Hotel za Lehi () : 335 pronađenih hotela\nRezultati obuhvataju hotele u blizini Lehi Poređati prema :\nDays Inn - Lehi Hotel sa 2 zvezdice\nOvaj hoteli je najbliži: Lehi Na 11 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 280 North 850 East, a pozicija mu je istok za grad Lehi. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.U hotelu Day...Još informacija\nSuper 8 Lehi Hotel sa 0 zvezdice\nSuper 8 Lehi je u blizini Lehi Stil hotela Super 8 Lehi je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking, Ekspres prijava/odjav...Još informacija\nBest Western Timpanogos Inn Hotel sa 2 zvezdice\nSa kapacitetom od 59 soba/e svih kategorija (od soba tipa Room do soba tipa 2 Queen Beds,nsmk,deluxe,hi Speed Net,refrig, Cofmkr,continental Breakfast), Best Western Timpanogos Inn nudi cene koje se k...Još informacija\nMotel 6 Salt Lake City Lehi Hotel sa 1 zvezdice\nU hotelu Motel 6 Salt Lake City Lehi pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije jedna zvezdica za grad Lehi: Restoran. Stil ovog hotela je Povoljan.Na 4 minuta kolima udaljenosti od ce...Još informacija\nValue Place American Fork Hotel sa 2 zvezdice\nStil hotela Value Place American Fork je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Besplatan parking. Na 5 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 57 North 900 ...Još informacija\nVALUE PLACE AMERICAN FORK Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela VALUE PLACE AMERICAN FORK je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Pozicija ovog hotela je severozapad za grad Provo, a nalazi se u ulici 57 North 900 West, na samo 43 mi...Još informacija\nRED STONE INN Hotel sa 0 zvezdice\nNa 58 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 535 South Main, a pozicija mu je severozapad za grad Provo. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil hot...Još informacija\nSpringHill Suites Lehi at Thanksgiving Point Hotel sa 0 zvezdice\nStil hotela SpringHill Suites Lehi at Thanksgiving Point je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Room Service, Poslovni centar, Perionica, Besplatan parking. Pozicija ovog hotela je seve...Još informacija\nHampton Inn Lehi-Thanksgiving Point Hotel sa 3 zvezdice\nStil ovog hotela za grad Lehi je Povoljan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Poslovni centar, Besplatan parking.Pozicija ovog hotela je severozapad za grad Lehi, a...Još informacija\nHoliday Inn Express & Suites American Fork - North Provo Hotel sa 2 zvezdice\nNa 8 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici 712 South Utah Valley Drive, a pozicija mu je zapad za grad Pleasant Grove. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i o...Još informacija\nPark Place Inn and Suites Hotel sa 3 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad American Fork. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Besplatan parking. Na 5 minuta kolima udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se ...Još informacija\nNa 6 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 885 NORTH 820 WEST sa pozicijom severozapad za grad Orem, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoli...Još informacija\nStil hotela Holiday Inn Express Hotel je Porodičan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Perionica, Televizija, Klimatizovano. Uživajte u pogodnostima koje ovaj hotel pruža, kao što je na primer un...Još informacija\nNa 54 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 12605 South Minuteman Drive sa pozicijom jug za grad Salt Lake City, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete...Još informacija\nU hotelu La Quinta Inn Orem pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategorije tri zvezdice za grad Orem: Room Service, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Novine, Sobe za nepušače, Pos...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Lehi () : 335 pronađenih hotela


NEKRETNINE OGLASI Merošina PLACEVI - POSTAVI SVOJ OGLAS SA FOTOGRAFIJOM NEKRETNINE ....... NEKRETNINE OGLASI MEROŠINA PLACEVI – NEKRETNINE U MEROŠINI. Besplatno oglasavanje nekretmina ! Postavi svoj besplatni oglas za nekretninu ! OGLASI NEKRETNINA ! OGLASI NEKRETNINU ! OGLAS NEKRETNINA ! NEKRETNINE OGLASI ! OGLASI SVOJU NEKRETNINU !\nPotrebno je svega nekoliko minuta kako bi na najbolji i najlakši način promovisali prodaju svoga placa, njive, ... i dr. zemljište - oglasi nekretnina u Merošini. Sve naše usluge oko reklamiranja i promocije Vaše nekretnine su u celosti besplatne i ne postoje nikakvi vidovi prikrivenih troškova. Stoga ne oklevajte jer ukoliko želite da izdate ili prodate svoju nekretninu na pravom ste mestu i učinite to već danas postavljanjem za svega nekoliko minuta svoj oglas. Sami odaberite kategoriju u kojoj želite da postavite svoj oglas i očekujte da vas ubrzo neko od zainteresovanih kontaktira u vezi vašeg oglasa. Napominjemo da oglase mogu osim pojedinaca postaviti i agencije koje se bave prometom nekretnina kao i građevinske organizacije koje grade stanove za tržište. BLOG OGLASI NEKRETNINA na ovom sajtu Vama omogućuje da se Vaš postavljen i objavljen oglas za nekretnine nađe automatski i na raznim drugim socijalnim mrežama i blogovima automatski i to na onim sistemima koji su povezani sa našim sistemom BLOG oglašavanja nekretnina. Postavljanje oglasa se odvija preko jednostavne kontakt forme i u ovom tipu oglašavanja možete postaviti fotografiju radi promocije nekretnine koju izdajete ili koja je na prodaju. Ukoliko kupujete ili prodajete svoj lokal ili dr. poslovni prostor obavezno postavite svoj oglas na ovoj stranici a mi ćemo Vam reći koje sve to pogodnosti dobijate postavljenjem svog oglasa upravo ovde, na ovoj stranici. BESPLATNI OGLASI. Oglasite na jednostavan i lak način kupovinu ili prodaju svoje nekretnine (placeva, njiva, voćnjaka i dr. zemljišta) - besplatni oglasi nekretnina Merošina. Dugogodišnjim radom smo zadobili poverenje naših investitora jer su rezultati našeg rada izgrađeni objekti najvišeg kvaliteta. Naša kompanija zapošljava samo dokazane profesionalce koji obavljaju svaki zadati posao sa maksimalnom efikasnošću. Ukoliko ste u dilemi gde postaviti svoj oglas za oglašavanje nekretnina ne lutajte mnogo jer mi nudimo više tipova da svoju nekretninu oglasite na jednostavan i lak način. Svi tipovi oglašavanja nekretnina su besplatni i uz svaki tip prezentacije možete da postavite i fotografije. Broj fotografija koje možete da postavite su u zavisnosti od tipa oglašavanja koji izaberete, dok za mrežne oglase, kao i za ekstra oglase broj forografija nije ograničen, tj. možete postaviti proizvoljan broj botografija bez limita. Najveća pogodnost oglašavanja na ovim stranicama jeste ta da ovde postavljen Vaš oglas, automatski će biti prikazan i na mnogim drugim sajtovima koji objavljuju promociju stanova. Na najboljem ste mestu ukoliko želite da postavite svoj oglas za kupovinu ili prodaju placa, njive i dr. zemljišta. Oglasite svoju nekretninu - NEKRETNINE Merošina. Ove naše stranice su najlakši način da promovišete prodaju svoje nekretnine (magacine, hale ili garaže) - oglasi nekretnina u Merošini. Ekstra oglasi daju mogućnost da svoj oglas za nekretnine postavite na velikom, tj najvećem broju sajtova, ali ima jednu manu a to je da se prikazuju odjednom samo po nekoliko takvih tipova oglasa pa je potrebno posle dan dva obnoviti svoj oglas ukoliko želite da se Vaš oglas ponovo prikazuje. Ovaj oglas je obeležen drečavo žutom bojom a glavni ispis je crvena boja kako bi bio što zapaženiji i uočljiviji. Na našem sajtu daćemo Vam savete o tome kako istaći ono najbitnije kako bi Vaš postavljen oglas bio viđen. Ne izostavljajte ni u kom slučaju da postavite fotografiju kako bi oglas bio primećen na prvi pogled i potencijalni kupac stekao realniju sliku o kakvoj se to nekretnini radi. Kod postavljanja fotografija i vi dobijate značajnu prednost jer stan, kuću ili lokal uvek možete fotografisati iz pozicije koja Vam najviše odgovara i tu sliku postaviti na našem sajtu. Postavite svoj besplatni oglas na ovom našem portalu. Ukoliko izaberete opciju umreženih ili ekstra oglase nekretnina Vaš postavljeni oglas neće biti prikazan samo na ovom sajtu, već i na velikom broju drugih sajtova i blogova koji su u sistemu besplatnog oglašavanja nekretnina. Oglasite besplatno svoju nekretninu. Na pravom ste mestu jer će te ovde najlakše moći da prodate plac, njivu, šumu i dr. zemljišta - besplatni oglasi nekretnina Merošina. Ovo je pravo mesto da postavite Vaš oglas ukoliko želite lako i jednostavno da prodate ili izdate svoj stan, kuću, lokal ili bilo koj poslovni prostor. Na raspolaganju Vam stoje više tipova i načina prezentovanja svoje nekretnine. Svi tipovi oglašavanja su besplatni a mogu ih postaviti kako pojedinci, tako i agencije koje se bave prometom nekretnina. Osim toga oglase mogu postaviti i građevinske firme koje izgrađuju stanove i druge objekte koje su namenjeni tržištu. Sve naše usluge oko oglašavanja su u potpunosti besplatne (bez ikakvih skrivenih nadoknada). Za postavljanje oglasa za izdavanje ili iznajmljivanje nekretnine u mestu u kojem vi želite nije potrebna nikakva dodatna registracija kako bi postavili svoj oglas. Za svega 2-3 minuta možete lako postaviti svoj oglas koji će automatski biti objavljen i na ostalim sajtovima i blogovima koji učestvuju u programu razmene oglasa za nekretnine. Kao što smo naglasili svi mogu da ostave svoj oglas za oglašavanje kupovine ili izdavanje svoje nekretnine koja se nalazi u Srbiji. OGLASI SA FOTOGRAFIJAMA NEKRETNINA - BESPLATNI OGLASI. Prodajete preko ovog sajta bez po muke svoj plac, njivu i dr. zemljište - NEKRETNINE Merošina.\nNEKRETNINE OGLASI Merošina PLACEVI\nVeć danas besplatno postavite svoj oglas sa fotografijama (placevi, šume, njive, voćnjaci, vinogradi, livade ...) - oglasi nekretnina u Merošini. Ponuđeni su više tipova i više mogućnosti za oglašavanje, sve su besplatne i uz sve tipove oglašavanja možete da pridodate i fotografije i tako svoj oglas učinite atraktivnijim i privlačnijim a potencijalnom kupcu pružiti ujedno pravu informaciju o kakvoj se to nekretnini radi. Ne izbegavajte da postavite fotografiju na svoj oglas jer takav oglas je uočljiviji a i ne kaže se uzalud da fotografija govori hiljadu reči. Oprobajte se već danas u nekom od naših tipova oglašavanja i prve rezultate očekujte već za nekoliko dana. FACEBOOK OGLASI NEKRETNINA. Oglašavanje preko facebooka je veoma moćni način oglašavanja vaše nekretnine, bilo da je prodajete ili pak izdajete. Možemo reći samo to da svoj oglas za nekretninu možete postaviti i na ovoj našoj facebook stranici pod nazivom - Nekretnine besplatni oglasi facebook oglasi. Postavite besplatni oglas na našem oglasniku za nekretnine. Za poćetak ukoliko želite da postavite svoj oglas za nekretninu u Srbiji savetujemo da odaberete Vaše mesto gde se nalazi nekretnina koju prodajete ili izdajete (U gornjem desnom uglu) i postavite Vaš oglas. Ukoliko nekretnina koju prezentujete ima neke specifičnosti, naš uvek možete kontaktirati preko odgovarajuće kontakt forme i obratiti nam se radi pomoći ili pak saveta. Oglasite se jednostavno i za svega nekoliko minuta a uz tekstualni deo oglasa postavite i fotografije placeva, njiva i dr. zemljišta - besplatni oglasi nekretnina Merošina. Za postavljanje svog oglasa u ovoj grupaciji mrežnog oglašavanja kupovine ili prodaje stanova nije potrebno nikakvo prijavljivanje i registracija, a samo postavljanje je lako i traje svega nekoliko minuta. Ceo proces postavljanja oglasa traje svega nekoliko minuta a Vaš postavljeni oglas za nekretninu se pojavljuje momentalno na više umreženih sajtova. Svako postavljanje oglasa u rubrici za oglašavanje je potpuno besplatno a uz sam tekst oglasa možete postaviti i proizvoljan broj fotografija. Želimo da Vaš postavljeni oglas odmah dobije što veći broj pregleda i da Vam se potencijalni kupci ili prodavci nekretnina što pre jave. Postavite svoj besplatni oglas na ovom našem portalu. Ukoliko izaberete opciju umreženih ili ekstra oglase nekretnina Vaš postavljeni oglas neće biti prikazan samo na ovom sajtu, već i na velikom broju drugih sajtova i blogova koji su u sistemu besplatnog oglašavanja nekretnina. POSTAVITE TEKST OGLASA, KAO I FOTOGRAFIJE ZA PRODAJU NEKRETNINE U SRBIJI - Preko ovog sajta prodajte svoj plac, njivu i dr. zemljište - NEKRETNINE Merošina.\nPravo mesto gde ćete bez po muke i na najbolji način oglasiti prodaju placa - oglasi nekretnina u Merošini. Svoj oglas za kupoprodaju nekretnine u Srbije napišite čitko i razgovetno a uz tekstualni deo oglasa u mogučnosti ste da pridodate i fotografije za nekretninu koju prodajete ili izdajete. Ne izbegavajte da postavite fotografije jer one pružaju pre svega mogućnost potencijalnom kupcu da se odmah na jednostavan i lak način informiše o nekretnini. Uz to Vi kao prodavac imate i tu mogućnost da iz najboljih uglova slikate svoju nekretninu i prezentujete je na najbolji mogući način. Kao što ste zapazili na ovom sajtu nema jedna već više mogućnosti za oglašavanje nekretnina a za svaki tip oglašavanja je data mogućnost da postavite fotografije. Postavljanjem fotografija ujedno će i sam oglas iz prve ruke biti vidljiviji i uočljiviji. Broj fotografija koje možete da postavite uz svoj oglas zavisi prvenstveno od toga za koji tip oglašavanja ste se opredelili. (Za oglašavanje u tipu mrežnih, kao i ekstra oglasa broj fotografija koje možete da postavite nema ograničenje. Postavite svoje oglase za nekretnine. Oglase možete postaviti u višekategorija i sve su u potpunosti besplatne. Uz tekstualni deo oglasa možete postaviti i fotografije za nekretnine koje prezentujete. BESPLATNO POSTAVITE SVOJ OGLAS, TEKST OGLASA I FOTOGRAFIJE - za prodaju svoga placa, njive, voćnjaka, vinograda i dr. zemljišta - besplatni oglasi nekretnina Merošina. Samo postavljanje oglasa na svim odabranim tipovima oglašavanja je više nego jednostavno i traje svega nekoliko minuta, računajući tu i postavljnje fotografija za nekretninu koju prodajete ili izdajete. Zato ne oklevajte i svoj oglas za prodaju,kupovinu ili izdavanje nekretnina postavite već danas. Svoj oglas možete postaviti u odeljku mrežnog oglašavanja nekretnina.Prednost ovog načina oglašavanja preko ovog tipa oglasa jeste ta što se postavljeni oglas automatski prikazuje i na ostalim sajtovima, blogovima i prezentacijama koji su u sastavu ovog tipa oglašavanja. Postavljanjem fotografija za nekretninu koju prodajete ili izdajete, Vaša postavljena nekretnina može lakše naći put do potencijalnog budućeg kupca. Kao razlog zašto svoj oglas treba upravo postaviti na ovom sajtu jeste i taj da će Vaš postavljeni oglas automatski biti opublikovan i na drugim sajtovima. PRODAJA NEKRETNINA U SRBIJI - OGLASI. Na ovom sajtu će te najlakše i najbrže moći da prodate plac, njivu, voćnjak, šumu i dr. zemljište - NEKRETNINE Merošina. Prodaja i kupovima placeva, njiva, voćnjaka .. i dr. zemljišta (besplatni oglasi nekretnina) - oglasi nekretnina u Merošini. Svoje oglase za nekretnine na ovom sajtu mogu da postave praktično svi, počev od pojedinaca do agencija koje se bave prometom nekretnina pa sve do građevinskih firmi koje grade stanove za tržište i dalju prodaju. Oglasi se lako i jednostavno postavljaju a povoljno i pogodno je i to što sami možete da odredite tip oglasa koji želite da postavite (imamo više tipova i mogućnosti za oglašavanje, svi su besplati a svaki od tipova oglasa ima neke svoje prednosti ali i nedostatke u odnosu na druge tipove oglašavanja). Klikom na određenu kategoriju automatski će se otvoriti rubrika u kojoj možete da postavite Vaš oglas za nekretninu u mestu u kojem Vi želite. Dobra strana jeste i ta da uz svoj oglas (tekst oglasa) možete da postavite i fotografije nekretnine na koji se taj Vaš oglas odnosi. Tako postavljen tekst oglasa sa fotografijom nekretnine na pvpm sajtu automatski će biti prikazan i na ostalim sajtovima koji su deo skupine "MREŽNH OGLASA NEKRETNINA ". NEKRETNINE U SRBIJI KUPOVINA. Bez po muke oglasite kupovinu ili prodaju svoga placa, njive, voćnjaka i dr. zemljišta - besplatni oglasi nekretnina Merošina. Ne oklevajte i postavite svoj oglas odmah a uz tekst oglasa u mogućnosti ste da postavite i fotografije i time potencijalnom kupcu pružite pravu sliku o kakvoj se nekretnini radi. Mrežni način oglašavanja obezbeđuje da se Vaš postavljen oglas za nekretninu u postavljenu na ovom sajtu vidi mnogo šire i povećava broj potencijalnih zainteresovanih koji će biti u mogućnosti da vide i primete Vaš oglas. Za mrežni tip oglašavanja nije potrebna nikakva registracija i prijava, jednostavno samo odaberite koji tip oglasa želite da postavite i za nekoliko minuta Vaš oglas će biti prikazan ne samo na ovom već i na mnogim drugim prezentacijama koje pripadaju skupu MREŽNIH OGLASA NEKRETNINA. Često susrećemo na priće i ćesto se cuju vesti na TV-u ili pak u štampanim medijima da je neko postao žrtva prevare i kupio nepostojeći stan, kuću ili poslovni prostor. POSTAVITE TEKST OGLASA, KAO I FOTOGRAFIJE ZA PRODAJU NEKRETNINE U SRBIJI - Preko ovog sajta prodajte svoj plac, njivu i dr. zemljište - NEKRETNINE Merošina.\nNEKRETNINE OGLASI MEROŠINA PLACEVI – NEKRETNINE U MEROŠINI. Besplatno oglasavanje nekretmina ! Postavi svoj besplatni oglas za nekretninu ! OGLASI NEKRETNINA ! OGLASI NEKRETNINU ! OGLAS NEKRETNINA ! NEKRETNINE OGLASI ! OGLASI SVOJU NEKRETNINU !


Gigatron - Akcije - Velika praznična akcija\nPostovani, potrebna mi je mala pomoc oko sastavljanja kofiguracije. Naime, zanima me da li su dole navedene komponente kompatibilne i koja bi bila odgovarajuca maticna ploca, do 15.000rsd, i napajanje? Hvala unapred i pozdrav! *MS Industrial Falcon plavi led *Asus Led VS247HR Full HD *Seagate 1TB SATA III Barracuda *AMD Radeon R3 SSD 120GB *Intel Core i5-7500 3.4GHz *MSI nVidia Ge Force 1060 3GB GDDR5 196bit\nPoštovani, sve komponente su kompatibilne uz sledeću matičnu ploču i napajanje GIGABYTE MB - SOCKET 1151 - GA-B250M-D3H i CHIEFTEC GPE-600S 600W Eco serija Uz ove komponente, potrebna Vam je još i RAM memorija.


Istorija brenda VARTA® od 1980. do 1999. godine Ovde pogledajte sve detalje važne za taj period\nIstorija brenda VARTA® (1980-1999)\n1983: Akumulatori Heavy Duty bez održavanja za manje ukupne troškove servisiranja\nVARTA na tržište plasira akumulatore za teška teretna vozila; njih ne treba održavati, rešetka sadrži kalcijum.\nVARTA na tržište plasira prvi svetski LF (liquifix) akumulator u potpunosti bez održavanja, koji se temelji na tehnologiji vezanog elektrolita..\n1987: VARTINA nova rešetka u akumulatorima Grand Prix\nPlasirani su naši akumulatori za super teške kamione izrađeni prema inovativnoj tehnologiji glass mat. Oni su idealno rešenje za građevinska vozila, omogućavajući duži radni vek i poboljšana radna svojstva pri pokretanju, kao i izvanrednu otpornost na vibracije.\n1995: Savršen akumulator za automobile visokih performansi\nTehnologija spojeva srebra, koja se primenjuje u automobilskim akumulatorima, plasirana je na evropsko tržište i ubrzo je prihvataju vodeći proizvođači. Danas je naš akumulator Silver Dynamic idealan izbor kada su u pitanju bogato opremljena vozila visokih performansi, jer im osigurava duži radni vek i nenadmašne radne sposobnosti bez ikakvog održavanja.\nRadi veće efikasnosti, sva VARTINA odeljenja za prenosne akumulatore spojeni su u jedno. Nova filijala nazvana je VARTA Gerätebatterie GmbH. Kao rezultat toga, svojim korisnicima donosimo inovativan proizvod brže nego ikad.


Vesti online / Scena / Šoubiznis / "Pukla tikva": Ostavljena poznata pevačica\nPevačica Keti Peri i glumac Orlando Blum više nisu zajedno, prenosi američka štampa. Par koji se smuvao posle dodele Zlatnih globusa punio je naslovne strane tabloida, uglavnom zbog golišavih slika sa letovanja, ali sada je vezi došao kraj.\nRaskinuli zbog pritiska pevačice da je oženi, Keti Peri (desno) i Orlando Blum


Potpredsednica Vlade Srbije i ministarka građevinarstva, saobraćaja i infrastrukture Zorana Mihajlović izjavila je danas da je za Srbiju, ali i sve zemlje u regionu od velike važnosti stvaranje zajedničkih graničnih prelaza kako bi protok ljudi i robe tekao brže i bez čekanja na granicama.\nKako je saopšteno iz njenog kabineta, ona je, gostujući na TV Hepi, rekla da Srbija razgovara sa susedima o otvaranju integrisanih graničnih prelaza, jer je to rešenje za duga čekanja na granicama.\n- S Bosnom i Hercegovinom, Makedonijom i Crnom Gorom gradimo po jedan granični prelaz, međutim, problem su zemlje Evropske unije koje imaju svoje procedure, ali mislim da ćemo uspeti i s Bugarskom i Rumunijom da se dogovorimo isto - rekla je Mihajlovićeva.\nOna je podsetila da je danas drugačije u odnosu na period od devedesetih do 2010. godine, kada je Srbija izgubila momentum, stajala u mestu i nije gradila koridore, kao što su to činile susedne zemlje, i saobraćaj ju je zaobilazio.\n- Danas je situacija drugačija, završavamo koridore i vraćamo saobraćaj na naše autoputeve, prošle godine kroz Srbiju je prošlo 54 miliona automobila, do kraja godine očekujemo 60 miliona, što je 20 miliona više nego pre nekoliko godina - rekla je ministarka.\nMihajlovićeva je dodala da je nedopustivo da teretna vozila čekaju na granicama i po 700 minuta, i najavila da će Srbija organizovati sastanak sa ministrima saobraćaja i policije iz regiona kako bi se rešio ovaj problem.


Građevinska struka - asfalter, Ada, Aleksandrovac, Aleksinac, Apatin, Aranđelovac, Arilje,…\nGrađevinska struka - asfalter\nPosao asfaltera nije, kao što na prvi pogled izgleda, samo fizički rad. Da bi se ovaj posao obavljao uspešno i doveo do kvalitetnog i dugotrajnog proizvoda, potrebno je poznavanje više različitih segmenata ovog zanata.\nU Akademiji Oxford možete pronaći odličnu osnovu ukoliko ste zainteresovani da se bavite poslom asfaltera. Obuka za asfaltera naše akademije podrazumeva teorijsku i praktičnu nastavu. Nakon položenog završnog ispita steći ćete serftifikovanu diplomu koja će vam omogućiti zaposlenje u nekoj od građevinskih ili putarskih firmi.\nNa teorijskom delu nastave u našoj školi za asfaltera kandidati uče pojam kolovoza i kolovozne konstrukcije, kao i podelu kolovoznih konstrukcija na tipove.\nU okviru kursa za asfaltera detaljno se proučavaju karakteristike pomoćnog, donjeg (tampon) i gornjeg sloja podloge kolovozne konstrukcije. U okviru ovog dela obuke za asfaltera proučavaju se i osnovne karakteristike zastora.\nŠkola za asfaltera pripremiće vas za prepoznavanje i opis materijala za gradnju i održavanje puteva: koji su nevezani materijali, kako se dobijaju agregati, koje su veličine zrna, kako se dobijaju vezni materijali i kako se spravlja bitumenom vezani materijal.\nNa kursu za asfaltera usvojićete znanja o toplom i hladnom postupku dobijanja bitumenom vezanih materijala i šta spada u cementom vezane materijale.\nProces stabilizacije je vrlo važan za dobijanje kvalitetnog asfalta, pa se u našoj školi polaznici uče osnovnim tipovima stabilizacije, od čega se sastoji stabilizacija cementom, a od čega bitumenom.\nPovršinske obrade su poslednji nivo procesa asfaltiranja. Na našoj obuci ćete se upoznati sa svim načinima površinske obrade (jednostruke, dvostruke i višestruke), kao i sa sastavom i načinom spravljanja betona.\nAkademija Oxford je za sve polaznike obezbedila obuku vezanu za zaštitu na radu i sprovođenje mera bezbednosti kako biste na svom budućem poslu bili osigurani i obezbeđeni od eventualnih povreda i šteta.\nOvaj kurs u okviru date cene nudi pohađanje nastave, udžbenik, polaganje završnog ispita i dobijanje diplome. Praktični deo nastave se zasebno plaća, a praksu možete obavljati u ekipi asfaltera sa kojom akademija ima saradnju ili na mestu koje sami dogovorite i obezbedite.\nCena kursa i obuke za asfaltera je 15,000 RSD\nod 15000 din\nKurs i obuka za potkivača


Kako se mudrost uči? - Психологија - Живе Речи Утехе\nЈун 14 in Психологија\nBiti Il ne biti ovca pitanje je sad\nPa ako si ovca, onda je svakako irelevantno. Ako te i sisaju, nisi svesna a ako si Hristova, nije ti ni vazno... sta je tricavo sisanje naspram vecnosti.\nKako god okrenes-lepota 😂\n... I tako neocekivano nabasasmo na dokaz da racio i logika nikako nisu dovoljan a mozda ni najbolji putokaz u zivotu 😉\nE odlično objašnjeno...\nпре 5 часа, Jestira. рече\nTo se ovde u Bg najbolje uči


Novi izgled gradske plaže u Apatinu\n- maj 20, 2017\nApatin dobio jedne od najmodernijih jaslica u državi, sve je spremno za 72 mališana\nKiša prepolovila prinos meda\nDrugi “Deer & beer” festival opravdao očekivanja, Robert Ham skuvao najbolji paprikaš\nJedan od planova lokalne samouprave je uređenje plaže na Dunavu, omiljeno okupljalište Apatinaca. Zamenica predsednika opštine Apatin, Dubravka Korać tim povodom je za naš radio rekla da je idejno rešenje za ovaj projekat urađeno, a sredstva u budžetu obezbeđena, te će plaza već ove godine imati potpuno drugačiji izgled.\n-Kod Ministarstva turizma smo konkurisali za sredstva koja su nam potrebna kada je uređenje plaže u pitanju, a mi smo rebalansom budžeta obezbedili dovoljno da možemo i bez ove pomoći bar najbitniju fazu da uradimo. Cilj je da plaža bude bezbedna i da je proglasimo gradskom plažom.\nPlaža na Dunavu će potpuno izvesno biti sređena, a ono što je planirano da se uradi jeste pre svega učiniti je bezbednom od ulaska skutera i motornih čamaca, istakla je Koraćeva.\n-Plažu je potrebno obezbediti od ulaska skutera i motornih čamaca i to zaštitnim sajlama, bovama i znacima. Nivo peska će biti podignut, postavićemo svlačionice, mesta za čuvarsku službu, ležaljke, suncobrane. To je ono što se planira za ovu godinu. Idejno rešenje još sadrži teren za vaterpolo, ponton, veštačku stenu i još neki mobilijar za najmlađe, ukoliko dobijemo sredstva od Ministarstva turizma. Apatin bi trebalo da postane mesto puno sadržaja za građane i za posetioce i ovo je samo jedna od stvari koja će ići u tom pravcu, izjavila je Dubravka Korać.\nViše iz ove kategorije « Promocija romana Ljiljane Habjanović Đurović u Apatinu\tSledeće nedelje u Apatinu pozorišni mini festival »\nApatin dobio jedne od najmodernijih jaslica u državi,...\nU prostorijama novih jaslica danas je održana konferencija za medije na kojoj su govorili Biljana Ma...\nCreated on 07 avgust 2018\nOva godina loša je za pčelare u Zapadnobačkom okrugu, a razlog smanjenog prinosa meda kod većine pče...\nDrugi “Deer & beer” festival opravdao očekivanja, Robert...\nU petak je na prostoru kod restorana “Plava ruža” održan drugi “Deer & Beer” festival u organiza...\nSportski program na plaži povodom Dana mladih\nCreated on 01 avgust 2018\nPovodom svetskog dana mladih koji se na različite načine obeležava u celom svetu, Kancelarija za mla...


UMHCG započelo kampanju povodom upisa na fakultet\nUdruženje mldih sa hendikepom Crne Gore i ove godine pokreće kampanju u cilju motivisanja mladih sa invaliditetom da nastave svoje obrazovanje nakon srednje škole.\nS tim u vezi Studentska savjetodavna kancelarija pruža podršku: pri odabiru željenog fakulteta i prilikom upisa na fakultet redovno ili po principu afirmativne akcije, u oslobađanju od plaćanja školarine (na državnom, privatnom ili fakultetu koji djeluje kao samostalna jedinica), prilikom upućivanja inicijativa fakultetskoj jednici/ profesoru da omogući polaganje predispitnih i ispitnih obaveza na način i u vrijeme,i u formi koja studentu najbolje odgovara, kao i pomijeranje kolokvijuma/ ispita ukoliko jev student bio spriječen da izađe u prvobitno zakazanom roku, uređivanja smještaja u studentskom domu.\nKampanja se sastoji od medijske kampanje, kampanje na socijalnim mrežama i info štandava koje ćemo organizovati na nekoliko fakulteta u Podgorici i Nikšiću. Od 2 do 9. maja smo na XII Međunarodnom sajmu knjiga i obrazovanja promovisali rad Studentske savjetodavne kancelarije gdje je naš štand tom prilikom posjetilo preko 2oo posjetilaca.\nU cilju promovisanja kampanje u okviru projekta Trans2Work3 koji je finansijski podržan od strane Zavoda za zapošljavanje Crne Gore, a u saradnji sa partnerima Fakultetom za vizuelne umjetnosti, univerziteta Mediteran, izradili smo liflete o Studentskoj savjetodavnoj kancelarijii i servisima podrške koje sprovodimo u okviru iste.\nPodsjećamo da smo okviru prošlogodišnje medijske kampanje izradili promotivni video u produkciji Trust agencije.\nOBRAZOVANJEM DO RAVNOPRAVNOSTI U DRUŠTVU\nPoložaj studenata s invaliditetom na nivou visokog obrazovanja je poslednjih godina poboljšan, prvenstveno zbog relativno dobre i afirmativne zakonske osnove. Ipak, Udruženje mladih sa hendikepom Crne Gore, povodom 17. novembra Dana studenata ukazuje da je na nivou visokog obrazovanja neophodno preduzeti mjere koje će dovesti do istinske ravnopravnosti studenata s invaliditetom.\nNa nivou visokog obrazovanja prema podacima koje posjedujemo na univerzitetima i samostalnim fakultetima do nivoa doktorskih studija u studijskoj 2016/2017 uključeno je 96 studenata s invaliditetom. Evidentno je da napredak postoji i u broju uspisanih i onih koji završe studije, međutim, vrlo je važno napomenuti da je osobama s inavaliditetom u velikoj mjeri i dalje ograničen izbor i pristup fakultetu.\nAnaliza UMHCG iz aprila ove godine pokazala je da je 70% fakulteta koji su smješteni u Podgorici potpuno ili djelimično nepristupačno osobama s invaliditetom. zbog čega su studenti primorani da upisuju fakultete koji ne žele.  Na nivou Crne Gore situacija je posebno zabrinjavajuća kada su u pitanju fakulteti smješteni u primorskim opštinama: Kotor, Budva, Herceg Novi, Bar.\nPostoje i dalje i drugi problem na nivou visokog obrazovanja, jedan od njih odnosi se na nepristupačnost literature za studente š oštećenjem vida, disleksijom i drugim vrstama oštećenja. Iako Zakon o autorskim i srodnim pravima propisuje obavezu ustupanja literature za potrebe osoba s invaliditetom u praksi ovo nije pravilo već izolovan slučaj. Studenti se tako snalaze često individualno, a nerijetko dobiju literature kad su već rokovi za polaganje kolokvijuma i ispita. S tim u vezi, uprava fakulteta treba da obaveže nastavno osoblje koje angažuje da moraju obezbijediti svima literaturu u formatu koja individualno odgovara svakom studentu.\nObrazovanje za osobe s invaliditetom je šansa da postanu aktivni građani društva, da se zaposle na otvorenom tržištu rada da budu samostalni i da se bore za ravnopravnost. Zbog toga pozivamo i studente s invaliditetom da se aktivno bore za svoj položaj i prava, ali i da redovno i odgovorno ispunjavaju svoje obaveze.\nZa dostojanstveno obrazovanje!\nAnđela Miličić, asistentkinja na programima\n Detaljnije na linku: http://disabilityinfo.me/component/k2/item/1344-prezentovan-plan-aktivnosti-umhcg-i-predstavljeno-stanje-u-praksi-na-nivou-visokog-obrazovanja\nVIDEO: UMHCG započelo kampanju povodom upisa na fakultet\nUdruženje mladih sa hendikepom Crne Gore (UMHCG) i ove godine pokreće kampanju povodom upisa na fakultet u cilju motivisanja mladih s invaliditetom da nastave svoje obrazovanje nakon srednje škole.\nPoseban naglasak u okviru kampanje stavljen je na servise podrške koje osobe s invaliditetom mogu dobiti od UMHCG. Kampanja se odnosi i na informisanje osoba s invaliditetom o pristupačnosti fakulteta, te drugim informacijama važnim za njihovo studiranje.\nKampanja se sastoji od medijske kampanje, kampanje na socijalnim mrežama i info štandova koje ćemo organizovati na nekoliko fakulteta u Podgorici i Nikšiću. 10. juna smo učestvovali na Danu otvorenih vrata na Filozofskom fakultetu u Nikšiću gdje smo imali svoj štand na kojem nas je posjetilo oko 100 studenata i srednjoškolaca.\nU nastavku je promotivni video izrađen u okviru kampanje u produkciji Trust agencije. Video je režirao Gojko Berkuljan, spiker je Ilija Pejović, a prevod na znakovni jezik je obezbijedila Bojana Gačić.\nPodsjećamo da je UMHCG u aprilu ove godine izradilo analizu pristupačnosti fakulteta i te na press konferenciji predstavilo aktivnosti koje će realizovati u okviru Programa za obrazovanje i edukaciju u toku ove godine.\nPrezentovan plan aktivnosti UMHCG i predstavljeno stanje u praksi na nivou visokog obrazovanja\nPodgorica, PR pres servis – U Podgorici nijedan fakultet nije u potpunosti pristupačan osobama sa invaliditetom (OSI), zbog čega su studenti primorani da upisuju fakultete koji ne žele, a koji su im djelimično pristupačni, pokazala je analizaUdruženja mladih sa hendikepom Crne Gore (UMHCG).\nČlanica monitoring tima iz UMHCG Jelena Mrdak, koja je ispitivala pristupačnost ustanova visokog obrazovanja u Podgorici, kazala je da su analizom obuhvatili 16 fakultetskih jedinica u Podgorici.\n„Utvrdili smo da gotovo nijedna fakultetska jedinica nije potpuno pristupačna po standardima iz Zakona o uređenju prostora i izgradnji objekata. Utvrdili smo da je 12 djelimično pristupačnih jedinica u Podgorici, dok su četiri potpuno nepristupačne“, kazala je Mrdak u PR Centru.\nOna je, govoreći o Tehničkim fakultetima, rekla da postoji rampa, ali da ograda koja se nalazi na desnoj strani nije dobro postavljena, jer već sa te strane postoji zid. „Korisnik kolica ne može sam ući i zgradu tehničkih fakulteta jer se vrata teško otvaraju“.\n„Lift u zgradi Tehničkih fakulteta nije u potpusti prilagođen OSI, uzak je i ide samo do određenih spratova. A toalet za OSI, nije bio adekvatnog naziva i zaključan je, a ne postoji nijedan putokaz to tog toalet“, navela je Mrdak.\nRampa na Pravnom fakultetu, kako je istakla, ispunjava uslove pristupačnosti, ali ne postoji toalet.\n„Glavni ulaz na Ekonomskom fakultetu nije pristupačan. Postoji na sporednom ulazu rampa koja je klizava, i nemoguće je samostalno doći do unutrašnjosti. Ne postoji lift, u amfiteatru nije moguće doći ni do prve katedre“, objasnila je Mrdak.\nOna je kazala da je jedan od zaključaka analize da je pristupačnost jedan od glavnih faktora za upis na fakultet.\n„Studenti biraju fakultete koji su njima pristupačni a ne one koji žele. Primorani su da upisuju fakultete koji im obezbjeđuju uslove za lakše učenje, a ne ono što žele“, navela je Mrdak.\nOna je najavila da će analiza biti proslijeđena svim fakultetima i ministarstvim prosvjete i turizma i održivog razvoja i turizma\nIzvršna direktorica UMHCG Marina Vujačić podsjetila je da ta organizacija već nekoliko godina sprovodi intenzivnu kampanju neposredno prije upisnih rokova na fakultetima, i da nakon tih aktivnosti imaju povećan broj onih koji kasnije upišu fakultet. „Tako smo na primjer prošle godine, za upis 2015/2016. Imali 16 brucoša sa invaliditetom, godinu prije toga smo ih imali 12, a prije tri godine smo ih imali osam. Za dvije godine se udvostručio broj brucoša na crnogorskim univerzitetima, uključujući samostalne fakultete“, istakla je Vujačić.\nUMHCG, kako je najavila, planira aktivnosti koje se tiču obilaska srednjih škola.\n„U prethodnom periodu nam se dešavalo da upravo na taj način dođemo do mladih sa invaliditetom koji su često nesigurni da li će upisati neki fakultet ili ne, ali kada čuju kakvu podršku mi kao Udruženje možemo da im pružimo, jedan broj njih se odlučivao da nastavi svoje školovanje“, pojasnila je Vujačić.\nOna smatra da fakulteti i univerziteti treba da obavežu one koje angažuju kao nastavno osoblje da moraju obezbijediti svima ono što je zakonom definisano i što je obaveza i da svi studenti imaju jednaka prava.\n„U praksi imamo jako veliki broj studenata koji imaju oštećeneje vida i da bi došli do onog formata koji njima odgovara izgube mjesec ipo i nerijetko imamo situaciju da ne izlaze u prvim ispitnim rokovima“, kazala je Vujačić.\nOna je rekla da se dešavalo da mladi sa invaliditetom odustanu od fakulteta, jer ga ne mogu upisati zbog arhitektonske nepristupačnosti, ili upisuju fakultete koje ne žele, jer su djelimično pristupačni.\n„Imamo situaciju da ne tako mali broj studenata od ukupnog broja koji je u našoj bazi, a to je trenutno 95, studira Pravni fakulet ili Fakultet političkih nauka zbog toga što su ova dva fakulteta djelično pristupačna, iako ne ispunjavaju sve elemente pristupačnosti“, rekla je Vujačić\nNa ovom linku možete preuzeti prezentaciju: PREZENTACIJA\nMarina Vujačić za Agenciju Mina: Studenti i dalje bez zagaranotvane jednakosti\n1. Šta možete da izdvojite kao najveći uspjeh za 2015. godinu kada su u pitanju osobe sa invaliditetom ?\nOpet je u pitanju usvajanje zakona, ovaj put Zakona o zabrani diskriminacije lica sa invaliditetom u junu 2015. godine. Ovo je neizostavno važan, možda i najvažniji zakon kada su u pitanju osobe s invaliditetom upravo zbog toga što je diskriminacija prema osobama s invaliditetom svakodnevno zastupljena, bile one same svjesne nje ili ne. Skoro da ne postoji društvena grupacija koja i u sopstvenoj kući može biti svakodnevno diskriminisana kao osobe s invaliditetom. Inače, 2015. godine je usvojen novi Zakon o zabrani diskriminacije lica sa invaliditeto, iako se prvobitno krenulo u izmjene i dopune prvobitnog iz 2011. godine.\nPored navedenog, mi u UMHCG ćemo godinu pamtiti i po porastu broja studenata s invaliditetom, ali i brojnim drugim aktivnostima koje smo samostalno ili u saradnji s parnerima realizovali, posebno u novembru, koji smo proglasili "Mjesecom podizanja svijesti o invaliditetu".\n2. Nedavno ste pokrenuli online pravno savjetovalište. Sa kojim pitanjima Vam se najčešće obraćaju?\nUkupno su nam se u toku godine, po prvi put, obratile 44 osobe s invaliditetom ili njihove porodice zbog ostvarivanja ili zaštite ljudskih prava. Onlajn pravno savjetovalište smo upravo pokrenuli zbog toga da brojnim ljudima koji nam se najčešće javljaju putem fejsbuk stranice omogućimo direktnu komunikaciju s našim pravnim timom jer u toku radnog vremena smo često ograničeni zbog drugih obaveza da se posvetimo direktnoj komunikaciji s korisnicima usluga iako je to jako važno u ovom poslu.\nMeđutim, mi svakodnevno radimo na iniciranju usvajanja pravne regulative, praćenju poštovanja ili nerijetko, kada smo god u prilici pratimo sam proces izrade propisa i učestvujemo u njihovom definisanju, odnosno regulisanju prava osoba s invaliditetom, uključujući i proces usvajanja u Skupštini.\nTaj i takav rad je često "nevidljiv", ali on zahtijeva ogromno vrijeme, posvećenost, znanje i senzibilitet, dok sve ovo nerijetko izostaje na drugoj strani, kod pojedinih donosilaca odluka.\nNajveći broj pitanja odnosio se na ostvarivanje prava iz oblasti socijalne politike, tzv. socijalno-zaštitnih prava, lićne invalidnine, njege i pomoći drugog lica, ostvarivanja prava na mjesečnu naknadu po osnovu djeteta koje je korisnik lične invalidnine i drugih, gdje osobe s invaliditetom i njihove porodice nerijetko bivaju pogrešno informisane, upućene na pogrešne institucije, odbijene bez pisanog obrazloženja, rješenja i sl.\nOdređeni broj ljudi nam se javio zbog problema koje su imali oko ostvarivanja prava na povlasticu na putovanje od mjesta stanovanja do mjesta rada i nazad, na teritoriji iste opštine. Zbog ovog problema smo se obratili Ministarstvu rada i socijalnog staranja, kao i medijima, i tom prilikom dobili odgovor da se Zakon o povlastici na putovanje lica sa invaliditetom pogrešno primjenjivao i da se ovo pravo priznavalo svim zaposlenim s invaliditetom, bez obzira što je Zakon ovo pravo propisao samo onima čije se mjesto stanovanja i mjesto rada nalaze u različitim opštinama. Dvije osobe su nam se javile zbog diskriminacije po osnovu invaliditeta u oblasti zapošljavanja i obrazovanja. Zbog ovih obraćanja smo, takođe, pokrenuli određene inicijative.\nJako smo zadovoljni projektom i rezultatima jer je ovaj projekat jedan od najmanjih projekata po iznosu sredstava koji smo sproveli u toku 2015. a sa jako zapaženim rezultatima. Prije svega doprinio je većem povjerenju građana u UMHCG i ono što mi radimo.\n3. U 2014. godini, 86 osoba sa invaliditetom vodilo se kao zaposleno, od čega je 60 bilo zaposleno na neodređeno vrijeme. Kakva je situacija za prethodnu godinu?\nPovećao se značajno broj zaposlenih osoba s invaliditetom u odnosu na prethodni period, međutim, brojni problemi u ovoj oblasti još uvijek nijesu riješeni. Pored problema u drugim oblastima koji se odražavaju i na zapošljavanje osoba s invaliditetom i na kvalitet i strukturu ponude ni sam Zakon o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju lica sa invaliditetom se ne sprovodi u potpunosti, niti na zadovoljavajući naćin.\nOvo je utvrdila i Državna revizorska institucija koja je u svom Izvještaju o reviziji uspjeha „Efikasnost korišćenja sredstava od doprinosa za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje lica sa invaliditetom“ konstatovala da državni organi nijesu bili dovoljno efikasni u sprovođenju Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju lica sa invaliditetom i Akcionog plana Strategije za integraciju osoba sa invaliditetom za 2014. - 2015. godinu. Osim navedenog ni nakon sedam godina država ne rješava problem nenamjenskog utroška sredstava iz Fonda za profesionalnu rehabilitaciju i zapošljavanje lica sa invaliditetom jer joj postojeće stanje savršeno odgovora, a Ministarvo rada i socijalnog staranja je tek pristupilo izradi Pravilnika o uslovima i metodologiji za finansiranje posebnih organizacija za zapošljavanje, upravo nakon što je DRi objavila izvještaj, dok je Pravilnik za finansiranje grant šema opet ušao u proceduru izmjena iako je prvobitno usvojen tek prošle godine u julu, šest godina nakon usvajanja zakona.\nPojedine norme zakona do sada nijesu ni realizovane, kao što su neka od mjera profesionalne rehabilitacije i aktivne politike zapošljavanja, pa tako među njima ni arhitektonsko prilagođavanje radnih mjesta iako je ova mjera propisana zakonom i u nekim situacijama predstavlja osnovni preduslov za zapošljavanje.\nPored navedenog različitite institucije se moraju bolje povezati, raditi u kontinuitetu i sistemski na polju stvaranja uslova za zapošljavanje osoba s invaliditetom.\n4. Koliki je broj studenata sa invaliditetom u Crnoj Gori i kakav je njihov trenutni položaj?\nPo podacima UMHCG trenutno ima 95 studenata na fakultetima u Crnoj Gori. Međutim, kvalitativni rezultati su jako spori i skoro da nema pomaka. Fakulteti su i dalje arhitektonski neprilagođeni, nema servisa podrške: asistencije u nastavi, gestovnih tumača, dsostupnog prevoza, ni dalje se ne prilagođava literatura studentima s oštećenjem vida. Neki profesori samostalno izlaze u susret i imaju razumijevanja, međutim, ništa od prethodno navedenog nije sistemski regulisano, niti se od strane institucija obezbjeđuje u praksi.\nPrilikom statutarnih promjena na Univerzitetu Crne Gore, Ministarstvo prosvjete je izdalo licencu za obavljanje djelatnosti i rad iako univerzitetske jedinice koje su pretrpljele izmjene ne ispunjavaju uslov koji se odnosi na pristupačnost za osobe s invaliditetom.\nJedino je pozitivno što je usvojen novi Zakon o visokom obrazovanju i što je Univerzitet Crne Gore svojim Statutom obavezao univerzitetske jedinice da studentima s invaliditetom prilagođavaju način i vrijeme polaganja ispitnih i predispitnih obaveza. Međutim, u ovoj oblasti i dalje imamo više kompezatornih prava, nego zagarantovane jednakosti.\n5. Nedavno ste pozvali Vladu i poslanike da amandmanski djeluju i opredijele značajno veći iznos za mjere i aktivnosti profesionalne rehabilitacije i zapošljavanja OSI. Šta je učinjeno po tom planu?\nNa sjednici Odbora za zdravstvo, rad i socijalno staranje smo dobili informaciju da će to biti i učinjeno. Za sada znamo da je SNP podnio amandman da to bude 8,8 miliona koliki se i priliv okvirno predviđa, dok su neki poslanici DPS najavili amandman na 4 miliona. Svakako očekujemo ishod glasanja u plenumu.\nMeđutim, i ovo je trenutno rješenje do izmjena Zakona o profesionalnoj rehabilitaciji i zapošljavanju lica sa invaliditetom i rješenja statusa Fonda.\n6. Koji su prioriteti Vaše organizacije za narednu godinu ?\nMi u januaru pristupamo izradi Plana rada za 2016. godinu nakon što uradimo evaluaciju ovogodišnjeg, tada ćemo odrediti i prioritete. Ono što za sada znamo sigurno jeste da ćemo raditi i dalje na promociji i praćenju Zakona o zabrani diskriminacije lica sa invaliditetom, pravnom savjetovalištu. Objavićemo dva Vodiča o zabrani diskriminacije osoba s invaliditetom, jedan opšti i drugu pojednostavljenu verziju za osobe s intelektualnim invaliditetom, zatim Publikaciju o pravu na pristup pravdi za osobe s invaliditetom. Pored aktivnosti iz Pravnog programa sprovodićemo redovne aktivnosti na polju obrazovanja i zapošljavanja: edukacije, razne vidove podrške kroz Studentsku savjetodavnu kancelariju, zatim aktivnosti u oblasti samostalnog života osoba s invaliditetom...\nAutorka: Bojana Mučalica, Agencija Mina\nVi ste ovde: HomeVisoko obrazovanje Idi na vrh


Jurić: Imamo dokaze i fotografije, pet moćnika zlostavlja djecu - Glas Srpske\nJurić: Imamo dokaze i fotografije, pet moćnika zlostavlja djecu\nTanjug 22.01.2020 11:10\nBEOGRAD - Osnivač Fondacije "Tijana Jurić", Igor Jurić, kaže da posjeduje dokaze i fotografije da je pet "moćnika" iz Beograda, Novog Sada i Subotice, seksualno zlostavljalo djecu.\n"Dokaze i fotografije koje posedujemo, a tiču se ljudi poznatih javnosti koji zlostavljaju decu, nisu samo kod mene. Imaju ih i moja dva prijatelja, i ukoliko mi se nešto desi, oni će ih pustiti u javnost", rekao je Jurić za Novosti.\nOn kaže da je to "javna tajna" koju do sada niko nije imao smjelosti da objavi.\n"Znao sam da to postoji, tačnije svi u društvu, pa i novinari, posebno znate da je to, kako se popularno naziva, ''javna tajna''. Prvi put su nam ljudi koji poštuju rad Fondacije i koji nam veruju dostavili i određene dokaze", ističe Jurić.\nNavodeći da se na tom slučaju dugo radi, Jurić ističe da će prijave podnijeti kada bude dovoljno dokaza.\n"Imamo materijal da ih javno obelodanimo, ali meni to nije cilj. Želim da ih vidim u zatvoru. U razgovoru sa našim pravnim timom, složili smo se da moramo doći do još nekoliko ključnih stvari. Svesno sam ovo obelodanio, da ti ljudi znaju da mi znamo za njih. Hvala i hrabrim ljudima koji mnogo rizikuju time što nam pomažu", kazao je Jurić.\nVulin Podgorici: Kako možete da pogledate građanima u oči?\n28. 03. 2020 11:29\n28. 03. 2020 08:37\nRuski avion dopremio 3,5 miliona maski iz Kine u Srbiju\n27. 03. 2020 23:00\nVučić: Srbija šalje Srpskoj respiratore, lijekove i maske\nKapetana Dragana nakon nepravednog zatvora čeka izolacija u Srbiji\nMjere zatvaranja Beograda, Niša i Valjeva biće sagledane u naredna 24 časa\n26. 03. 2020 11:48\nSrbija: Suđenja okrivljenima za kršenje samoizlocije putem skajpa\n26. 03. 2020 11:02\nVulin: Na sajmu će svaki krevet imati vojničku kasetu i paravan\n26. 03. 2020 10:46


U Turskoj nova uzbuna zbog sumnjivog praha - Klix.ba\nTursko ministarstvo vanjskih poslova i ambasada Norveške u Ankari bili su središte novih upozorenja zbog sumnjivog praha, nakon niza istih lažnih upozorenja u nekoliko konzulata u Istanbulu, saopćile su vlasti.\nSpecijalne ekipe agencije turske vlade zadužene za hitne situacije (Afad) intervenirale su u ministarstvu i ovoj ambasadi, destinacijama sumnjivih pošiljki, naveo je Afad u saopćenju.\nU zgradi u središtu glavnog turskog grada nalaze se osim ambasade Norveške i ambasade Meksika i Hrvatske.\nProšle sedmice, nekoliko konzulata, među kojima i konzulati Francuske i Sjedinjenih Američkih Država, primilo je istu vrstu koverata u kojima se nalazila žuta supstanca, za koju se nakon niza testova utvrdilo da je bezopasna kreda u prahu.\nTursko ministarstvo zdravlja je vrlo brzo isključilo prisustvo toksičnih supstanci kao što su antraks ili botulizam.\nUkupno 25 osoba koje su rukovale na ovaj ili onaj način s kovertama bile je stavljeno pod nadzor zbog mjera predostrožnosti.\nOva upozorenja se događaju u trenucima kada su brojne zapadne zemlje pojačale svoje mjere sigurnosti protiv eventualnih prijetnji džihadističke grupe Islamska država (IDIL), koja drži u opsadi više od jednog mjeseca kurdski sirijski grad Kobane, u blizini turske granice.


Ulaznice koje su kupljene za duel sa Napretkom, ali i one koje će se od ponedeljka (12 časova) prodavati za meč sa Radnikom, planiran prema rasporedu za 21. mart na stadionu "Rajko Mitić" važiće za prvu narednu utakmicu koja će biti odigrana uz prisustvo publike. Ceo prihod je namenjen Univerzitetskoj dečjoj klinici u Tiršovoj i manastiru Cerenska reka na Kosovu i Metohiji.\nHumanitarni aspekt planirane proslave 75. rođendana kluba se nastavlja. Za meč sa Napretkom bilo je prodato 2.020 ulaznica, a već od ponedeljka u 12 sati počeće internet prodaja karata za duel sa Radnikom koja je prema još uvek aktuelnom rasporedu planiran za 21. mart na stadionu "Rajko Mitić". Očekuje se da će navijači nastaviti sa kupovinom karata jer će one bez obzira za koji su meč kupljene moći da se koriste na prvoj narednoj utakmici koja bude mogla da se odigra na stadionu "Rajko Mitić" uz prisustvo gledalaca. Sav prihod od karata po ceni od 75 dinara će ići u humanitarne svrhe odeljenju za nefrologiju Univerzitetske dečje klinike u Tiršovoj i manastiru Cerenska reka na Kosovu i Metohiji. Svi navijači koji


Ovo mesto u centru Beograda čuva francusko-srpske priče i nudi omiljenu TORTU KRALJICE NATALIJE – Priče sa dušom\nLazar Šećerović, koji vodi muzej i živi u apartmanu iznad muzejske postavke, dočekao je Priče sa dušom u Domu Jevrema Grujića i ispričao frankofonu priču ovog zdanja. Zanimljivo je da je tokom 19 .veka iz strateških, odnosno političkih i ekonomskih razloga, Srbija bila okrenuta Austriji, zbog čega su prvi studenti studirali u Beču, a sa Jevremom Grujićem okrećemo se ka Francuskoj i Parizu, gde mladi sve češće odlaze na studije. – Prvi među njima koji je otišao je 1846. godine bio je Jevrem Grujić. Napisao je i jednu divnu knjižicu objašnjavajući situaciju i položaj južnih Slovena, koja je imala veliki odjek u pariskom Moniteuru. Imao je veliku karijeru, bio ministar pravde, ministar spoljnih poslova, predsednik skupštine, bio naš diplomata u Carigradu i u Londonu i vratio se kao ambasador Kraljevine Srbije. Kad je otišao odavde kao student, to je bila kneževina – priča Lazar.\nU Domu Jevrema Grujića održano je više od 60 kulturnih događaja: koncerata, izložbi, predstava, književnih večeri\nI sin Jevrema Grujića Slavko Grujić bio je doktor prava i prvi je u rangu završio prestižnu gimnaziju u Versaju. U porodičnoj arhivi i danas se čuvaju njegove ocene i mišljenje profesora. Mada je reč o gimnaziji, u dokumentima piše da je to Univerzitet Pariza, jer je škola bila pod menstorstvom tog univerziteta. Porodica Grujić ima čak osam legija časti!\nU ovom zdanju nalazi se najstarija sačuvana venčanica iz 1856. godine, koju je nosila Jelena Grujić.\nU doba bidermajera nameštaj je u Beograd stizao iz Beča, a zatim smo se prebacili na francusku umetnost\n– Srbija je imala paviljon Palais de Serbie, a veliku čast našoj zemlji svojom posetom učinio je francuski predsednik Sadi Carnot. Srbija je tada bila ljubimica Francuske, a nadamo se da će to ponovo biti. Predsednika je dočekao naš pra pradeda Jevrem Grujić, a zanimljivo je da je mesec i po dana kasnije Karno ponovo došao sa celom svitom i ministarskim savetom i zadržao se sat i po, detaljno razgledajući šta je mala Srbija izložila u Parizu – objašnjava Šećerović za Priče sa dušom.\nUkoliko posetite izložbe u Domu Jevrema Grujića, raspitajte se za čokoladnu tortu kraljice Natalije, po receptu iz 1888. godine.\n– Stigao nam je najstariji portret Dositeja Obradovića, koji ćemo izložiti u aprilu. Ovde su uglavnom dela u ciklusima koja nikad nisu bila u javnosti, a uspevamo da ih predstavimo zahvaljujući prijateljskim vezama sa privatnim kolekcionarima. Za Noć muzeja posetioci će moći da uđu u prvu diskoteku na ovim prostorima, u našem suterenu, urađenu po uzoru na čuvenu francusku diskoteku Castel koja se i danas nalazi u Rue princesse. Devetnaestog maja obeležićemo njen zlatni jubilej, 50 godina od otvaranja – rekao je Lazar za Priče sa dušom i pozvao čitaoce da posete ovo zdanje.\nViše informacija pronađite na njihovom sajtu.\nTekst: Nenad Blagojević www.pricesadusom.com (sva autorska prava zaštićena, a prenos teksta dozvoljen uz vezu ka www.pricesadusom.com)\nFotografije: Dom Jevrema Grujića; Nenad Blagojević\nBeograd Dom Jevrema Grujića Francuska Hajduk Veljko Jelena Grujić Jevrem Grujić Karađorđevići Natalija Obrenović Obrenovići Paja Jovanović Pariz privatni muzej Sorbona Srbija suve šljive Svetogorska Tanasko Rajić torta Natalije Obrenović\nprethodni tekstoviOvo je NAJBOLJI vinski bar NA SVETU, a njegovi vlasnici ispričali su mi SVOJU PRIČU\nnaredni tekstoviKako je UČITELJICA Željana iz male SEOSKE ŠKOLE stigla među najbolje nastavnike na svetu\n4. фебруара 2018. у 20:01\nPosle ovog teksta zakazujem posetu Domu Jevrema Grujića 🙂


Vlada Federacije BiH na sjednici održanoj 14. januara 2021. usvojila je informaciju o epidemiološkoj situaciji uzrokovanoj koronavirusom (COVID-19) u Federaciji BiH 12. januara 2021. godine, te usvojila predložene naredbe i preporuke Kriznog štaba Federalnog ministarstva zdravstva, koja je pripremljena na osnovu zaključka s prošle sjednice Vlade FBiH.\nNaredbe i preporuke Kriznog štaba Federalnog ministarstva zdravstva donose se s rokom važenja od 14 dana, računajući od 17. januara 2021. godine, koji se utvrđuje kao dan početka primjene ovih naredbi i preporuka.\nNaredbom koja se primjenjuje od 17 januara 2021. sve mjere ranije Naredbe produžene su za narednih 14 dana.\nTako je, između ostalog, produžena odredba kojom se “nalaže poslovnim subjektima da reorganiziraju rad svojih uposlenika, na mjestima gdje nije moguće ispoštovati distancu od dva metra među uposlenima, tako što će reorganizirati radno vrijeme, organizirati rad u smjenama, omogućiti rad od kuće i primijeniti druge načine obavljanja radnih zadataka koji neće ugroziti djelatnosti i radne procese, a omogućit će poštivanje higijensko – epidemioloških mjera”.


Pa hajd i da se mi predstavimo :) Dona Amstaff Black and Tan\nNaslov: Pa hajd i da se mi predstavimo :) Dona Amstaff Black and Tan Pet Dec 07, 2007 2:08 pm\nJa sam po malo nezgodna, po malo luda, po malo "nestandardna" kujica Americkog stafordskog terijera. Bojica mi je black and tan ( ili ti po naski trikolor )\nevo nekih mojih novijih slikica: ( slike su uzas zivi slikane mobilnim u najglupljim mogucim pozama pa ih tako i gledajte\na ovde me ova moja budala slika i nikako nemogu da uradim nesto na planu pospesivanja rasta trave\na ovo smo kao u stavu a ja je sliko odozgo uzassss\najd i jednu vecu za one koji mrze da klikaju na gore postavljene thumbove :\neto recite sad slobodno bez uztezanja sta mislite o ovoj sasavici ?\nNaslov: Re: Pa hajd i da se mi predstavimo :) Dona Amstaff Black and Tan Pet Dec 07, 2007 3:46 pm\nBez ustezanja - meni se svidja!\nMeni se svidja svaki pas, a u standard nisam upucena skoro uopste\nStvarno je neobicno videti trobojnog AST-a, ali to ne znaci da je ruzno\nNaslov: Re: Pa hajd i da se mi predstavimo :) Dona Amstaff Black and Tan Pet Dec 07, 2007 4:50 pm\nsada 6 i pol meseca a slikice su sa 4 i po i 5 meseci ova zadnja je sa skoro 6 meseci... Ma bojica i nije tolko problem ako sve ostalo bude ok. Mada je ne treba potsticati u reprodukciji...\nNaslov: Re: Pa hajd i da se mi predstavimo :) Dona Amstaff Black and Tan Pet Dec 07, 2007 4:58 pm\nHehe mesec i po dana je starija od moje Eme\nDaj jos neke slicice\nSve ostalo je ok? Mislim - kao sto rekoh standard mi je slaba strana hahahah\nNaslov: Re: Pa hajd i da se mi predstavimo :) Dona Amstaff Black and Tan Pet Dec 07, 2007 5:57 pm\npa to su te novije : na www.astvlasotince.co.cc pa klikni na album ima tamo jos slikica ali su jod gore od ovih\nNaslov: Re: Pa hajd i da se mi predstavimo :) Dona Amstaff Black and Tan Pet Dec 07, 2007 6:00 pm\nHehehe nisam znala da se zove kao i moja mesanka\nNaslov: Re: Pa hajd i da se mi predstavimo :) Dona Amstaff Black and Tan Sub Dec 08, 2007 4:36 am\nPa lepo ime mada zamalo da se zove Lora ili Nina ...\nNaslov: Re: Pa hajd i da se mi predstavimo :) Dona Amstaff Black and Tan Pet Dec 21, 2007 2:30 am\nNaslov: Re: Pa hajd i da se mi predstavimo :) Dona Amstaff Black and Tan Pet Dec 21, 2007 10:30 am\nMeni se bas svidja trobojni ast\nNaslov: Re: Pa hajd i da se mi predstavimo :) Dona Amstaff Black and Tan Sub Dec 22, 2007 5:43 pm\nhehe razmisljam da li da je kastriram ... al ako ti se toliko dopada mozemo se dogovoriti. Mada i da je uparim najverovatnije necu dobiti trikolora opet tako da ti nemogu obecati... Ali mogu stene ako zelis koje izaberes... ili od nje a moze i od LEA-e a ovih dana sam u potrazi za jos jednom zenkom a na leto muzjak bice ludooo\nNaslov: Re: Pa hajd i da se mi predstavimo :) Dona Amstaff Black and Tan Uto Dec 25, 2007 10:36 am\nWoohoo ako me ne izbace iz kuce bice mi zadovoljstvo da imam trobojnog stafa\nNaslov: Re: Pa hajd i da se mi predstavimo :) Dona Amstaff Black and Tan Uto Dec 25, 2007 7:26 pm\nako bude al kazem bas ledam ima par likova po usa gaje bas njih i gledam njihova legla retko se ponovi iako recimo taj jedan lik samo gaji tricolor pit bulove pari i zenke i muzjake trikolor i opet se retko dobije - ali eto ako bude dobijas a ako ne mozes i "normalno"... mada sama boja nije mana iako to neki nece da priznaju vec je kao i jos neke boje ne treba ohrabrivati.\nNaslov: Re: Pa hajd i da se mi predstavimo :) Dona Amstaff Black and Tan Sre Dec 26, 2007 9:56 am\nMeni nista nije mana\nSta cu kad sam nepopravljivi zaljubljenik u pse a ne u standarde\nNaslov: Re: Pa hajd i da se mi predstavimo :) Dona Amstaff Black and Tan Sre Dec 26, 2007 4:09 pm\nnaravno da je ljubav najbitnija svakako. Ali covek posle od 27god 20 + god zivota kao ja koji je uvek ima po par pasa raznih rasa a i mesanaca ma ni sam vise neznam sta je sve proslo kroz moje dvoriste i pored sebe, odlucis da kad de neko zajebe ( tj sam sebe zajebes ) a resis da krenes u to ozbiljnije onda svatis da ono sto imas pored sebe nije dobro i onda kao i ja krenes da trazis nesto sto blize onome sto zelis , eto u ovom slucaju je to standard tj licno moje tumacenje istoga. Daleko od toga da vise ne postoji ljubav jednostavno je preusmerena na neku drugu stranu...\nsvakako da ce mala sasavica ostati kod mene i dalje i pored toga sto cu uzeti novog psica\nNaslov: Re: Pa hajd i da se mi predstavimo :) Dona Amstaff Black and Tan Sre Dec 26, 2007 4:15 pm\nRazumem ja sve to sto ti pricas\nNe okrivljujem ni tebe niti bilo koga, daleko od toga. Niti govorim da ne volite pse.\nSamo govorim u svoje ime. Naravno da neke rase vise volim od ostalih i naravno da su mi lepsi neki predstavnici rasa od drugih, ali ipak mi se svidjaju takvi stafordi )))\nNaslov: Re: Pa hajd i da se mi predstavimo :) Dona Amstaff Black and Tan


HRT: Brazilska bacačica diska privremeno suspendirana zbog dopinga\n12:01 / 06.09.2019.\nBrazilska bacačica diska Andressa de Morais, kandidatkinja za jednu od medalja na Svjetskom atletskom prvenstvu u Dohi (27. rujna do 6. listopada), privremeno je suspendirana zbog dopinga.\nDe Morais (28 ans), šesta bacačica diska svijeta ove godine, poboljšala je rekord Južne Amerike 6. kolovoza kada je na Panameričkim igrama u Limi zauzela drugo mjesto s hicem od 65,98 m iza Kubanke Yaimé Perez.


Mihajlović: Dačić namerno dopušta napade na SNS\nIzvor\tEXPRES februar 29, 2016\nBEOGRAD - Seksistički napad potpredsednika SPS Predraga Markovića na ministarku Jadranku Joksimović ponovo je pokazao svu neiskrenost lidera socijalista Ivice Dačića i to kako vidi saradnju sa Srpskom naprednom strankom, ocenila je danas potpredsednica SNS Zorana Mihajlović.\n"Ne možemo više da se pravimo da ne vidimo dvostruku politiku Ivice Dačića u kojoj on, kao, zagovora saradnju sa SNS i hvali premijera Aleksandar Vučića, dok u isto vreme toleriše da njegovi najviši stranački funkcioneri poput Branka Ružića, Milutina Mrkonjića, sada i Predraga Markovića, napadaju ministre i funkcionere SNS. Izvinite druže Dačiću, ali to više ne prolazi i više ne može da se sakrije da se sve stranke ujedinjuju u jednu kolonu protiv SNS", kaže Zorana Mihajlović.\nMarković je za "Kurir" rekao da je, u slučaju Jadranke Joksimović, kod njega prisutna "jedna erotska fascinacija", što je stavljeno i u naslov intervjua.\nZorana Mihajlović dodaje da je i poslednji napad Dačićevih partijskih funkcionera pokazao da socijalisti u svom vrhu neguju ljude koji vređaju žene.\n"Posle Vojislava Šešelja koji mi javno preti silovanjem, Dragana Šutanovca koji najpogrdnim imenima naziva predsednicu Skupštine Maju Gojković, Dragana Maršićanina koji primitivno vređa žene na društvenim mrežama, sada imamo Dačićevog potpredsednika koji javno upućuje seksističke i nepristojne poruke ministarki Joksimović. Time se SPS svrstao uz stranke kojima je vređanje i ponižavanje žena glavna politika. Zbog toga očekujem da moje koleginice iz SPS, koje vrlo dobro znaju kuda vodi ovakvo ponašanje političara, podignu svoj glas i osude izjave Dačićevog potpredsednika", kaže Mihajlović.\nZa razliku od ostalih, Vlada Srbije čiju okosnicu čini SNS na delu je pokazala kako se štitte prava žena i kako vidimo ulogu žene u društvu", dodaje se u saopštenju.\n"Vlada Srbije i premijer, za razliku od svih drugih, jasno su pokazali odgovornost za javno izgovorenu reč. Verujem da će se birači dobro zapamtiti sve ove uvrede i da će pomisliti kako bi se osećale njihove majke, supruge i sestre kada bi se neko njima obraćao kao što se nama obraćaju razni Šešelji, Šutanovci, Maršićanini i Dačićevi potpredsednici", kaže Mihajlović.\n« Šešelj: SAD ujedinile Čedu, Pajtića i Tadića da sruše Vučića Presuda Šešelju 31. marta »


Komunikaciona rešenja kompanije HMS Industrial Networks za Industriju 4.0 - vesti - srp\nKomunikaciona rešenja kompanije HMS Industrial Networks za Industriju 4.0\nKoncept Industrije 4.0 star je nekoliko godina, a u stručnim časopisima i tekstovima s područja industrijske automatizacije gotovo je „istrošen“ pojam.\nS obzirom da je uz digitalizaciju proizvodnih operacija glavna svrha koncepta povezivanje inteligentnih proizvodnih procesa, jedan od problema na putu prema konceptu Industrije 4.0 je premošćivanje komunikacionih čvorova. Taj problem se javlja na nivou proizvodnog pogona kao posledica upotrebe različitih komunikacionih protokola na opremi za automatizaciju. Tema ovog članka su komunikacioni pretvarači, koji rešavaju problem nekompatibilnosti industrijskih protokola, komunikacionih interfejsa i bežičnog pristupa uređajima.\nTransportne trake, pogoni i drugi uređaji predstavljaju krvotok proizvodnje. Većinu industrijske opreme prate i kontroliraju PLC kontroleri, koji predstavljaju „mozak“ proizvodnih objekata. Na nivou proizvodnog pogona prilikom povezivanja više PLC sistema u jedinstvenu mrežu često dolazi do nekompatibilnosti industrijskih protokola. Do nekompatibilnosti protokola, na primjer, može doći između dviju mreža koje se temelje na dva različita komunikaciona protokola, ili zbog različitih komunikacionih protokola pogonske mreže i industrijskih uređaja. Slanje podataka iz PLC kontrolera u jedinstven sistem izveštavanja i odlučivanja tada predstavlja izazov. S navedenim problemima susreću se graditelji mašina, proizvođači uređaja, sistem integratori i krajnji korisnici, a moguće ih je rešiti na nekoliko načina. U nastavku se opisuju komunikacioni pretvarači Anybus kompanije HMS Industrial Networks.\nHMS Industrial Networks nudi jednostavno rešenje za prevođenje dva industrijska komunikaciona protokola preko pretvarača u obliku spoljne jedinice. Pretvarač, koji djeluje kao prevoditelj između industrijskih uređaja i nadzorne mreže zove se Anybus Communicator. HMS nudi 50 različitih verzija ovog pretvarača.\nSlika 1: Anybus Communicator komunikacioni interfejs koristi se za spajanje mašina i upravljačkog sistema.\nAnybus X-Gateway pretvarači koriste se za spajanje dve različite mreže unutar jednog proizvodnog pogona. Komunikaciju između različitih protokola moguće je jednostavno podesiti preko konfiguracionog alata Anybus Configuration Manager. HMS nudi više od 250 verzija X-Gateway pretvarača, koji mogu da pokriju većinu kombinacija komunikacionih protokola.\nSlika 2: Anybus X-Gateway pretvarači koriste se za pretvorbu dva različita komunikaciona protokola pri integraciji sistema unutar proizvodnog pogona.\nZa potrebe proizvođača elektronike ili proizvođača mašina dostupna su komunikaciona interfejsa u obliku priključnog modula, integriranih sklopova ili komunikacione kartice. Za komunikaciju između mašine i pogonske mreže, komunikacioni interfejsi predstavljaju ulaznu tačku na mrežu. Kod velike količine proizvedenih mašina odnosno serijske proizvodnje industrijskih uređaja ukazuje se potreba za komunikacionim rešenjima za integraciju mašina i opreme u komunikacionoj mreži. Kao gotovo rešenje HMS Industrial Networks nudi priključni komunikacioni modul (vidi sliku 3). Pri proizvodnji, proizvođač mora da već u fazi projektovanja planira uporabu i umetanje komunikacionog modula u mašinu. Utor za modul mora da omogući pravilno povezivanje komunikacionog modula i željenog uređaja. Neka Anybus komunikaciona rešenja već imaju instaliran mrežni procesor, koji deluje komplementarno s procesorom uređaja koji želimo da povežemo s mrežom.\nSlika 3: Priključni moduli namenjeni su proizvođačima elektronskih komponenti. Integrirano rešenje omogućava izravnu vezu s uređajima na mreži.\nHMS Industrial Networks inače proizvodi tri vrste integriranih rješenja - pored priključnih modula za komunikaciju, još odstoje integrirani sklopovi i komunikacione kartice. U poređenju s komunikacionim pretvaračima u obliku spoljne jedinice (slike 1 i 2), trošak po instaliranoj jedinici se smanjuje s povećanjem broja proizvedenih uređaja u koje se instaliraju adapteri.\nSlika 4: Integrirani sklop i kartica za razliku od komunikacionog modula dopuštaju izradu rešenja po meri.\nTreća mogućnost za savladavanje problema različitih komunikacionih protokola je razvoj vlastitog komunikacionog rešenja. Ta opcija zahteva vreme, resurse i iznad svega znanje. Ako odstoji potreba da se prevedu komunikacioni protokoli samo u jednoj komunikacionoj mreži, razvoj vlastitog rešenja se isplati za veće količine. Kada odstoji potreba za komunikacijom uređaja s više različitih komunikacionih protokola, potrebno je razviti rešenja za sve protokole na koje želimo da spojimo industrijski uređaj. Treba napomenuti da razvoj vlastitih integrisanih rešenja zahteva više vremena i ulaganja u fazi projektovanja i dizajna mašina.\nGlavni faktori kod izbora neke od ovih opcija su troškovi komunikacionog pretvarača, i vreme potrebno za razvoj vlastitog rešenja. Razvoj nezavisnog rešenja (po meri) s jedne strane može eliminisati troškove nabavke već razvijenih rešenja, ali zahteva vreme za razvoj, što u krajnjem ishodu znači troškove osoblja i programiranja. Razvoj prilagođenih rešenja iziskuje troškove i vreme, ali donosi uređaj prilagođen dizajneru ili krajnjem korisniku. Proizvođači mašina, s druge strane, moraju da obrate više pažnje na razvoj funkcionalnosti i namenu mašina, a ne probleme spajanja na mrežu.\nKod izbora odgovarajućeg komunikacionog pretvarača potrebno je uzeti u obzir nekoliko faktora. Vlastiti razvoj komunikacionog pretvarača daje kontrolu nad implementacijom rešenja, osim toga, izbegnuta je zavisnost od spoljnih dobavljača. Brzina prenosa podataka u mreži dolazi do izražaja posebno u zahtevnim projektima automatizacije, na primer servo i „motion“ aplikacija (za razliku od jednostavnih pogona), gde kašnjenje u prenosu podataka nije prihvatljivo. Zaštita i sigurnost komunikacije je važna zbog povećanja integracije industrijske opreme u internet mrežu. Različiti mrežni protokoli razlikuju se po složenosti izvedbe i funkcionalnosti koju pružaju. Važno je ponovno naglasiti da se komunikacioni protokoli stalno ažuriraju i obnavljaju, pa je potrebno obezbediti rešenje koje ta ažuriranja podržava.\nKomunikacioni pretvarači između različitih industrijskih protokola u obliku spoljne jedinice su najprikladniji kada je korisnik suočen s manjim brojem čvorova industrijskih protokola. U slučaju da proizvođač mašina koristi masovnu proizvodnju uređaja, ima više smisla da se odluči za opcije koje se mogu ugraditi ili da razvijati svoja vlastita rešenja, gdje se cena po jedinici smanjuje zbog velikih količina. HMS Industrial Networks isporučuje komunikacione adaptere u obliku „spoljnih” konvertera, spremnih za upotrebu. Osim toga, na raspolaganju su komunikaciona interfejsa, takođe spremni za upotrebu, ali je na mašini potrebno predvideti odgovarajuće mesto za instalaciju (utor za umetanje).\nJoš jedno od komunikacionih rješenja kompanije HMS je bežično povezivanje uređaja ili mreže koja se nalazi na teško dostupnim mestima. Anybus Wireless Bridge i Wireless Bolt su rešenja koja omogućavaju bežično povezivanje između mreža i bežični pristup uređajima. Wireless Bridge predstavlja bežičnu pristupnu tačku za povezivanje mreža, gde se mreža i Wireless Bridge povezuju preko Etherneta ili serijske komunikacije. Povezivanjem dva Wireless Bridge-a moguće je uspostaviti bežični prelaz između dve mreže. Wireless Bolt predstavlja bežičnu pristupnu tačku za potrebe bežičnog povezivanja mašina, gdje uređaj i pristupnu tačku spajamo preko Etherneta, CAN-a ili serijske komunikacije. Wireless Bolt predstavlja bežičnu pristupnu tačku mašina koji je moguće povezati s pametnim uređajem (telefonom ili tabletom). Bežična komunikacija se u oba slučaja vrši preko Bluetooth ili WLAN komunikacionog protokola.\nPrimenom rešenja u slučaju Wireless Bolta moguće je uspostaviti koncept »Bring-your-own-device« („donesi svoj uređaj“), gde operater ili održavalac pristupaju mašini preko tableta ili pametnog telefona, bez potrebe za fizičkim pristupom mašini preko HMI interfejsa. Dakle, moguće je smanjiti troškove rada i održavanja i olakšati rad osoblja, jer bežični pristup omogućava daljinsko podešavanje parametara, rad i održavanje mašina koje se nalaze na udaljenim ili teško dostupnim lokacijama.\nSlika 5: Koncept »Bring-your-own-device« („donesi svoj uređaj“) omogućava parametrizaciju i održavanje preko pametnih uređaja.\nKompanija HMS Industrial Networks iz Švedske poznata je kao proizvođač uređaja za komunikaciju između različitih industrijskih protokola, industrijskih Ethernet mreža i rešenja za daljinski pristup uređajima. Drugim rečima, HMS rešenja omogućavaju komunikaciju između industrijskih uređaja, na način koji obezbeđuje uslove za uspostavljanje koncepta Interneta stvari i Industrije 4.0.\nTekst je preuzet prema:\nInea SR d.o.o., Karađorđeva 12/217, 11300 Smederevo.\nViše o opremi HMS: http://www.hms-networks.com/.


Nestabilno vreme i umereno toplo do kraja jula, u avgustu toplije - Pirot Plus Online\nNestabilno vreme i umereno toplo do kraja jula, u avgustu toplije\n15. jul 2020. 12:00 Društvo Pirot Plus Online\nNaredna dva dana se, prema rečima meteorologa Nedeljka Todorovića, očekuju sunčana i sveža jutra na području cele Srbije, dok će maksimalna dnevna temperatura biti u porastu za nekoliko stepeni, i bila bi u granicama od 26 do 30 stepeni Celzijusa, u Beogradu oko 28, prenosi portal Blic.\nVeć u četvrtak popodne očekuju se kratkotrajni pljuskovi, koji će biti predznak promene vremena.\n- Promena stiže u noći četvrtak na petak, kada stižu naoblačenje, zahlađenje, kiša, pljuskovi i grmljavina. Ovakvo vreme zadržaće se tokom čitavog dana u petak – kaže Todorović za Pink.\nUjedno se očekuje i pad temperature od pet do sedam stepeni, pa bi u Beogradu u petak maksimalna dnevna temperatura iznosila 22 stepena Celzijusa.\nSveže vreme za ovo doba godine zadržaće se i za dane vikenda, a maksimalna dnevna temperatura iznosiće od 24 do 26 stepeni.\n- Zasad nema najava o temperaturama preko 30 stepeni, zadržaće se umereno toplo sa temperaturama između 26 i 30 stepeni, što je oko proseka za ovo doba godine. Očekuju se povremene kiše i pljuskovi praćeni zahlađenjem i ovakav ritam zadržaće se do kraja jula meseca, s tim što će veći deo naredne sedmice biti pretežno sunčano i toplo – kaže meteorolog.\nGovoreći o prognozi za avgust, kaže da nije izvesno šta nas čeka, ali da se očekuje da naredni mesec bude topliji od jula.\n- Mislim da bi se zadržao sličan ritam promena: topli dani sa povremenim zahlađenjima i padom temperature na vrednosti oko 25 stepeni – navodi Todorović za Pink.\nNa sajtu Weather2Umbrella objavljeno je da se u Pirotu do petka očekuje umereno toplo vreme sa temperaturama u najtoplijem delu dana oko 25 stepeni. Za vikend naoblačenje s kišom i pad temeprature. Od ponedeljka ponovo toplije.\n*Foto: Screenshot Weather2Umbrella


Neoosmanizam - povratak Turske na Balkan (7)\nPrema mnogim indicijama, Obamina retorika nije naišla na odobravanje u vladajućim krugovima Egipta, uključujući i vojne, a ima procena da je dala posredni podsticaj burnim previranjima u nekim državama Severne Afrike i Bliskog istoka početkom 2011. godine. Verovatno nije slučajno to što se ruski predsednik Medvedev posvetio stvaranju uslova za sklapanje sporazuma o strategijskoj saradnji s Egiptom neposredno nakon Obamine posete (23. 6. 2009).\nPodudarne ocene o specifičnom značaju turske pozicije još određenije formuliše poznati geopolitički analitičar Džordž Fridman, koji o Turskoj govori kao o "ostrvu stabilnosti u haotičnom regionu" i u knjizi "Sledećih sto godina" (The Next 100 Years: A Forecast for the 21st Century, Njujork, 2009) predviđa obnavljanje njene sfere uticaja na područjima nekadašnjeg Osmanskog carstva (v. mapu "Turska sfera uticaja 2050. godine", 203). Prema ocenama turskih kritičara Davutogluovog islamizma, Fuler i još neki američki autori svojim tumačenjima sračunato "pokrivaju" retrogradnu ideološku matricu njegove doktrine "strategijske dubine" (v. npr. E. Manisalý, Batý'nýn Yeni Türkiye Politikasý, Istanbul, 2008, 21-22).\nUpornost američkih administracija u podršci Turskoj navodi pojedine analitičare na hipotezu da je posredi i nešto dublje i dalekosežnije od neposredno uočljivog nacionalnog interesa, "ideološka srodnost između savremenog Zapada i islama". Ta tipološka srodnost ishodila bi iz njihovih programa globalizacije i ima za cilj "destrukciju starog sistema nacionalnih država, zasnovanih na suverenitetu države i nacionalnosti koja je definisana etničkim, lingvističkim, kulturnim i teritorijalnim zajedništvom" (v. G. Dejvis, "Islam, Zapad i pravoslavlje", Pečat, 107, 26. 3. 2010).\nSigurno je da će Vašington i Ankara i ubuduće ulagati napore da održe maksimalno konstruktivnu i obostrano korisnu saradnju, ali je podjednako izvesno i to da će ih ostvarivanje pojedinih prioriteta nove spoljnopolitičke doktrine Turske, kao i neki američki potezi diktirani specifičnim unutrašnjopolitičkim i spoljnopolitičkim razlozima, povremeno stavljati na ozbiljna iskušenja. Ilustrativan je u tom pogledu protivrečan razvoj događaja u vezi s kompleksom osetljivog jermenskog pitanja.\nAmerika je pozdravila inicijativu Turske da uprkos hipoteci teškog istorijskog nasleđa i otvorenom sporu u vezi sa statusom Nagornog Karabaha, gde Ankara zdušno podržava Azerbejdžan, krene u normalizovanje odnosa s Jermenijom. Međutim, odnos samog Baraka Obame tokom predizborne kampanje prema problemu priznavanja genocida nad Jermenima iz 1915. godine, kad je jermenskoj zajednici, kao važnim glasačima, obećao usvajanje kongresne rezolucije o ovom bolnom događaju, a onda i izglasavanje teksta takve rezolucije s terminom genocid u Spoljnopolitičkom komitetu Predstavničkog doma Kongresa 4. marta 2010, izazvali su žestoku reakciju u Turskoj.\nAnkara je odmah povukla ambasadora iz Vašingtona na konsultacije, otkazano je redovno godišnje zasedanje Američko-turskog saveta, a zaprećeno je i drugim, bolnijim merama odmazde, uključujući i otkazivanje zamašnih vojnih porudžbina. Erdogan je čak otišao dotle da je u Londonu nagovestio mogućnost proterivanja stotinak hiljada Jermena koji bez turskog državljanstva žive u Turskoj (Politika, 18. 3. 2010). Ni oprezna Obamina izjava povodom 95. godišnjice genocida nad Jermenima, u kojoj je izbegao da tragediju okvalifikuje kao "genocid", upotrebivši jermensku sintagmu "veliko stradanje" (Meds Yeghern), nije zadovoljila tursku osetljivost, pa ju je A. Davutoglu "primio sa žaljenjem, kao izraz pogrešnog i jednostranog političkog viđenja" (Hürriyet, 25. 4. 2010).\nOvakvih i sličnih epizoda će sigurno biti i ubuduće. Neoosmanizam je i ovom prilikom posvedočio svoju lakoću u baratanju dvostrukim aršinima. Dok je Erdogan na sav glas osuđivao one koji tendenciozno optužuju Tursku za "nepočinjeni istorijski greh" genocida, njegov ministar Davutoglu je novinarima koji su ga pratili na putu u Bugarsku najavljivao da će se, zahvaljujući turskom zauzimanju, "Srbi izviniti zbog ubijanja Turaka (sic!) u Srebrenici" (News. am, 19. 3. 2010). Posle kontroverznog trojnog samita Gul-Tadić-Silajdžić u Istanbulu (24. 4. 2010), najavljeno je i da će Erdogan na godišnjicu zločina odati počast žrtvama u Potočarima, što je i ostvareno.\nKao naličje odsudnog preokreta u međunarodnim odnosima koji je uobičajeno metaforički nazivati "rušenje berlinskog zida", a koji je presudno uticao na izmenu uloge Turske u sistemu svetske bezbednosti, došlo je do raspada SSSR-a. Samim tim, Turskoj je istočni evroazijski partner prestala da bude jedna velika, centralizovana federacija država pod suverenom dominacijom slovenske i pravoslavne Rusije. Umesto nje, nova geopolitička karta tog ogromnog prostora izronila je u vidu više nezavisnih država, od kojih je većina religijski i tradicionalno muslimanska, a etnički i jezički turska, odnosno turkijska (tþrkskié, turkic). Ta novonastala situacija donela je dvostruki izazov i dvostruku priliku neoosmanizmu: s jedne strane, Turska je dobila šansu da mladim rođačkim nacijama predvodnički ponudi platformu okupljanja na vrednostima (pan)turkizma, islamizma i modernizma koje njeno polivalentno civilizacijsko biće objedinjuje, dok joj je, s druge strane, predstojalo postavljanje odnosa s Rusijom na nove osnove, pri čemu je ekonomski i, specifičnije, energetski interes, bio u prvom planu.\nI Turska je odmah krenula u osvajanje novih prostora. Ispoljila je, ranih devedesetih godina prošlog veka, naglašene ambicije da kao "stariji brat" srednjoazijskim državama zameni "velikog brata" iz čijeg su se čvrstog zagrljaja tek bile iskobeljale, i to nikad potpuno. Postigla je značajne početne rezultate, ostvarila višestruko prisustvo u novim nezavisnim republikama, kako u privredi, kroz investicije i zajedničke projekte, u obrazovnoj i kulturnoj sferi - mrežom škola i fakulteta, tako i kroz niz panturkističkih inicijativa i manifestacija, ali joj je politička uticajnost ostala ograničena.\nU Ozalovo vreme, Turska je na Zapadu, a naročito u SAD, doživljavana kao delotvorni emisar interesa da se s novoproglašenim srednjoazijskim državama uspostavi privredna, ali i politička saradnja. Iako su spremno prihvatali pomoć najrazvijenije turske države, za njih ne samo geografski zapadne, pretežno autoritarni, samodržački lideri novih centralnoazijskih republika, gotovo svi odreda potekli iz sovjetske nomenklature, zazirali su od zaletanja u neka obavezujuća nova savezništva, realistički ostajući, uprkos svemu, s Rusijom u Zajednici Nezavisnih Država. Kako su neoosmanističke snage u Turskoj jačale i postepeno se približavale osvajanju vlasti, postajalo je sve jasnije da za njih Srednja Azija objektivno nije prioritet, iako im je godilo da i na tim prostorima imaju određeni uticaj. Neuporedivo važnije im je bilo da uspostave što sadržajniju saradnju s Rusijom, a preterano pokazivanje tutorskog zanimanja za Srednju Aziju moglo je samo usporavati taj proces.\nEkonomske i, osobito, energetske konsideracije odnele su prevagu u produktivnoj konvergenciji s ruskim prioritetima, tako da je poslednjih godina došlo do osetnog intenziviranja i konkretizovanja privredne saradnje između dojučerašnjih hladnoratovskih protivnika. Neoosmanizam je i tu pokazao svoje pragmatično lice. Istovremeno, s obzirom na to da, za razliku od udaljenije Centralne Azije, Kavkaz i Zakavkazje predstavljaju jedan od regionalnih prioriteta politike zasnovane na premisama neoosmanističke "strategijske dubine", tešnja saradnja s Rusijom neophodna je i radi stvaranja uslova za delotvornije angažovanje Ankare u tim krajnje komplikovanim oblastima. Takvo angažovanje je, međutim, mač sa dve oštrice, s obzirom na razumljivu osetljivost i predostrožnost Rusije, za koju ovo njeno nemirno dvorište ima vitalan značaj.\nNeoosmanistički koncept je tu na ozbiljnom ispitu, jer se suočava s protivrečnostima koje proizlaze iz same prirode nastojanja da se istovremeno ostvari napredak u odnosima sa svim regionalnim partnerima na više spoljnopolitičkih frontova, od kojih su neki oštro suprotstavljeni. Neposredna konjunktura može učiniti da se izvesna neslaganja ove vrste privremeno potisnu ili primire, ali su ona uvek latentna žarišta potencijalnih sukobljavanja. U svakom slučaju, uz kompleks relacija sa SAD i EU, tursko-ruski odnosi predstavljaju drugu najvažniju, a s prethodnom u mnogo čemu uzročno-posledično povezanu komponentu globalno relevantne dimenzije nove turske spoljne politike. Dve velike države, doskora smatrane evropskom periferijom, odlučile su da postanu evroazijski središnje, u čemu racionalno sarađuju, ali se istovremeno i nadgornjavaju. Evropa se pak grčevito bori da ne ode na periferiju.\nOvde bi bilo korisno napomenuti da je i Rusiji i Turskoj do određene mere bliska antievropocentrična komponenta ideologije "evroazijstva" koju je dvadesetih i tridesetih godina prošlog veka do nivoa konzistentne geopolitičke i civilizacijske doktrine uzdiglo više istaknutih ruskih i evropskih mislilaca. Pesnički je ova ideja moćno sublimirana u čuvenom Blokovom stihu "Mi smo Skiti, mi smo Azijati". Posle raspada SSSR-a, a i kao reakcija na tendenciju globalizovanja zapadnjačkog modela liberalnokapitalističkog sekularnog društva, zapaženo je obnavljanje evroazijskih koncepata. U svojoj izvrsnoj studiji "Evroazijstvo". Geopolitički diskurs (Baku, 2010), mladi azerbejdžanski istraživač Farhad Alijev razlikuje pet pravaca savremenog "neoevroazijstva": (1) sintetičku koncepciju A. Dugina; (2) "akademsko" neoevroazijstvo; (3) islamski pravac; (4) turanski pravac; i (5) antisovjetski model evroazijske konfederacije A. Saharova. Kopča s ideologijom neoosmanizma mogla bi se tražiti u okviru islamskog i turanskog pravca, ali samo tipološki, jer zagovornici te dve orijentacije ne vide Tursku kao ključnu kariku, a pogotovo ne kao "srce Evroazije", kako Turci vole da kažu. Za N. Nazarbajeva je, sasvim logično, ključna uloga Kazahstana.\nTurska je zasad bila veoma uspešna u uspostavljanju novih odnosa partnerstva s Rusijom, jer je takav uzlazni trend iz više razloga odgovarao i Moskvi. Putin i Erdogan, dvojica pragmatičara s jasnim vizijama poželjne budućnosti svojih evroazijskih zemalja i svesni njihovih komparativnih prednosti, kao i potencijalne geoekonomske komplementarnosti u nekim vitalnim oblastima, brzo su u svemu najbitnijem pronašli zajednički jezik. Na nekim tačkama sučeljavanja njihovih interesa, među kojima prednjače Balkan i Kavkaz, Turska i Rusija nužno ostaju rivali, ali im strategijske razvojne projekcije nalažu da uprkos tome pronađu i primene najdelotvornije modele saradnje, ponajpre u energetskoj i trgovinskoj oblasti.\nPrilikom prelomne posete Vladimira Putina Turskoj (2004), prve posle one koju je 1972. godine učinio Nikolaj Podgorni, usvojena je Zajednička deklaracija o jačanju saradnje i multidimenzionalnog partnerstva. Suštinski prodor učinjen je sporazumom (avgusta 2009) o tome da ruski energovod "Južni tok" prođe kroz turske teritorijalne vode, dok bi Rusija, sa svoje strane, pomogla izgradnju nuklearne centrale u Turskoj, što se u ovoj energetskim resursima siromašnoj, a velikoj zemlji s ubrzanim razvojem vidi kao vitalno važan projekat.\nIstovremeno, Rusija je podržala izgradnju naftovoda Samsun-Džejhan, dugog 555 kilometara, kojim bi se nafta s obale Crnog mora transportovala do turske mediteranske obale, a onda udaljenijim potrošačima, čime bi Turska postala ključna tranzitna država na najvažnijim putevima snabdevanja Zapada ruskim i srednjoazijskim energentima, jer je sporazumom (jula 2009) s Rumunijom, Bugarskom, Mađarskom i Austrijom uključena i u budući gasovod "Nabuko", koji se smatra konkurentskim ruskom "Južnom toku". Posle Nemačke, Turska je po obimu razmene drugi spoljnotrgovinski partner Rusije, na šta su južnokavkaske bure (2008) i ekonomska kriza (2009) uticale samo prolazno i u manjoj meri.\nI Rusija, poput neoosmanista u Turskoj, teži prevazilaženju globalne unipolarnosti, pri čemu jačanju pozicija u islamskom svetu pridaje suštinski značaj. "Traganje za uspostavljanjem privilegovane veze s arapskim i muslimanskim svetom stoji u vezi sa zvaničnim ciljem ruske spoljne politike, naime da se ojača multipolarnost u svetu; drugim rečima, da se podrže i razviju polovi otpora hegemoniji i unilateralizmu Sjedinjenih Država. Radi se o izvlačenju koristi iz opšteg neprijateljstva koje postoji u čitavom arapskom i muslimanskom svetu prema spoljnoj politici Vašingtona."..."Sada Rusija gradi jake političke veze ne samo sa Iranom i Sirijom već i sa Saudijskom Arabijom, Egiptom i Turskom, starim američkim saveznicima" (Ž. Levesk, "Rusija opet pronalazi svoje muslimanske korene", Le Monde diplomatique-NIN, 38, 2008, 17).\nNa drugačiji način, posredno reagujući na Hantingtonovu tezu o "sudaru civilizacija", podudarne zaključke izvodi i Jevgenij Primakov, jedan od arhitekata ruske politike prema arapskom i islamskom svetu: "I u samoj Rusiji žive milioni muslimana, pri čemu oni nisu imigranti kao u mnogim zapadnim zemljama već deo autohtonog stanovništva." ..."Istovremeno s tim, jedinstven je položaj Rusije kao mosta između Evrope i Azije. Sve donedavno svet je bio podeljen po ideološkom principu. Čovečanstvo je smoglo snage da se s tim razračuna. Podela sveta po religijsko-civilizacijskom principu nova je, rekao bih, ne manje ozbiljna pretnja. Čovečanstvo mora u sebi pronaći snagu da i njoj odoli". (Konfidencialüno: Bližnié Vostok na scene i za kulisami, Moskva, 2006, 374).\nNije teško uočiti paralelizam između neoosmanističkog i "novoruskog" opredeljenja za stvaranje multipolarnog sveta u kome bi Turska i Rusija imale uloge srazmerne svojim realnim potencijalima, naravno, u skladu s vlastitim procenama tih potencijala. Moguće je, međutim, u segmentu koji nas ovde posebno zanima, zapaziti i jednu nimalo bezazlenu razliku. Dok Primakov kao komparativnu prednost Rusije iznosi činjenicu da u njoj ravnopravno, kao autohtono stanovništvo, žive milioni muslimana, dotle se ideolozi neoosmanizma u svojim pretenzijama na uticajnost u pojedinim regionima, recimo na Balkanu i na Kavkazu, pozivaju na to da u Turskoj žive milioni ljudi dalekim ili bližim poreklom iz tih krajeva, kojima je Osmansko carstvo vekovima imperijalno upravljalo. Rusija se poziva na savremeno stanje, na živu realnost, a Turska na "istorijsku dubinu" kao komponentu svoje "strategijske dubine". Ta bitna razlika i praktičnopolitičke posledice koje iz operacionalizacije ovih dveju strategija proizlaze, neminovno stvaraju određene napetosti i trvenja u zonama u kojima se turski i ruski interesi preklapaju. Ovo je posebno izraženo na rovitom prostoru Kavkaza i Zakavkazja, koji je od ogromnog geostrategijskog značaja za Rusiju i vitalan s aspekta njenih bezbednosnih i privrednih interesa, što je odlučnost Moskve u sukobu s Gruzijom oko Južne Osetije i Abhazije uverljivo potvrdila. Rusija nije mogla biti oduševljena činjenicom da Turska poslednjih desetak godina sistematski unapređuje svoje ekonomske (oko 100 turskih firmi posluje u Gruziji), saobraćajne (američki projekat "transazijske" železnice), političke i, naročito, vojne odnose s Tbilisijem.\nTurska obučava gruzijske oficire i aktivno pomaže u izgradnji gruzijske vojne infrastrukture. U turskoj javnosti i medijima česte su kritike ruskog odnosa prema Gruziji i drugim kavkaskim državama i pokrajinama. U vreme predratnog zaoštravanja između Gruzije i Južne Osetije, Moskva je čak uvela (16. 7. 2008) i bojkot turske robe, "koji je za veoma kratko vreme uspeo da uzdrma poslovanje velikog broja turskih firmi iz tekstilnog, hemijskog i građevinskog sektora i dovede u pitanje brojne turske investicije u Rusiji" (M. B. Marković, "Spoljna politika Turske na početku 21. veka", Međunarodna politika, 60, 1136, 2009, 24). U fazi otvorenog sukoba između Rusije i Gruzije, kao i proglašavanja nezavisnosti Južne Osetije i Abhazije, Ankara je, držeći se diskretno i neutralno, ispoljila poslovični pragmatizam svojstven neoosmanizmu, iako u Turskoj, kako se procenjuje, kao ljudska dimenzija "istorijske dubine" živi približno 400.000 građana abhaskog porekla.\nPrednost je promišljeno data "budućoj istoriji", na čije se uobličavanje Davutogluova diplomatija preduzimljivo bacila odmah nakon delimičnog smirivanja situacije, inicijativom za stvaranje "platforme za stabilnost i saradnju na Kavkazu", jer su, kako se izrazio turski ministar, zbivanja u vezi s Irakom i Gruzijom pokazala da ni Amerika ni Rusija nisu same u stanju da stvore održiv poredak u regionima opterećenim složenim problemima, među kojima je pomenuo i Balkan (S. Idiz, "Türkiye'den Bu Kez Abhazya Hamlesi", Milliyet, 12. 9. 2009). I ovom prilikom je našao za potrebno da naglasi kako izneta inicijativa nije motivisana nikakvim imperijalnim opterećenjima i nakanama, već da je znak uviđanja nužnosti stvaranja novog regionalnog poretka, u čemu je Turska, kao "najjača država u regionu", pozvana da aktivno učestvuje.\nUsledila je intenzivna kampanja ubeđivanja regionalnih i svetskih činilaca. Pokazalo se da tursku diplomatiju osvedočeno osećanje za trenutak ni ovoga puta nije izneverilo, tako da je čak i Rusija početkom septembra 2008. godine pozitivno ocenila turski plan, jer je, prema rečima ministra inostranih poslova S. Lavrova, na delu dogovaranje regionalnih i regionu susednih zemalja, bez mešanja udaljenijih vanregionalnih činilaca.\nMoskva je odlučila da u osetljivu diplomatsku zonu kontrolisano prepusti Tursku, iako joj je njeno dugogodišnje subverzivno neoosmanističko delovanje prema Kavkazu dobro poznato, jer se time amortizuje evropski i američki pritisak, dok Zapad, sa svoje strane, od Ankare očekuje "odgovorno ponašanje" i posredno zastupanje trajnih transatlantskih interesa u situaciji kad ionako ne može baš mnogo da učini. A jedan visokorangirani turski diplomata je, za svaki slučaj, ponovio da Turska poštuje teritorijalni integritet Gruzije, uključujući Abhaziju i Južnu Osetiju kao njene sastavne delove. Na teškom zadatku da odobrovolji zvanični Tbilisi i ishoduje njegov što benevolentniji stav u vezi s nastavljanjem privredne saradnje Turske s odmetnutom Abhazijom, do koje joj je veoma stalo, Ahmet Davutoglu, u svom maniru, podseća gruzijskog kolegu Grigola Vašadzea na to da Gruzija i Turska nisu samo susedi već i "rođaci", s obzirom na to koliko građana gruzijskog porekla živi u državi čije interese on zastupa, na šta ovaj uopšte nije reagovao (27. 4. 2010).\nKako bilo da bilo, u krajnje komplikovanoj kavkaskoj slagalici svima je u datom trenutku odgovaralo (prividno) zadržavanje procesa u regionalnim koordinatama, što nikako ne znači da je partija time ušla u mirniju i jasniju fazu. Svojim faznim učinkom turski neoosmanisti su, međutim, mogli da budu posve zadovoljni. Do iduće faze, za koju ne treba sumnjati da će biti dobro pripremljeni, čak i ako stvari ne krenu u skladu s njihovim željama. Prilagodiće se okolnostima i tako će to ići, uz njihovo postepeno osvajanje političkog i privrednog terena, sve dok na red ne dođe neki veliki "trenutak istine" koji će naložiti opredeljivanje bez ostatka. Tada će se možda s više razumevanja setiti Ataturka i Ismeta Inenija, i ne trepnuvši primeniti njihovu spoljnopolitičku taktiku, ali ne i filozofiju. Jer, svoju strategiju sigurno neće promeniti. Dodajmo, ipak, da se ruski politikolozi i medijski analitičari razmatrajući spoljnu politiku Turske već odavno gotovo rutinski koriste terminom neoosmanizam. On za njih nije nimalo sporan.


Sastanak s rukovodstvom Uprave policije MUP-a TK/Meeting with the management of the Police Administration of MoI TC – UNSI\nMonday, 02 December 2019 / Published in VIJESTI\nSastanak s rukovodstvom Uprave policije MUP-a TK/Meeting with the management of the Police Administration of MoI TC\n(For English language, please see below)\nU srijedu, 30.10.2019. godine, projektni tim održao je radni sastanak s rukovodstvom Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova Tuzlanskog kantona (MUP TK) u okviru projekta „DeFRET – Definisanje faktora i procesa koji vode do radikalizacije, ekstremizma i terorizma u Bosni i Hercegovini“. Vijest o održanom sastanku, zajedno sa fotografijama, prenosimo u cjelosti sa zvanične internet stranice MUP-a TK:\n„Održan sastanak rukovodstva Uprave policije MUP-a TK i Fakulteta za kriminalistiku, kriminologiju i sigurnosne studije Univerziteta u Sarajevu\nDanas, 30.10.2019.godine, održan je radni sastanak kojem su prisustvovali direktor Uprave policije MUP-a TK Dževad Korman i dekan Fakulteta za kriminalistiku, kriminologiju i sigurnosne studije Univerziteta u Sarajevu prof.dr. Nedžad Korajlić, sa saradnicima.\nIzvor/Source: MUP TK/MoI TC\nIzvor/Source: MUP TK/MoI TC\nNa sastanku je bilo riječi o projektu „DeFRET“ (Definisanje faktora i procesa koji vode radikalizaciji, ekstremizmu i terorizmu u BIH) za čiju implementaciju je zadužen Fakultet za kriminalistiku, kriminologiju i sigurnosne studije Univerziteta u Sarajevu u saradnji sa Udruženjem Nova sigurnosna inicijativa. Cilj navedenog projekta je angažovanje i osnaživanje istraživačkih kapaciteta akademske zajednice i civilnog društva u pogledu borbe protiv radikalizacije koja vodi nasilnom ekstremizmu, a specifičnost istog se ogleda u istraživanju uticaja povratnika sa stranih ratišta na lokalnu zajednicu i mlade.\nOvom prilikom, usaglašene su smjernice budućih zajedničkih aktivnosti na realizaciji navedenog projekta.“\nIzvor: MUP TK, 30.10.2019.\nOn Wednesday, 30.10.2019, the project team held a working meeting with the management of the Police Administration of the Ministry of the Interior of the Tuzla Canton (MoI TC) within the project “DeFRET – Defining Factors and Processes that Lead to Radicalization, Extremism and Terrorism in Bosnia and Herzegovina”. The news of the meeting, together with the photos, is transferred in its entirety from the official website of the MoI TC:\n„Meeting of the management of the Police Administration of the Ministry of the Interior of TC and the Faculty of Criminalistics, Criminology and Security Studies of the University of Sarajevo was held\nToday, 30.10.2019, a working meeting was held, which was attended by the Director of the Police Administration of the Ministry of the Interior, Dzevad Korman, the Dean of the Faculty of Criminalistics, Criminology and Security Studies of the University of Sarajevo, Prof. Nedzad Korajlic, and associates.\nDuring the meeting, the project “DeFRET” (Defining Factors and Processes that Lead to Radicalization, Extremism and Terrorism in BiH) was discussed, whose implementation is in charge of the Faculty of Criminalistics, Criminology and Security Studies of the University of Sarajevo in cooperation with the Association New Security Initiative. The objective of the project is to engage and strengthen the research capacities of the academic community and civil society in the fight against radicalization leading to violent extremism, and its specificity is the study of the impact of returnees from foreign battlefields on the local community and youth.\nOn this occasion, the guidelines for future joint activities on the realization of the mentioned project were agreed.“\nSource: MoI TC, 30.10.2019.\nProjekat “NOVI PRISTUP”: Povećanje konkurentnosti na tržištu rada kroz stručno osposobljavanje i prekvalifikaciju\nPILOT PROJEKAT “NOVI PRISTUP”/PILOT PROJECT “NEW APPROACH”


Novak Radulović i Stefan Paunović upisali pobede u profesionalnom boksu\nPočetak/Sport/Novak Radulović i Stefan Paunović upisali pobede u profesionalnom boksu\nVioleta Milićević5. februara 2018.\nNa reviji profesionalnog boksa u Zaječaru, održanoj 03. februara 2018. u SRC „Kraljevica“, od 6 održanih borbi, bokseri Viteza učestvovali su u 4 meča, zabeležili dve pobede, remi i poraz.\nNovak Radulović je zabeležio svoju 150. pobedu u ringu, pobedivši nokautom u 2.rundi svog protivnika. Stefan Paunović u svom debiju u profi ringu, ubeležio je u odličnom meču svoju prvu pobedu. Predrag Stoiljković je takođe kao debitant, boksovao nerešeno. Tesan poraz doživeo je Jovan Stojiljković takođe u prvom profesionalnom meču.\nStefan Paunović-Miroljub Miljković, 3:0 (39:37)\n2. Novak Radulović-Zoran Didanović, 3:0 KO 2.r\n3. Predrag Stojiljković-Goran Živadinović, nerešeno (38:38)\n4. Jovan Stojiljković-Nikola Stoiljković 0:3, (38:39)\nU uvodnim kik boks borbama, takmičari Kik boks kluba „Niš“, zabeležili su pobedu i poraz\nOgnjen Mitrović (KBK Niš)- Luka Stanisavljević (KBK Kladovo-Đerdap) 3:0, ko 3.r , kadeti 47 kg.\n2. Pavle Mitrović (KBK Niš)- Filip Curović (KBK 019 zaječar) 1:2, pioniri 32 kg.\nNaredno takmičenje je u petak 09.02.2018, u Hrvatskom Karlovcu, gde će se Novak Radulović kao jedini predstavnik iz Srbije, boriti za K1 PROFESIONALNI pojas u SUPER FIGHT NIGHT EVROPSKOG KUPA. Novak je osvojio pojas 2017. godine u borbi sa Vichmanom iz Norveške, a ovoga puta će se boriti protiv reprezentativca Danske Poulsena.\nU subotu i nedelju, takmičari KBK „Niš, Neda Brkić, Natalija Savić, Miloš Janković i Novak Radulović, nastupiće na Evropskom kupu KARLOVAC OPEN, u konkurenciji 1800 takmičara iz 30 zemalja.\nboks bokserski klub Vitez Novak Radulović Stefan Paunović


"Umiru deca... Droga kao na trafici" | DNEVNE\n“Umiru deca… Droga kao na trafici”\nSmrt devojčice zbog predoziranja ekstazijem podigla je Aranđelovac na noge, konstatuje Dojče vele.\nAli to nije izuzetak – Srbija je krcata drogom koja se lako nalazi i sve je jeftinija. Policija se pak koncentriše samo na spektakularne akcije.\nRazlozi, kaže, ne leže u kvalitetu droge, kako to navode laici, već u neznanju onih koji drogu odlučuju da probaju. “Ekstazi danas ima jačinu kao devedesetih kad mu je cena bila 25-30 maraka. Jedna tableta ima 100, 120, do čak 300 miligrama supstance. 120 je ok doza, a 300 je prevelika i dve tablete mogu osobu da dovedu u vrlo rizično stanje. Oko gram te supstance bi polovinu ljudi ubio“, priča Arsenijević. “Znači supstanca je jaka, a među njima postoji trend takmičenja, i to su nam ove godine potvrdili u razgovorima na festivalima. I postoji trend da se dokazuju pred starijima.“\n(Dnevne.rs/Izvor: Dojče vele)