvata, braća Seely su rešila da naprave rock bend koji ce prevazići sve uzore.\nNastali su 2014. u Filadelfiji iz hardcore punk miljea, nošeni duhom DIY etike, svirajući rock 70ih, muziku na trenutke nalik Thin Lizzy, MC5, Suzi Quatro, Fleetwood Mac. Predvođeni braćom Seely (Kyle/gitara i Hart/ bas gitara), uz odličan glas frontmenke Tine Halladay i vrlo zapaženog Matt Palmera na drugoj gitari kao i njihovog drugog po redu bubnjara Ian Dykstre, bend je znao i imao šta da kaže, kao i da prenese poruku, a tek kako zvuči (e to mora da se čuje uživo, jer teško ću vam opisati tu magiju).\nZa veoma kratak vremenski period zaokupili su pažnju javnosti svojim prvim izdanjem na 7″vinilu, nije prošlo mnogo vremena nakon toga da ih je Rolling Stone magazin uvrstio u “10 New Artists You Need To Know”, budućnost ovog benda se polako nazirala. Nakon toga izlazi i drugi 7″ simboličnog naslova II. Slede veliki broj koncerata i rasprodata evropska turneja na kojoj su posetili i naše krajeve. Svirka se desila u zemunskom klubu FEST uz zapažen broj posetilaca, premda je bend ne-toliko-poznat na ovim prostorima (osim manjem broju sladokusaca). 7″-evi se nižu kao na traci i upravo juče (03.03.2016.) je izašao i njihov treći po redu naslovljen kao (pogađate već siguran sam u to) “treći” III (zajedničkim snagama Statick Shock Rec-a i Wilsuns Recording Company). Bend je ostao veran svom prepoznatljivom zvuku od prvog do poslednjeg izdanja, kao i DIY punk etici, a i zašto bi menjali išta kad je sve perfektno i ovako?!\nSheer Mag – III 7″\nTopla preporuka za vas ako još uvek niste otkrili ovu simpatičnu bandu entuzijasta koji se bave muzikom, isključivo iz ljubavi prema istoj.\nEvo ga mali delić magije i za vas (7.12.2015., Klub ’’Fest’’, Zemun) Sheer Mag (USA), Mutabo (Beograd), Katma (Beograd), Peenters (Beograd/USA\nSheer Mag – live Klub Fest\nTags: 2016.IIIKlub FestSheer Mag\nNext story Gorilla Biscuits / 02. 03. 2016. / Arena, Beč\nPrevious story Proleće ima novi album\nby Sheki · Published 31.05.2016. · Last modified 10.04.2017.


Kurs poslovnog engleskog jezika - Business English, Beograd, Novi Beograd…\n1 mesec-2,5 meseca\nRadionica poslovnog engleskog jezika - nastava je organizovana kao blok časova u trajanju od 3 sata, tj. 2 dvočasa, ukupan fond 10 dvočasa, trajanje mesec dana - 5 blok časova, termini vikendom ili radnim danima uveče, ukupna cena kursa iznosi: 6900 din.\nIntenzivan kurs poslovnog engleskog za odrasle nivo B1+, početak kursa 8.7.2022., trajanje 2,5 meseca, 3 puta nedeljno po dvočas, fond časova 32 dvočasa, termini popodnevni i večernji radnim danima i vikendom po dogovoru. Ukupna cena kursa sa popustom iznosi 25.800.\nKurs poslovnog engleskog za odrasle nivo B1+, početak kursa 8.7.2022., trajanje 4 meseca, 2 puta nedeljno po dvočas, fond časova 36 dvočasa, termini popodnevni i večernji radnim danima i vikendom po dogovoru. Cena mesečne rate sa popustom iznosi 6.600!\nIntenzivan kurs poslovnog engleskog B2+, početak kursa 8.7.2022., trajanje 3 meseca, 3 puta nedeljno po dvočas, fond časova 36 dvočasa, termini večernji radnim danima i vikendom po dogovoru. Ukupna cena kursa sa popustom 25.800, plaćanje u ratama.\nKurs poslovnog engleskog B2+, početak kursa 8.7.2022, trajanje 4 meseca, 2 puta nedeljno po dvočas, fond časova 36 dvočasa, termini večernji radnim danima i vikendom po dogovoru. Cena mesečne rate sa popustom 6.600,00 dinara, ukupna cena uključuje 4 rate.\nKurs poslovnog engleskog C1, početak kursa 8.7.2022, trajanje 4 meseca, 2 puta nedeljno po dvočas, fond časova 36 dvočasa, termini večernji radnim danima i vikendom po dogovoru. Cena mesečne rate sa popustom 6.600,00 dinara, ukupna cena uključuje 4 rate.\nIntenzivan Kurs poslovnog engleskog C1, početak kursa 8.7.2022. trajanje 3 meseca, 3 puta nedeljno po dvočas, fond časova 36 dvočasa, termini večernji radnim danima i vikendom po dogovoru. Cena mesečne rate sa popustom 6.600,00 dinara.\nPripadate poslovnom miljeu?\nUčili ste engleski jezik kroz čitavo svoje školovanje a niste ga progovorili?\nZatičete sebe u situaciji da ne znate da odgovorite na email ili telefonski poziv, sastavite svoj CV, izvršite prezentaciju proizvoda i usluga?\nJednostavno niste zadovoljni svojim znanjem engleskog jezika i to Vas onemogućava u daljem poslovnom napredovanju?\nKrajnje je vreme da u pozitivnoj atmosferi uz dobro raspoloženje savladate poslovni engleski jezik i krenete u nove pobede!!!\nPokrenuli smo RADIONICU POSLOVNOG ENGLESKOG JEZIKA sa ciljem da Vam omogući usvajanje stručnog vokabulara i poslovnih veština komuniciranja uz pažljivo odabrane autentične materijale, najsavremeniju metodologiju nastave, dinamičan i komunikativan pristup.\nRadionica će učiniti sve potrebno da uspešno savladate:\nlično predstavljanje, CV\nprezentaciju proizvoda i usluga\ntelefonsku komunikaciju (kako uspešno obaviti telefonski razgovor, pozivanje i primanje telefonskih poziva, preusmeravanje poziva, osnovna razmena informacija, usaglašavanje i promena termina sastanka, primanje i ostavljanje poruka, uzvraćanje poziva, završetak razgovora)\nemail (vrste i tipovi mejlova, formalni i neformalni stil pisanja, uvodni, srednji i završni deo mejla, jezički sadržaji za pisanje mejlova, izrazi, fraze, rečenice)\nprihvatanje i odbijanje ponude itd...\nDa biste imali maksimalnu korist od pohadjanja radionice potrebno je da posedujete odredjeno predznanje, najbolje bi bilo da je to početni srednji (preintermediate) ili srednji nivo znanja engleskog jezika (Intermediate). Pored toga otvoren, vedar duh i pozitivne misli, se kod nas podrazumevaju.\nDOBRODOŠLI U SVET UČENJA POSLOVNOG ENGLESKOG JEZIKA SA UŽIVANJEM!\ntrajanje kursa je 4 nedelje\ntempo rada je dva puta nedeljno po 120 min.\ntermini za nastavu su vikendom, izbor vremena je po dogovoru, i radnim danima\npo završetku polaznici polažu test i dobijaju sertifikat o pohadjanju radionice


Ponašanje tokom ...\nPonašanje tokom - Šumski požar\nŠumski požari su požari na otvorenom koji se brzo šire i zahvataju šumske predele i drugu vegetaciju – žbunje, nisko rastinje, travu u blizini poljoprivrednih površina, nenaseljena i teško pristupačna područja. Posebni vremenski uslovi – visoke temperature, jak vetar i suvo vreme utiču na nastajanje i širenje požara.\nPonašanje tokom - Oluje i udari groma\nOpasnost za vreme oluja čine veoma jaki vetrovi, jake i obilne padavine, udar groma i mogući grad. Preduzmite sve što je neophodno pre nego što oluja zahvati vaše područje. Pravila povećanja sigurnosti mogu samo umanjiti rizik od potencijalne štete i gubitaka. Atmosferska pražnjenja su opasna, nepredvidljiva i sigurnost nikada nije apsolutno zagarantovana.\nTrenutak nepažnje u kuhinji, neispravan električni aparat ili veš ostavljen suviše blizu grejalice ili peći – svi ovi faktori bi mogli da imaju katastrofalne posledice, da prouzrokuju znatnu materijalnu štetu i izlože opasnosti članove porodice. Postoji nekoliko jednostavnih stvari koje možete da uradite da zaštitite vašu porodicu od opasnosti koja preti od požara. Ako nađete vremena da "proverite ključna mesta", ako pripremite plan evakuacije u slučaju požara, imaćete veće šanse da izbegnete razorne posledice požara.


Magična zona » Pokrenite samoisceljenje:POSTANITE GOSPODAR SVOG ZDRAVLJA! Pokrenite samoisceljenje:POSTANITE GOSPODAR SVOG ZDRAVLJA! – Magična zona\n“U mojim edukativnim radionicama ljudi uče kako da se opuste i pokrenu unutrašnju snagu koja im pomaže da savladaju bolest ali i da privuku pozitivne stvari u život”, ističe Kostadinov\nJoš kao student filozofije, Jordan Kostadinov posvetio se proučavanju drevnih znanja mudraca sa Zapada i Istoka, što mu je pomoglo da osmisli jedinstvenu metodu samoisceljenja, jedinstvenu i priznatu u svetu, kojom se postižu fascinantni rezultati.\n“Od davnina ljudi tragaju za metodama koje bi im pomogle da kontrolišu, održavaju i unapređuju svoje zdravlje i uopšte vitalnu i radnu sposobnost. Od šamana i vračeva preko holističkih isceliteljskih sistema drevnih civilizicaja, pa sve do tehnološki sofisticirane savremene medicine, čovek se oduvek trudio da spreči ili leči bolesti. Život je naša najveća vrednost, a može da se pretvori u patnju i bol ukoliko nam je narušeno zdravlje”, ističe naš sagovornik.\nJoš od rane mladosti Jordan je tragao za spoznajom i odgovorima na pitanja šta su svet, materija, energija, spoznaja… “Kao kruna višegodišnjeg istraživanja, nastala je moja knjiga ‘Dodir duha’ u kojoj sam izložio teoriju svega, pre svega duha. Ali, nisam se na tome zaustavio, već sam, da bih pomogao ljudima, u Beogradu osnovao svoju školu samoisceljenja. Namenjena je onima koji žele da nauče da se opuste i pokrenu samoisceljujuću snagu, koji donosi konkretne rezultate ne samo u oblasti zdravlja, nego i komunikacije, posla, jednom rečju privlači lepe, pozitivne stvari u život.”\nBolest, kako tvrdi Jordan Kostadinov, predstavlja disbalans energije, koja može da se uravnoteži njegovim metodama. “Čovekova moć krije se u njemu samom i svaki pojedinac, uz pravo znanje koje se stiče u mojim radionicama, može da postane stabilan i nedodirljiv za energije bolesti, ali i druge negativne pojave u okruženju. Zašto da zavisimo od drugih, kada sami možemo uzeti kormilo života u sopstvene ruke i sve to zahvaljujući dragocenim znanjima naših mudrih predaka.\nMetoda koju praktikujem zove se interaktivna autosugestija i pomoću nje se otklanjaju potisnute negativne emocije poput strahova, trauma i depresije, jedan od glavnih uzročnika bolesti”, objašnjava iscelitelj i dodaje da njegov tim ne negira medicinska dostignuća, već sarađuju sa lekarima koji su često polaznici njegovih kurseva. “Naime, dešava se da se pojedine terapije kao i lekovi koji su se godinama primenjivali odjednom proglase štetnim i opasnim po čovekovo zdravlje! Zato se trudim da pomognem ljudima da pokrenu samoisceljenje i da se izleče na potpuno prirodan i neškodljiv način.”\nDa bi se bolje razumeo Jordanov program samoisceljenja, potrebno je produbiti znanja o ljudskom biću koje je kompleksan sistem, neograničenih mogućnosti i potencijala. X”Čovek je samosvesno i kreativno biće, kroz njega se međusobno prožimaju osnovne sfere – telo, duša i duh. To je nedeljiva celina u kojoj ništa nije primarno ili sekundarno, sve je podjednako značajno. Telo predstavlja prostor ljudskog bića, a u njegovu sferu spadaju metabolizam, razum i anatomija; duša se sastoji iz vitalne energije, svesti, fiziologije i emocije, ona je dah života, sila koja omogućava opstanak i funkcionisanje organizma. U sferu duha spadaju spoznaja, smisao, savest i samosvest. Da bi čovek mogao optimalno da funkcioniše, mora da bude u harmoniji sa samim sobom i sa okolinom, i samo su u tom slučaju sve sfere u harmoniji. Poremećen sklad dovodi do funkcionalnih smetnji koje se manifestuju kao psihofizičke bolesti, a samoisceljenje je, zapravo, proces uspostavljanja ponovne ravnoteže”X, objašnjava Jordan.\nJordanov program samoisceljenja obuhvata telo, dušu i duhovni razvoj, a predstavio ga je u svojoj drugoj knjizi “Re–Genesis”. “Samoobnavaljanje predstavlja osnovu života koji opstaje samo ako se stalno regeneriše prilagođavajući se okolini. Otuda potiče i naziv programa iscelenja Re-Genesis.\nPoznato je da opstanak svih živih vrsta direktno zavisi od njihovog prilagođavanja životnoj sredini. Čovek je jedino biće koje ima sposobnost da životnu sredinu prilagođava sebi. Razumljivo, takva moć podrazumeva i veoma visok stepen odgovornosti jer svojim aktivnostima utiče i na ostala živa bića na planeti.”\nUklanjanje psihofizičkih poremećaja\nCilj tretmana, kako ističe Kostadinov, jeste harmonizacija ljudskog bića i podsticanje samoisceljenja. “Višedecijska primena našeg programa pokazala je visoku efikasnost u tretiranju i otklanjanju ozbiljnih psihofizičkih poremaćaja i smetnji, poput mijalgija, neuralgija, pa i neuropatija, u slučaju degenerativnih promena koštano-zglobnog sistema, uključujući i kičmu (diskopatija i drugi poremećaji i smetnje). Ove metode pomažu u slučaju hormonalnih i drugih sistemskih poremećaja, autoimunih oboljenja, kao i raznih cističnih i tumoroidnih tvorevina i masa po čitavom organizmu. Svaka bolest se može isceliti ako se na vreme pokrene samoisceljenje!\nPokrenite samoisceljenje:POSTANITE GOSPODAR SVOG ZDRAVLJA! was last modified: December 24th, 2020 by dijana


Autor Jadranka Milenković, objavljeno 14/07/2019 Nema komentara\nDvadeset prvi vek, vek za koji nismo sigurni je li zapravo počeo onda kad je kalendar to najavio, je li počeo znatno ranije, još krajem prethodnog milenijuma, ili tek treba zaista da otpočne, po mnogima predstavlja vreme ispražnjeno od suštine i značenja, vreme simulacije i večite sadašnjosti, lažnih odnosa i neopipljivih kvazi-vrednosti, u kome se gubi svaki dodir sa čvrstim tlom pod nogama. No, čak i u takvim vremenima, gde najveći broj prezauzetih ljudi u ogromnim gradovima-zatvorima, kao u mravinjacima, užurbano grabi ka zamišljenom cilju, izdvoji se neko spreman da krene u suprotnom smeru, ka značajnim mestima prošlosti, ispisujući na svoju mapu datume velikih bitaka, imena zaboravljenih umetnika, nazive ritualnih okupljanja ili imena lokalnih svetinja. Na put ih prate govoreći o njima kao o zanesenjacima koji vole gomile kamenja. Zapravo, otvorimo li širom oči, videćemo da pored takvog kamenja: ostataka rimskih građevina, ranohrišćanskih kripti, sarkofaga, utvrđenja obnovljenih u tursko doba, saplićući se o kosti i lobanje predaka, prolazimo ovom zemljom krcatom istorijom za koju kažu da je užasavajuća i veličanstvena. Mogli bismo zastati i zapitati se: šta vidimo, šta propuštamo, šta tražimo, i koja su to mesta koja nas pozivaju nekim skrivenim smislom, kojima bismo rado hodočastili. Šta je to (osim gomile kamenja) što bismo želeli tamo da nađemo?\nJedna od najupečatljivijih knjiga koje sam prošle godine pročitala je knjiga “Nekuda dalje, negde drugde” poljskog autora Darijuša Čaje. Darijuš Čaja (1961) – autor gotovo potpuno nepoznat domaćoj publici – doktor je antropoloških nauka, naučni radnik na Institutu za etnologiju i kulturnu antropologiju Jagjelonjskog univerziteta, član redakcije tromesečnika „Konteksti” Instituta za umetnost Poljske akademije nauka, lista koji se bavi problematikom između folklora i avangardne umetnosti, između estetike i antropologije, kao i temama pozorišta, popularne i masovne kulture. Njegove dosad objavljene knjige su: Signatura i fragment. Antropološke naracije (2004); Anatomija duše. Figure mašte i jezičke igre (2006); Časovi mraka (2009) koja je dobila nagradu za najbolju knjigu Fondacije TVP Kultura. Knjiga o kojoj govorimo – Nekuda dalje, negde drugde – ušla je 2011. godine u najuži izbor za poljsku prestižnu književnu nagradu Nike. Kod nas je knjigu prevela Milica Markić; objavljena je u izdanju Korneta 2016. godine.\nU pitanju je putopisna proza, koja prikazuje jednu drugu Italiju – daleko od poznatih turističkih destinacija. Mesta kojima Čaja hodočasti izabrana su pomoću neobičnog ključa (biće potrebno pročitati više od dve trećine knjige da bi se pronašao još neki zajednički imenitelj osim geografske pripadnosti jugu); tu su, na primer, mesto gde se na području hrišćanskog zapada prvi put pojavljuje arhangel Mihail, lokacija koju Tarkovski bira za snimanje “Nostalgije”, zatim Kastel del Monte – građevina koja je Umbertu Eku poslužila kao inspiracija za opatiju u knjizi “Ime ruže”, Gezualdov zamak u Venozi u kome on komponuje, ubija i pati, prostor gde nastaje tradicionalni ples “tarantela”, bojište na kome se odigrava rimsko-kartaginska bitka 216. godine pre n.e, selo u kome je sniman Mel Gibsonov film o Isusu itd. Ono što je jedna od mogućih dodirnih tačaka izabranih lokacija jeste susret onostranog i ovozemaljskog, pojava prelomnih momenata, upliv nečega nerazumljivog što još uvek u sadašnjosti “bridi” svojim značenjem, iako vidljivu manifestaciju te pojave prekriva veo prašine i naslaga zaborava. Taj susret onostranog i vidljivog još uvek je živ kroz održavanje procesija i kroz očuvanje ritualnih manifestacija i plesova – daleko od očiju radoznalih turista, što je nedvosmislen znak da se rituali odvijaju iz istih razloga iz kojih su i nastali. Ostala mesta – napušteni Gezualdov dom, zapostavljeno kansko bojište i slično – svedoče o događajima koji su uticali na tok istorije ili razvoj umetnosti, predajući se potom zaboravu.\nDarijuš Čaja (kao i Tarkovski tražeći najbolje mesto za “Nostalgiju”), ne teži tome da prikaže sjaj turističke atrakcije, simulakrum, restaurirane spomenike i gradove koji prodaju svoju istoriju. On govori o onome što je (iz dubine istorijskog bunara bez dna) stvaralo naročita mesta, ljude, događaje, snove, prelomne obrte, verovanja, ukazanja, koja nam se, makar iz gomile kamenja, prikazuju na način koji ne predstavlja laž, scenu ili masku. Ta mesta, te tačke, ukazuju se u svoj golotinji vlastite prolaznosti, ali istovremeno još uvek bremenite onim potencijalom kojim su svoj trag upisale u anale svetske kulturne baštine. Knjiga je napisana na takav način da čitajući je osećate prašnjavi i užaren put pod nogama, vidite njihanje grana, čujete grleni govor lokalnog stanovništva, plešete s njima uz lokalne napeve, a zatim u najsvečanijem raspoloženju pristupate lokalnoj svetinji ili ulazite u procesiju – bez kamere, zamišljeni, zagledani “unutra”, stopljeni sa istinom dešavanja koje vas okružuje, kao skitnice, prosjaci, hodočasnici od pamtiveka, ili isto onako kako su to činili žitelji planinskih sela na jugu Italije pre više od deset, ili čak petnaest vekova.\nŠta je zapravo putovanje, pitanje je koje traži iscrpniji odgovor, neku vrstu redefinisanja, pogotovo nakon dolaska u dodir sa nekim intrigantnim, drugačijim delima savremene poljske literature, kao što su, pored inspirativnog putopisa Nekuda dalje, negde drugde Darijuša Čaje o kome je reč, još i knjige Beguni Olge Tokarčuk i Trunje Kšištofa Varge. (Možda nije zgoreg napomenuti da je putopisna proza i u prošlosti u poljskoj literaturi bila prisutan i visoko razvijen žanr. Od prevoditeljke Čajine i ostalih navedenih knjiga, Milice Markić, saznajemo za Dnevnik putovanja po Evropi 1677 – 1678 Teodora Bileviča, Peregrinacije po Evropi 1607 – 1613 Jakoba Sobjeskog itd. Putopisna proza je takođe u velikoj meri prevođena na poljski jezik, pa nam autor navodi knjige svojih prethodnika: nemačkog istoričara Ferdinanda Gregorovijusa i ruskog autora Pavela Pavloviča Muratova koji su i sami pisali o jugu Italije.) Ako je verovati Olgi Tokarčuk, putovanje predstavlja neku vrstu večitog bogosluženja, čak i ako se putnik uopšte ne kreće ka nekom određenom svetom mestu. Cilj ovakvog putovanja nije stizanje pred svetinju, poklonjenje konkretnom mestu, moštima ili legendi. Cilj je putovanje samo, kao način da se spreči raspad ili degeneracija, kao jedino sredstvo da se ne upadne u klopku mračnih sila koje uveliko vladaju svetom uvlačeći sve u svoju igru. Kšištof Varga nam u romanu Trunje prikazuje poslovnog čoveka, trgovačkog agenta, koji neprekidno putuje sklapajući poslove. No, njegovo je putovanje daleko više od toga: on je iščupan iz korena, delimično samovoljno ali pomalo i pod pritiskom sredine, i nije mu zamislivo da se vrati u situaciju koja bi podrazumevala novu gradnju temelja bilo na kom tlu. On može da živi još samo putujući, bežeći na taj način od svega neadekvatnog, a i od samog sebe, kojeg kao teret spoznaje sagledava jasnije čim se kretanje zaustavi. Potrebna mu je vrtoglavica koju nudi ringišpil savremenih poslovnih kretanja i nestabilnih odnosa sa ljudima; jedino ga ona može dovoljno omamiti da zaboravi šta je sve to što ga odbija u stvarnosti. Oba romana pored briljantnih, duhovitih i visprenih razmišljanja glavnih junaka, pored aktuelne stvarnosti koja se otvara u svoj prozirnosti i jasnoći (kao da u nju gledamo durbinom ili mikroskopom, prepoznajući najsitniji detalj), nose i prilično mračnu viziju budućnosti čoveka u postbirokratskoj, informatičkoj eri. Otvara se pitanje šta nam može vratiti veru u čoveka, u njegove sposobnosti da očuva svoja dobra i njegov odnos sa višim stvarnostima (bez kojih svet savremenog doba zjapi osiromašen i bestemeljan). Odgovor može biti – jedino možda još putovanje ka mestima koja nose patinu prošlog, ali se nisu uključila u savremena kretanja, te ne predstavljaju turističke atrakcije. Takva mesta održavaju stolećima postojeće rituale ili su zarasla u travu i daleko od pogleda, ali u sebi još uvek kriju neiscrpna značenja. Do njih možemo stići hodočasteći, držeći se svojih mapa i bez angažovanja turističkih vodiča, ili prepuštajući se nekom ko je prošao sasvim netipičnom trasom, a zatim svoje iskustvo pretvorio iz slike i doživljaja u reč, omogućivši nam putovanje koje se odvija samo u duhu, bez promene mesta u prostoru. Upravo takvu priču nudi nam knjiga Nekuda dalje, negde drugde, vodeći nas po napuštenim ili siromašnim predelima Južne Italije, priču koja svojom vedrinom i plemenitom lepotom možda ne menja svet oko nas, ali nas uči kako da ga posmatramo i pronađemo izgubljene veze.\nPisac Darijuš Čaja i sam se, na početku ovog sjajnog dela, pita o tome koji je smisao putovanja:\nJoš samo oni naivni veruju da uistinu putujemo tek onda kada se fizički premeštamo u geografskom prostoru. Što će reći onda kada nas razbuđena čula uvere u stvarnost trenutka. kada napeta pažnja, svojstvena vremenu putovanja, kondenzuje živo iskustvo u izrazito intenzivan doživljaj. Kada se, prikovani za sadašnje vreme, privikavamo na drugačiji, odranije nam nepoznat delić sveta. Stvar je, međutim, daleko suptilnije prirode. Premda ga je, bez sumnje, kartografski mogućno ocrtati, i u kalendaru precizno naznačiti – putovanje izlazi izvan okvira tempus praesens stvarnog stranstvovanja. I to, što bi se reklo, u oba pravca.\nSvako putovanje počinje očekivanjem, vizijom onoga što želimo da vidimo, što želimo da upoznamo. Dok se pripremamo za polazak, prenosimo se u neko egzotično „onde“, iako su nam noge i dalje prikovane za pripitomljeno „ovde“. Proučavamo opise, tekstove, komentare vezane za mesto u koje se spremamo da odemo, gledamo slike, naročito nas zanosi da krstarimo prstom po mapi (tako je, mape, iznad svega mape!) – to i nije ništa drugo do skiciranje figura u budućem vremenu. Znamo i takve koji nikuda nisu putovali, ali su se u treniranju mašte toliko izverzirali da im se čini da su bili svugde. I teško je reći nisu li u neku ruku u pravu.\nKao što putuju ljudi, tako sa njima putuju i priče, legende, relikvije, verovanja, praznoverja, svetinje; pritom se menja izgled mesta kroz koja prolaze, i život ljudi u tim mestima. Prvo mesto na koje nas Čaja vodi je rt Gargano, Monte Sant’ Anđelo, gde je crkva posvećena arhangelu Mihailu. To je ona tačka hrišćanskog Zapada gde se prvi put pominje i odakle se dalje širi kult svetog arhangela Mihaila, dotad prisutan samo u Vizantiji. Radi se o kraju petog veka. Hram koji je tu podignut zamenio je pagansko svetilište i nemalo uticao na širenje kulta, ne samo arhangela Mihaila, nego anđela uopšte. Pratimo sa autorom tradicionalnu procesiju kojoj su, pored meštana, pristupili vernici i sveštena lica iz okolnih mesta. Čaja nam živopisno opisuje mesto, povorku, vernike i njihove uloge u procesiji, lokalni karakter čitavog događaja, kao i sopstveni subjektivni doživljaj, bogat asocijacijama:\nNekoliko stotina kilometara severno od svete pećine, u zamku Duino, na istom Jadranskom moru koje zapljuskuje poluostrvo Gargano, pisao je Rajner Marija Rilke: „Svaki je anđeo strašan“.\nOno što svakako ostaje kao najupečatljiviji utisak njegovog prisustvovanja procesiji, pa tako i našeg čitanja, jeste nesumnjivost akumulacije određene čudesne snage tokom odvijanja procesije. Taj tip kolektivnog doživljaja očigledno je još uvek živa forma, a ne religijski folklor, i odgovara na realne potrebe ljudi koji ga sprovode. Dugovečnost kulta od petnaest vekova impresionira i Čaju i njegove prethodnike putopisce, koji su obišli isto mesto.\nKako je moguće da neko ko ne postoji, tako snažno nastane? Kako to da se bajka, izmišljotina, fikcija – mogu da pretvore u istinitu priču?\nPosebno interesantno poglavlje vodi čitaoca putevima kojima je Tonino Gvera vodio Tarkovskog prilikom traženja pogodnih lokacija za snimanje „Nostalgije“. Autor nam nudi dva izvora – prvi je režiserov dnevnik pun kratkih zabeležaka, koje izgledaju kao usputno „fotografisanje rečima“. U pitanju je niz utisaka vezanih za poneku karakterističnu sliku viđenu tokom putovanja, u prolazu:\nTo je gotovo pesma.\nDrugi izvor je snimljen materijal, kasnije pretvoren u dokumentarac pod nazivom „Tempo di viaggio“. Iako je to film o nastajanju filma, i on nudi jednu poetsku dimenziju koja se, izgleda, od Tarkovskog nikako i nikad ne može odvojiti. Autor nam objašnjava dileme scenariste i režisera, prenosi njihove (uzrujane) razgovore, no lepše od svega toga priču donosi snimljen materijal. Tako prostor, sa svim specifičnostima italijanskog juga, biva „uhvaćen“ zajedno sa lokalnim stanovništvom, prizorima i zvucima života u koji se nakratko uključuje i filmska ekipa, sa kojim se stapa, dok za to vreme u nekoliko odvojenih scena desetogodišnja devojčica u beloj haljinici, sa žutim balonom, čitavoj toj priči dodaje jednu bajkovitu, nestvarnu dimenziju.\nTo nije sve: na tim snimcima (koji hoće da oponiraju italijanskim krasotama o kojima je reč u svađi) sve što se dešava u prvom planu ispostavlja se kao daleko važnije od monumentalne pozadine. Od tog katedralskog kamenjara kome je skoro hiljadu godina. Stiče se utisak kao da isparljivo vreme života načas postaje snažnije od kristalne forme umetnosti. Banalnost života ovde kao da trijumfuje nad njenom uzvišenošću, i još ta čudna devojčica sa žutim balonom, arhetip lepršave lakoće, kao nemi emisar sa onog sveta…\nJedno od mesta kojima Čaja hodočasti na svom putu je i Gezualdov zamak. Princ kompozitor, Karlo Gezualdo de Venoza (Đezualdo), ostavio je nesumnjiv trag u muzičkoj umetnosti na prelazu iz 16. u 17. vek. (Nije nimalo čudno što je ovo mesto izazvalo pažnju autora ovog netipičnog putopisa – u kasnijim poglavljima saznajemo da je muzika bila jedan od pokretača, to jest povoda za ovo putovanje: naime, Čaja je na njega krenuo tragom tradicionalne muzike, snimljene u džez aranžmanima, našavši potom izvorne kompozicije i trajno se zarazivši njihovom opojnom, sugestivnom snagom. Utoliko knjiga nudi više poglavlja vezanih za muziku, ples, mesta na kojima se neguje muzika tog podneblja ili na kojima je snimljen neki nesvakidašnji koncert.) No princ kompozitor daleko je poznatiji, zahvaljujući filmskoj industriji, a možda i pogrešnoj interpretaciji njegovog života, po nekim drugim, nesrećnim i neotklonjivim značajkama njegovog života – po ubistvu voljene supruge kojim je kažnjava za neverstvo.\nZa razliku od Hercogove filmske interpretacije, neki autori su spremni da nakon opsežnijeg istraživanja ponude bar donekle drugačiju sliku, koja princa doduše neće osloboditi optužbe za ubistvu, ali će sa njega skinuti veo koji ga predstavlja nalik na samovoljno, krvoločno čudovište (koje nosi u sebi sposobnost da pored naglašene surovosti stvara nadnaravno lepe, uzvišene madrigale). Takva je interpretacija zanimljiva za filmsku obradu, ali možda ne odgovara istini u potpunosti, i baca drugačiju svetlost na delo ovog kompozitora.\nHerling ulazi u ulogu branitelja svog junaka. Uverava nas da je, uprkos onome što govore činjenice i zdrav razum, don Karlo sve vreme voleo svoju ženu. Da ju je ubio u odbranu časti, jer tako je nalagao obavezujući tada kodeks ponašanja. Naročito ga brani od svih objašnjenja koja uprošćavaju. Ovde je na retko odlučan i jasan način izražena misao da kad je u pitanju poznavanje umetnikove prirode, tada u dilemi između biografije ili dela, života ili stvaralaštva – neprikosnovenu prevagu odnose delo i stvaralaštvo. To uverenje naći će kasnije svoju potvrdu ne samo u glasu (autentičnog!) muzikološkog autoriteta navedenog u pripoveci, nego takođe i u konceptu koji je već autorska licenca, po kojoj je Gezualdo poslednjih dana života trebalo da napiše svoj poslednji madrigal pod naslovom Smrt: žuđena, blagoslovljena. Kao da bi samim tim ostavio potomstvu svoj muzički testament. Teza je jasna: na osnovu odgonetanja koja ne trpe racionalnu analizu, umetnik postoji u delu, i to delo je njegova prava slika, u tom delu ostaje sećanje na umetnika.\nSvako od narednih poglavlja donosi jednako zanimljivu priču: jedna odvodi čitaoca na mesto snimanja filma o Isusu, ukazujući da zaista i danas postoje takva mesta na kojima je moguće snimiti film o vremenu na prelasku u novu eru, vremenu pre dve hiljade godina, i postići priličnu autentičnost. Drugo poglavlje vodi čitaoca do jednog neopisivog zamka, takvog da njegova neobična gradnja, izbor lokacije i arhitektonska rešenja i danas predstavljaju zagonetku. Autor nudi obilje istorijskih podataka o naručiocu zdanja, no prava svrha tog zamka, i baš takvog rešenja, ni kroz to opsežno istraživanje ne postaje jasnija. Saznajemo ipak nešto – Kastel del Monte preslikan je u jednom vanredno poznatom i ekranizovanom delu, i pretvoren u opatiju, u romanu Umberta Eka: „Ime ruže“. Tako se davna prošlost i zaboravljeni lokaliteti ponovo povezuju sa pričama koje se moraju ispričati, koje se pričaju uvek iznova, i ne prestaju da uzbuđuju današnjeg čoveka, jednako koliko i ponuđene turističke destinacije. U čemu je pravi smisao vraćanja tim istim temama? Šta je ono što ostaje isto uprkos ubrzanim promenama, uprkos vremenu koje naizgled više nema šta da ponudi kao smisao i značenje, kao vrednost i zalog budućeg smisla, ispražnjeno i dovedeno do nivoa večite ali lažne sadašnjosti? Je li to uverenje, hranjeno zaostavštinom iz daleke prošlosti, da jedna drugačija postojana stvarnost nastavlja da postoji, no sve je manje vidljivih znakova koji na to ukazuju, a možda i tragalaca koji bi sami ka tim tragovima usmerili svoja putovanja, da ih potom uobliče u tekst (sliku, ili neki drugi oblik) i prenesu drugima? Mnogo je pokušaja, ne samo u naukama, u literaturi, u religijskim predstavama, već i u filozofiji, da se odgovori na to pitanje.\nŠto se tiče ljudske sudbine, ‘rođeni su, pate, umiru’, kao što bi rekla ova najkraća istorija sveta Anatola Fransa. Na kraju se istorija vasione pokazuje kao istorija poraza Bića od strane ništavila: tvar, život, ljudska rasa, ljudska inteligencija i kreativnost – sve je prisiljeno da skonča u porazu; svi napori, patnje i uživanja iščeznuće zauvek u praznini, ne ostavljajući traga za sobom.\nOvo zvuči banalno, i jeste banalno, i prema tome, ne manje važno (jer ono što je banalno važno je) nego ono što su saznali i iskusili svi. Stvar nipošto ne stoji tako kao da je strah od konačnog uništenja pronalazak moderne egzistencijalističke ontologije ili posledica skorašnje senke globalnog sverazornog rata. On se može naći u mnogim čuvenim dokumentima drevne vere: „Epu o Gilgamešu“, u „Rg Vedi“, u „Bhagavad Giti“, u „Knjizi o Jovu“, u „Jevanđeljima“, u „Edi“ i mnogim zabeleženim mitovima drevnih religija, među narodima sa prilično oskudnim poznavanjem zakona termodinamike i moderne astrofizike. Pa ipak, oni su poznavali smrt, bol, razdvojenost, okrutnost, porok, izdajstvo, uzaludne napore i osujećene želje, i nema razloga da mislimo da su ih doživljavali drukčije od nas. Oni su poznavali zlo i poraz i hvatali se ukoštac sa njima. U različitim oblicima oni su posvedočili svoje verovanje da za sve vreme promena jedna drugačija postojana stvarnost nastavlja da postoji: otporna na kvarenje i zbog toga nepristupna našim očima i čulima, a ipak ne sasvim izvan iskustva, ona je mesto gde je sve što činimo i sve što se dešava u svetu na neki način večno sačuvano. Prema tome, naši podvizi i patnje, na kraju krajeva, nisu uzaludni; kroz njih stvarnost, tako reći, uzrasta i obogaćuje se; oni nisu progutani i poništeni u ponoru vremena, nego su uhvaćeni u neprolaznom boravištu Bića, a samo u večnoj (to jest bezvremenoj, ne neprestanoj) stvarnosti Ništavilo može biti pobeđeno.”\n(Lešek Kolakovski, “Religija“)\nKnjiga „Nekuda dalje, negde drugde“ može se čitati i u tom ključu, no bez ikakve bojazni da je pisana starinskim i nezanimljivim jezikom i stilom, ili da ono što nudi može biti predmet interesovanja uže naučne antropološke zajednice ili samo uskog kruga zaljubljenika u starine. Zanimljiva i uzbudljiva, ona je podsećanje da „ako nešto propadne, to znači da nije bilo vredno sećanja“. Iz dubokog uverenja da su stvari koje nam je zapisivanjem predao vredne sećanja, povezujući nas sa prošlošću ispunjenom dubljim smislom, Darijuš Čaja nam je pružio i moguću prečicu do zaturenih mesta u duhu, otvarajući nam tako mogućnost jednog plemenitijeg sagledavanja sveta i smislom ispunjenijeg putovanja kroz život.\nDarijuš Čaja, Italija, Jadranka Milenković, Milica Markić, putopis\n“Nekuda dalje, negde drugde” Darijuša Čaje – kako napisati drugačiji putopis napisao/la Jadranka Milenković dana 14/07/2019


seks – Page 2 – GayEcho\nRocketman: Nismo cenzurisali gej scenu!\nRežiser filma o Eltonu Džonu o sceni intimnog odnosa dvojice muškaraca. Film “Rocketman” doneće nam neispričanu priču o ser Eltonu Džonu, a proteklog vikenda pojavila su se “šuškanja” da je […]\nPoslednje večeri festivala Merlinka, u nedelju 9. decembra u 21.30, u sali Amerikana Doma omladine Beograda, biće prikazan film koji je uzburkao Holivud odmah po premijeri koju je imao na […]\nBrak u troje: Muža deli sa svojim dečkom\nMuž i žena koji su u braku 10 godina otkrili su kako su počeli da dele krevet sa još jednim muškarcem. Bela i Ken iz Orandža u Konektikatu bili su […]\nMisterija smrti mladog gej porno glumca\nKajl Din (21), gej porno-zvezda čije je pravo ime Brendon Krisan, pronađen je mrtav 28. septembra. Uzrok smrti i dalje nije poznat zbog čega je njegova smrt i dalje pod […]


Brus ONLINE - Brzeće\nKategorija: Legende Bruskog kraja\nObjavljeno 06 decembar 2012\nBrzak* je iz Vlajkovaca otišao na područje današnjeg sela Brzeća, po kome je, kao i brzoj reci, selo dobilo ime Brzeće.\nPo drugom kazivanju, Brzeće je dobilo ime na sledeći način: knez Lazar je za odlazak u boj sa Turcima na Kosovu polju uputio poziv Raščanima da u što većem broju pođu, kako sa junacima taki i sa konjima i da preko Kopaonika siđu u Kruševac.\nRaščani su se u velikom broju okupili na ravnom polju kod Raške i tu tri dana mislili da li da prihvate poziv kneza i pođu u boj. Posle silna misla ipak su odlučili da ne odu u boj na Kosovo. Od silna misla na ovom polju ovo mesto je tada prozvano i danas nosi ime – Mislopolje.\nIpak, jedna grupa Raščana odlučila je da sama pođe na Kosovo i tako se odazovu pozivu kneza. Ta grupa odvažnih ubrzo je stigla do mesta današnjeg Brzeća, gde se račva put prema Blaževu i Kruševcu. Pošto su znali da su već zakasnili na zborno mesto u Kruševac, jedan je predložio da idu prečicom, preko današnjeg Blaževa, zatim Merćeza i Kuršumlije pa da se negde oko Prepolca nađu sa Lazarevom vojskom. I ovaj je uporno govorio: „Ovamo, brže će da stignemo...“. I tako su otišli preko Brzećeg puta, pa se veruje da je od reči brže će... i nastala reč i ime selu – Brzeće.\nTeško je reći koja je familija najstarija. Brzak se smatra osnivačem, a Dobrodolci su ovde došli iz Crne Gore pa su se najpre naselili na mesto zvano „Dobrodolje“ da bi kasnije prešli na današnju lokaciju. Kostići (koje još i nazivaju Galovićima) došli su iz Graševaca a nastali su po pretku Kosti, koji je ovamo došao iz Sjenice, krajem XVIII veka.\nTatići takođe potiču iz Crne Gore, kada su odjednom došla petorica braća – Tata,Iveza, Stevo, Filip, Šinda. I ova braća su se raselila, pa je Tata ostao u Brzeću i tako nastala familija Tatića; Iveza je otišao u Grabovnicu i tamo su nastali Ivezići, Šinda je otišao u Bozoljin i tamo su nastali Šindići, a Stevo je otišao u župsko selo Lesenovce i tamo su nastali Stevovići.\nPo Jefti i Jaći nastale su familije Jeftića, odnosno Jaćovića. Za Jaćimoviće kažu da su došli iz Skadra na Bojani a onda jedni produžili za župsko selo Parčin, a rodbinska veza u Brzeću im je familija Jovanovića. Mitrovića iz Brzeća imaj i u župskom selu Popovci.\nGodine 1866. Brzeće je imalo 41. poresku glavu, a 1925. samo 27 domaćinstava sa 205 stanovnika. U popisu 1991. selo ima 60 domaćinstava sa 251 stanovnikom.\n*za detalje o tome ko je Brzak pročitajte legendu o Vlajkovcima.\nLegende bruskog kraja - Z. Kostić\nLegende Bruskog kraja:\nLegenda o zaseoku Pačići u selu Vlajkovci\nTreska (Štavska Treska)


Potvrđene optužnice protiv 21 dilera iz TK - Klix.ba\nKantonalni sud u Tuzli Potvrđene optužnice protiv 21 dilera iz TK\nPotvrđene optužnice protiv 21 dilera iz TK\n5.12.2012. u 13:14\nKantonalni sud Tuzla potvrdio je optužnice Kantonalnog tužilaštva Tuzla protiv 21 osobe zbog sumnji da su počinile krivično djelo nedozvoljene proizvodnje i stavljanja u promet opojnih droga te nedozvoljenog držanja oružja. U akciji MUP-a TK, koja je organizovana u maju 2012. godine, uhapšene su vođe kriminalnih grupa Mirza Galić (35) i Arifi Ferdi (26), obojica iz Tuzle.\nZajedno sa njima su optuženi i njihovi saradnici Željko Kojić (26), Milan Antić (25), Rusmir Gavranović (27), Muamer Salihović (35), Mersad Bečić (25), Azur Aličić (38), Nedim Džaferagić (29), Bahrudin Čivić (23), Selma Rekić (27), Benjamin Žigić (20), Elvir Hasić (18), Narcis Pirić (26), Nedim Grbić (31), Denis Galić (34), Emir Ibrahimović (32), Mirza Čivić (21), Alen Kancić (24), Adis Avdić (31) i Edvin Rončević (19), dok se čeka na potvrđivanje optužnice protiv Sanela Čemavdića (27).\nPored ovog krivičnog djela Galića, Hasića, Aličića, Bečića i Antića se tereti i za krivično djelo nedozvoljenog držanja oružja ili eksplozivnih materija.\nGalića i Ferdija, kao vođe grupa, tereti se da su nabavljali drogu, a da su drugi članovi grupa vršili prepakivanje i preprodaju za više osoba sa područja Tuzlanskog kantona. Na prijedlog Kantonalnog tužilaštva svim optuženim osobama je produžena mjera pritvora.


-Radujemo se da renomirana televizijska kuća Al Jazeera Balkans ostaje na području ove lokalne zajednice. Naš krajnji cilj je da na ovom lokalitetu bude smješten budući IT park koji će imati neizmjeran značaj za privredni razvoj i Kantona i Općine Centar, mogućnost zapošljavanja više stotina, a u perspektivi i više hiljada visoko stručnih kadrova, istakao je Ajnadžić.\n-Naša namjera je da oplemenimo i razvijemo ovaj prostor za rad 260 visokoobrazovanih uposlenika u svjetskim razmjerama tehnički i tehnološki najsavremenijim uslovima za daljnji razvoj ove informativne kompanije, a posebno smo obradovani činjenicom da je na širem lokalitetu planirana izgradnja Inovacijsko-tehnološkog parka, kazao je Đođić.


"Ponovo sam sretan dok igram" - Ostatak Sveta\nHomeIgraci“Ponovo sam sretan dok igram”\n“Ponovo sam sretan dok igram”\nFebruary 13, 2018 DM Igraci 0\nUvjerljivo najveći posao tijekom trade deadlinea su napravili Cavsi. Razmontirali su ekipu i tradeali polovicu ekipe. Jedan od tih igrača je bio i 3D specijalista Jae Crowder. Dok je igrao u Bostonu pružao je vrlo dobre partije. Siguran u obrani, tj jedan od boljih na svojoj poziciji u Ligi, te solidan šuter. No u Cavsima šuterske brojke su mu se srozale, bio je na 33% šuta za tri poena, a kao i većina igrača Cavsa puštao je u obrani.\nNo da situacija u The Landu nije bila bajna Crowder je potvrdio nakon trade. Stigao je u Utah Jazz, trenutno ekipu u najboljoj formi u NBA, sa 10 vezanih pobjeda (iduća su im Sunsi, tako da bi to vrlo lako moglo porasti i na 11) u zamjenu za Hooda. Jae se već nakon nekoliko dana potpuno priviknuo na novu ekipu, te je izjavio kako ponovo uživa u košarci. -“Ponovo sam sretan dok igram košarku, uživam na terenu. Trener Snyder je postavio odličan sustav i jako mi se sviđa kako igramo. Obožavam kada igram u dobrom sustavu i biti ću još bolji, samo mi treba malo vremena da se do kraja priviknem na suigrače.”-izjavio je Crowder nakon pobjede protiv Spursa.\nCrowder je zasada odigrao dvije utakmice u novom dresu, protiv Blazersa i Spursa i u obje je bio dvoznamenkast. Ponovo je počeo podsjećati na onog igrač iz Bostona, te se čini da je promjena godila i njemu i Cavsima.\n“Više mi je falio Tony od Raya”\nLudnica u Clevelandu, javio se i Kevin Love!\nJazzeri opet ostali bez beka\nOctober 7, 2017 DM 0\nPrva pripremna utakmica Jazza s nekom NBA ekipom je bila kobna za njih. Nakon odlaska Haywarda, za kojega nisu ništa dobili zauzvrat, očekivalo se od mladih igrača da iskoče. Burke, Hood i Exum su spremno […]\nMirotić bira između srpskog gorostasa i srpskog trenera?\nDefinitivno se nakon 3.5 godine bliži rastanak Nikole Mirotića i Chicago Bullsa. Krilni centar koji ima 26 godina, već je ranije zbog narušene atmosfere u klubu naveo da želi promeniti sredinu. Nakon sukoba sa saigračem, […]\nSombor shuffle za drugi krug playoffa!\nSeptember 2, 2020 DM 0\nU čvrstoj, tvdroj, euroligaškoj utakmici Denver Nuggetsi su uspjeli preokrenuti 1-3 u seriji i u odlučujućoj sedmoj utakmici stigli su do 80-78 pobjede. Nuggetsi su postali 12. ekipa u povijesti Lige koja je uspjela preokrenuti […]\nTop 5, 27 – 29. oktobar: Babin savršeni snajper, jalovi triple double Jokića\nMama Green: Trebao si odrasti na MOM igralištu!


Panika na Bliskom istoku od njegovog ulaska u sukobe u Siriji! - VIDEO | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tPanika na Bliskom istoku od njegovog ulaska u sukobe u Siriji! – VIDEO\nDok su Rusi slavili novogodišnje praznike, arapske društvene mreže su bile pune rasprava zbog poseta Ramzana Kadirova zemljama Bliskog istoka.\nSve je počelo kada je autor jednog od popularnih arapskih Tviter naloga objavio da je Kadirov tokom putovanja u Ujedinjene Arapske Emirate pregovarao o slanju Čečena u rat u Siriji.\nNije tajna da je Ramzan Kadirov vrlo ugledan među zalivskim šeicima.\nProšlog leta je u Saudijskoj Arabiji bio gost kraljevske porodice, a saudijske vlasti su ga pustile u sobu poslanika Muhameda, koja je zatvorena za sve, osim posebne goste.\nPremda je Kadirov sledbenik sufizma, koji saudijski selafisti smatraju devijantnom religioznom sektom, bilo mu je dopušteno da se moli i izvodi sufijski ritual u sobi.\nOva epizoda pokazuje da su rusko-saudijski odnosi jaki, uprekos ogromnim teološkim raskolima između pogleda Kadirova i njegovih saudijskih domaćina.\nMuslimani u Rusiji čine gotovo 15 odsto stanovništva, a Moskva je suzbila dve islamističke pobune u regioni Severnog Kavkaza s većinskim muslimanskim stanovništvom.\nUspon Islamske države i Al-Kaide u Siriji povećao je zabrinutosti Moskve zbog ekstremističkih pretnji, posebno s obzirom na značajnu ulogu militanata sa Severnog Kavkaza unutar dve terorističke organizacije.\nRamzan Kadirov zaista ima sve veću ulogu u sirijskom sukobu.\nU decembru 2016. čečenski vojnici prebačeni su u Siriju i bili su stacionirani u Alepu, gde su osigurali evakuaciju naoružanih militanata i čuvali humanitarne konvoje. U februaru 2017. im se pridružila vojna policija, koja je dolazila uglavnom iz Severnog Kavkaza.\nOd kraja juna 2017. Rusija je poslala najmanje četiri bataljona vojne policije iz Severnog Kavkaza u Siriju, izjavio je ruski ministar obrane Sergej Šojgu.\nPoslednje dve godine sirijske verske vođe su više puta posetile Grozni, gde su vodili zvanične pregovore s lokalnim vođama.\n– Naravno, ne znamo sve detalje, ali mislim da je Kadirov važna osoba u našim posrednim kontaktima s arapskim zemljama.\nUveren sam da ga Kremlj u tom svojstvu ceni.\nNije slučajno da se on bavi oslobađanjem ruske dece i žena iz iračkih zatvora nakon poraza Islamske države– rekao je Mihail Rošin.\n– Naoružanja, ako ga Amerikanci ostave, a sasvim je očigledno će se to dogoditi, već imaju više nego dovoljno. Ipak, potrebna je finansijska podrška i moguće je da će je dati arapske monarhije.\nAko sirijski Kurdi uspeju da ostvare stvarnu interakciju s Damaskom, onda je upravo u tom pitanju Kadirov vrlo koristan, za posredne pregovore s onima koji ne priznaju Bašara Al-Asada – dodao je Mihail Rošin.\n– Ništa čudno. Sada postoje različite konsultacije i pregovori između strana u sukobu u Siriji. Koliko ja razumem, Turci pozivaju Amerikance da im „predaju“ Kurde.\nČini mi se da se to verojatno neće dogoditi. Ali vidimo da se u Americi zagreva domaća politička situacija oko finansiranja izgradnje zida na granici s Meksikom. U isto vreme, demokrate intenziviraju svoje napade na Trampovu upravu.\nI u ovoj situaciji, očito je da vojno prisustvo u Siriji za američkog predsednika gubi značenje – zaključio je Mihail Rošin, koji u Ramzanu Kadirovu vidi nezamjenjivog aktera za zakulisne pregovore s vođama sunitskih monarhija, ali i zapovednicima sunitskih islamističkih skupina u Siriji, isključujući Al-Kaidu i ISIL, naravno.\nU SRED TURSKE: Kadirov želi da otkupi fudbalera koji je pokazao majicu sa Putinom


Na 27. sednici SO Negotin usvojena odluka o rebalansu budžeta | TV Istok\nNa 27. sednici SO Negotin usvojena odluka o rebalansu budžeta\nDate: 14 септембра, 2020\nU Negotinu je uz poštovanje svih preporučenih mera u cilju sprečavanja širenja korona virusa održana redovna 27. sednicu lokalnog parlamenta. Odbornici Skupštine opštine Negotin usvojili su pored ostalog odluku rebalans budžeta, ali i izveštaj o realizaciji budžeta u prvih šest meseci godine.\n27. sednica SO Negotin zakazana je u roku kraćem od 7 dana u smislu člana 106. stav 2 poslovnika zbog odluke o prvoj izmeni i dopuni odluke o budžetu za 2020. godinu. Kako je na početku zasedanja obrazložio predsednik SO Negotin mr Milan Uruković, zbog nesmetanog i kontinuiranog finansiranja plaćanja računa kod svih korisnika budžeta prema dobavljačima , u dogovoru sa predsednikom opštine Vladimirom Veličkovićem zakazana je 27. sednica lokalnog parlamenta.\nKako je na prošloj sednici zbog odlaska na drugo radno mesto Dragoslav Ninić dao ostavku na mesto sekretara, na početku sednice izabran je novi sekretar Skupštine opštine Negotin.\nOdbornici su usvojili i odluku o donošenju programa korišćenja sredstava budžetskog fonda za zaštitu životne sredine, kao i odluku o usvajanju izveštaja o radu i finansijskom poslovanju Javnog komunalnog preduzeća „Badnjevo“ za prošlu godinu. Ovom prilikom je izmenjeno i rešenje o obrazovanju lokalnog saveta za bezbednost,a Školski odbor OŠ „Jovan Jovanović Zmaj“ u Jabukovcu dobio je nove članove.\nPrevious : Na koronavirus pozitivno još 108 osoba\nNext : Značajan pad broja inficiranih koronavirusom


Kralj Čačka i Gordan Kićić nam otkrili “Realnu priću”: Deda Mraz je švorc… | Headliner\nHome»Muzika»Homeland»Kralj Čačka i Gordan Kićić nam otkrili “Realnu priću”: Deda Mraz je švorc…\nHeadliner.rs / 06/12/2019 /\t0\t/\t291\nFilm “Realna priča” već tri nedelje puni bioskope širom zemlje i regiona, a želeći da dodatno obraduje fanove, reditelj i glumac Gordan Kičić predstavio je prvi spot sa muzikom iz filma koju potpisuje Kralj Čačka.\nGlavna muzička numera “Deda Mraz je švorc” već se uveliko emituje na radio stanicama, a Kičić navodi da je od početka rada na filmu verovao da će se muzika Nenada i Marka Marića odlično uklopiti u “Realnu priču”.\n– Senzibilitet i zvuk se idelano uklopio u film. Smatrao sam da takva vrsta muzike, koja je kod nas retkost, može da bude posebna vrednost filmu. Mi se nismo pozvali ranije, samo sam slušao njegovu muziku, ali kada smo počeli da sarađujemo na filmu, zaista smo se odlično uklopili – opisao je Kičić svoju saradnju sa Kraljem Čačka.\nNenad Marić alijas Kralj Čačka objašnjava da se prilikom odabira pesama za film trudio da temama, harmonijom i bojama isprati stil “Realne priče”.\n“Realna priča“ vodi nas kroz sagu o glumcu, Veljku Radisavljeviću (Gordan Kičić), koji ima utisak da se ceo svemir urotio protiv njega. Veljko je hodajući problem i čvrsto veruje da sav nesklad stvaraju ljudi oko njega, zbog čega često upada u komične sukobe sa prijateljima, porodicom, kolegama, pa čak i slučajnim prolaznicima.\nTags:Deda Mraz je švorcfilmGordan KičićKralj ČačkaRealna pričaspot\nHeroj beskućnika... Bon Džovi otvara treći restoran u kojem će ljudi bez novca jesti besplatno


ODNOSI RUSIJE I ZAPADA SVE NAPETIJI: Kremlj osudio Litavsku blokadu Kalinjingrada i pozvao veleposlanika EU na razgovor te tvrdi kako su zarobljeni Amerikanci u Ukrajini „odgovorni za zločine“ - Fenix Magazin\nHome>VIJESTI>SVIJET>ODNOSI RUSIJE I ZAPADA SVE NAPETIJI: Kremlj osudio Litavsku blokadu Kalinjingrada i pozvao veleposlanika EU na razgovor te tvrdi kako su zarobljeni Amerikanci u Ukrajini „odgovorni za zločine“\nODNOSI RUSIJE I ZAPADA SVE NAPETIJI: Kremlj osudio Litavsku blokadu Kalinjingrada i pozvao veleposlanika EU na razgovor te tvrdi kako su zarobljeni Amerikanci u Ukrajini „odgovorni za zločine“\nFenix Vijesti 21/06/2022\nRusko ministarstvo vanjskih poslova pozvat će u utorak na razgovor veleposlanika Europske unije u Moskvi Markusa Ederera zbog litavske zabrane prometa robe obuhvaćene sankcijama EU-a kroz Kalinjingrad, rekao je u ponedjeljak guverner Kalinjingrada.\n“Ovo je, naravno, situacija koja se može riješiti diplomatskim putem”, rekao je za rusku televiziju Anton Alikhanov, guverner Kalinjingrada. “Koliko mi je poznato, sutra će Markus Ederer, veleposlanik Europske unije u Rusiji, biti pozvan u ministarstvo vanjskih poslova”, dodao je.\nRusko ministarstvo vanjskih poslova nije još potvrdilo tu informaciju, ali je Kremlj u ponedjeljak osudio litavsku blokadu.\nLitavska odluka o blokadi željezničkog prometa između Rusije i enklave Kalinjingrad na Baltičkom moru je “ilegalna”, objavio je Kremlj.\nČlanice EU-a su redovito pojačavale sankcije protiv Rusije od njezine invazije na Ukrajinu u veljači.\nNekoliko istočnoeuropskih nacija, poput Litve, nameću i zasebne sankcije, s opravdanjem da se brinu da će Rusija jednog dana položiti pravo na njihov teritorij.\nRusi o zarobljenim Amerikanacima u Ukrajini\n“Oni su plaćenici i bili su uključeni u ilegalne aktivnosti na teritoriju Ukrajine. Sudjelovali su u paljbi i granatiranju našeg vojnog osoblja. Ugrožavali su njihove živote”, rekao je Peskov NBC-u, na engleskom jeziku.\n“Trebali bi odgovarati za te zločine koje su počinili”, dodao je Peskov u objavljenim prvim dijelovima intervjua. “Ti zločini se moraju istražiti”, istaknuo je.\n“Oni nisu (u) ukrajinskoj vojsci pa ne podliježu Ženevskim konvencijama”, rekao je glasnogovornik Kremlja.\n“Pomno pratimo situaciju i naša srca su uz njihove obitelji u ovim teškim vremenima”, rekao je glasnogovornik za AFP.\n“Ne možemo je nazvati taocem. Zašto bismo je zvali taocem? Prekršila je ruski zakon i sada je procesuirana”, rekao je glasnogovornik Kremlja.\nPoveznicekalinjingrad Litavska blokada veleposlanik EU u Moskvi zarobljeni Amerikanci\nPrije SVE ZAVRŠILO NA SUDU: Bolesnom radniku nakon 41 godinu “zidarenja” odbili invalidsku mirovinu\nNaredni BERLIN: Njemačka vlada raspravlja o ukidanju premija za kupnju električnih automobila


Blic\t07.11.2018 14:14\nU pitanju su Novi Sad, Novi Pazar, Bujanovac, Sjenica, Preševo i Tutin, pokazuju zvanični statistički podaci za prošlu godinu.\nProsečna starost građana Srbije je oko 43 godine, a ti podaci su još crnji ako se Srbija uporedi sa bivšim jugoslovenskim republikama kada je reč o prirodnom priraštaju - kod nas je on najniži.\nKako upozorava dr Ivan Marinković, naučni saradik Instituta društvenih nauka, godišnje više umre od 35.000 do 38.000 ljudi nego što ih se rodi.\n- Ne treba da čudi što smo između dva popisa stanovništva "izgubili" između 350.000 i 380.000 stanovnika - kaže on, a prenosi "Politika".\nPoređenja radi, Novi Sad, kao drugi najveći grad u Srbiji, računajući šire područje, ima oko 342.000 stanovnika.\nGubimo tri miliona ljudi do 2061. godine\nPrema rečima Marinkovića, ako se nastave aktuelni demografski trendovi, 2061. godine imaćemo tri miliona ljudi manje nego danas.\n- Stopa smrtnosti u Srbiji je među najvišima u Evropi, a mi u proseku živimo osam, devet godina kraće nego nego stanovnici skandinavskih zemalja. Interne migracije na relaciji selo-grad ispraznile su cela naselja u Srbiji, a zbog emigracije mladog stanovništva imamo veoma nepovoljnu starosnu strukturu građana i ona je skoro 43 godine. Ako se nastave aktuelni demografski trendovi , 2061. godine imaćemo tri miliona ljudi manje nego danas - navodi dr Marinković.\nOn dodaje da svega 32 od 233 države na planeti beleže pad broja stanovnika, dok negativni prirodni priraštaj ima 18 zemalja sveta, od kojih se 17 nalazi u Evropi.\n- Od tih 18 zemalja, koje beleže smanjenje broja stanovnika, njih 13 se suočava sa negativnim prirodnim priraštajem i migracijama, a među njima je i Srbija - navodi on.\nDemografi, inače, strepe da će doći do egzodusa mladih ljudi u zemlje EU, u slučaju da Srbija postane njena članica.


Za upostavljanje Fonda solidarnosti od elementarne nepogode iz maja 2014 godine na nivou FBIH koja bi se finansirala iz doprinosa na plaću u visini od 1 do 2% u narednih deset godina\nZa upostavljanje Fonda solidarnosti od elementarne nepogode iz maja 2014 godine na nivou FBIH koja bi se finansirala iz doprinosa na plaću u visini od 1 do 2% u narednih deset godina. Obzirom da će štete koje je proizvela elementarna nepogoda, poplave iz maja ove godine, biti izražene u nekoliko stotina miliona KM te da niti jedan budžet u BIH entitetima i kantonima zbog teške ekonomske i političke situacije u cijeloj BIH neće moći sanirati štete i posljedice ovih nepogoda neophodno je uvesti doprinos koji bi se uplaćivao u jedinstveni fond solidarnosti. Sasvim mi je jasno da nema drugi način saniranja šteta osim vlastitih kapaciteta u BIH jer sve pomoći i podrške koje budu došle za ovu namjenu neće biti dostatne ni za desetinu potreba. Najbolje bi bilo da se Fond formira na nivou BIH sa jedinstvenim računoma a gdje bi entiteti, kantoni i gradovi općine imali svoje podračune, no to je stvar političkog dogovora na višim nivoima vlasti. Stoga predlažem da Skupština Kantona Sarajevo donese sljedeći zaključak:\n1. Podržava se formiranje Fonda solidarnosti za saniranje šteta i posljedica od elementarnih nepogoda iz maja 2014 godien koji bi se punio iz doprinosa u visi od 1 do 2% od neto plaće svih zaposlenih u FBIH. Od doprinosa treba isključiti one zaposlenike čija primanja u domaćinstvu ne prelaze neto iznos od visine potrošaćke korpe u BIH. Doprinos bi se prikupljao u narednih deset godina i koristio bi se isključivo za saniranje šteta od nepogoda iz maja 2014 godine.\n2.\tPredlaže se Vladi FBIH da predloži Zakon o formiranju Fonda iz prethodne tačke kojom bi se tačno definirao iznos visine doprinosa, način utvrđivanja isplaćivanja štete, prioritete kao i druga pitanja vezana za saniranje šteta od elementarnih nepogoda iz maja 2014 godine.\n3.\tpredlaže se Parlamentu FBIH da uputi inicijativu za formiranje ovakvog Fonda na nivou BIH.“\nZastupnica Mira Jurić, na 35. Radnoj sjednici Skupštine Kantona Sarajevo, održanoj 29.04.2014. godine, u okviru tačke Dnevnog reda „Zastupnička pitanja, inicijative i odgovori“, a u skladu sa Poslovnikom Skupštine Kantona Sarajevo, postavila je zastupničk\nZastupnica Mira Jurić, na 35. Radnoj sjednici Skupštine Kantona Sarajevo, održanoj 29.04.2014. godine, u okviru tačke Dnevnog reda „Zastupnička pitanja, inicijative i odgovori“, a u skladu sa Poslovnikom Skupštine Kantona Sarajevo, postavila je zastupničko pitanje koje se odnosi na pojavu da udžbenici koji su važili u prethodnoj školskoj godini, ne važe u narednoj školskoj godini, na osnovu čega su roditelji prisiljeni kupovati svake godine nove udžbenike\nZakonom o osnovnom odgoju i obrazovanju u Kantonu Sarajevo i Zakonom o srednjem obrazovanju je jasno navedeno da je školski udžbenik obavezno nastavno sredstvo za učenike i nastavnike.\nFederalno ministarstvo obrazovanja i nauke ima koordinirajuću ulogu kada je u pitanju provođenje udžbeničke politike na području Federacije Bosne i Hercegovine.\nS tim u vezi, svake školske godine Federalno ministarstvo obrazovanja i nauke objavljuje Spisak odobrenih radnih udžbenika, udžbenika, priručnika, radnih listova i zbirki zadataka za osnovne škole, gimnazije i srednje...\nZa prevazilaženje problema, konkretno na zgradi na adresi Ive Andrića broj 7 i 9 gdje je problem veličine ulaza i nepostojanje diletacije između ulaza 7 i ulaza 9 gdje po postoječem zakonu moraju imati jednog zajedničkog upravitelja, a trenutno na ulazu b\nZa prevazilaženje problema, konkretno na zgradi na adresi Ive Andrića broj 7 i 9 gdje je problem veličine ulaza i nepostojanje diletacije između ulaza 7 i ulaza 9 gdje po postoječem zakonu moraju imati jednog zajedničkog upravitelja, a trenutno na ulazu broj 7 je upravitelj "Sarajevostan", a na ulazu broj 9 upravitelj "Hetig" čijim su radom stanari ulaza broj 9 potpuno zadovoljni. Iz tog razloga svi etažni vlasnici ulaza broj 9 (ukupno 51) je potpisalo peticiju da ne žele da mijenjaju upravitelja i prilažu potpise etažnih vlasnika".\nČlanom 2. tačka c) Zakona o održavanju zajedničkih dijelova zgrade i upravljanju zgradom ("Službene novine Kantona Sarajevo", broj 3/12), je propisano da je zgrada samostalna građevinska cjelina ili samostalna građevinska cjelina koja sa građevinskom cjelinom druge zgrade čini funkcionalnu cjelinu.\nČlanom 63. stav (2) Zakona o održavanju zajedničkih dijelova zgrade i upravljanju zgradom je propisano da u skladu sa Zakonom i međuvlasničkim ugovorom, etažni vlasnici biraju jednog upravitelja i jednog predstavnika etažnih vlasnika za zgradu.\nUkoliko je u konkretnom slučaju u...\nU ime građana naselja ALIPAŠINO POLJE A-2 i B faze traže da im se odgovori zašto godinama curi voda /kanalizacija na potezu ulice Ive Andrića (Bingo).\nU ime građana naselja ALIPAŠINO POLJE A-2 i B faze traže da im se odgovori zašto godinama\ncuri voda /kanalizacija na potezu ulice Ive Andrića (Bingo).\nNaime, građani žele da znaju da li se izlazilo na teren i da li se utvrdio uzrok curenja vode ili\nkanalizacije na ovom lokalitetu.\nZbog curenja neophodna je staza za pješake pa su oni primorani ići saobraćajnicom i samim\ntim ugrožavaju svoje živote i sigurnost saobraćaja.\nTakođe, postoji još lokaliteta gdje dolazi do curenja vode, a na tome se ništa ne radi,\na to su : Sokolje, Briješće, Buća potok te na drugim mjestima širom Opštine.\nNadležno preduzeće KJKP "Vodovod i kanalizacija"d.o.o.Sarajevo aktom broj:4704/13\nod 22.10.2013.godine, informiše slijedeće:\nda voda koja ističe ne dolazi iz kanalizacionog sistema.\nRad veterinarskih ambulanti u KJP "Veterinarska stanica" d.o.o. Sarajevo (Stup; punkt Trnovo; Ilijaš; punkt Srednje; Vogošća; Slatina i Hadžići) je organizovan u smjenama, a nakon toga ustanovljena je stalna pripravnost, koja podrazumjeva dostupnost veterinarskih...\n"Da li će se u toku ove godine raditi rekonstrukcija kompletne ulice Adema Buće"?\nMinistarstvo saobraćaja Direkcija za puteve Kantona Sarajevo u ovoj godini planira realizovati dio projekta rekonstrukcije lokalnog Kantonalnog puta u ulici Adema Buć i to:\nI faza dionica od ulice Bužimska km 2+000,00 do 3+128,46 ( prema deponiji gdje su završeni radovi na rekonsrukciji kanalizacione mreže)\nII faza dionica od "Zraka" km 0+600,00 – prateći realizaciju rekonstrukcije vodovodnih instalacija tj. dionica na kojoj bude završena rekonstrukcija vodovodnih instalacija.\nU skladu sa Zakonom o javnim nabavkama završena je procedura izbora izvođača radova na...\n„Hoće li i kada će doći do nivelisanja – izjednačavanja cijena na linijama gdje vozi Gradsko javno preduzeće Gras i Centrotrans? Razlika u cijeni karte za jednokratnu upotrebu u Centrotransovom prijevozu na prigradskim linijama je puno veća od Gradskog javnog preduzeća.Interesuje me je li isti slučaj i sa mjesečnim kuponima što se tiče cijene i da li će se kuponi moći koristiti u obadva davatelja usluga bez obzira da li se kupon kupi u GRAS-u ili u Centrotransu?„\nZakonom o javnom prijevozu putnika u Kantonu Sarajevo kao prioritet je predviđeno uvođenje jedinstvene vozne karte koja se zasniva na integriranom tarifnom sistemu i elektronskom sistemu naplate. Pomenuti Zakon nalazi se u fazi prijedloga i predviđa uspostavu jedinstvenog tarifnog sistema naplate za sve prijevoznike koji obavljaju javni prijevoz u Kantonu Sarajevo.\n"Šta je sa spomenikom koji je odnijela rijeka Miljacka,da li će se spomenik uraditi ponovo i kada?“\nZastupnica Mira Jurić, na Petnaestoj Radnoj sjednici Skupštine Kantona Sarajevo, održanoj dana, 30.05.2012. godine, u okviru tačke Dnevnog reda „Poslanička pitanja, inicijative i odgovori“,podsjetila je na pitanje koje je postavila na 13.Radnoj sjednici, a u kojem je informisala o stanju u kojem se nalazi šetnica na Otoci, na kojoj su prilikom čišćenja snijega uništeni stubovi od rasvjete, uništen je drvored čije su krošnje stabla taman formirane da liče na aleju, uništena je bankina koja je jedini pokazatelj da je tu kraj ceste, gdje je prije postavljanja bankine, čovjek je sletio u Miljacku jer nije znao da je tu kraj puta.Porodica je digla spomenik na mjestu pogibije, ali su zato ovi koji su uzeli dobre pare za odvoza snijega uništili i spomenik. Nadalje, poslanica je naglasila da je šetnica od stadiona do pješačkog mosta na Otoci je pukla, tako da prijeti opasnost da se obruši kompletna rasvjeta.U skladu sa ovim, zastupnica je postavila sljedeće pitanje:\nKoliki je iznos zakupa obdaništa na Koševskom brdu kojeg plača Kineska ambasada\n"Prostor obdaništa u MZ Koševsko brdo je izdato pod zakup Kineskoj ambasadi odmah nakon završetka rata na deset godina, čiji je rok davno istekao. Očigledno je da ugovor produžen sa Kineskom ambasadom ali građani nisu upoznati s tim. Na ovaj način stanovnici ove MZ u Općini Centar su ostali bez obdaništa. Iz tog razloga postavljam pitanje koliki je iznos zakupa obdaništa na Koševskom brdu kojeg plača Kineska ambasada i do kada on traje? Treba imati u vidu da 12.000 stanovnika ove MZ nema adekvatnog obdaništa što predstavlja veliki problem."\nPedijatrijsko liječenje djece sa područja MZ Koševsko brdo predstavlja problem\n"Pedijatrijsko liječenje djece sa područja MZ Koševsko brdo predstavlja problem, jer je ambulanta JU Doma zdravlja Kanton Sarajevo u ovoj MZ prije par godina zatvorena i sada postoje prostorije ambulante, koja je zatvorena nakon što je na području ove MZ otvorena privatna pedijatrija, čime je građanima MZ Koševsko brdo uskraćena mogućnost korištenja usluga JU Doma zdravlja Kanton Sarajevo. Građani se žale zato što su primorani plaćati privatne ustanove, a imaju zdravstveno osiguranje i traže da se omogući izbor građanima između privatne i javne zdravstvene zaštite."\nNa Trinaestoj radnoj sjednici Skupštine Kantona Sarajevo, održanoj dana 28.03.2012.g. u okviru tačke dnevnog reda “Poslanička pitanja, inicijative i odgovori” zastupnica Mira Jurić, pokrenula je zastupničku incijativu: „Za rekonstrukciju saobraćajnice u Zabrđu Općina Novi Grad”. Na Četrnaestoj radnoj sjednici Skupštine Kantona Sarajevo, održanoj dana 28.03.2012.g. zastupnica Mira Jurić dopunila je i ponovila zastupničku inicijativu :\n„Za rekonstrukciju saobraćajnice u Zabrđu Općina Novi Grad” i\n„Da se ubrza, bar donekle, krpljenje rupa na saobraćajnici u Smiljevićima”.\nKako KJKP „GRAS“ sa tako malo vozila može opsluživati građane Kantona Sarajevo, da li je rješenje GRAS-a u smjenjivanju jednog po jednog direktora, a da pritom Kanton koji je vlasnik GRAS-a ne čini ništa ili ako čini, to je nedovoljno da bi KJKP „GRAS“ koliko toliko mogao poslovati i obavljati poslove za koje je nadležan, a to je prevoz građana Kantona Sarajevo\nMira Juric.pdf, Dopuna Mira Juric.pdf\nKada će se konačno početi voditi računa o našim ljepoticama, olimpijskim planinama kako bi posjetioci mogli uživati u prirodnim ljepotama istih\n„Kada će se konačno početi voditi računa o našim ljepoticama, olimpijskim planinama kako bi posjetioci mogli uživati u prirodnim ljepotama istih obzirom da su iste veoma zapuštene, prilazni i odlazni put prema žičari, odnosno Babinom dolu, je u katastrofalnom stanju a na Igmanu, pored oskudnog sadržaja, čak ni trava nije pokošena pa je nemoguće šetati travnatim površinama, posjetiocima je na raspolaganju asfaltne staze ali samo ukoliko su dovoljno spretni izboriti se sa velikim brojem motornih vozila koji ih koriste?“\nDovođenje u prvobitno ispravno stanje saobraćajnice u Zabrđu nakon prokopavanja iste u cilju postavljanja gasovodnih instalacija, insistira da se inicijativa još jednom\nrazmotri i da se nađe adekvatno rješenje kako bi se građanima ovog dijela Grada omogućio normalan život”\n„Da Vlada i Ministarstvo zdravstva Kantona urade zdravstveni kartoni za svu djecu i omladinu koja se redovno školuju a koje će ovjeravati škole i obrazovne ustanove sve dok traje redovno školovanje budući mnogi osiguranici nisu u mogućnosti ovjeriti svoje zdravstvene knjižice zbog neuplačivanja doprinosa poslodavaca što u konačnici ispaštaju djeca koja po Zakonu imaju besplatnu zdravstvenu zaštitu sve dok su na redovnom školovanju.“\nZastupnica Mira Jurić, na Prvoj Radnoj sjednici Skupštine Kantona Sarajevo, održane dana 17.02.2011. godine, u okviru tačke Dnevnog reda «Poslanička pitanja, inicijative i odgovori» pokrenula je inicijativu i postavila pitanje:


Vlado Georgiev priredio veče za pamćenje na Kraljevom trgu - Užicka Republika Press\nNastup popularnog pevača trajao je puna dva sata, a pozitivna atmosfera širila se Zlatiborom kroz svaku njegovu pesmu, čime je na najbolji način obeležen kulturno-zabavni deo ove zlatiborske letnje turističke sezone.\nPublika nije bila ravnodušna, odgovorila je pevanjem i đuskanjem, u prijatnoj večeri.\nSlike preuzete sa www.zlatibor.org.rs.


Potpredsjednica Vlade Martina Dalić: Pozdravljamo mogućnost dogovora Agrokora i banaka\nPrethodni članak Agrokor: Službeno potvrđeno da je potpisan standstill ugovor\nSljedeći članak Agrokor: U blokadi samo račun Belja\nVlada pozdravlja mogućnost sklapanja sporazuma Agrokora i banaka, a zakon o sistemskim kompanijama nije plan B nego rezultat Vladine brige za ukupnu gospodarsku i financijsku stabilnost Republike Hrvatske, izjavila je u petak potpredsjednica Vlade i ministrica gospodarstva, poduzetništva i obrta Martina Dalić.\nAko se uprava Agrokora približava dogovoru s kreditorima i pronalaženju modela koji će sanirati postojeće poteškoće, mislim da je to dobro. Ako se takav dogovor postigne, očekujem da će u kratkom roku biti sanirani dugovi Agrokora prema dobavljačima, rekla je Dalić na konferenciji za novinare u Banskim dvorima nakon sjednice Vlade s koje je u hitnu saborsku proceduru upućen prijedlog zakona o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja za Republiku Hrvatsku.\nNa pitanje je li Vladin prijedlog plan B za slučaj neuspjeha dogovora Agrokora i banaka i može li se zakon u slučaju potrebe donijeti i prije srijede za kada je planirana rasprava u Saboru, kazala je da temeljni motiv zakona nije povezan s bilo kakvim hitnim djelovanjem povezanim s Agrokorom.\nAko se Uprava Agrokora i kreditori približavaju dogovoru Vlada to pozdravlja. Ovaj zakon nije plan B djelovanja Vlade u odnosu na nekoga ili nešto, nego redovita zakonodavna aktivnost Vlade te njezine spoznaje da poteškoće velikih kompanija mogu biti rizik za gospodarstvo RH, rekla je Dalić.\nUpitana zašto samo dužnik ili vjerovnik uz suglasnost dužnika mogu zatražiti zaštitu prema zakonu o sistemskim poduzećima, odgovorila je da je u tome "srce ustavnosti" Vladina prijedloga, jer je tako spriječena bilo kakva mogućnost zloporabe zakona.\nS druge strane, ako vjerovnik smatra da su utvrđeni stečajni razlozi, on će moći pokrenuti stečajni postupak, a sud će ga uputiti na primjenu novoga zakona, ako poduzeće za njega ispunjava uvjete, dodala je.\nTo, po njenim riječima, dokazuje da je Vladin prijedlog sukladan Ustavu jer ne otvara prostor da bi država mogla "invazivno" djelovati prema bilo kojoj kompaniji, pa ni u slučaju Agrokora.\n"Kada se zakon donese, on neće imati nikakvu trenutnu posljedicu u smislu da uprava Agrokora po sili zakona ili državnoga zahtjeva mora nešto činiti. Kada se zakon donese, uprava Agrokora i njihovi poslovni partneri trebaju nastaviti tražiti načine za rješenje problema, ali ako ustanove da udovoljavaju uvjetima za postupanje po novom zakonu i da im je potreban, moći će ga iskoristiti", istaknula je potpredsjednica Vlade.\nŠto se tiče o vijesti o blokadama računa Agrokorovih kompanija, rekla je da su blokade posljedica poslovnih odluka kompanija koje su ih aktivirale.\nIstaknula je pritom kako ne može komentirati tajming u kojem su pojedina poslovodstva odlučila prisilno naplatiti svoje tražbine.\nNa pitanje je li istina da su ruski kreditori izrazili veliko nezadovoljstvo potencijalnim donošenjem zakona, potpredsjednica Dalić odgovorila je da se sastala s predstavnicima ruskih banaka i prenijela im stav Vlade da je Agrokor privatna kompanija koja mora samostalno pronaći dogovor sa svojim kreditorima te da je odgovornost u najvećoj mjeri na Agrokorovoj Upravi i vlasnicima.\n"Za Vladu, u slučaju Agrokora i drugih kompanija, privatne kompanije jesu privatne i u njih država ne može i ne želi ni na koji način direktno intervenirati. Ali, posljedice onoga što vidimo da se događa... jesu da tako velika kompanija ima sistemski rizik za Republiku Hrvatsku i stoga, kao rezultat takvih saznanja imamo ovaj zakonski prijedlog", kazala je.\nMinistar pravosuđa Ante Šprlje je, odgovorajući na pitanje što očekuje od saborske rasprave i glasovanja o prijedlogu zakona o postupku izvanredne uprave u trgovačkim društvima od sistemskog značaja s obzirom da je predsjednik Mosta Božo Petrov tražio micanje Ivice Todorića s upravljačkih i vlasničkih pozicija u Agrokoru, odgovorio kako je Vlada jedinstvena da je takav zakon potreban.\nSabor će razmotriti treba li Vladin prijedlog eventualno dopuniti, ali vjerujem da će vlast pokazati spremnost za usvajanje ovakvog zakona, rekao je.\n"Držim da će zakon imati potrebnu većinu s obzirom da se radi o potrebnom zakonu. Osobno ne bih glasao za njega kad bih smatrao da je nepotreban ili neustavan", poručio je Šprlje.\nMartina Dalić\tAgrokor


Počela manifestacija " Prijedorska zima"\nDekorativnom instalacijom nazvanom " Zima, zima, e pa šta je" na malom gradskom trgu u organizaciji Udruženja" Žene u umjetnosti" otvorena je manifestacija "Prijedorska zima".\nPredsjednica Udruženja " Žene u umjetnosti" Biljana Anđelić izjavila je da je riječ o instalaciji tematski vezanoj za zimu.\n" Kao što posjetioci odnosno prolaznici mogu vidjeti tu su figure Snješka Bijelića i raznih drugih zimskih elemenata uz koje se mogu i fotografisati i kao što se može vidjeti interes i mladih, ali i starijih sugrađana je veliko ", rekla je Anđelićeva.\nNačelnica Odjeljenja za društvene djelatnosti Monja Kasalović izjavila je da "Prijedorsku zimu" kao i " LJeto kulture" otvara ovo udruženje stvarajući prigodni ugođaj i uvod u predstojeće novogodišnje praznike.\n" Još jedan značajan program je i večerašnji koncert nazvan ` Akustično veče` u kojem će nastupiti Dejan Ćulum i Mirjana Boltić u sali gradskog pozorišta", istakla je Kasalovićeva.\nOna je dodala da je program ovogodišnje " Prijedorske zime" obimniji nego do sada i obuhvata 42 sadržaja različitog karaktera na osam lokacija.\n" To je jedan splet programa kulturnog, privrednog i turističkog sadržaja i vjerujem da će svako moći da pronađe neki sadržaj za sebe", kazala je Kasalovićeva.\nOna je naglasila da je grad Prijedor pokrovitelj manifestacije " Prijedorska zima" koja će trajati do 6.januara iduće godine, ali da su je podržali brojni privredni sponzori.


Smrt dece svedoči o strahotama strašnog proleća 1999. - Sputnjik Srbija\n14:50 24.03.2021 Preuzmite kraći link\nMinistarka Darija Kisić Tepavčević i zamenik gradonačelnika Beograda Goran Vesić položili su danas na Tašmajdanu vence na Spomenik deci stradaloj u NATO bombardovanju i ocenili da sve žrtve, a posebno prekinuta detinjstva, obavezuju da pamtimo strahote proleća 1999.\n"Nikada nećemo dozvoliti da žrtve tog tragičnog događaja budu zaboravljene, a ono što svakog čoveka najviše boli to su dečje žrtve i dečije suze. Milica iz Batajnice, Sanja iz Varvarina, Branimir iz Aleksinca i brojna druga prekinuta detinjstva podsećaju nas na sve strahote strašnog proleća 1999. godine", rekla je ministarka za rad, zapošljavanje, boračka i socijalna pitanja.\nOdajući poštu svoj deci stradaloj u NATO bombardovanju šaljemo poruku da se takvo zlo više nikada i nigde ne ponovi, navela je Darija Kisić Tepavčević.\nZamenik gradonačelnika Goran Vesić podsetio je da smrt male Milice Rakić pokazuje koliko je nevinih ljudi stradalo u NATO bombardovanju.\n"Izgubljeni dečji životi pokazuju svu besmislenost te agresije", rekao je Vesić koji je podsetio i da je bombardovanje 1999. godine bilo peto bombardovanje Beograda u 20. veku.\nSrbija će, kako kaže, zato raditi sve da kao zemlja bude "dovoljno snažna" da se takvi događaji nikada više ne ponove.\n"Ako se neko pita zašto je Srbija ekonomski i vojno jača, neka se seti 1999, 1941. i 1944. i odgovor će biti jasan", rekao je Vesić na dan kada je pre 22 godine počelo NATO bombardovanje, jedan od najtužnijih i najpotresnijih događaja u našoj istoriji.\nNa spomenik stradaloj deci vence je položila i delegacija iz Trebinja predvođena gradonačelnikom Mirkom Ćurićem, preneo je Tanjug.


KAESER Hrvatska – Pojačala: Tiši, kompaktniji i s regulacijom frekvencije.\nPojačala: Tiši, kompaktniji i s regulacijom frekvencije.\nKaeser pojačala s pogonom od 22 do 45 kW sada su dostupna u sasvim novom dizajnu: kao kompletne kompaktne jedinice s malim prostornim zahtjevima, optimirane za niske vibracije i emisiju buke. Buduće verzije imat će također i opcionalno dostupnu regulaciju frekvencije. Mnoga dodatna poboljšanja kao optimirano hlađenje, naknadno smanjuju troškove ukupnog sustava i energije.\nOve veličine pojačala bile su ranije dostupne samo u konvencionalnim verzijama - bez regulacije frekvencije - Sigma Frequency Control (SFC). Nova pogonska funkcija osigurava izvanrednu usklađenost pojačala na ulazu s odlaznim učinkom kompresora. To opet omogućuje smanjenje relativno visokog svojstva preklopne frekvencije nekih primjena pojačala. Upravo zato što se u nekim primjenama ne radi uvijek s istim tlakom, pojačala moraju proizvoditi znatno veći tlak od onog koji se stvarno koristi u primjeni. Snažna SFC funkcija pomaže u prilagođavanju dobave zraka koliko konzistentno može u skladu s potrebama sustava. To smanjuje preklopne razlike na obje strane kao i potencijalno uzrokovani nadtlak, curenja i opterećenje stroja - a sve to doprinosi uštedi energije.\nUključi & radi\nDinamična pojava novog dizajna cjelovite jedinice nije samo kozmetička: štedi na prostoru (kvadratura je smanjena s 5 m² na samo 2.3 m²) te čini održavanje još jednostavnijim zahvaljujući inteligentnom rasporedu dijelova. Unatoč poboljšanom radu nova pojačala rade primjetno tiše zbog kućišta s integriranim hlađenjem kao i temeljenoj strukturi niskih vibracija. Kao dodatna pogodnost, pojačala su spremna za trenutačni električki priključak odmah po isporuci i tako umanjuju vrijeme postavljanja i troškove.\nNadzor upravljačkog uređaja\nIntegrirani upravljački uređaj Sigma Control 2 opremljen je posebnim softverom za pojačala koji osigurava optimalan rad sustava i također omogućuje prikladan spoj sa sustavima glavnog upravljačkog uređaja putem Etherneta. Budući da se svi pojedinačni dijelovi mogu savršeno međusobno koordinirati, cijela stanica može se optimirati kako bi pružila maksimalnu učinkovitost i učinak. Također je moguća integracija s okruženjem industrijskog standarda 4.0.\nSa svojim suvremenim dizajnom najnovija generacija Kaeser-ovih pojačala je sada kompaktnija nego ikada prije i raspolaže frekvencijskom regulacijom.


OVO LEDI KRV U ŽILAMA, PROCURILA NAJJEZIVIJA SNIMKA IZ BEOGRADA: Gledajte šta policajci rade ljudima, OVO JE KRVAVI SUKOB - InformerBalkan\nZa sada nema pouzdanih podataka koliko je tačno ozlijeđenih na obje strane te koliko je prosvjednika uhićeno\nPolicija je vrlo brzo uzvratila suzavcem i potisnula prosvjednike prema Bulevaru kralja Aleksandra, Terazijama i Domu omladine u središtu grada. U Bulevaru se nekoliko tisuća prosvjednika suočilo s jakim snagama policije i kordonima, dodatno ojačanim vozilima Hummer, koji su ih potisnuli ka bočnim ulicama.\nUpravo je u Ulici kralja Milana, jednoj od središnjih gradskih prometnica, nastala i videosnimka ekstremne policijske brutalnosti na kojoj se vidi kako policajci palicama i nogama naizmjence udaraju sustiglog prosvjednika iako već leži oboren na tlu, da bi ga potom nekoliko policajca samo podiglo i sklonilo u stranu kako bi ulicom prošli frontalno raspoređeni policijski džipovi.\nPrethodni članak MITROVIĆ BIJESAN, POČEO SE DERATI, BRANI CECU SVIM I SVAČIM:Skandal u emisiji, “NEMOJ DA LAŽEŠ, SRAM TE BILO”\nSledeći članak TAKSIST U BEOGRADU SINOĆ SE ZALETIO AUTOM NA POLICIJU: Izvukli su ga iz auta, a onda je USLIJEDIO UŽAS!\nDODIK POKAZAO VUČIĆU SVOJE PORODIČNO IMANJE: Kad su mu vidjeli VILE OSTALI BEZ RIJEČI – ovo morate vidjeti (FOTO)\nMITROVIĆ BIJESAN, POČEO SE DERATI, BRANI CECU SVIM I SVAČIM:Skandal u emisiji, “NEMOJ DA LAŽEŠ, SRAM TE BILO”