Ekološka katastrofa:Bhopal-šokantan primjer korporacijskog kriminala - Impuls\nObjavljeno: Ponedjeljak, 23 Oktobar 2017 19:00\nIza ponoći 3. decembra 1984. godine, u fabrici pesticida u Bhopalu u Indiji došlo je do ispuštanja u atmosferu oblaka toksičnog gasa.\nNakon ovog incidenta najviše su bili pogođeni siromašni ljudi koji su živjeli blizu fabrike. Oko 8000 ljudi je umrlo i 150 000 ljudi je bilo povređeno. Ozbiljno su zagađeni i poljoprivredni usjevi. Ustanovljena Međunarodna medicinska komisija za Bhopal procjenila je da je od 1994. godine do danas oko 50.000 osoba ostalo djelimično ili potpuno nesposobno od posljedica nesreće.\nFabriku pesticida u Bhopalu, gradu sa 900.000 stanovnika u državi Madhaja Pradeš, izgradila je firma Junion Karbid India Ltd, operativa američke kompanije Junion Karbid (Union Carbide). Fabrika je od centra grada udaljena oko 5-6 kilometara i u vrijeme incidenta zapošljavala je 630 radnika. U neposrednoj blizini fabrike, takoreći iza same ograde, nalazilo se sirotinjsko naselje. Godine 1969. fabrika je krenula sa proizvodnjom pesticida SEVIN, u čijoj se proizvodnji kao intermedijer upotrebljava veoma toksično jedinjenje – metil izocijanat (MIC). Tokom prve decenije rada fabrika je uvozila MIC iz Junion Karbidovog postrojenja iz Zapadne Virdžinije. Krajem sedamdesetih, međutim, fabrika je dobila svoju vlastitu jedinicu za proizvodnju MIC. Proizvedeni MIC smještan je u dva od tri rezervoara od 15.000 galona (1 galon = 3,7854 litara). Jedan rezervoar držan je uvijek prazan i služio je kao rezerva za hitne slučajeve. Suvišni MIC koji se ispuštao iz reaktora prolazio je kroz prečišćivač sa natrijum hidroksidom i spaljivao se u specijalnom tornju. U noći 2. decembra 1984. godine u 23:30, radnici su primjetili nekontrolisano ispuštanje MIC-a, a u 00:45 primjećen je brz porast pritiska u jednom od rezervoara, koji je izazvao otvaranje bezbjednosnog ventila.\nU atmosferu je pušten toksični gas sastavljen od MIC-a, cijanovodonika, monometil amina, ugljen monoksida i još bar dvadeset drugih hemikalija. Oblak gasa raznio je vjetar i toksičnom dejstvu njegovih sastojaka izložio više od 500.000 ljudi. Tri dana nakon ispuštanja, podnjeta je prva krivična prijava američkim sudovima. Kasnije, kad su se svi slučajevi kombinovali, broj tužbi popeo se na 200.000.\nIndijska vlada je 1985. godine donjela Akt o nesreći u Bhopalu, a 1986. godine njujorški Okružni sud naložio je da se suđenje preseli u Indiju. Tokom suđenja raspravljalo se o stepenu umješanosti i odgovornosti Junion Karbida za nesreću. I kompanija i indijska vlada finansirali su istrage uzroka nesreće, međutim i jedni i drugi su bili umješani u slučaj. Ovo je rezultovalo sa mnogo spornih pitanja, na koja nije valjano odgovoreno tokom suđenja. Na primjer, obje strane se slažu da je do pojave toksičnog gasa došlo uslijed toga što je neispravan ventil oslobodio blizu jedne tone vode, koja se inače upotrebljava za čišćenje cijevi, u rezervoar sa oko 40 metričkih tona MIC-a. Ali, pitanje odgovornosti za slabe bezbjednosne mjere nije bilo riješeno.\nIndijska vlada se branila tvrdeći da je Junion Karbid bio aktivno uključen u detaljno planiranje postrojenja i da je pri dovršavanju fabrike namjerno smanjio (ili zanemario) mjere zaštite. Sa druge strane, kompanija je negirala previd i odgovornost tvrdeći da joj je indijska vlada zabranila aktivno učestvovanje u konačnom dizajnu postrojenja. Junion Karbid tvrdio je da je obezbjedio odgovarajuću obuku radnika, uključujući i školovanje u Americi, kao i sve neophodne bezbjednosne mjere. Za njihovo nepridržavanje optužio je upravu kompanijine operative u Indiji i indijsku vladu kao odgovorni nadzorni organ. Napokon, Junion Karbid je zaključio da je rezervoar MIC-a bio sabotiran i da je neko namjerno oslobodio vodu u rezervoar. Suđenje se završilo 1989. godine, kad je kompanija platila 470 miliona dolara indijskoj vladi kao neku vrstu van-sudskog poravnanja, što je garantovalo zvaničnicima kompanije imunitet od krivičnog gonjenja. Indijski Vrhovni sud odbacio je kasnije klauzulu o imunitetu, ali je poravnanje ostalo važeće. Unesrećeni potražioci kao odštetu za povrede primili su svega po 600 dolara, a za smrtne slučajeve u porodici po 3.000 dolara. Veći broj nije primio nikakvu kompenzaciju. Kasnije je druga kompanija, Dau Kemikal (Dow Chemical), preuzela matičnu kompaniju Junion Karbid.\nPregledom dokumenata ispostavilo se da postrojenje u Bhopalu ipak nije imalo odgovarajuću opremu za upotrebu u hitnim slučajevima, koju je imalo postrojenje u Americi. Najvažnije, Bhopal nije imao rezervoar za “obaranje” koji bi zadržao hemikalije koje su izletele iz rezervoara sa MIC. Fabrika u Bhopalu imala je samo jedan toranj za spaljivanje zatvoren radi popravki upravo na noć nesreće. Fabrika u SAD ima i pomoćni toranj. Jedini prečišćivač u Bhopalu bio je preplavljen masom tečnosti i gasova koji su provalili unutra sa brzinom i u količinama 100 puta većim od onih za koje je dizajniran. Ko je odgovoran za dizajn postrojenja? Objavljeni memorandum kompanije Junion Karbid iz 1972. godine, naznačio je rukovodstvo iz Amerike kao odgovorno za izvođenje i odobravanje dizajna. Poverljiva dokumenta pokazala su, između ostalog, da je Junion Karbid znao da su rezervoari pijaće vode i samo zemljište u okolini mjesta nesreće kontaminirani toksičnim hemikalijama, iako su njeni zvaničnici tvrdili suprotno. Naime, za razliku od američke fabrike, otpad kod Bhopalove je ispuštan u otvorene lagune za otparavanje. Nedavne analize podzemnih voda, zemljišta i ljudi u blizini fabrike otktrile su visoke nivoe teških metala kao što je živa i toksičnih organohlornih hemikalija. Ranije analize na koje se kompanija pozivala, sprovele su indijske agencije i one nisu pokazale lokalnu kontaminaciju. Kompanijini memorandumi iz 1989, 1990. i 1995. godine pokazali su da su njeni zvaničnici znali još 1989. godine da su indijske analize sumnjive.\nKompanija Dau Kemikal, novi vlasnik Junion Karbida, odbija da prihvati odgovornost za Bhopal. U Bhopalu oko 120.000 ljudi još uvijek zahtjeva hitnu medicinsku pomoć. Novi nalazi pokazuju pojavu nekih simptoma i kod njihovog potomstva. Bhopal predstavlja šokantan primjer korporacijskog kriminala. Ova nesreća se neće završiti sve dok kompanija-nasljednik ne prihvati svoju odgovornost, očisti kontaminirano mjesto, obezbjedi unesrećenima medicinsku pomoć i odgovarajuću kompenzaciju.\nKaznena tužba protiv Union Carbidea i njenog bivšeg glavnog direktora Warrena Andersona traje od 1989. U junu 2010. je sud u Indiji donio presudu prema kojoj su Union Carbide India Ltd. i sedam direktora tvrtke proglašeni krivima za kazneni nemar (ovo je formulacija nakon rujna 1996. kada je njihova optužnica smanjenja). Tvrtki je naloženo da plati kaznu u iznosu od 500.000 indijskih rupija (10.870 dolara), a pojedinci su osuđeni na po dvije godine zatvora i kazne od 100.000 rupija. U augustu 2010, Središnji istražni ured podnio je zahtjev Vrhovnom sudu tražeći da ponovo ispita optužbu za kaznenu odgovornost za ubojstvo protiv optuženih. U maju 2011, Vrhovni je sud odbio ovaj zahtjev i ponovo otvaranje slučaja s težim optužbama. Međutim, nakon prosvjeda preživjelih iz Bhopala u studenom 2014. vlada je obećala ojačati “kurativni zahtjev” prema Dow Chemical koji se već nalazi pred Vrhovnim sudom. Zahtjev je usmjeren na rješavanje nedostataka u nagodbi iz 1989. u kojoj nisu korišteni točni podaci o broju poginulih i ranjenih. Indijska vlada traži dodatni iznos od 1,24 milijarde dolara, ali grupe preživjelih iz Bhopala, citirajući vladine brojki (epidemiološko izvješće Indijskog vijeća za medicinska istraživanja, 2004.), tvrde kako bi odšteta trebala iznositi 8,1 milijarde dolara.\nPremda je prošlo puno vremena, više desetina hiljada ljudi i dalje osjeća posljedice industrijske katastrofe koja se dogodila 1984. godine u indijskom gradu Bhopalu, čiji se tragični bilans popeo na 20.000 mrtvih, tvrdi Amnesti internešenel (AI) u svom objavljenom izveštaju.\n“Fabrika u Bhopalu uništava život zajednica koje je okružuju”, ističe ova međunarodna organizacija za zaštitu ljudskih prava u izveštaju pod naslovom “Bhopal: katastrofa u smislu ljudskih prava”. Posljedice curenja otrovnih gasova i zagađene sredine i dalje imaju pogubni uticaj na fundamentalna ljudska prava stanovnika ovog kraja”, tvrdi isti izvor, prenela je agencija AFP.\nUdruženja žrtava došlo je do brojke od oko 10.000 nastradalih. AI, međutim, tvrdi da je između 7.000 i 10.000 ljudi umrlo samo u toku prvih dana katastrofe, a da se na kraju njihov broj popeo na 20.000, kao i da još 10.000 njih pati danas od neke hronične bolesti. S obzirom na ove okolnosti, AI se čudi što “niko nije odgovarao za curenje toksičnig gasova i njegove dramatične posljedice”.\n“Ljudska prava su kršena u velikim razmjerama, prije svega pravo na život i pravo na zdravlje”, izjavila je ova nevladina organizacija sa sjedištem u Londonu, tvrdeći da “preživjeli svakodnevno osećaju posljedice curenja gasova”.\nU svom izveštaju, međunarodna organizacija za zaštitu ljudskih prava pokazuje “kako kompanije izbjegavaju odgovornost na polju ljudskih prava i podvlači neophodnost donošenja univerzalnih pravila koja bi važila za sve kompanije”. Amnesti internešenel, takođe, zamera indijskim vlastima što nisu “preduzele tražene mjere za zaštitu stanovništva prije i poslije katastrofe”.\n“Već jednu generaciju, preživjeli čekaju na pravednu odštetu i adekvatnu zdravstvenu njegu”, rekla je Benedikt Sautvort, direktorka za kampanje AI. Ona kaže da UČ i Dau – koji su se udružili 2001. godine – još nisu očistili poprište katastrofe niti su zaustavili zagađenje sredine koje je počelo sa otvaranjem fabrike 1970. godine. “Stanovnici tog kraja i danas oboljevaju, jer piju zagađenu vodu”, upozorila je Sautvort, dodajući da “zagađenje utiče i na zdravlje pridošlica u Bhopal koji nisu bili izloženi curenju gasova. Još niko nije sačinio dubinsku analizu posljedica ove katastrofe, napomenula je ona.


U najavi na Jutjubu, tehnološki tajkun nazvao je ovo "ozbiljnim socijalnim procesom" kako bi se utvrdilo kakav uticaj milion jena može imati na život neke osobe.\nU videu koji objašnjava takmičenje, Maezava je apelovao na kandidate da novac koriste "kako žele" i da odgovore na redovne upitnike o tome kako ga koriste.\nGotovo svi su imali pravo dobiti deo bogatstva Maezave. Sve što su trebali učiniti jeste da se pridruže Tviteru i podele, odnoso retvituju njegovo obaveštenje pre ponoći 7. januara.\nViše od četiri miliona ljudi poslušalo je njegov poziv i retvitovalo. Pobednici će biti izabrani lutrijom, odnosno slučajnim odabirom, a Maezava će ih lično obavestiti direktnom porukom u roku od dva do tri dana.\nBogatstvo ovog Japanca procenjuje se na dve milijarde dolara. Kontroverzni bogataš je ujedno rok muzičar, kolekcionar umetnina a planira da turistički poseti Mesec, piše Biznis info.\nMilijarder OBUSTAVIO konkurs za SAPUTNICU za put oko MESECA\nREKORDNA CENA STANA Milijarder poznat po usisivačima kupio najskuplji stan u Singapuru\nU novoj prestižnoj trgovini francuskog top brenda Luj Viton otvoren je prvi senzacionalni restoran Sugalabo V.\nIzvoz IT usluga dostigao je prošle godine 1,422 milijardi evra, što predstavlja rast od čak 25 odsto u odnosu na 2018. godinu, kažu u Narodnoj banci Srbije.


Ovo je profil manijaka iz Banjaluke koji je pokušao oteti dvije djevojčice | BL Portal\nOvo je profil manijaka iz Banjaluke koji je pokušao oteti dvije djevojčice\nBANJALUKA – Činjenica da je banjalučki otmičar Vladimir S. (39) namjeravao oteti djevojčice starosti sedam-osam godina ukazuje na pedofilske sklonosti ličnosti, ističe psiholog Aleksandar Milić.\nPrema kaznenoj evidenciji Vladimir S. do sada nije bio poznat po teškim krivičnim djelima, saznaje SrpskaInfo.\nPsiholog Milić objašnjava da je Vladimir S. u prošlosti sigurno pokazivao znakove nastranog ponašanja, ali ih nismo vidjeli.\n– Podatak da je pokušao oteti djevojčice govori o mogućim pedofilskim sklonostima. Kako bi utvrdili o kakvim tačno poremećajima ličnosti se radi, u narednom periodu je bitno obaviti niz vještačenja kako bi saznali da li je bio asocijalna ličnost ili je porodičan čovjek.\nMUP RS: Muškarac nije pokušao oteti djevojčice https://t.co/TmVv8eohjn\n— BL Portal (@Banja_Luka_Info) 10. travnja 2019.\nKakve su bile njegove dnevne navike. To su vještačenja koja bi trebala biti obavljena tokom istrage kako bi se utvrdili dalji koraci prema osumnjičenom, ali gotovo je sigurno da je njegovo ponašanje i u ranijem periodu bilo čudno, ali mi to nismo vidjeli – objasnio je psiholog Milić za SrpskaInfo.\nPodsjetimo, Vladimir S. sinoć je pokušao u svoj automobil “opel” ugurati djevojčicu starosti oko sedam-osam godina, ali je potencijalna tragedija spriječena u rekordnom vremenu. Osumnjičeni je ubrzo uhapšen i sproveden na kriminalističku obradu u Policijsku upravu Banjaluka.\nBanjaluka: Muškarac pokušao oteti dvije maloljetne djevojčice https://t.co/NdWAW9kfzf\n— BL Portal (@Banja_Luka_Info) 9. travnja 2019.\nTags: Banjaluka, djevojčice, manijak, otmica, pedofil, pokušaj, Starčevica\nBanjaluka – Mladić izboden nožem\nFond PIO: U RS počela isplata penzija za mart 2019.


Dete otvorilo vatru u školi, dvoje poginulih /video/ - Sputnjik Srbija\n19:18 10.01.2020 (osveženo 19:19 10.01.2020) Preuzmite kraći link\nViše medija je javilo da je došlo do pucnjave u školi, a prema nekim navodima, učenik star između 8 i 12 godina ušao je naoružan u školu i otvorio vatru na đake i učitelje. Zaposleni u kampusu rekli su da je napadač poneo dva pištolja u rancu.\nRegionalni koordinator Adelaido Flores je izjavio da je napadač ubio učitelja, a zatim izvršio samoubistvo. Motivi su za sada nepoznati, a zvaničnici tvrde da dete nije bilo zlostavljano ni maltretirano od strane vršnjaka.\n„Dečak je živeo sa svojom bakom. Očigledno je imao neki psihički problem, iako je imao veoma dobre ocene“, rekao je gradonačelnik Toreona Horhe Zermeno.\nMediji su ranije javili da su u pucnjavi povređene još tri do šest osoba, ali te informacije nisu zvanično potvrđene.


Kako ublažiti sezonsku depresiju? - Užice online\nJesen i Užice, nisu najbolja kombinacija za mentalno zdravlje\nBez ikakve sumnje, ovaj period godine sa sobom povlači pad energije, jer je umanjena količina svetlosti, koja dopire do nas. Ovakvo stanje ume da se protegne od sredine jeseni sve do početka proleća, a prate ga sledeći simptomi: nedostatak elana, povlačenje u sebe, pa čak i gubitak libida. Sezonski afektivni poremećaj, kako se još može čuti, pored toga ume da donese i pojačan apetit, taloženje kilograma, te preteranu pospanost. Postoje i oni koji se osećaju kao u hibernaciji, ili pod teretom tuge, na šta upućuje i sama skraćenica stručnog naziva – sad. Na sreću, postoje trikovi, koji nam mogu ulepšati svakodnevnicu.\n1. Svetlosna terapija\nKao što je svetlost potrebna biljkama za proces fotosinteze, tako i čoveku, ako ne u prirodnom, ono bar u veštačkom obliku. Do ovog zaključka došao je lekar i istraživač Norman E. Rouzenfel, koji je prethodno temeljno izučavao ovu tematiku. Izlaganje zracima svetlosti dokazano puni baterije, a sve polazi od mrežnjače. Verovatno ste upoznati sa tim, da se ova metoda može praktikovati i u kućnim uslovima, uz odgovarajući aparat i propratne nastavke.\n2. Šetnja u toku dana\nTokom jeseni i zime neretko imamo običaj da više vremena provodimo u kući, ali to nikako nije dobro za naše telo i sam mozak. Vlasnici kućnih ljubimaca svakoga dana imaju povod za šetnju, a oni drugi moraju da se dovijaju.\nEsencijalna ulja, te veoma delotvorne Bahove kapi, mogu se lako spakovati i biti pri ruci, po potrebi. Protiv stresa i anksioznosti posebno su delotvorne sledeće biljke: yiang-yiang, neroli, verbena, tamjan, pa čak i majoran.\n4. Refleksologija ili meditacija\nVerovatno vam nije strana pomisao da tmurno vreme ume da pomuti i um. Ipak, ukoliko se odlučite za jednu od dve prakse koje smo ovde naveli, moći ćete da povratite ravnotežu i bar donekle se vratite sebi. Preporučuje se meditacija u trajanju od bar 10 minuta dnevno, a kada govorimo o masaži, pritisak na središnji deo dlana, između druge i treće metakarpalne kosti, olakšava anksioznost.\n5. Bihevioralna ili kognitivna terapija\nSezonski afektivni poremećaj je nešto prirodno, i mnogi su ga iskusili. Međutim, onog trenutka kada izađe iz okvira prihvatljivog ponašanja, i počne da uzrokuje kašnjenje na posao, samovanje i duboku potištenost, dobro je potražiti stručnu pomoć, za početak lekara opšte prakse, a možda i psihoterapeuta. Ponekad su dovoljni vitamini, a nekad nismo ni svesni sa kakvim izazovima se suočavamo već godinama, sa polazištem u primarnoj porodici.


Benzemi prijeti zatvor zbog ludovanja za volanom - Klix.ba\nVozio 216 kilometara na sat\nBenzemi prijeti zatvor zbog ludovanja za volanom\n28.2.2013. u 09:58\nKarim Benzema (Foto: AFP)\nFrancuski nogometaš Karim Benzema ne može se ove sezone pohvaliti s posebno dobrim igrama u dresu madridskog Reala, a nije se ovog mjeseca proslavio niti za volanom.\nNaime, madridska policija je ove sedmice objavila da ima dokaze, snimljene radarom, koji dokazuju da je Benzema u februaru, u svom Audiju, jurio madridskim cestama s 216 kilometara na sat, i to na cesti gdje je dozvoljena brzina 100 km/h.\nOve sedmice se Benzema trebao pojaviti na sudu, no saslušanje je pomaknuto zbog uzvratne utakmice polufinala Kupa kralja u kojoj je Real gostovao kod Barcelone. Uskoro se očekuje pojavljivanje Benzeme na sudu, a najteži oblik kazne za ovakav prekršaj je zatvor u trajanju od tri do šest mjeseci.\nInače, nije ovo jedini sudski slučaj koji se trenutno provodi protiv Benzeme. Podsjetimo da se tereti i za korištenje usluga maloljetne prostitutke, tokom 2009. godine.\nU madridskoj policiji, pak, navodno zabilježili su da je jedan od igrača ili članova Real Madrida napravio još veći saobračajni prekršaj. Nadzorne kamere su snimile Porsche koji je išao nevjerovatnih 260 kilometara na sat. Automobil je u vlasništvu madridskog kluba, ali zasad nije poznato ko je "luđak za volanom".\nPaul Weitz: "American Pie 5" će najvjerovatnije biti snimljen\n28.02.2013. u 10:13\nEmanuela de Paula u novim bikinijima kompanije Next\n28.02.2013. u 09:50


DA JE BILO KO POGOĐEN U GLAVU, BIO BI MRTAV: Incident na protestu, na novinara N1 bačena KAMENA PLOČA! | Vesti | Espreso\nGrađanski protest "1 od 5 miliona" održava se svake subote u nekoliko gradova širom Srbije, Foto: Beta/Emil Vas\n"1 od 5 miliona" u Beogradu\nDA JE BILO KO POGOĐEN U GLAVU, BIO BI MRTAV: Incident na protestu, na novinara N1 bačena KAMENA PLOČA!\nJedna od učesnica protestne šetenje, napisala je na svom Tviteru da je kamena ploča došla najverovatnije sa zgrade Ministarstva odbrane, kao i da je pukom srećom izbegnuta tragedija\nObjavljeno: 11.02.2019. 15:32h\nTokom građanskog protesta "1 od 5 miliona" održanog u subotu u Beogradu, došlo je do incidenta, kada je prema rečima očevidaca, kamena ploča umalo pogodila reportera N1 televizije, Miodraga Sovilja.\nJedna od učesnica protestne šetenje, napisala je na svom Tviteru da je kamena ploča došla najverovatnije sa zgrade Ministarstva odbrane, kao i da je pukom srećom izbegnuta tragedija. Tvrdi da su sa pomenute zgrade gađali novinara N1.\n- Večeras je novinar N1 Midorag Sovilj gađan kamenom pločom, najverovatnije sa zgrade Ministarstva odbrane, koja ga je promašila i skoro pogodila mog sina i mene! Deo ploče se odbio o nogu mog sina i gospođe pored nas! Da je bilo ko pogođen u glavu, bio bi mrtav!"\nRETWEET molim! Veceras je novinar N1 @miodrag_sovilj gadjan kamenom plocom, najverovatnije sa zgrade Ministarstva odbrane, koja ga je promasila i skoro pogodila mog sina i mene! Deo ploce se odbio o nogu mog sina i gospodje pored nas! Da je bilo ko pogodjen u glavu, bio bi mrtav!\n— Nadja011 (@Animus_non_res) February 9, 2019\nDodala je da je najviše uznemirilo to što se u neposrednoj blizini našao čovek sa malim detetom na ramenima.\n- Najviše sam uznemirena jer je pored nas šetao čovek sa bebom na ramenima - šta da je kamena ploča pogodila bebu? Dakle, šalje se jasna poruka "Eto šta se može desiti ako šetate, pa vi ako hoćete šetajte i dalje". Znači svim neistomišljenicima kao Borko Stefanović da se lome glave?!\nNajvise sam uznemirena jer je pored nas setao covek sa bebom na ramenima - sta da je kamena ploca pogodila bebu? Dakle, salje se jasna poruka "Eto sta se moze desiti ako setate, pa vi ako hocete setajte i dalje". Znaci svim neistomisljenicima, kao @BorkoStef da se lome glave?!\n— Nadja011 (@Animus_non_res) 09. фебруар 2019.\nOvim povodom, na Tviteru se oglasio i direktor programa TV N1, Jugoslav Ćosić, obrativši se pre svega ministru policije, Nebojši Stefanoviću.\n"Reporterska ekipa N1 koja je večeras izveštavala sa građanskog protesta u Beogradu gađana je sa keramičkom pločom. Ministre policije, vaša je obaveza da obezbedite bezbednost učesnika svih javnih skupova pa i novinara."\nReporterska ekipa N1 koja je večeras izveštavala sa gradjanskog protesta u Beogradu gadjana je sa keramičkom pločom. Ministre policije, vaša je obaveza da obezbedite bezbednost učesnika svih javnih skupova pa i novinara.\n— Jugoslav Ćosić (@JugoslavCosicN1) 09. фебруар 2019.\nKako bi saznali šta se tokom protestne šetnje zaista dogodilo, pozvali smo Miodraga Sovilja, koji je za Espreso kratko prokomentarisao:\n- Ja lično ništa nisam video, samo sam čuo kad je puklo iza mene. Očevici su rekli da su oni videli šta se desilo. To je sve što mogu da kažem.\nNiko od nadležnih se ovim povodom nije oglasio, pa se sa sigurnošću ne može tvrditi šta se zaista dogodilo.\nPodsetimo, prvi građanski protest je održan 30. novembra u Kruševcu, nekoliko dana posle napada na lidera Levice Srbije Borka Stefanovića. Stefanović je napadnut neposredno pred početak održavanja tribine u tom gradu. Dan nakon napada, on je na konferenciji za novinare pokazao svoju košulju koja je usled zadobijenih povreda bila prekrivena krvlju, pa je prva protestna u Kruševcu održana upravo pod nazivom "Stop krvavim košuljama".\nNedelju dana kasnije, 8. decembra, šetnja organizovana i u Beogradu. Od tada, građani svake subote šetaju centralnim gradskim ulicama, a u međuvremenu je protest počeo da se održava i u više od 20 gradova i opština širom Srbije. Na samom početku i protest u Beogradu je nosio naziv "Stop krvavim košuljama" da bi nakon nekoliko šetnji glavna parola postala "1 od 5 miliona".\nNIJE PROBLEM STRANKA, PROBLEM STE VI JER UMESTO GLAVE IMATE ZRNO GRAŠKA: Najiskrenije pismo botovima ikad!\nNeki od zahteva organizatora protesta:\nizveštavanje o svim političkim opcijama na javnom medijskom servisu\npronalazak počinilaca i nalogodavaca ubistva predsednika inicijative SDP Olivera Ivanovića\npronalazak nalogodavaca napada na novinara Milana Jovanovića\nostavka ministra policije Nebojše Stefanovića\nostavka direktora RTS-a Dragana Bujoševića i urednika RTS-a Nenada Lj. Stefanovića\nostavku ministra prosvete Mladen Šarčević\n1 od 5 milionaProtestBeogradMiodrag SoviljKamen


Povratak ruskih mališana iz terorističkih kampova u Siriji - WebTribune\nHome/ŽIVOT/Povratak ruskih mališana iz terorističkih kampova u Siriji\nPovratak ruskih mališana iz terorističkih kampova u Siriji\n8. јула 2021.\tŽIVOT Ostavite komentar\nKada se specijalni avion ruskog Ministarstva odbrane u nedelju uveče spustio na vojni aerodrom „Čkalovski” nedaleko od Moskve, iz njega je izašla družina od 23 deteta.\nNije čak neobično što su stigla vojnim avionom – mogla su deca da idu u neki letnji kamp, ali je neverovatno odakle su došla. Avion je stigao iz Sirije, a deca su boravila u izbegličkim kampovima, uporištima terorista, zatvorima i sirotištima. Njihove majke su ruske državljanke i država već pet godina radi na tome da se svi koji to žele vrate u domovinu.\nNačini na koje su deca dospela u Siriju i Irak su različiti, ali im je svima zajedničko da su u borbama uglavnom ostala bez očeva, da su majke zarobljene ili su se pridružile terorističkoj organizaciji Islamska država.\nNeka deca su i rođena na tim mestima, a najmlađe, koje je stiglo u Moskvu u nedelju, ima samo godinu dana. Ova deca imaju rodbinu u Rusiji, koja je uz pomoć državnih institucija, ministarstava spoljnih poslova, odbrane i zdravstva, tragala za njima. Takođe, neka deca su u koordinaciji s vladom u Damasku preuzeta iz sirotišta i zatvora, gde su bila zajedno s majkama.\nOdmah sa aerodroma neka od njih su odvezena kolima hitne pomoći, ali je poverenica za zaštitu dece Ana Kuznjecova rekla da nijedno od dece nije u naročito teškom fizičkom stanju.\nU Siriji temperatura dostiže gotovo 50 stepeni Celzijusa, pa je odlučeno da deca koja su imala temperaturu odmah idu u bolnicu. I sva ostala proći će lekarske preglede i obavezni karantin, a onda će biti predata bližnjima.\nS njima će raditi psiholozi, jer su sva deca živela u vanrednim okolnostima, a neka od njih su bila i u odredima smrti i prisustvovala egzekucijama. Ako dete ima porodicu, biće joj vraćeno i radiće se na njegovoj rehabilitaciji i integraciji.\nUkoliko je nema, biće smešteno u rehabilitacione centre. Državne institucije, bez obzira na to gde se dete nalazi, vodiće računa da ne bude izloženo uticaju terorističkih organizacija.\nOvo je 14. specijalni let kojim su dovezeni mali ruski građani iz Sirije i Iraka. Neka od dece preuzeta su sa teritorije koja nije pod kontrolom vlade u Damasku, iz kampa „Rož”, jednog od tri koje su formirale snage sirijskog Kurdistana da bi u njima držale žene (obično supruge militanata Islamske države, ali i drugih grupa) i njihovu decu.\nSada su ruske institucije usredsređene na spasavanje dece i njihovih majki koji se nalaze na teritoriji kampa „El Hol”, u severoistočnom delu Sirije pod kontrolom Kurda.\nPripremljena je dokumentacija za 108 mališana koji čekaju transport u Rusiju, a uključuje DNK nalaze, izjave srodnika i dokumente s podacima o rođenju dece državljana Ruske Federacije van Rusije.\nKancelarija UN za humanitarna pitanja navodi da je ovaj kamp predviđen za smeštaj 11.000 ljudi, a u njemu se trenutno nalazi oko 60.000 osoba, od kojih su 95 odsto žene i deca.\nKako je o ovom problemu pisalo ukrajinsko izdanje „Komsomolske pravde”, pozivajući se na podatke UN, od 60.000 stanovnika kampa oko 10.000 nisu Sirijci, nego građani postsovjetskih država: Rusije, Ukrajine i Turkmenistana.\nDeca koja su prijavljena za odlazak u Rusiju potiču iz islamskih porodica koje su se tamo odselile uglavnom sa severnog Kavkaza, pre svega iz Čečenije i Dagestana.\nČečenija odvojeno radi na njihovom oslobađanju i prevozu u domovinu. I Ukrajina je za Novu godinu uspela da vrati dve žene (Alime i Zarifu), po nacionalnosti Tatarke, i njihovo sedmoro dece.\nRadilo se na povratku 12 žena i njihovih 37 dece iz dva kampa, ali nije saopšteno zašto nisu se svi vratili. Na strani džihadista delovale su čečenske, dagestanske, uzbekistanske grupe, i nemoguće je utvrditi njihov tačan broj, a pominje se da je bilo od 30.000 do 60.000 boraca.\nOd 2017. godine, kad je Vladimir Putin potpisao ukaz o vraćanju ruskih državljana, naročito dece, u Rusiju, vojni odsek i služba dečjeg ombudsmana sistematski rade na lociranju i vraćanju dece i adolescenata koji se nalaze u Siriji i Iraku.\nOd tada je iz ovih zemalja u domovinu vraćeno 341 dete. Vojni avion je i u aprilu dovezao 44 mala građanina Rusije. Neka od te dece imala su stare rane od gelera i respiratorne bolesti.\nPo povratku kući privikavaće se na miran i uređen život, ići će u vrtiće, škole, steći prijatelje. Njihove nevidljive rane lečiće se godinama.


Intervju sa Ljubinkom Zarubicom - Blog\nIntervju sa Ljubinkom Zarubicom\nIntervju sa Ljubinkom Zarubicom, direktorkom funkcije za marketing i razvoj privatnih korisnika, Telekom Srbija\nTelekom Srbija je ovogodišnji prijatelj Bitef festivala.\nTelekom Srbija je ovogodišnji prijatelj Bitef festivala. Šta ste prepoznali u Bitefu zbog čega ste odlučili da ga podržite?\nMi smo kvalitet Bitefa još i ranije prepoznali i podržavali u okviru naših mogućnosti. Kvalitet ovakvog festivala nije teško prepoznati, više od 50 godina izvanredne međunarodne karijere je nešto svima veoma značajno.\nTelekom Srbija je poznata kao društveno odgovorna kompanija koja podržava veliki broj projekata iz raznih oblasti. U kojoj meri su među svim tim projektima zastupljeni oni iz kulture i umetnosti, i koliko su za Vas važni?\nProjetki iz oblasti kulture su nam pored projekata iz oblasti sporta na prvom mestu. To potvđuju naša brojna sponzorstva iz oblasti kulture kao što su ove godine sponzorstva Ilije M. Kolarca, Mokranjčevi dani, Dani Zorana Radmilovića, Dani Bore Stankovića, Noć muzeja… Kao kompaniji sa vizijom, ulaganje u kulturu je veoma značajno.\nŠta je sve Telekom Srbija pripremio Bitef publici i Bitefovim učesnicima ove godine?\nTrudili smo se da ostavimo umetnost u prvom planu i da ponudimo publici i učesnicima festivala nešto iz domena naših usluga. Posetioci će u našoj mts charge zoni imati prilike da koriste internet, dopune telefone i odmore se. Mislim da će im to biti nadasve potrebno ukoliko budu gledali Planinu Olimp koja traje 24 časa.\nKoju predstavu sa ovogodišnjeg repertoara sa uzbuđenjem očekujete?\nPredstava Biblija, prvi pokušaj. Veoma sam zainteresovana da vidim kako je izvanredni slovenački reditelj Jernej Lorenci razumeo i interpretirao Bibliju u scenskom izrazu.


Автор темы Lujep\nKalemegdanska 1878000 Banja Luka+387 51 462 146 Fax:+387 51 463 143office @unitedwomenbl.org12. Maja2022.HomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE рамп ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktHomeNovostiO namaIstorijatVizija,misija i strateški pravciDonatoriOsobljeVideogalerijaGalerijaslikaProgramiPolitičko učešće ženaO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPomoć za ženeSIGURNA KUĆA ZA ŽENE I DJECU ŽRTVE NASILJA BANJA LUKASOSTELEFON ZA ŽRTVE NASILJA 1264PRAVNOSAVJETOVALIŠTERodno zasnovano nasiljeO programuZavršeniprojektiTekućiprojektiPublikacijeRODNOZASNOVANO NASILJEPOLITIČKOUČEŠĆE ŽENAŽENE IMEDIJIGODIŠNJIIZVJEŠTAJISTRATEŠKIPLANOVIOstaloVolontiranjeResursni CentarEkonomskoosnaživanjeOnlineedukacijaKonkursi zaposaoGrupesamopomoćiJavnipoziviKontaktNovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILAAdd CommentOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILA Obavještavaju se privredni subjektikoji se bave predmetnom djelatnošću da imamo namjeru...NovostiOBAVJEŠTENJE O NABAVCI pogonskog motornog gorivaAdd CommentNovostiPonovljeni poziv za podnošenje projektnih prijedloga organizacijacivilnog društva u BiH koje provode aktivnosti u oblastisprečavanja i suzbijanja rodno zasnovanog nasiljaAdd CommentNovostiKampanja “Zaposlenjem prekidamo začarani krug nasilja”Add CommentNovostiProjekcija dokumentarnog filma „Danijela“Add CommentNovostiNovostiPOZIV ZA PODNOŠENJE PROJEKTNIH PRIJEDLOGA ORGANIZACIJA ČLANICASIGURNE MREŽE BOSNE I HERCEGOVINE17.Februara 2022.NovostiJavni poziv10.Februara 2022.NovostiSaopštenje za javnost – Svaki minut je važan!21.Januara 2022.NovostiJavni poziv5. Januara2022.NovostiEdukacija za senzibilisan pristup pružaoca usluga podrške ženama idjeci žrtvama nasilja29.Decembra 2021.NovostiPregled aktivnosti, april-septembar, 202115.Decembra 2021.NovostiJavni poziv3.Decembra 2021.NovostiZajednički kalendar aktivnosti za kampanju 16 Dana aktivizma protivrodnog nasilja u BIH za 2021. godinu24.Novembra 2021.NovostiUnapređenje podrške rehabilitaciji i renitegraciji žena koje supreživjele nasilje19.Novembra 2021.Video NovostiNovosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017.Add CommentVideo NovostiPogledaj sve...Novosti • VideoJačanje multisektorske saradnje u zaštiti žena od rodno zasnovanognasilja25.Decembra 2017. Novosti • VideoMedijske aktivnosti u okviru ссылка 16 dana aktivizma5.Decembra 2017.VideoPoložaj žene u društvu, Fondacija “Udružene žene” Banja Luka uemisiji “U fokusu” na javnom servisu RTRS1.Novembra 2017. VideoPROTOKOL5. Oktobra2015. VideoSigurna Kuca4. Oktobra2015. VideoPotpisujem20. Aprila2015.Drugi o namaNemam nikakvih sugestija za unapreñenje rada Fondacije Udruženežene jer iskreno mislim da rade fantastičan posao, da su izuzetnohrabre kao kolektiv i da su učinile jako puno na poboljšanjupoložaja žena u BiH, puno više od mnogih političarki / žena narukovodećim pozicijama.DIJANA PEJIĆ\nčlanica UO,, izvršna direktorica NVO “Genesis Project”Drugi o namaZnam da se uvijek može bolje. Ali ja uistinu телеграмме u ovom trenutku neznam što sugerirati za unaprijeñenje rada organizacije. Sve o čemugovore one i sprovode u djelo i to je ono najvažnije po čemu suprepoznatljive!!!MARIJA ZELENIKApredsjednica, Zajednica žena HDZ-a BIH Kraljica KatarinaKosačaNajčitanijeOBAVJEŠTENJE O NABAVCI NOVOG PUTNIČKOG MOTORNOG VOZILAOBAVJEŠTENJE O NABAVCI pogonskog motornog gorivaPonovljeni poziv za podnošenje projektnih prijedloga organizacijacivilnog društva u BiH koje provode aktivnosti u oblastisprečavanja i suzbijanja rodno zasnovanog nasiljaADDRESSKalemegdanska 18, Banja Luka.


Izvor: Radio 021, 06.Avg.2020, 20:36\nBrod Rosus je hitno pristao u luku Bejrut u septembru 2013. godine zbog tehničkih problema sa tovarom od 2.750 tona amonijum nitrata iz Gruzije koji je trebao da isporuči kupcu u Mozambiku. Tovar je skinut sa broda i prebačen u stovarište u luci >> Pročitaj celu vest na sajtu Radio 021 << pošto su lučke vlasti utvrdile brojne neispranosti i zabranile dalju plovidbu. Libanske vlasti su saopštile u sredu da je upravo ta količina amonijum nitrata eksplodirala, navodi Balkan Insight.\nNoviMagazin.rs: Kapetan zapanjen saznanjem da je tovar s broda eksplodirao u Bejrutu


[es] - Keš za Moneybookers, Alertpay i obratno\nKeš za Moneybookers, Alertpay i obratno\n[es] :: E-Poslovanje :: E-Transakcije :: Keš za Moneybookers, Alertpay i obratno\nKeš za Moneybookers, Alertpay i obratno 08.10.2012. u 01:07 - pre 88 meseci\nTrenutno nudim uslugu razmene:\n-Keš za Moneybookers/Skrill\n-Moneybookers/Skrill za keš\n-Keš za Alertpay/Payza\n-Alertpay/Payza za keš\nFer provizije, brza realizacija.\nJavite se na zoran rocketmail.com\nRe: Keš za Moneybookers, Alertpay i obratno 24.11.2012. u 23:31 - pre 87 meseci\nJel neko zainteresovan da mu prebacim pare na Moneybookers a on meni kes?\nBez provizije i po kursu neke normalne menjacnice, znaci skroz fer uslovi :) Za iznos $500+\nRe: Keš za Moneybookers, Alertpay i obratno 16.12.2012. u 14:11 - pre 86 meseci\nAko neko ima 25 E da mi uplati na MB, saljem postom dinarski iznos po visem kursu, moze na PM detalji, hvala unapred.\nRegistrovani: 19 ( Sima19, pajper1, OliverS, DSL, CoyoteKG, kibo68, Gosha_Nish, somi..., Radoslav Medvešek, gogi100, Nebojsa Milanovic, DANKO966, Nemanja, Mr.Wolf1, MPesic, Shadowed, vucko47, Srečko, zica49 )


Onlyclubbing.com - proslava\nPretraga po tagu: Proslava\nVelika rodjendanska žurka GREEN LOVE FESTIVALA! Za najvernije fanove ulaz je BESPLATAN!\nVeliko slavlje je na vidiku, Green Love 11. godinu započinje rođendanski!\nBERGHAIN PLANIRA SLAVLJE 15. ROĐENDANA SA STILOM!\n22/11/2019 - Vesti\nBerghain priprema veliko slavlje za svoj 15. rođendan od 14. do 16. decembra: Fünfzehn Jahre Berghain.\n25 GOODINA HAPPY PEOPLE ORGANIZACIJE! Cetvrt veka sa vama!\nSećate se svoje prve Happy People žurke? Sećate se kako ste bili mladi i kako… okej, okej, nećemo sad da vas bedačimo. Napravite se malo kao da ovo niste čuli ako će vam biti lakše: OVE GODINE PUNIMO 25 GODINA!\nŠest godina Štab Pogona 29. i 30. juna • Pančevo!\nU petak, 29. i subotu 30. juna, pančevački klub i bar „Štab Pogon” obeležiće 6 godina rada.\n29/02/2016 - Vesti\nKreativna četvrt Novog Sada "Youth Creative Polis" za vikend bila je ispunjena građankama i građanima države EXIT koji su zajedno proslavili novu titulu Najboljeg evropskog festivala za 2016. godinu!\n23/02/2016 - Zurke\nPovodom osvajanja nove titule Najboljeg evropskog festivala za 2016. godinu, EXIT organizuje veliku žurku pod nazivom "Magic People - EXIT People"!\n12 GODINA KONKRITA • MONSUN • 05/12/15\n02/12/2015 - Zurke\n2003. godine zvanično je formirana organizacija Concrete Djz sa ciljem da donese svoj dodir na elektronskoj sceni, organizovanjem događaja i muzčkom produkcijom, nudeći ono što je osećala i iza čega je stajala, beskompromisni Tehno zvuk.\nAly & Fila prave žurku kod čuvenih piramida u Gizi\nČuveni Egipatski trance duo Aly i Fila dobili su dozvolu da prave žurku kod čuvenih piramida u Guzi, jedno od najposećenijih mesta na svetu i gradjevina koja se nalazi na listi sedam svetskih čuda!\nBRANKOW slavi četvrti rođendan!\n16/12/2014 - Zurke\nNekada gotovo zaboravljeno staro skladište u srcu Brankovog mosta, entuzijazmom nekoliko ljudi imaštom jednog velikog čoveka, genijalnog pokojnog arhitekte Đorđa Geca, postalo je pre 4 godine klub koji je ubrzo stekao reputaciju jednog od omiljenih i najboljih mesta za noćni provod u Beogradu.\nProdata skoro polovina karata za Belgrade Banging Birthday!\n14/10/2014 - Vesti\nBelgrade Banging Birthday powered by Jägermeister će se održati 25. oktobra u Mikser House-u.\n29/09/2014 - Zurke\nNakon zatvaranja sjajne letnje sezone na Freestyler-u Belgrade Banging je pripremio spektakularan događaj u cilju proslave svog prvog rođendana i uspešne realizacije preko 65 događaja.\nPosle dve nedelje pauze ovaj vikend slavi se GODINU DANA SVEMIRSKE KAFANE!\n28/05/2014 - Zurke\nNastavljamo sa radom posle dvonedeljne pauze, a i ovog vikenda posebno slavimo - godinu dana postojanja Svemirske kafane! Pozivamo Vas da nam se pridružite :) Veliki pozdrav!


JUN – Tradicionalni slet planinara | JU Turistička Organizacija Šipovo\nJUN – Tradicionalni slet planinara\nU periodu od 13.-14. Juna 2009. godine održava se prvi tradicionalni slet planinara „Šipovo“ 2009, a manifestacija je kao takva upisana u kalendar planinarskog saveza Republike Srpske. Ideja o organizovanju manifestacije potekla je od sportskog planinarskog društva „Vitorog“ Šipovo koje je i zaslužno za dolazak velikog broja gostiju kako iz Bosne i Hercegovine tako i država našeg regijona (preko 40 planinarskih društava , oko 500 planinara).\nBroj učesnika za slet je neograničen…\nPrijave na kontakt : Predsednik PSD„Vitorg“ Šipovo, Milan Vuleta, br. tel: +387 (0)65/591-171\nPlaninarskim sletom je predviđeno:\n13. jun – Okup planinara u centru Šipova,prevoz transportnim vozilom do podnožja planine Vitorog, uspon na planinu Vitorg 1906 n/v, povratak i noćenje u planinarskom domu „Lunja glava“ 1084 n/v,\n14. jun – Planinarska šetnja do izvora rijeke Plive, po povratku ručak na „Adi Sokočnici“, te dodjela priznanja za učešće.


EU očekuje najlošiju žetvu uljane repice u poslednjih 14 godina? - Ratarstvo | Agroklub.rs\nJelena Gajić Đokić je dodala fotografiju na KLUB pre 24 minuta\nAnđelka Matić je lajkovala belešku na KLUB-u pre 58 minuta\nNajveći razlog pada je suša u aprilu i maju, a nakon toga, jaka kiša koja je pala u junu nanela je velike štete ovoj uljarici.\nPoljoprivrednici bi ove godine mogli imati najlošiju žetvu uljane repice, sličnu onoj iz 2006. godine, najavljuju analitičari "Strategie Grains". Iako njihovi podaci nisu 100 odsto tačni, činjenica da je Evropska komisija objavila slične prognoze kojima sluti kako će se ovaj scenario zaista i dogoditi.\nKiša i insekti glavni problem\nBez Velike Britanije, u kojoj će se takođe žetva smanjiti sa 1,75 na 1,27 miliona tona zbog značajnog smanjena površina, prinosi uljane repice u Evropskoj uniji prema Grains-u predviđaju se na 16,5 miliona tona dok Komisija najavljuje još manje, samo 15,41 miliona tona.\nNajveći razlog pada, kako piše farmer.pl, su uslovi koji su negativno uticali na rast useva, odnosno, iznadprosečne temperature kao i nedovoljne količine padavina u aprilu i maju. Nakon toga, jaka kiša koja je pala u junu nanela joj je velike štete, a takođe, analitičari tvrde kako su ovu kulturu u velikom delu Evrope usled svih vremenskih uveta napale i štetočine.\nPoveća će se uvoz?\nIako su prve procene uvoza bile 5,5 miliona tona, Komisija ga je na osnovu zadnjih istraživanja povećala na šest miliona tona. Najvažniji dobavljač evropskog tržišta je Ukrajina u kojoj se očekuju novi rekordi, a nakon nje Kanada i Australija.\nPodsećamo, i Međunarodno veće za žitarice (IGC) nedavno je objavilo svoju prognozu za sveukupne prinose koje su takođe u padu zbog proletnje suše.\nProizvodnja u svim zemljama članicama, isključujući po prvi put Veliku Britaniju procenjena je na 128,4 miliona tona, što je pad u odnosu na prethodnu projekciju od 131,7 miliona tona.\nUljana repica Žetva Suša Padavine Strategie Grains Komisija Uvoz Prinosi


Rama-Prozor.Info • BiH kasni 60 godina\n08.10.2019 12:38 Objavio:F.I. Komentari:0\nBiH ekonomija svjetska banka\nEkonomska aktivnost na Zapadnom Balkanu se usporava, uz nastavak pada investicija i izvoza u šest zemalja regije, ali nezaposlenost je na povijesno niskoj razini, poručeno je na prezentaciji redovnog ekonomskog izvještaja Svjetske banke o nedavnim ekonomskim kretanjima u Albaniji, Bosni i Hercegovini, Crnoj Gori, Kosovu, Sjevernoj Makedoniji i Srbiji.\nPrema procjeni novog Redovnog ekonomskog izvještaja Svjetske banke, pod nazivom 'Rastuće neizvjesnosti', rast će u 2019. godini iznositi 3,2 posto, što je pad u odnosu na 3,9 posto u 2018.\nEkonomija ne raste dovoljno brzo\nEmanuel Salinas, šef ureda Svjetske banke za BiH i Crnu Goru izjavio je da se u zemljama regije ostvaruje rast, ali ne dovoljno brzo.\n"To je ključni problem. Već smo ranije govorili da bi po sadašnjoj stopi rasta Bosni i Hercegovini trebalo 60-ak godina dostigne sadašnju razini ekonomskih prihoda u Europi. To nije prihvatljivo. Zašto je tako bitno da ekonomija ne raste dovoljno brzo? Vidimo da zemlja gubi stanovništvo, a ljudski kapital je njezin najznačajniji kapital", rekao je Salinas.\nViša ekonomistica u Svjetskoj banci Edith Kikoni istaknula je da se usprkos ekonomskom usporavanju, u regiji se nastavlja rekordno smanjenje nezaposlenosti.\nSve više žena ulazi u radnu snagu\n''Nezaposlenost je na povijesno niskoj razini poslije značajne stope rasta iz 2018. Vidimo da sve više žena ulazi u radnu snagu i smanjuje se nezaposlenost mladih. Bez obzira na smanjenje nezaposlenosti i dalje vidimo da su ukupne stope zaposlenosti vrlo niske. Na području Zapadnog Balkana još uvijek manje od polovine radno-aktivnog stanovništva ima posao”, izjavila je Kikoni.\nU usporedbi s prošlom godinom, do lipnja ove godine otvoreno je 150.000 novih radnih mjesta u regiji. Čak i uz ova pozitivna ekonomska kretanja, tek 44 posto stanovnika radno-aktivne dobi na Zapadnom Balkanu ima posao.\nNa Kosovu i u Bosni i Hercegovini neaktivnost se povećala u 2019. godini, što sugerira da je više ljudi napustilo tržište rada nego što je onih koji su pronašli posao, navodi se u izvještaju Svjetske Banke.\nSandra Hlivnjak, ekonomista Svjetske banke za BiH dala je kratak osvrt na ekonomska kretanja u zemlji. Istaknula je da se u 2019. godini u BiH, kao i u ostalim zemljama regije, osim Kosova, očekuje usporenje ekonomskog rasta.\n''Ono što mislimo da je najveći problem je struktura rasta u kojoj potrošnja najviše dominira. Oblast u kojoj se kreira najveći dio dodatne vrijednosti je oblast usluga, što nije održivi model koji možemo željeti da vidimo za ekonomiju'', kazala je Hlivnjak.\nDodala je da je za ekonomski rast u BiH bitno da se fokus preusmjeri s uvoza na izvoz, s javnog na privatni sektor i sa potrošnje na investicije.\n''Jedino tako može doći do kreiranja novih radnih mjesta, ali ne samo novih radnih mjesta u oblasti usluga, nego i u oblasti industrije i onih grana koje mogu doprinijeti da svaka zemlja ide k boljem'', kazala je Hlivnjak.\nZemlja više uvozi, nego što izvozi\nKada je u pitanju vanjski račun bh. ekonomije, Hlivnjak je istaknula da je deficit i dalje prisutan.\n''Znači da je zemlja neto dužnik, a ne neto kreditor. Da više uvozi, nego što izvozi. Na neki način je u nepovoljnoj poziciji. Ali, ukoliko je taj deficit na tekućem računu održiv, ukoliko se može financirati, onda je to dobro. Pitanje je na koji način financiran deficit tekućeg računa. Ako nije financiran iz deviznih rezervi Centralne banke, to je pozitivan faktor. U BiH to nije slučaj. Deficit se uglavnom financira iz ostalih investicije, a to su novo zaduživanje'', pojasnila je Hlivnjak.\n0.6518 | 3.39MB


Društvo Autor:Vojislav Milovančević17. jan. 202121:00 > 21:11\n"U Crkvi su oduvek postojale različite struje, odnosno ljudi koji drugačije misle. Smatram da nije dobro da postoji jednoumlje, ali da je važno da radimo kao jedno. Koronavirus nas je naučio da moramo ozbiljnije shvatati iskušenja i ponašati se u skladu sa njima, jer dok je u Evropi ili Kanadi bili dozvoljeno da samo šestoro ili desetoro vernika uđe u crkvu, kod nas je bilo na desetine i stotine ljudi, ali to je naš mentalitet i opet smo dobro prošli kako smo mogli. U tom smislu, koliko sutra bih, ukoliko bi me pozvali, prihvatio da primim vakcinu", rekao je u eksluzivnom intervjuu za Nova.rs mitropolit dabrobosanski i mjestobjustitelj (čuvar patrijarškog trona) Srpske pravoslavne crkve Hrizostom Jević.\nEkipa portala Nova.rs srdačno je dočekana u Patrijaršijskom domu tokom posete episkopu koji je trenutno prvi među jednakima u Srpskoj pravoslavnoj crkvi. Razgovoru o izazovima koji su iza i ispred institucije u koju ovdašnji narod ima najviše poverenja, prethodila je priča o poreklu gostiju koji su tog dana boravili u Patrijaršiji. Kroz uvodni razgovor, zamenik patrijarha nam je otkrio da je veoma vezan za zapadnu Srbiju, gde je svojevremeno podučavao mlade ljude koji danas žive i uspešno rade u Sjedinjenim Američkim Državama.\nTokom čitavog intervjua sa ovim duhovnikom, nametao se utisak da razgovaramo sa vladikom koji po mnogo čemu iskače iz uobičajenih šablona na koje su nas navikli crkveni velikodostojnici, te da je reč o čoveku spremnom na samokritiku i drugačiji stav. Sa više od trideset godina arhijerejskog iskustva, dužnost mjestobjustitelja preuzeo je u godini koja je posle Drugog svetskog rata bila najteža za Crkvu i na tom mestu će ostati najmanje do sredine februrara kad će se na Saboru birati novi poglavar.\nO tome koliko su ga prethodna dva meseca na čelu Crkve promenila, da li mu laska što ga percipiraju kao budućeg patrijarha, kao i kako ocenjuje ponašanje SPC tokom pandemije, po prvi put za naše čitaoce govori mitropolit dabrobosasnki Hrizostom.\nIza nas je veoma težak period. Prošla, 2020. godina, je poharala čitav svet, a ne samo nas na ovim prostorima. I ako sagledamo duži vremenski period, možemo da vidimo da su i prethodne godine bile veoma teške, jer su prilike bile i te kako složene za našu instituciju, ali i za društvo u celini. Crkva se kroz svoju istoriju stalno borila sa različitim izazovima i nije se nikada uplašila teških društvenih prilika – tako je bilo i u Drugom svetskom ratu i u posleratnom vremenu. Život Srpske pravoslavne crkve je oduvek bio težak, ja sam njen deo od 1968. godine, a mitropolit sam već 30 godina i mogao sam da sagledam kako se ona nosila sa društvenim promenama koje su na ovim prostorima veoma česte. Vremena jesu bila teška, ali sve što se dešava mi moramo prihvatiti i rešavati. Zadnjih godina smo imali sreću i blagoslov, jer smo na čelu SPC imali ljude poput patrijarha Pavla i Irineja, koji su, svako na svoj način, obeležili godine koje su iza nas.\nImajući u vidu društvene promene o kojima govorite, kao i činjenicu da je SPC jedna od institucija u koju građani imaju najviše poverenja, jeste li u svom dugogodišnjem arhijerejskom stažu primetili njenu spremnost da prati promene u društvu?\nCrkva se ne može usklađivati ni sa kim, izuzev sa Bogom. To možda u savremenom svetu deluje malo čudno, ali mi imamo svoja pravila i kanone koji moraju da se poštuju i da se po njima vlada. Zato i jesmo ostali institucija od poverenja među narodom, jer imamo vrednosti koje su neprolazne. Mnogi bi verovatno voleli da mi prihvatimo lažne vrednosti ovog vremena, ali mi to ne možemo da učinimo, jer se držimo naših moralnih principa koji su Crkvu sačuvali da ne bude promenjiva kao i ovaj svet. Crkva se mora iznutra menjati Duhom svetim. Ona se mora jačati i razrađivati, ali to je stvar njene unutrašnje organizacije – na koji način će postupati prema mladima, školama, starima, bolesnima, odnosno svim kategorijama ljudi. Socijalna služba Crkve sigurno nije na visokom nivou, zato što nismo imali ni uslova, ali sad smo već došli u priliku da bismo mogli imati i tu socijalnu dimenziju delovanja Crkve kao institucije. SPC je svoju kredibilnost i verodostojnost sačuvala upravo zbog toga što nije dozvoljavala da se u nju uvlače različite promene i mode. Naravno, Crkva će uvek vrlo rado da prihvati ono što je dobro, a toga sigurno ima u današnjem vremenu.\nTaj termin ne znači ništa i mi o tome uopšte ne želimo da razgovaramo, zato što imamo instituciju koju iznutra obnavljamo duhom vere, ljubavi i nade. Crkva treba da ima sopstvenu ‘modernizaciju’ koja će joj omogućiti da uvek bude nova, mlada i prihvatljiva. Sigurno da je potrebno da ona bude moćna iznutra kako bi mogla da se menja na način koji neće ugroziti njene stare i dobre vrednosti koje smo nasledili od naših predaka.\nPreuzeli ste tron SPC u momentima kad ona prolazi kroz veoma delikatan period praćen epidemijom koronavirusa. Kakvi su vam utisci posle gotovo dva meseca na čelu Crkve?\nKad izgubite glavu porodice to uopšte nije lako. Smrt patrijarha Irineja za nas je bila veliko iznenađenje, jer on je bio u veoma dobroj kondiciji, iako je, kad govorimo o koronavirusu, spadao u rizičnu grupu ljudi. Kad se to desilo, mi smo morali da pokažemo spremnost. Zato se Sinod odmah sastao i preuzeli smo upravljanje Crkvom. Po zakonima i Ustavu Crkve, ja sam kao najstariji mitropolit preuzeo vođenje Sinoda i postao mjestobjustitelj patrijaraškog trona do izbora novog patrijarha Srpske pravoslavne crkve. Nije lako voditi Crkvu, to je istina. Mi kad smo na eparhijima nismo svesni sa kojim se sve problemima poglavar nosi. Ja sam to sam osetio za ova nepuna dva meseca koliko sam na čelu Crkve, ali nemamo pravo da se žalimo – naše je da radimo, da prihvatimo odgovornost i da nosimo ono što nam je Bog dao. Na svu sreću, SPC je organizovana i ima poredak koji se poštuje, stoga mogu da kažem da dobro funkcionišemo u ovom trenutku.\nEKSKLUZIVNO Hrizostom: Rado ću se vakcinisati (VIDEO)\nKako ocenjujete ponašanje SPC u vreme pandemije? Da li je bilo grešaka i da li je u nekim situacijama mogla da postupa bolje?\nBilo je grešaka. Moram da priznam da smo potcenili koronavirus i da nismo shvatili njegovu opasnost. Nismo shvatili šta korona nosi sa sobom i da je reč o ubica virusu, koji nam je ubio poglavara, mitropolita Amfilohija, vladiku Milutina i desetine sveštenika, monaha i monahinja. Možda je sve to što se dogodilo bila cena našeg nepoštovanja propisa koje su odredile epidemiološke službe. Dok je u Evropi ili Kanadi bili dozvoljeno da samo šestoro ili desetoro vernika uđe u crkvu, kod nas je bilo na desetine i stotine ljudi. To je naš mentalitet, ali opet smo dobro prošli kako smo mogli. Lično sam prošao to iskušenje koronavirusa, ali nisam mogao da ne budem zaražen, s obzirom na to da sam bio u žarištu virusa kad je bila sahrana. Kovid je poharao čitav svet, ali nadamo se boljem, sad je najvažnije da je došla vakcina.\nKoliko sutra, ukoliko mogu. Ja sam veliki zagovornik vakcinacije i imunizacije stanovništva, jer smatram da je to veoma važno. Mi smo svi kao deca morali da primamo vakcine i nismo mogli da idemo u školu ukoliko nismo vakcinisani, stoga ću se vrlo rado odazvati pozivu da primim vakcinu. Treba svima da poručimo da se ne plaše i da imaju poverenja u naš zdravstveni sistem. Oni sigurno prate kvalitet vakcina i zdravstveno stanje onih koji se vakcinišu, ukoliko, ne daj Bože, imaju neku alergiju. U pitanju su alergijske reakcije koje su uvek moguće.\nMeni je samo važna vakcina, odnosno bitno mi je da je dobra i da je sigurna. Ja verujem institucijama koje tvrde da su vakcine do 95 odsto sigurne, a neke čak i više. Nije važno čija je vakcina, već da je ona dobra i da nam omogući imunitet protiv opasnog virusa koji se ponovo vraća kroz taj novi soj. Mi trebamo biti svesni te opasnosti i ne smemo biti neodgovorni kao kad smo se suočavali sa kineskom varijacijom virusa. Važno je da se uozbiljimo i zabrinemo šta će biti ukoliko ovaj novi soj, koji dolazi iz Južne Afrike, bude još opasniji.\nU narednom periodu će se sve više govoriti o Saboru na kojem će se birati novi patrijarh. Vi se neretko pominjete kao ozbiljan kandidat za novog poglavara SPC. Da li vam laska to što se vaše ime pominje i kakve kriterijume bi trebalo da ispunjava budući patrijarh?\nSvaki episkop koji je bio deset godina na eparhiji je kandidat. Sigurno da laska kad čujete da je neko predložen ili da se računa da bi mogao biti patrijarh, ali to ništa još ne znači. Na primerima patrijarha Pavla i Irineja se pokazalo da ljudska merila nikada nisu bila odlučujuća, već da su presudna božanska. Zato je naš izborni način takav kakav jeste. Mi dajemo ljudima priliku da glasaju, ali posle toga kandidate predajemo Bogu, kako bi se kroz molitvu izvukao onaj koji je dostojan da vodi našu Crkvu. To je taj dobar, apostolski način izbora. Novi patrijarh mora biti spreman da bude dobar svedok Božji i da bude veliki duhovnik, mudar, taktičan, vešt i hrabar. Biti pastir i predvodnik uopšte nije lako, posebno kad su prisutna iskušenja poput ovog trenutnog u vidu koronavirusa.\nU Crkvi su uvek postojale struje. Smatram da nije dobro da govorimo o jednoumlju, već da je dobro da radimo kao jedno. Mi moramo različito da mislimo i potpuno je normalno da imamo različite sudove. Crkva se ne plaši različitosti, naprotiv. Reč je o jednoj zdravoj različitosti koja „iskleše“ ono što je najbolje i to predstavlja dobru osnovu za diskusiju i priču. Uvek treba da se čuje jedna, druga i treća strana, jer jednoumlje nije dobro. Postoje sigurno ljudi koji različito misle, možda su to veće ili manje grupice arhijereja, ali kad je u pitanju jedinstvo Crkve, njena sabornost i svetost – tu nema diskusije. Svi su naši oci Sabora na tom stanovištu. Kad se završe priča i diskusija, mi smo opet jedno u Hristu i tako je oduvek bilo. Kad se to nije desilo, a imamo primere kroz istoriju da je bilo i takvih slučajeva, onda se onaj koji ispada iz tog zajedništva proglašava jeretikom ili otpadnikom.\nPomenuli ste malopre patrijarha Irineja, koji je preminuo usled zaraze koronavirusom. Koliko je njegovo desetogodišnje upravljanje SPC promenilo ovu instituciju?\nOn je bio jedan smiren čovek, monah, profesor, iskusan rektor i arhijerej. Irinej je bio potpuno spreman da vodi Crkvu, jer je nasledio duhovnu kulturu i tradiciju patrijarha Pavla. Na kraju krajeva, on je bio i njegov učenik. Zbog toga je, između ostalog, svojevremeno predložen kao kandidat za poglavara i zbog toga ga je Bog izabrao da bude patrijarh. Irinej se, pre svega, trudio da Crkvu reši nekih problema koji su otežavali njen položaj i ugrožavali njen ugled u javnosti. On je pokrenuo pitanja koja su se odnosila na razrešenje nekih episkopa i arhijereja, jer su svojim neprimerenim ponašanjem doprineli sablazni, a sablazan je najveći greh. On je bio veliki borac kad je u pitanju unutrašnja čistota Crkve i trudio se da je u tom segmentu poboljša, iako je to veoma teško išlo. To što je on radio i nije baš bilo popularno u nekim krugovima, ali je Irinej ostao nepokolebljiv. Stoga, njegov desetogodišnji mandat jeste obeležen nekim stvarima koje predstavljaju pomak i koje nisu ranije viđene u Crkvi. Možda su se ta pitanja koja je on pokrenuo ranije tolerisala i prikrivala, ali su se rešila zahvaljujući njegovoj doslednosti i po tome će patrijarh Irinej ostati zapamćen u istoriji.\nNešto ranije preminuo je i mitropolit Amfilohije i to u momentima kad je delovalo da će se oporaviti od posledica zraze koronom. Kako će se Crkva sećati njega?\nReč je o velikom mitropolitu, velikom čoveku, filozofu, pesniku, naučniku. Kad se govori o Amfilohiju, uvek se mora govoriti u superlativu. On je bio poseban u svakom pogledu. Zato je i meni lično, kao i celoj Crkvi teško pala vest o njegovom upokojenju. Njegova smrt je zaista odjeknula širom sveta, jer je on bio i te kako poznat i poštovan, ne samo od strane pravoslavaca, već i od pripadnika drugih vera. Mi ćemo uvek sa najvećim ponosom i čašću govoriti o mitropolitu Amfilohiju, a ako bude volja Božja, možda i više od toga. On je, kao niko pre njega, kamenitu Crnu Goru uzorao i od nje napravio jednu duhovno bogatu žitnicu, a to je za istoriju. Posle Svetog Save i Svetog Petra Cetinjskog, možda niko nije više uradio od mitropolita Amfilohija Radovića. Ono što je on učinio za 30 godina je za svako poštovanje, a plodovi njegovog rada će tek doći vremenom. O njemu uvek možemo sa ponosom govoriti i zahvaljivati Bogu što smo ga imali.\nNaveli ste šta je sve Amfilohije učinio za Crnu Goru. Jedna od poslednjih stvari bile su litije, koje je organizovao zbog Zakona o slobodi veroispovesti, a koje su na kraju rezultirale i promenom sistema i režima koji je vladao u toj zemlji prethodnih 30 godina. Kako ocenjujete trenutnu situaciju u Crnoj Gori?\nOn je do samog kraja orao tu zemlju. Ako ste gledali fotografije na kojima on vodi litije, mogli ste da primetite da Amfilohije svojom fizionomijom podseća na čoveka koji vuče jedan veliki plug iza sebe i ore. On je to činio zato što je voleo svoju Crnu Goru i zato što je želeo da u njoj vlada zakon i pravda, a ne bezakonje i nepravda. Njega je na to podstaklo nametanje jednog nepravednog zakona koji diskriminiše SPC u Crnoj Gori. Kako je moguće da se jedan režim tako okrene protiv Crkve, koja je tu državu vekovima gradila? Ne zaboravite da je do pre malo više od sto godina to bila teokratija i da je mitropolit bio i gospodar zemlje. Crna Gora je bila u aspolutnoj simfoniji sa SPC, odnosno sa Mitropolijom crnogorsko-primorskom, da bi se posle toliko godina neko drznuo da napadne svoju majku Crkvu. Oni su pokušali da je diskriminišu i oduzmu svu imovinu. Zamislite, pokušali su da postave pitanje čiji je manastir Ostrog. Pa, zar je to moguće? Zato su se mitropolit Amfilohije, ali ne samo on, već i svi pravdoljubivi ljudi, čak i iz sveta koji ne pripada SPC, čudili kako je to moguće. Niko u istoriji nije uradio ono što je taj režim pokušao. Hvala Bogu, to je prošlo i sad imamo priliku da se u Crnoj Gori stvari normalizuju. Voleo bih da, umesto one Bećkovićeve poeme „Ćeraćemo se još“, sada zavlada „Razgovaraćemo kao braća“. Ja sam vladiki Joanikiju i ostalim episkopima rekao da moraju da razgovaraju sa svima – s levima, desnima, sa onima koji su bili na njihovoj strani i onima koji su bili protiv njih. Ljudi sve mogu razgovorima da reše, a ako nismo ljudi, onda sve ide teško. Verujem da će se u Crnoj Gori prevazići svi nesporazumi koji su do sada postojali, jer za to imaju dobru priliku, a imaju i podršku i poverenje Crkve.\nDa li vam premijer Crne Gore Zdravko Krivokapić uliva poverenje?\nJa sam ga lično dočekao u Patrijaršiji kad je došao na sahranu patrijarha Irineja. U pitanju je divan čovek, profesor, intelektualac, ali i vernik. Krivokapić u svojim džepovima nema nikakvih „oraha“ i može svima da kaže sve. Mislim da on može da bude inspiracija svim mladim ljudima u Crnoj Gori. Pored njega, vidim i da se predsednik Skupštine ( Aleksa Bečić) lepo ophodi i govori, što me je veoma oduševilo. Vidim i da su ministri veoma dobri i da je u Crnoj Gori zavladala drugačija kultura razgovora. Primećujem i da je argumentacija koja se iznosi potpuno uravnotežena, odnosno da nije euforična i nasilna. Ne ide se više „utuk na utuk“, već ljudi koriste adekvatna obrazloženja, što je dobra poruka i primer i za Srbiju i Bosnu i Hercegovinu.\nMi smo svi rođeni i odrasli na Kosovu i Metohiji, možda ne fizički, ali duhovno definitivno. Srbija je kao država u takvoj situaciji da možda ne može fizički da kontroliše taj prostor, jer je otet od nje, ali ona može politički, diplomatski i kulturološki da vlada tim prostorom i to i čini. Dokle god Srbija poštuje rezoluciju kojom se definiše da je Kosovo pod Ujedinjenim nacijama, ona ima i mogućnost da utiče na situaciju na tom prostoru. Za Crkvu je najbitnije da postoji na prostoru Kosova i Metohije, a mi dole imamo dobrog episkopa, dobru eparhiju, veliko monaštvo i manastire. Na Kosovu se može videti kako smo mi nekada živeli za vreme Turaka, kad takođe ništa nismo mogli da kontrolišemo. Tada ništa nije postojalo, osim crkvi i manastira na koje se narod oslanjao. Zato je za nas veoma značajno da Crkva dole funkcioniše, a Srbija kao država neka se bori koliko može, mi se u to nećemo mešati. Mi moramo biti svesni da je ojačavanje naših crkava na Kosovu, svetinja, manastira i Eparhije raško-prizrenske, odnosno položaja vladike Teodosija, od sudbinskog značaja.\nŠto se tiče pregovora, ne bih se mešao u njih, jer ne znam kako oni teku. Verujem u dobru taktiku pregovarača sa srpske strane. Možda i grešim, ali hoću da verujem da rade dobro i nadam se da će biti dobri rezultati.\nkoronavirusmitropolit HrizostomSPCSrpska pravoslavna crkvavakcina


Dešavanja Marković čestitao Dan opštine: Rožaje je uvijek davalo oslonac putu napretka Crne...\n„Uvjeren sam da će vaš grad u kratkom roku biti primjer ekonomskog uspjeha i sveukupnog razvoja na našem Sjeveru i šire“\n„Čuvajući multinacionalni sklad i njegujući ljubav prema našoj Crnoj Gori, Rožaje je uvijek davalo oslonac evropskom i putu sveukupnog napretka naše zemlje. Putu koji podrazumijeva slobodu i nezavisnost i znači više demokratije i bolji život naših građana“, piše u čestitki predsjednika Vlade.\n„Uvjeren sam da će vaš grad u kratkom roku biti primjer ekonomskog uspjeha i sveukupnog razvoja na našem Sjeveru i šire“, navodi se u čestitki predsjednika Vlade.\nPrethodni tekst“Znanjem do odgovornog vlasništva i zaštite dobrobiti životinja”-radionica u Beranama\nSledeći tekstZapočela rekonstrukcija ulice prema Gradskom stadionu\nUređena crna ekološka tačka u MZ Buče


UVEK BUDITE DOBRO HIDRIRANI – 100% FIT BLOG\nPosted on August 28, 2019 September 23, 2019 by 100fitconcept\nUVEK BUDITE DOBRO HIDRIRANI\nOdržavanje optimalne količine vode u našem organizmu esencijalan je za naš opstanak. Nemoguće je rečima dovoljno naglasiti koliko je bitna redovno, pravilno i dozirano nadoknađivati tečnost koja se gubi tokom treninga i takmičenja, ili pak tokom intenzivnijih i težih fitičkih aktivnosti.\nVoda je opšti rastvarač organskih i neorganskih materija u našem telu i u njoj se odvijaju svi biohemijski proces. Voda daje turgor tkivima, što u medicini znači elastična napetost tkiva. Smanjeni turgor najčešće je posledica dehidratacije. Voda učestvuje u procesima termoregulacije, jer vezuje veliku količinu toplote bez znatne promene temperature. Takođe, voda učestvuje u transportu materija u našem organizmu.\nVoda čini 45-70% telesne mase. Čovek prosečne mase od 75 kg ima oko 60% ili 45 l vode. Mišići sadrže prosečno 70-75%, dok masno tkivo ima svega 10-15% vode. Tečnost u našem organizmu delimo na intercelularnu (unutarćelijsku) i ekstracelularnu (vanćelijsku). Vanćelijski prostor se dalje deli na intersticijalni (međućelijski) i vaskularni prostor. Koliki će biti sadržaj vode u prethodno pomenutim odeljcima uglavnom je determinisan osmotskim pritiskom, krvnim pritiskom i osmotski aktivnim partikulima – proteinima, elektrolitima i glukozom. Ova tri elementa utiču na kretanje tečnosti iz krvnih sudova u međućelijski (intersticijalni) prostor. U prvim satima vežbanja tečnost se gubi najvećim delom iz krvne plazme, što sa sobom povlači gubitak iz tkiva (ćelija). Ukoliko se deficit nastavi, dovešće do povećane količine tečnosti u intersticijumu i do celokupne dehidratacije. Ovakve promene aktiviraju hormone aldosteron i antidiuretski hormon (ADH) koji stimulišu povećanje resorpcije vode i natrijuma u bubrezima. Takođe, intra i ekstracelularna dehidratacija izazvaće i osećaj žeđi, što dovodi do povećanog unosa tečnosti.\nGubitak vode od 1,5 l podnosi se bez ikakvih promena u fizičkoj radnoj sposobnosti. Ukoliko gubitak tečnosti iznosi 4-5% od telesne mase (TM) javljaju se razni fiziološki poremećaji i opadanje sveopšte funkcionalnosti. Dehidratacija proporcionalno smanjuje fizičku radnu sposobnost i izdržljivost pojedinca.\nPrilikom nadoknade tečnosti (rehidratacije) mora se voditi računa o sastavu tečnosti da ne bi došlo do raznih poremećaja. Preporučljivo je da napici sadrže dovoljne količine glikoze i elektrolita da bi se ponovo uspostavila homeostaza (stabilnost unutrašnje sredine). Vanćelijska zapremina tečnosti brže se uspostavlja ako napitak sadrži dovoljne količine Na i glukoze, a volumen unutarćelijse tečnosti kada napitak sadrži dovolno K i glukoze.\nTokom umerenog vežbanja u uslovima optimalne temperature okoline, telesna temperatura raste oko 0,1oC za svakih 1% pada sadržaja vode u organizmu. Kod kontinuiranog znojenja (800-1000ml/h) tokom dugotrajnog vežbanja (sportovi izdržljivosti) jasno je da se mora obezbediti dodatni unos tečnosti putem određenih napitaka, još u toku samog treninga ili takmičenja.\nRedovan trening izdržljivosti dovešće do adaptacije koja omogućava očuvanje bilansa tečnosti i elektrolita. Zašto? Zato što se prilikom treninga izdržljivosti povećava zapremina krvne plazme. Posledično, znojenje će postati mnogo ekonomičnije i efikasnije.\nKoličina vode koja može biti izgubljena znojenjem ne zavisi samo od uslova spoljašnje sredine (temperature, vlažnosti, strujanja vazduha i sunčeve radijacije), već i od individualnih karakteristika svakog pojedinca. Ukratko, neki ljudi se jednostavno znoje više od drugih. Uobičajeni gubici izazvani treningom, kod većine sportista iznose 2-4% ukupne telesne mase. Maratonci, na primer, tokom jednog takmičenja mogu izgubiti čak 6-8% njihove telesne mase, što odgovara ukupnoj količini od 6 l tečnosti ili 2,8 l/h.\nDnevni unos tečnosti je povezan sa unosom hrane i osećajem žeđi. Međutim, treba biti oprezan, jer se izražena žeđ javlja kada je već uveliko nastupila dehidratacije ćelijskog i vanćelijskog prostora. Da bi balans tečnosti u organizmu bio očuvan, potrebno je da unos odgovara gubitku tečnosti.\nVrlo je teško dati generalnu preporuku o potrebnom unosu tečnosti, jer varijacije u dnevnim potrebama za tečnošću uslovljene su razlikama u nivou metabolizma (naglašavam da rad u ovom slučaju ima najveći značaj) i klimatskim uslovima sredine (neprimetan gubitak tečnosti). Međutim, minimalni unos koji treba da omogući funkciju bubrega u eliminisanju štetnih metabolita i elektrolita, kao i nadoknadu neprimetno izgubljene vode (disanjem i preko kože), iznosi 1,5-2 l dnevno (za muškarce težine 70 kg).\nUnos tečnosti koji prati energetski unos, tačnije 1 ml tečnosti/1 kcal, mogla bi da bude opšta preporuka. U tom slučaju biciklasta na takmičenju „Tour de France“, čija je dnevna energetska potrošnja oko 6000 kcal morao bi da unese oko 6 l nekog napitka. Kod maratonaca, dodatni unos tečnosti bi iznosio 3 l, koji se dodaju uobičajenom dnevnom unosu tečnosti, kada nema fizičke aktivnosti.\nMinimalne dnevne potrebe za nekim elektrolitima kod odraslih prema preporuci – NCR (National Research Council), za natrijum, hlor i kalijum su: 500, 750 i 2000 mg.\nSuplementacija elektrolitima se preporučuje samo u slučajevima znatnih gubitaka tečnosti i elektrolita, izazvanih dugotrajnim, intenzivnim znojenjem ili dijarejom.\nĐorđević-Nikić, M. (2002). Ishrana sportista. Beograd.\nNastas, I. (2001). Osnove fiziologije fizičke aktivnosti. Beograd.\nNikolić, Z. (2003). Fiziologija fizičke aktivnosti. Fakultet sporta i fizičkog vaspitanja Univerziteta u Beogradu.\nOstojić, S. (2011). Osnovi fiziologije sporta. Fakultet za sport i turizam, TIMS. Novi Sad.\nPrevious PostPrevious BUNDEVINO SEME: Benefiti od samo 30g dnevno\nNext PostNext Deo 1. TRILOGIJA O MISLIMA: Čudesni put jedne misli


Travnik: Panel diskusija "Značaj predškolskog odgoja i obrazovanja u savremenom društvu" - Travnički vjesnik\nTravnik: Panel diskusija "Značaj predškolskog odgoja i obrazovanja u savremenom društvu"\nKao i prethodnih, i ove godine Javna ustanova za predškolski odgoj i obrazovanje Obdanište Travnik uključila se u obilježavanje Dana općine Travnik sa više aktivnosti.\nU prostorijama Obdaništa Travnik danas je održana panel diskusija pod nazivom "Značaj predškolskog odgoja i obrazovanja u savremenom društvu".\nU duhu nedavno objavljenih rezultata PISA testova za Bosnu i Hercegovinu, direktor Obdaništa Travnik Jasmin Hrnjić je naglasio važnost i značaj predškolskog odgoja i obrazovanja posebno u današnjem savremenom društvu.\n"Kao nositelji temelja odgoja i obrazovanja u našem gradu želimo podići svijest o važnosti ranog odgoja i obrazovanja kao i ukazati na mjesto predškolskog odgoja i obrazovanja u društvu', istaknuo je Hrnjić.\nU današnjoj panel diskusiji učestvovali su svi aktivni sudionici predškolskog obrazovanja, a to su odgajatelji i direktori javnih i privatnih predškolskih ustanova, univerzitetski profesori, pedagozi i psiholozi, predstavnici Općine Travnik i Ministarstva obrazovanja, te roditelji-korisnici usluga predškolskih ustanova.\nUčešće u Panel diskusiji uzeli su sljedeći panelisti:\n1. Mr. sci. Ivica Augustinović, stručni saradnik u MONKS SBK/KSB\n2. Dr. sci. Zehrina Selimović, Edukacijski fakultet Travnik\n3. Danijel Blažević, mag. pedagogije, predsjednik UO JU obdanište Travnik\n4. Mr. sci. Adela Dobrić, odgajatelj, JU obdanište Travnik\n5. Fatima Skaka, prof. razredne nastave, OŠ Travnik\n6. Ibrahim Kadrić, pedagog, OŠ Travnik\n7. Semin Konjalić, prof., Općina Travnik\n8. Sanja Ledić, prof. - predstavnik korisnika usluga JU obdanište Travnik\nSvoje učešće u Panelu uzeli su svi odgajatelji, pripravnici i zdravstveni radnici iz JU obdanište Travnik, kao i zainteresirani roditelji. Panel je protekao u lijepoj interaktivnoj diskusiji panelista i prisutne publike.\nO temi je diskutirano iz kuta roditelja, odgajatelja i rukovoditelja Javne predškolske ustanove, Osnivača, uposlenika iz Osnovnog obrazovanja, kao i iz ugla Ministarstva obrazovanja, kao donosioca Zakonskih i podzakonskih akata koji reguliraju ovu oblast.\nDoneseni su određeni zaključci o potrebi i značaju uključivanja većeg procenta djece u cjelodnevni program predškolskog odgoja i obrazovanja kao temelja za razvoj funkcionalnog i ekonomski produktivnog društva, kao i povezanosti obuhvata predškolskim odgojem i obrazovanjem sa kasnijim uspjehom u obrazovanju.\nOtvorena su i brojna pitanja o unaprjeđenju predškolstva na lokalnom nivou i razvoju prema perifernim područjima općine Travnik.\nZaključci panela biće dostavljeni svim stranama koje učestvuju u organizaciji, kontroli i financiranju javnih predškolskih ustanova, navode iz JU obdanište Travnik.


You are at:Home»Svijet»Europa»Aktivisti Extinction Rebelliona pokušali blokirati londonsku zračnu luku\nBy Glavni urednik on\t 10. listopada 2019. Europa\n“Ciljati zračnu luku i ovako ometati putnike je potpuno neprihvatljivo i neodgovorno. Osobe koje krše zakone su uhićene i bit će procesuirane”, prema policijskom priopćenju.\nDvojica aktivista su se popela na krov ulaza u zračnu luku, gdje su objesili ružičasti transparent “Naš krhki planet umire”.\nAktivisti Extinction Rebellion se protive proširenju te zračne luke dok traje kriza klime i “ekološka hitnost” koju je proglasio parlament, kao i obveze vlade da do 2050. postignu nultu stopi emisija ugljika. U Velikoj Britaniji i drugim zemljama oni traže da se taj rok pomakne na 2025. godinu.


pink.rs | ŠTA JE TAJNA NJENE FATALNE LEPOTE? Sofija Milošević progovorila o svojim plastičnim operacijama! (FOTO)\nŠTA JE TAJNA NJENE FATALNE LEPOTE? Sofija Milošević progovorila o svojim plastičnim operacijama! (FOTO)\nIzvor: Pink.rs, Puls, Foto: Instagram ||\nManekenka koja mnoge muškarce ostavlja bez daha - Sofija Milošević, prvi put iskreno je govorila o svom fizičkom izgledu. Pre nekoliko meseci, nagađalo se čak i da je anoreksična, međutim ona ističe da je veliki gurman koji najviše uživa u pljeskavicama, i da puno vremena provodi u teratani, što je razlog njenog odličnog fizičkog igleda.\nMeđutim, bez obzira na to, skoro se provlačila priča da je Sofija imala neke korekcije na licu i telu, kako bi ovaj model izgledao što zanosnije. Ona je odlučila da sve glasine demantuje tako što je otvoreno novinarima pričala o svom fizčkom izgledu, ali o svojoj zaradi nije želela da priča.\nKoja god agencija kaže da manekenka treba nešto da uradi nije prava profesionalna modna agencija. U mom poslu se baš traži da mi budemo prirodne. Nisam radila ništa. Zanimljivo mi je kada me ljudi pitaju, i to masovno, kod kog sam doktora zatezala oči, što je potpuni apsurd. Imam malo kose oči, a ja sam zapravo jako asimetrična i znam svoju dobru stranu. Svako ima svoj dobar ugao i moj posao je da se dobro slikam. Mnogo mi je smešno kad izbace neku moju staru sliku sa revije gde ja samu sebe ne prepoznajem. Normalno je da smo svi u pubertetu manje lepi nego kasnije. Generalno ljudi kod nas vole uvek da govore ''lepa je, ali radila je sigurno nešto'' ali ja sam okej sa tim. Takvi smo, meni je to u redu, ali to znači očigledno da im negde zapadamo za oko, što i nije loše, zar ne - izjavila je Sofija.\nPopularna manekenka je dodala da joj je Beograd omiljeni grad, i da joj često u Americi nedostaje Srbija, ali i da najviše od svih svetskih poznatih faca, vreme voli da provodi sa Rijanom, jer je ona na nju ostavila najjači utisak zbog pozitivne energije i zbog velikog uživanja u noćnom provodu.\nKARLEUŠA POSLE SKANDALA PONOVO U JAVNOSTI: Svi su ostali U ŠOKU kada su videli njenu fotografiju od pre 24 godine! (FOTO)


Ujedinjena Subotica i Srbija pomažu i dalje... | (Vesti - 19. 05. 2014) Subotica.com\nUjedinjena Subotica i Srbija pomažu i dalje...\n19.05.2014. u 00:00h\nPočevši od subote krenuo je niz organizovanih humanitarnih akcija u kojima se prikupljaju novac i materijalna sredstva za sugrađane pogođene poplavama. Ceo region je ujedinjeniji više nego ikada, a i Subotica je među njima pokazala veliko srce i već sada uputila značajnu materijalnu ali i finansijsku podršku. Subotičani su još jednom pokazali veliko srce, saosećanje i razumevanje potreba unesrećenog naroda. Pomoć stiže sa svih strana trenutne potrebe su takve da moramo još da se solidarišemo i u tom cilju ostaju otvoreni računi za pomoć, kao i sms servis, ali i mesta gde se prima materijalna pomoć. Ta mesta u Subotici i neposrednoj okolini možete da pogledate u nastavku.\nNa ovome ne sme stati! Probudila se pomalo zaboravljena ljudskost u svima nama i potreba da pomognemo svom tom unerećenom narodu, kako u Srbiji, tako i u Bosni i Hercegovini i Hrvatskoj koji se takođe bore sa žestokim prirodnim katastrofama i trebaju našu pomoć.\nSubotica je već pomogla na razne načine, mobilisana je čitava Srbija, dijaspora, region, Evropa, a pomoć stiže i iz čitavog sveta. Veliki broj građana koji se još uvek spašava i oni koji su već na suvom očekuju našu pomoć i trebamo je dati, koliko ko može i u čemu god može.\nNAŠE MALO NEKIMA ZNAČI MNOGO\nPosle dva dana u kojima su se Subotičani odazvali u velikom broju doniravši mnogo materijalnih potrepština, akcija se nastavlja i od danas, a ponovo ćemo vam objediniti lokacije gde možete doneti ono što je potrebno, a ukoliko niste u mogućnosti doneti javite se na mejl redakcija@subotica.com ili telefon 063/500-722 i mi ćemo organizovati prevoz za vas.\nS obzirom da smo imali dosta pitanja gde se još može donirati i šta je najviše potrebno, odlučili smo da na ovoj vesti objedinimo sve ljude dobre volje koji su nastavili organizovanje prikupljanja, pomoći, kao i kada i šta treba donositi. Pozivamo sve organizatore (iz Subotice i neposredne okoline) da nam se jave i objavićemo njihovu lokaciju. Obratite pažnju šta konkretni sabirni centar prikuplja pošto nemaju svi kapacitete za veliku količinu kabaste robe.\nGde se (od) danas može donirati pomoć?\nCrveni krst Subotica (Trg žrtava fašizma 3, kod bioskopa "Lifka") nekoliko dana radi punom parom i sakupili su veliku količinu robe, jedna deo je već isporučen, ali akcija se nastavlja. Njihova vrata su već uveliko otvorena i biće sigurno tako do 20 časova. Trenutno im je najpotrebija flaširana voda, konzervirana hrana, brašno, šećer, odeća i obuća za bebe, decu i odrasle, kao i higijenski pribor. Za više informacija broj telefona je (024) 621-101.\nMZ "Prozivka" (Nade Dimić 34) - akcija u ovoj MZ počinje danas (ponedeljak) i trajaće do petka u periodu od 8 do 18 časova. Prioritet su voda, hrana za bebe, sredstva za higijenu, konzervirana hrana. MZ "Prozivka" takođe apeluje da se jave (024/524-807) svi zainteresovani koji mogu da pomažu u primanju i organizaciji pristigle pomoći.\nOŠ "Miroslav Antić" Palić (Trogirska 20) od danas (ponedeljak) do srede ova škola će organizovano prikupljati pomoć za ugrožene u poplavama, u vidu sredstava za ličnu higijenu, hrane za bebe, pelena za decu i odrasle, lekova, vode, dečije i konzervirane hrane. Za sve informacije se obratite Sekretarijatu škole ili učiteljici Olgi Tešić na telefone 024/753-028 ili 024/754-099.\nOŠ "Jovan Mikić" (Save Kovačevića 16) - od 8 do 17 časova od danas do petka. U prostorijama ove ustanove možete doneti konzerviranu hranu, sredstva za higijenu i pelene za bebe.\nTuristička organizacija grada Subotice će u narednim danima biti jedan od punktova u Subotici na kojima ćete moći od danas do petka od 8 do 18 časova da dostavite humanitarnu pomoć za najugroženije stanovnike naše zemlje. Sedište TOS-a se nalazi na adresi Trg slobode 1 (Gradska kuća, preko puta Muzičke škole). Stanovništvu u najugroženijim područjima Srbije neophodni su: flaširana voda, konzervirana hrana, sredstva za higijenu, sapuni, šamponi, toalet papir, sredstva za dezinfekciju, vlažne maramice, ćebad, jastuci, posteljina, pelene i za odrasle i za bebe (deficitarne su pelene za najmanje bebe – veličine 1 i 2), kao i sve druge potrepštine za malu decu i bebe (odeća, obuća, adaptirana mleka, flašice, cucle…) i pribor za jelo (plastični ili kartonski tanjiri i plastične viljuške, kašike, noževi i čaše). Iz TOS-a napominju da građani ne donose lekove jer se oni doniraju iskllučivo preko Ministarstva zdravlja.\nDemokratski savez Hrvata u Vojvodini od danas započinje akciju "Pomoć poljoprivrednika - poljoprivredniku". Ova stranka poziva poljoprivredne proizvođače koji žele pomoći poljoprivrednim domaćinstvima u poplavljenim područjima sa svojim proizvodima: pšenica, kukuruz, lucerkino seno i druga stočna hrana da prijave proizvode za pomoć aktivistima DSHV-a u mestu stanovanja ili na dežurni telefon 024/551-348 svaki dan od 9 do 20 časova sati.\nOŠ "Majšanski put" (Majšanski put BB) - pod sloganom „Srce veće od poplava“ Đački parlament, Savet roditelja i kolektiv OŠ „Majšanski put“ pokrenuli su humanitarnu akciju prikupljanja trajnih namirnica i sredstava za higijeniju za stradale u poplavama. Donacije se mogu dostaviti u školu od danas do petka od 7,30 do 18,30 časova.\nMZ "Peščara" (Šabačka 7a) - rukovodstvo Mesne zajednice Peščara poziva građane koji su u mogućnosti da doniraju garderobu, obuću, jastuke, flaširanu vodu, sredstva za higijenu, ćebad, konzerviranu hranu i hranu za bebe, da donesu u prostorije ove MZ. Ova akcija se sprovodi danas od od 8 do 19 časova. Za više informacija pozovite 024/516-124.\nMZ "Čantavir" (Maršala Tita 38) - od ponedeljka do petaka od 9 do 18 časova. Za više informacija pozovite 024/782-294.\nMZ "Dudova Šuma" (Arsenija Čarnojevića 22) - organizuje prikupljanje pomoći ugroženim područjima od poplave u vidu flaširane vode, konzervirane hrane, sredstava za higijenu, ćebadi i garderobe. Pomoć se može dostaviti do petka od 8 do 13 časova.\nMZ "Bajnat" (Braće Radić 83) - od danas do petaka od 8 do 13 časova. Više informacija na 024/524-775.\nOŠ "Sveti Sava" (Aksentija Marodića bb) u Aleksandrovu - prikuplja humanitarnu pomoć u periodu od utorka do četvrtka od 7,30 do 18 časova. Najneophodniji artikli su: sredstva za ličnu higijenu, konzervirana hrana, oprema za bebe (pelene i hrana za bebe), flaširana voda za piće, odeća za decu, ali i dečiji pribor (sveske, olovke, blokove, bojice i slično), kako bi naši pomogli đacima u poplavljenim područjima.\nŠkola "Trokadero" u MZ "Aleksandrovo" (Aksentija Marodića bb) - od danas do petka od 12 do 18 časova prikupljaće pomoć, ali napominju da odeća i obuća nisu potrebni, zato su voda, hrana za bebe, sredstva za higijenu, konzervirana hrana i ćebad vrlo poželjni.\nKolo srpskih sestara (Đure Đakovića 23) - od utorka do petka od 16 do 19 časova, a u subotu od 10 do 13 časova, Sakuplja se konzervirana hrana , sve za ličnu higijenu (proizvodi za ličnu higijenu, peškiri, ulošci, pelene za odrasle…) i sve za bebe (pelene I svi proizvodi za bebe, hrana…)\nUčiteljski fakultet na mađarskom jeziku (Štrosmajerova 11) - zaposleni i Studentski parlament Učiteljskog fakulteta na mađarskom nastavnom jeziku u Subotici Univerziteta u Novom Sadu organizuju sakupljanje pomoći u korist oštećenih u poplavi. Donacije možete dostaviti od ponedeljka do srede od 7 do 19 časova. Ovde se prikuplja isključivo konzervirana hrana, flaširana voda, dečije pelene za jednokratno korišćenje i sredstva za ličnu higijenu.\nSindikat medicinskih sestara i tehničara Srbije, Osnovna organizacija Dom zdravlja Subotica, obaveštava svoje članove i druge ljude dobre volje spremne da pomognu da će se novčana i druga pomoć u vidu odeće, ćebadi, dečije hrane, sanitarija, pelena, konzervi i drugo prikupljati u upravi Doma zdravlja u Subotici u ulici Šandora Petefija 7 (u kabinetu za prvu pomoć na prvom spratu) do petka 23. maja, od 9 do 16 časova.\nGradski odbor Srpske radikalne stranke (Trg Lazara Nešića 1, 7. sprat) - od utorka do nedelje od 13 do 18 časova, SRS poziva sve ljude dobre volje, sugrađane, članove i simpatizere da se uključe u ovu humanu misiju i pomognu unesrećenoj Srbiji koliko im mogućnosti dozvoljavaju. Neophodno je prikupiti vodu, konzerviranu hranu, pelene, hranu za bebe, sredstva za higijenu, toplu odeću i obuću, ćebad...\nOŠ "Jovan Jovanović Zmaj" (Trg Jakaba i Komora 22) prikuplja pomoć u utorak (od 10 do 16 časova) i u sredu (od 10 do 14 časova). Pomoć za ugroženo stanovništvo možete doneti u školskoj biblioteci, a iz ove ustanove apeluju da se donosi garderoba, hrana i higijenski pribor za bebe, hrana za odrasle (konzervirano, u tetrapaku, flaširano), vlažne maramice, gel za suvo pranje ruku, paste za zube, sapuni, ulošci, sredsta za dezinfekciju i slično.\nFondacija „Makedonsko sunce“ (Prešernova 101) prikuplja humanitarnu pomoć u sredu od 9 do 17 časova i time se pridružuje pozivu da svako od nas pomogne koliko je u mogućnosti, te poziva sve članove i simpatizere da prikupe zajedno još više hrane, odeće, sanitetskog materijala, koliko god možemo - nekome će puno značiti! Pokažimo još jednom da zajedno možemo činiti velika dela - pokažimo solidarnost. Za više informacija pozovite 069/22-33-213.\nOŠ "Sonja Marinković" (Jo Lajoša 78) - Đački parlament, uprava i zaposleni Osnovne škole „Sonja Marinković“, uključili su se u akciju pomoći ugroženima stradalih od poplava. Akcija je počela je počela u ponedeljak i trajaće do daljnjeg. Takođe, umesto proslave Dana škole, zaposleni su odlučili da novčana sredstva ulože u kupovinu hrane, vode, higijenskih sredstava...\nRazvojno savetovalište Doma zdravlja (Đure Đakovića 14, prvi sprat) pokrenulo je akciju prikupljanja igračaka za decu iz poplavljenih područja. Korišćene igračke, isključivo drvene, plastične i gumene, didaktički i edukativni materijal, slikovnice, bojanke, društvene igre, bojice, flomastere i slično, one koje deca izaberu zajedno sa svojim roditeljima, mogu se doneti u prostorije savetovališta, radnim danima od 8 do 18 časova a subotom od 8 do 12.\nApel građanima da se ne samorganizuju za odlazak na ugrožena područja - Krizni štabovi apeluju na građane da izbegavaju samoorganizovanje i samoinicijativni dolazak u ugrožena područja jer se situacija menja iz časa u čas. Veliki je broj profesionalnih spasilaca iz Srbije i drugih država koji učestvuju u akciji sa svom tehnikom i organizovanim lancem komandovanja. Svaki dolazak lica koja nisu obučena ili poduzimaju samoinicijativne korake može da dovede do otežavanja rada ovih službi i jedinica.\nTekući računi za donacije u dinarima i iz inostranstva\nIzvršni odbor Javnog preduzeća „Pošta Srbije” doneo je odluku o oslobađanju plaćanja provizije za uplate humanitarne pomoći u korist računa otvorenih u cilju prikupljanja sredstava za rešavanje problema nastalih elementarnom nepogodom koja je pogodila celu Srbiju.\nPošte će primati bez naplate provizije uplate na sledeće račune:\n840-744141843-14 (poziv na broj 39-501-04, model 97) – uplate za Grad Beograd\n840-3546721-89 (poziv na broj nije obavezan) – Republika Srbija\ndevizni račun (uplate iz inostranstva): 01-504619-100193230-000000-0000\nNovac iz inostranstva (iz 193 zemlje regiona i sveta) se može takođe uplatiti preko servisa PayPal, saopštilo je večeras Ministarstvo finansija.. Više info na www,floodrelief.gov.rs.\nPomoć SMS porukama na broj 1003\nPomoć ugroženom stanovništvu u poplavljenim područjima možete poslati putem SMS poruka na broj 1003, za sve tri mreže mobilnih operatora (Telenor, Telekom i VIP). Cena poruke je 100 dinara, a sredstva će biti usmerena na račun Vlade Republike Srbije posebno otvoren za prikupljanje pomoći.\nBrojevi za firme i građane koji žele da pomognu\nMinistarstvo unutrašnjih poslova formiralo je kol centar za kompanije koje žele da pomognu ugroženom stanovništvu. Kol centar je 24 časa otvoren za koordinaciju sa drugim državnim organima. Telefoni su: 011/3120-741, 011/3120-739, 011/3129-939, 011/3120-742, 011/3120-646.\nCRVENI KRST BAČKA TOPOLA\nUlica Petefi Brigade 7, 24300 Bačka Topola\nTelefon: +381 (0) 24 715 594, +381 (0) 24 715 856 Faks: +381 (0) 24 715 621\nCRVENI KRST KANJIŽA\nUlica Damjanićeva br. 4, 24420 Kanjiža\nTel/faks: +381 (0)24 873 644\nCRVENI KRST SENTA\nGlavni trg 3, 24400\nTel/faks: +381 (0) 24 811 475\nCRVENI KRST ADA\nLenjinova 46, 24430 Ada\nTel/faks: +381 (0) 24 852 350\nCRVENI KRST MALI IĐOŠ\nMaršala Tita 32, 24321\nTelefon: +381 (0) 24 730 010; 735 738 Faks: +381 (0) 24 730 003\nMladi Subotičani pesmom daju podršku ugroženima od poplava\nUčenici i profesori Tehničke škole sakupili blizu 1.000 evra za pomoć ugroženima\nHumanost Subotičana ne jenjava ni četvrti dan\nPriča o subotičkim volonterima koji su pomogli u odbrani Sremske Mitrovice\nSubotičani juče prikupili 30 tona pomoći\nNastavljaju se akcije prikupljanja pomoći sugrađanima sa poplavljenih područja\nPoziv građanima da prilozima pomognu ugroženima u poplavama\nHumanitarna akcija humanitarna pomoć poplava donacija\npre 4 časova i 54 minuta


Očvršćeni sadržaj i kako utiče na vaše stranice rangiranja - stručnjak Semalt, Natalia Khachaturyan\nSadržaj strganja se može opisati kao čin izbora sadržaja sa drugih mesta na internetu i objavljivanje kao svoj rad na vašoj web stranici. Postoji mnogo web stranica koje sadrže delove sadržaja sa drugih web stranica. Neke web stranice biraju članke sa druge web stranice i objavljuju ih kao svoj rad, dok će drugi ići do kopiranja čitavih web stranica.\nOvakvo ponašanje ide protiv smernica koje je postavio Google, kao i zakoni o autorskim pravima u Sjedinjenim Državama i nizu drugih zemalja. Većina ljudi koji otpadaju sadržaj shvataju da rade pogrešno. Dakle, ako ne verujete da očišćujete sadržaj, onda verovatno niste - playground ciampino.\nStrategija sadržaja Semalt , Natalia Khachaturyan, kaže da, ako želite da se izbegnete od okačenog sadržaja, preporučljivo je koristiti oprez kada se radi o prikazivanju informacija sa drugih web stranica. Ponekad webmasteri mogu imati 'twitter feeds' ili 'najnovije izvore' u njihovoj bočnoj traci. Nije nužno loše. U većini slučajeva prikazivanje takvih stvari u vašoj bočnoj traci je u redu. Međutim, ako prikažete previše informacija iz previše izvora, rizikujete da kršite Google-ove smernice.\nOvo generiše sljedeće pitanje, koliko je previše? Nema konkretnog odgovora na ovo istraživanje, ali savršeno je da sadržaj iz drugih izvora ne treba da premaši 10 procenata vašeg veb sadržaja Dobar primer bi bio tipičan blog koji sadrži bočnu traku za vesti. U slučaju da su vaši blogovi prekratki, verovatno će vam vesti sadržati više sadržaja nego vaš blog.\nRazmotrite kako bi pretraživač mogao videti takvu stranicu. Zaključiće da je većina vaše stranice popunjena sadržajem koji nije originalan, ili ponovljenim sadržajem kao što su vaš podnožje i logo. Kao rezultat toga, vi se web stranica možda neće smatrati odličnim resursom za predmet sadržaja.\nMorate znati da je Google opisao neke primjere onoga što smatraju da ga čuče. Na primjer, web stranice koje kopiraju i objavljuju sadržaj sa drugih web stranica bez dodavanja bilo kog sadržaja njemu ili vrijednosti smatraju se smanjivačima sadržaja. Isto važi i za sajtove koji kopiraju sadržaj sa drugih web stranica, a zatim ga malo modifikuju, možda zamjenjujejući sinonime i ponovnim objavljivanjem. Oni takođe mogu pokušati da modifikuju sadržaj korišćenjem automatizovanih tehnika kao što su spinnerski članci.\nSlično tome, na nekim lokacijama se mogu reprodukovati konstantni sadržaji sa drugih web stranica bez pružanja korisnicima nikakvih oblika organizacije ili koristi. To krši Google smernice i može se ozbiljno kazniti za to.\nSadržaj struganja se ne zaustavlja samo na pisanom sadržaju. Isto važi za ugrađeni sadržaj kao što su slike, video i drugi oblici medija. U ovom slučaju, neke web stranice mogu ugraditi ovaj sadržaj sa drugih web stranica, bez potrebe da dodaju bilo kakvu značajnu vrijednost korisniku. Ovo takođe može biti ozbiljno kažnjeno pretraživačima. To će samo povrijediti vaše rangiranje u pretraživačima, umjesto da mu pomognete


SRBIJA U SEGEDINU SA 24 POSADE – Sportski savez Beograda\nPočetnaVesti naslovnaSRBIJA U SEGEDINU SA 24 POSADE\nU Segedinu sutra počinje prvi ovosezonski Svetski kup u kajaku i kanuu na mirnim vodama. Do nedelje, na jednoj od najpoznatijih regatnih staza u Evropi, za medalje će se boriti više od 700 takmičara iz 62 zemlje sa šest kontinenata.\nSrbija na prvo međunarodno takmičenje za seniore u 2018. godini dolazi sa 24 posade, 22 u redovnom i dve u programu parakajaka: Marko Dragosavljević (K-1 200), Strahinja Stefanović (K-1 200), Nebojša Grujić/Marko Novaković (K-2 200), Bojan Zdelar (K-1 500), Simo Boltić (K-1 500), Dejan Pajić/Ervin Holpert/Stefan Vekić/Vladimir Torubarov (K-4 500), Anđelo Džombeta/Nikola Rasulić/Bojan Milinković/Mihailo Subotić (K-4 500), Dragan Hančovski (K-1 1000), Marko Subotić (K-1 1000), Marko Tomićević/Milenko Zorić (K-2 1000), Anđelo Džombeta/Nikola Rasulić (K-2 1000), Milica Starović (K-1 200), Biljana Relić (K-1 200), Milica Starović (K-1 500), Marija Dostanić (K-1 500), Nikolina Moldovan/Olivera Moldovan (K-2 500), Nikolina Moldovan/Milica Starović/Kristina Bedeč/Marija Dostanić (K-4 500), Kristina Bedeč (K-1 5000), Nikolina Mijušković (C-1 200), Zorana Milanović (C-1 200), Zorana Milanović (C-1 500), Nikolina Mijušković/Zorana Milanović (C-2 500), te parakajakaši Vuk Radovanović (KL2) i Miroslav Đorđević (KL3).\nEkipa put Mađarske kreće danas.\n– Za nas je ovo generalna proba za Evropsko prvenstvo u Beogradu, kao i idealna prilika da proverimo formu u duelima sa najboljim svetskim posadama – kaže Marko Tomićević, član dvoseda na 1.000 metara i sa Milenkom Zorićem najuspešniji sportista Srbije u 2017. godini. – Očekuju nas dobre trke, na Svetskom kupu u svakoj disciplini mogu da budu po dve posade iz iste države tako da će biti dosta kvalitetnih čamaca.\n– To je samo jedan ili dva čamca manje. Ima tu još mnogo konkurenata za medalje. Nama u ovom trenutku odličje nije prioritet jer idemo iz punog treninga. Naravno, to nije opravdanje, trudićemo se da se domognemo mesta na pobedničkom postolju.\n– Prvi put su u istom danu kvalifikacije, polifinale i finale. Neuobičajeno ali kako nama, tako je i ostalim takmičarima. Moramo da se prilagodimo uslovima, biće potrebno da se brzo oporavimo.


Tri karakteristike koje žene smatraju najpoželjnijim kod muškaraca – Krtice.net\nIzbor partnera u današnjem svijetu može da deluje komplikovano, a istraživanja ukazuju da se većina ljudi drži nepisanih pravila, koja dominiraju generacijama\nJedno međunarodno istraživanje, sprovedeno prije više od 30 godina, otkrilo je koje su tri osobine tada bile najpoželjnije, a novo istraživanje Univerziteta Texas u Austinu potvrdilo je kako su te tri osobine izdržale test vremena i danas se smatraju najatraktivnijim kod potencijalnog partnera.\nU oba istraživanja učestvovalo je više od 14.000 ljudi iz 45 različitih zemalja i zanimljiv je pogled na težnje ljudi kada je u pitanju izbor potencijalnog partnera. Pomalo je iznenađujuće da izgled i novac uopšte nisu na listi najpoželjnijih karakteristika..\nBrojna istraživanja potvrdila su da je ljubaznost poželjna karakteristika, jer stvara halo efekat zbog kog se osoba učini i uopšteno fizički atraktivnija. Pojedinci koji su lično poznavali ljude sa fotografija morali su da ih ocijene i po pitanju poznavanja, sviđanja i poštovanja koje prema njima osjećaju. Istraživači su zaključili da ljudi, čim je neko uvaženiji i poštovaniji, vide tu osobu kao atraktivniju.\nKao što je studija pokazala, oni koji vidljivo održavaju dobro zdravlje obično se smatraju atraktivnijima. Autori studije pripisali su ovo otkriće evolucijskim korijenima. Oduvijek smo vođeni time da zdrave gene prenosimo na buduće generacije. Takođe su primijetili da su u zemljama sa većom “prevalencijom patogena”, što znači veću prisutnost bolesti kod stanovništva, ljudi bili posebno zabrinuti za to koliko je zdrav potencijalni partner. Ispitanike su pitali i o važnosti fizičke atraktivnosti i materijalnog statusa, a ljubaznost, inteligencija i zdravlje našli su se na vrhu. Autori studije navode i da žene stavljaju nešto veći naglasak na ove tri karakteristike.\nPROČITAJTE Dala otkaz na poslu kako bi mogla dojiti muža kući\n‘Ponižena’ mama: Htjeli su me izbaciti s leta zbog velikih grudi


Predsednik borda direktora poznatog svetskog proizvođača nameštaja „Ikea” Mik El Ohlson dolazi sredinom oktobra u Beograd gde će sa premijerom Srbije Mirkom Cvetkovićem razgovarati o uslovima za otvaranje fabrike u Beogradu, potvrđeno je „Blicu” u kabinetu premijera.\nSrpski premijer je najavio da „Ikea“ uskoro dolazi u Srbiju i da je zainteresovana da uloži u proizvodnju u našoj zemlji oko 1,1 milijardu evra, što bi omogućilo otvaranje 9.000 novih radnih mesta. Premijer je takođe najavio da će lično voditi pregovore sa predstavnicima „Ikee“ zbog značaja i visine te investicije.\nPremijer nije želeo da govori o detaljima pregovora pre no što sedne za sto sa Ohlsonom, ali kako „Blic“ saznaje, tema razgovora biće uslovi za otvaranje fabrike i prodajnih centara koje traži ova svetski poznata kompanija, a za čiji dolazak se nadmeću mahom sve bivše republike SFRJ. Ova kompanije godinama istražuje tržište u Hrvatskoj i BiH, gde je zainteresovana za materijal za proizvodnju - bukvu i hrast, ali ipak se, čini se, odlučila za Srbiju, gde traži izuzetnu poziciju u Beogradu ili njegovoj neposrednoj blizini, sa izlazom na autoput.\nPoznato je da je „Ikea“ još pre 15 godina bila zainteresovana za širenje na Balkan, prepoznajući Srbiju kao primamljivu za investiranje. Odabrana je i lokacija između aerodroma u Batajnici i autoputa Beograd - Novi Sad. Sada problem može da bude i činjenica da su primamljive lokacije kod Beograda mahom državno vlasništvo, sa mogućnošću zakupa na 99 godina, što je i inače mahom svim velikim investitorima barijera za ulazak u Srbiju. Iako je nova vlada najavila izmenu ovog zakona, pitanje je ima li „Ikea“, ili pak Beograd, vremena da čeka, ili će nove vlasti ponuditi specijalne uslove za dolazak ovako velike i značajne kompanije. Druga tačka pregovora, prema našim saznanjima, biće dobavljači. Shodno svojoj poslovnoj politici, „Ikea“ zahteva da 50 odsto dobavljača za proizvodni program bude sa lokalnog tržišta, s tim što su njeni preduslovi za dobavljače niska cena i visoki kvalitet.\nČitanja: 2706 | Komentara: 0 | Dodaj komentar


"Jedina Srpska" SKINUTA sa YouTubea zbog autorskih prava :: Dešavanja u Bijeljini ::\nBijeljina -11 °C\n25. January 2022. / 02:40\n"Jedina Srpska" SKINUTA sa YouTubea zbog autorskih prava\nSpot za pjesmu "Jedina Srpska" skinut je sa YouTubea, saopštio je vođa grupe "Beogradski sindikat" Feđa Dimović na društvenim mrežama.\nDimović je naveo da je to urađeno po navodnom zahtjevu vlasnika pojedinih snimaka Dragana Radovića, iako on taj zahtjev nije ni podnio.\n"Sasvim suprotno, Dragan Radović je dao dozvolu za korišćenje njegovih snimaka i o tome uredno obavestio YouTube. Ovo je samo nastavak specijalnog propagandnog rata koji se vodi protiv Srbije i srpskog naroda, gde je 'Beogradski sindikat' obeležen kao jedan od protivnika! Samo vi radite svoj posao!", objavio je Dimović na Instagram profilu.\nNaime "Beogradski sindikat" i Danica Crnogorčević na svečanoj akademiji povodom Dana Republike, 9. januara, premijerno su izveli pjesmu "Jedina Srpska" posvećenu proslavi 30 godina od osnivanja Republike Srpske.\nU opisu pjesme navedeno je da je nastala kao želja ovih umjetnika da se svojom muzikom bar malo oduže narodu Republike Srpske za stradanje i teret koji su podnijeli u odbrani slobode, vjere i nacionalnog identiteta cijelog srpskog naroda.\n"Godinama unazad Srpska je za sve nas bila bastion srpstva. Hvala našem stradalnom narodu iz Republike Srpske što je u ovim teškim godinama progona i pritisaka koji i dalje traju, očuvao živim Kosovski zavet i zavete naših bogonosnih otaca Svetog Save i Svetog Simeona. Šta god da kaže sila koja nam preti, mi smo svoje jedinstvo već ostvarili u ljubavi, duhu, krvi i telu našeg Gospoda Isusa Hrista", naveli su autori.