Balkanski poslovni bonton - Teodosijevic\n2017 3 Edukacija, Poslovne veštine\nOvaj tekst je otvoreni prikaz realnosti, koji se nekima sigurno neće svideti, ali to ne menja činjenično stanje i trendove koji se dešavaju prethodnih par decenija, bilo da ih doživljavamo pozitivno ili negativno.\nAnglo srpski modernizam\nU poslednje vreme smo svi svedoci, bukvalno rečeno, poplave raznih gurua, koučeva (coach), učitelja raznih veština, koji pri tome često ne razumeju i ono što oni sami rade, a kamo li da znaju dobre stvari da nauče vas, kao njihove klijente i učenike. Naravno, lično sam veoma srećan što sarađujem sa veoma kvalitetnim ljudima koji su zaista pravi učitelji, koji znaju svoj posao, sa kojima zaista volim da radim i sarađujem. Sa druge strane, kada slušamo sve te silne menadžere, pa razne CEO, CTO, CFO i slične skraćenice za koje zapravo 90 posto ljudi ne zna šta uopšte znače, pitam se kuda sve to vodi?\nSvi mi smo svaki dan susretnuti sa time i gledamo kako nas razni menadžeri iz raznih struka prosto bombarduju sa kojekakvim nazivima koji ništa ne znače. Zapravo, možda i znače na nekom stranom jeziku ali na našem ne. S čime se mi tada zapravo susrećemo? Susrećemo se sa time da ti razni (umetnite skraćenicu po želji) koji nam prenose neko znanje ili poslovne običaje, koje su stekli time što su pročitali jednu knjigu, najverovatnije neku američku, prenose nam znanja koja su adekvatna za američke uslove. Drugim rečima pričaju nam priču koja važi za jednu sasvim drugačiju kulturu nego što je naša.\nSvojevremeno sam na fakultetu imao jedan rad koji se bavio poslovnom komunikacijom u odnosu na kulturu i milje iz kog poslovni ljudi dolaze. Dakle, razlika je u tome da li je neko iz Arabije ili je iz Japana, Rusije, Srbije, Amerike i tako dalje. Dok danas uglavnom slušamo te razne koučeve koji samo pričaju o tome kako se radi u Americi, misleći da je to potpuno jednako kao ovde kod nas, a pri tome nisu svesni koliko greše. Mi polako počinjemo da zaboravljamo naše sopstvene običaje, naš način poslovanja i ugovaranja poslova, naš balkanski poslovni bonton, jer to je navodno nešto loše, nešto nazadno, nešto „seljački“.\nUkratko, balkanski poslovni bonton podrazumeva da sedimo uz dobru hranu i dobro vino i razgovaramo o poslu. No, kada je to postalo seljački? Kad je to postalo loše? Postalo je onog trenutka kad smo se svi počeli amerikanizovati. Nadam da se nikada nećete baš toliko amerikanizovati, da će vam uvek kvalitetna hrana i vino biti dobar ambijent za poslovni rad, za poslovne razgovore. Pri tome, uopšte nije problem što pored vas hodaju prolaznici, što ljudi razgovaraju, neki možda i galame ili pevaju, ni to nije važno. Poenta je u tome da je takav ambijent naprosto dobar za poslovni razgovor i za poslovnu komunikaciju.\nZapravo, mi smo nekad prisiljeni da budemo poslovno odeveni, da isključivo obavljamo razgovore u nekim poslovnim ambijentima, u kancelariji i slično i to je sasvim u redu, ali smo pri tome zaboravili na kafane, zaboravili smo na divne riblje čarde. Zaboravili smo na to da se poslovni razgovori u našem miljeu, govorim o Balkanu, o jugoslovenskim starim republikama, o ljudima koji ovde žive i koji su naučili da rade na određen način, koji su naučili da komuniciraju na određen način, upravo vode na taj način i da je taj način zapravo pravi ambijent za zaključivanje poslova. Te stoga kada želite da sa nekim vašim klijentom zaključite ugovor ili ostvarite dugoročnu saradnju, bolje je da ne razmišljate isključivo na američki način – vratite se malo našem, nazovite ga i balkanskom, čak ga možda smatrajući i primitivnim. To jednako, možda čak i više, važi i kada su poslovni partneri stranci. Nemojte se stideti vaše kulture, nemojte se stideti vašeg porekla. Nemojte da mislite da je sve ono strano, ono zapadno jedino dobro, a da naše ništa ne valja. Da ono kako smo radili bukvalno stotinama godina, uz jagnjeće pečenje ili uz vino, najednom uopšte ne valja i da je dobro samo i isključivo nositi sakoe, kravate, u nekim sterilnim kancelarijama i konferencijskim salama.\nStoga molim vas samo par stvari – birajte od koga ćete učiti, odnosno koga ćete slušati i kopirati i čije ćete običaje i pravila usvajati, dok učite budite veoma skoncentrisani na to šta vam govore, kako vam govore, i to posmatrajte kritičkim očima. Nemojte sve i od bilo koga uzimati zdravo za gotovo. Slobodno se opustite, slobodno uživajte u dobroj atmosferi balkanske kafane dok razgovarate o poslu, te slobodno popijte čašu dobrog vina. U to ime svima vama preduzetnicima, prodavcima, poslovnim ljudima raznih vrsta, menadžerima, direktorima i svima ostalima dižem čašu vina u vaše zdravlje i neka vam svaki posao ujedno bude i zadovoljstvo, u skladu sa pravim balkanskim poslovnim bontonom!\nPogledajte kako to izgleda uživo:\n3 reagovanja na “Balkanski poslovni bonton”\n28. jula 2017. u 13:09\nZato i postoje razliciti tipovi edukatora. Prosto se odlucite za ljude koji vama najvise odgovaraju, to ne znaci da ostalima nesto nedostaje, vec idete uz onog od kojeg cete BAS VI dobiti najvise.\nBoris Teodosijevic kaže:\n30. jula 2017. u 21:30\nSvakako da postoje različiti edukatori i da svako unajmljuje onog koji mu najviše odgovara. Ali „odgovaranje“ nije jedina različitost. Postoje takođe edukatori i „edukatori“. Problem nastaje kada naiđete ne ove druge.\nKako bi sve bilo jasnije, molim vas da pogledate video „Kako birate dobre učitelje i trenere“, na ovom linku: https://www.youtube.com/watch?v=m9SpuExt92g\nVojislav B. kaže:\n29. aprila 2018. u 18:10\nLijepo i tacno receno. Uvek smo bili poznati po gostoprimstvu i sirini kad je trebalo nekog docekati bilo poslovno, bilo privatno. Nekad mozda i preteramo, treba uvek imati meru i truditi se ka tom cilju, ali ljudi se uce dok su zivi. A sto se tice tamo nekih obicaja, tamo nekih, kad su oni nekog pogostili, docekali, ugostili? Verovatno nikad. A i nije toliko problem u njima, vise je problem u nekim nasim pojedincima. Kad bi videli da tamo neko jede ono sto se ne jede, sto je rekao Radovan III, divili bi se tome do imbecilnoti i oponasali ih do Imbecilnosti, a po sebi samima i svima nama pljuvali. Taodje, veoma tesko cemo tamo nekima reci da oni mnogo toga i ne znaju bas bolje i da u svakom slucaju ne treba i nemaju pravo da nam namecu pogotovo na neprimjeren nacin svoje navike, obicaje. Pozdrav.\nPostavite prava pitanja u prodaji!


Povratak taksista na poslovanje pre korone tek za godinu dana (VIDEO) - Ekonomija - Dnevni list Danas\nPočetna » Ekonomija » Povratak taksista na poslovanje pre korone tek za godinu dana (VIDEO)\nPromet taksti saobraćaja u Nišu za vreme vanrednog stanja bio minoran, a sada je prepolovljen\n2Piše: Zorica Miladinović 31. maja 2020. 18.19\nFoto: Facebook / City taxi\nPrebacivali su bolesnu decu do lekara ili trudnice na porođaj. Onima koji to sami nisu mogli ili smeli kupovali su namirnice. Radili su svakodnevno, “od nula do 24”.\nDruga taksi udruženja u Nišu su u još težem položaju, a neka su pred gašenjem. Njihovi predstavnici procenjuju da će im za povratak na poslovanje pre epidemije biti potrebno bar godinu dana.\nNemanja Krstić iz Siti taksija kaže da je ovom udruženju odmah nakon ukidanja vanrednog stanja obim posla prepolovljen. Prema njegovim rečima, neto zarada taksista sada je niža za 30 odsto, ali oni još uvek uspevaju da plate poreze i doprinose državi.\nKrstić precizira da je ovo taksi udruženje na početku vanrednog stanja funkcionisalo u znatno manjem obimu, sve dok se nije pročulo da radi i u vreme policijskog časa. Sredinom marta je podnelo zahtev za dozvole za vožnju tokom zabrane kretanja za 30-ak taksista, ali se brzo ispostavilo da je taj broj nedovoljan.\nTeško su došli do dozvola za još 15-ak taksista, koje im je na kraju izdao gradski Štab za vanredne situacije.\n– Uprkos tome što je ovo jedna ozbiljna epidemija, niko od naših vozača nije zarazio. Oni nisu bili ni uplašeni zbog epidemije, možda i zbog toga što je naš prosek godina oko 30. Naravno, bilo je straha i opreza kada vozimo zdravstvene radnike, pa nam oni pričaju kakva je stvarna situacija, ili kada odemo kući, gde nas čekaju trudna žena ili deca- objašnjava Krstić.\n– Pitanje kako poslujemo je najteže pitanje. Verovatno smo u minusu. Da nije pomoći Vlade Srbije, odnosno obezbeđivanje tri minimalna lična dohotka za svakog zaposlenog, ne znam da li bismo opstali. Situacija je, dakle, sve sve lošija i teško je predvideti kada će biti bolje – kaže Radulović.\nMilan Stanković iz Bum pink taksija (Boom pink taxi) kaže da je za vreme vanrednog stanja radilo samo četvoro ili petoro vozača iz ovog udruženja, a da je promet danas niži za više od 50 odsto nego pre epidemije.\n– Taksisti sada ne zarađuju ni hiljadu dinara dnevno. Kada od tog novca plate ručak i još neke troškove, odu kući sa 300 do 400 dinara. Zapravo, nama od ukupnog pazara ostane neto 20 do 30 odsto, pošto smo paušalci koji sami plaćaju poreze i doprinose. U praksi, međutim, nemamo ni toliko, jer od tog novca i popravljamo automobile. Najbolje je bilo 2000-tih godina, i zbog cene taksi vožnji i zbog cene goriva – kaže Stanković, koji taksira od 2004.\nVozila se, tvrde oni, uglavnom redovno dezinfikuju. Za deo građana, međutim, ovakve mere zaštite još uvek nisu dovoljne da se bez bojazni odluče za vožnju taksijem, kao pre epidemije.\nTekst je nastao u okviru projekta koji finansijski podržava Ambasada Norveške u Beogradu. Stavovi izneti u tekstu su stavovi autora i nužno ne izražavaju stavove Norveške ambasade, Balkan Trust for Democracy i German Marshall Fund kao partnera.\nKorona virus, taksi, Taksisti, Vanredno stanjeNiš\nSednica Gradske skupštine Šapca – saglasnost za uvođenje vanredne situacije\n01. juna 2020. u 02.11\nNeka oni(taksisti i sav javni prevoz),lepo fino,spuste cene svojih usluga za 30%,pošto je i gorivo toliko palo,a ne da se prave ludi i masno zarađuju na nama građanima.\nAko su kao ovi naši beogradski, dajte mi maramicu…


Usvojen set zakona o akcizama\nPredstavnički dom Parlamentarne skupštine usvojio je po hitnom postupku set zakona o akcizama, kojim se za 0,15 feninga povećavaju akcize na biogoriva i biotečnosti, te putarine.\nZa usvajanje zakona glasala su 22 poslanika, dok je protiv bilo 20, a uzdržanih nije bilo.\nZa Prijedlog zakona o izmjenama i dopunama Zakona o akcizama u BiH, Prijedlog zakona o izmjenama i dopuni Zakona o uplatama na Jedinstveni račun i raspodjeli prihoda te Prijedlog zakona o izmjeni Zakona o sistemu indirektnog oporezivanja u BiH glasali su poslanici SDA, SNSD-a, SBB-a, HDZ-a BiH i HDZ-a 1990.\nProtiv zakona bili su članovi klubova poslanika DF-a, SDS-a, SDP-a, Nezavisnog bloka, nezavisni poslanik Đorđo Krčmar te poslanici BPS-a Zaim Backović i A-SDA Jasmin Emrić.\nModifikovani prijedlog seta zakona o akcizama s pratećim poboljšanjima usaglašen je na nivou ministara finansija i premijera entiteta, kao i predstavnika Savjeta ministara.\nKljučna izmjena u odnosu na ranije prijedloge odnosi se na činjenicu da se ne povećavaju akcize, osim na biogoriva i biotečnosti, već se za 0,15 KM povećavaju putarine, pri čemu će prikupljena sredstva isključivo biti korištena za izgradnju auto-puteva, te izgradnju i rekonstrukciju svih drugih vrsta puteva.\nUsvajanje seta zakona o akcizama jedan je od uslova za nastavak aranžmana sa Međunarodnim monetarnim fondom /MMF/ te deblokiranje skoro milion evra kredita Evropske banke za obnovu i razvoj namijenjenih BiH.\nU raspravi o setu zakona o akcizama, koji je u Predstavnički dom stigao iz Doma naroda, koji ih je usvojio 7. decembra, učestvovali su skoro isključivo poslanici koji su bili protiv njihovog usvajanja.\nMomčilo Novaković iz NDP-a istakao je da je ekonomska azbuka da se ekonomske reforme ne mogu provoditi povećanjem poreskih stopa.\n"Ono što mi danas radimo nije ekonomsko, nego političko pitanje", rekao je Novaković, navodeći da je svaki pokušaj da se ovaj zakonski set predstavi kao reforma protivan ekonomskoj nauci.\nPrema njegovim riječima, BiH nije ispunila ranije postavljene ciljeve iz aranžmana sa MMF-om, zbog čega su sada potrebne akcize da se obezbijedi nastavak aranžmana sa ovom finansijskom institucijom i da se obezbijedi vraćanje podignutih kredita.\nPoslanik A-SDA Jasmin Emrić izrazio je sumnju u obrazloženja da će usvajanjem seta zakona o akcizama u BiH uslijediti privredno i ekonomsko blagostanje navodeći da nema konkretnih projekcija efekata usvajanja ovih zakona.\nSalko Sokolović iz Nezavisnog bloka ocijenio je da su "akcize potrebne da pojedine stranke obezbijede provođenje izborne kampanje iduće godine te siguran plasman kreditnih sredstava evropskih finansijskih institucija".\nPrema riječima predsjedavajuće Kluba poslanika SDS-a Aleksandre Pandurević, poslanici treba da štite ekonomske interese BiH, a ne međunarodne zajednice i međunarodnih finansijskih institucija.\nPandurevićeva je dodala da će se nakon ovoga povećati inostrani dug, koji BiH ionako ne može da izdrži, dok je poslanik SDS-a Borislav Bojić rekao da će povećanje akciza izazvati linearno povećanje cijena u BiH i pad standarda građana.\nI ostali protivnici usvajanja akciza iznijeli su svoje argumente za to, a jedina koja je u raspravi učestvovala a podržala zakonski set bila je Diana Zelenika iz HDZ-a 1990.\nZelenika je u ranijim pokušajima povećanja akciza bila protiv, a promjenu stava obrazložila je time da je u modifikovanom zakonskom setu obezbijeđena transparentnost trošenja sredstava, što je bio uslov HDZ-a 1990.\nPredsjedavajući Kluba poslanika DF-a Damir Bećirović ocijenio je poniženjem pokušaj Zelenike da opravda promjenu svog mišljenja.\nNakon glasanja o setu zakona o akcizama sjednica je nešto iza 4.00 časa prekinuta.\nPredsjedavajuća Predstavničkog doma Borjana Krišto zakazala je nastavak za 10.00 časova.\nZeljković: Izgradnja mosta u Čelincu počinje u avgustu\nLjigavac - popularna i opasna igračka igračka za djecu\nU Novom Gradu održana peta biciklijada i rolerijada\nMario Milošević uhapšen na Kosovu\nPodmornica predugačka, preteška i preskupa\nPronašli četiri migranta u džakovima za smeće\n233 glasova 73%\n85 glasova 27%


Putanja: Pokreni se Motivacija Priče o uspehu: Devetogodišnji biznismen\nPriče o uspehu: Devetogodišnji biznismen\t1\nOn je u garaži osmislio sopstvenu igraonicu, od kartonskih kutija napravio je igre po principu "gađaj i osvoji", i ulaz naplaćuje jedan dolar. Kejn je za verne posetioce smislio i popuste i članske karte. Njegova priča brzo se proširila po Los Anđelesu, i o preduzimljivom mališanu pisao je čak i "Forbs".\nJednog dana, u radionicu njegovog tate došao je režiser Nirvan Malik, koji je želeo da kupi kvaku za automobil, ali kada je popričao sa Kejnom, odlučio je da o njemu snimi i kratak film.\n"Ovo dete već vodi svoj biznis, ima talenat i strast, voli ono što radi, uporan je, optimističan i spreman da radi za male pare. Biće milijarder", napisao je novinar "Forbsa".\n← Priče o uspehu: PKB - od gubitaša do uspešne firme\n5 žena koje su nadmašile muškarce →\nKako izabrati zamenika? Svaki uspešni preduzetnik je u toku svog poslovnog uspona dolazio do tačke kada, usled povećanja obima posla, ne može da ima uvid u sve aktivnosti svojih zaposlenih. [...] 5 | 1 | Čitaj dalje... Slične teme


MFW: Giorgio Armani odlaže predstavljanje svojih kolekcija - Harper‘s Bazaar\nOd 14. do 17. jula dizajneri će svoje kolekcije za proleće/leto 2021 i kolekcije za mušku i žensku odeću za proleće/leto 2021 predstaviti online zahvaljujući digitalnoj platformi. Ali neka velika imena nisu na rasporedu, kao što je Giorgio Armani.\nGiorgio Armani je dao izjavu koja je najavila da će kolekcije Giorgio Armani i Emporio Armani biti predstavljene u septembru, a još uvek nije poznato kako će ih predstaviti. On je takođe odlučio da odloži kolekciju Armani Prive za januar 2021. i to će se održati u Palati Orsini u Milanu. Pored toga, od juna 2020. godine Armani će klijentima pružiti uslugu krojenja: širok spektar stilova iz njihove trenutne i prošle kolekcije biće revidiran na osnovu izbora tkanina i traženih modifikacija. Giorgio Armani se ne želi udaljiti od svog tradicionalnog pristupa i istrajati na svojoj poziciji protiv brze mode, posebno zbog situacije u kojoj se svi nalazimo. Poruka koja je već podeljena u dugačkom pismu poslata je modnoj industriji u aprilu.


I Vojvodina prepravila budžet | Mondo Portal\nI Vojvodina prepravila budzet\n12. avgust, 23:12\nI Vojvodina prepravila budžet 1 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n28.10.2014. / 15:55 15:58\nI Vojvodina prepravila budžet\nIzvor Tanjug 28.10.2014. / 15:55 15:58\nPoslanici Skupštine Vojvodine usvojili su danas rebalans pokrajinskog budžeta koji predviđa prihod od oko 58,7 milijardi dinara i rashod od oko 62,5 milijardi dinara, odnosno deficit od oko 4,3 milijarde dinara.\nOd ukupno 107 odbornika koliko ih je, za vreme glasanja bilo u skupštinskoj sali, 69 je glasalo za rebalans, 36 je bilo protiv, a dva poslanika nisu učestvovala u glasanju.\nObrazlažući predlog rebalansa budžeta, pokrajinski sekretar za finansije Zoran Radoman rekao je da je njime izbegnuto novo zaduživanje.\nSa druge strane, predstavnici opozicije izneli su primedbu da Pokrajinska vlada nije ostvarila nikakve uštede i da se ne radi ni o kakvom izbegavanju zaduživanja, već da je iz prošlog perioda preneto nešto više od 5,5 milijardi dinara.\nNajveća povećanja rebalansom budžeta odnose se na izdatke za izgradnju Žeželjevog mosta i druge faze Instituta u Sremskoj Kamenici i to od po 360 miliona dinara.\nPovećanje budžeta rebalansom dobio je i Pokrajinski sekretarijat za sport i to u iznosu od 73,52 miliona dinara, dok je Pokrajinski sekretarijat za energetiku povećanjem budžeta dobio novih 147 miliona dinara koje bi trebalo da utroši za izgradnju javnih skladišta za biomasu.\nPokrajinski sekretarijat za zdravstvo dobio je novih 9,5 miliona dinara za izgradnju Gerontološkog centra u Subotici, 24,84 miliona za Specijalnu bolnicu za rehabilitaciju u Banji Kanjiža i 18,72 miliona dinara za Specijalnu bolnicu u Beloj Crkvi.\nKako je kazao Radoman, rebalansom budžeta opredeljeno je novih 490 miliona dinara za podsticanje mera zapošljavanja.\n"Osim 490 miliona dinara, u svrhu povećanja zapošljavanja izdvojeno je i novih 100 miliona dinara za mala i srednja preduzeća", kazao je Radoman, konstatujući da je broj zaposlenih u Vojvodini u avgustu ove godine u odnosu na isti period lane veći za nešto više od 16.000.\nvojvodina rebalans budžeta\n29.10.2014. / 07:54\n3,8 milijarde je deficit,sudeci po navedenim ciframa a ne 4,3 milijarde.


POSLEDNJI SVEDOK PADA NLO-a U ROZVELU PROGOVORIO "IZ GROBA"! Pre smrti američki oficir otkrio kako IZGLEDA telo vanzemaljca! /VIDEO/ - Informer\nVideo, koji su američki oficiri snimili davne 2000. godine, do nedavno je bio čuvan "u tajnosti“, a sada su "osetili da je pravo vreme da ga svi vide“\nNovi detalji verovatno najpoznatijeg incidenta sa NLO-om pojavili su se zahvaljujući otkrićima pokojnog bivšeg oficira američke vojske, prenose britanski mediji.\nPENTAGON OBJAVIO ŠOKANTAN SNIMAK! Ratna mornarica zabeležila kako NLO uranja u Tihi okean! /VIDEO/\nValter Haut, koji je radio kao službenik za štampu u vazduhoplovnoj bazi Rozvel Armi, prisetio se 1947. viđenja NLO-a koji se očigledno srušio u blizini baze u videu koji su 2000. godine snimili njegovi prijatelji.\nSnimak je tek nedavno objavljen.\n- Ako se dobro sećam, bilo je jedno telo ... bilo je to relativno malo telo uporedivo sa možda detetom od 10 ili 11 godina. Bilo je prilično dobro pretučeno - kaže on u video snimku.\n(VIDEO) POKUŠALI SU DA ZATAŠKAJU, ALI JE ŠOK SNIMAK IPAK PROCUREO... ŠTA SE TO U SVEMIRU PRIBLIŽILO KAPSULI SA LJUDSKOM POSADOM?!\nHaut je, međutim, napomenuo da se nije mogao setiti boje vanzemaljca.\n- Uveren sam da je ono što sam lično primetio bila neka vrsta letelice i njene posade iz svemira - takođe je rekao u izjavi pod zakletvom koju je snimio pre svoje smrti 2005. godine.\nSnimak svedočenja možete videti OVDE\nKako ističu mediji, video se do sada držao "u tajnosti“, dok ga nije istraživač Antonio Bragalia objavio na svojoj veb stranici, rekavši da je snimak "prethodno gledao samo uži krug istraživača i uži članovi porodice".\n- S obzirom na sve nove informacije o NLO-ima koje su izašle, osećali smo da je pravo vreme da svi vide snimak - rekao je on primetio je.\nBragalia dodaje da tela vanzemalja postoje i da se najverovatnije čuvaju u strogo čuvanim objektima za koje pristup imaju samo oni koji "moraju da znaju".\n12:04 Svet 2\nPENTAGON PRIZNAO - TO JESTE BIO NLO! Otkriveni detalji o misterioznim letelicama koje su snimljene iznad ratnih brodova SAD 2019! /VIDEO/\nNLO Amerika vanzemaljac Rozvel


Svijet Archives ⋆ Evropa Magazin\nNenad Starovlah nekadašnji lijevi bek Željezničara a sada uspješan trener : Mladi bh. talenti na Internacionalnom fudbalskom turniru u Minhenu pokazali su da među njima ima izvrsnih igrača\nBiH Dijaspora Humanost Nekategorisano Regija Sport Vaši Tekstovi\nGeneralni sekretar UN-a Antonio Guterres pozvao je na nezavisnu istragu jučerašnjeg nasilja u Gazi u kome je ubijeno najmanje 17 Palestinaca i više od 1.400 ranjeno. Glasnogvornik UN-a Farhn Haq proslijedio je Guterresovu izjavu…\nSudija Višeg suda u Los Angelesu, u američkoj saveznoj državi Kaliforniji, donio je odluku da kompanije u industriji kafe na ambalažama svojih proizvoda moraju imati upozorenje na opasnost od raka, zbog hemikalija koje se proizvode u…\nCijenjeni posjetioci broj objavljenih vijesti je 91 sa 2281042 pregleda


Austrija – 6 meseci desne vlade | Tacno.net\nAutor 👤Manès Weisskircher 14.7.2018. u 09:55\nSAD: Student nožem ranio 14 svojih kolega\nGrčki konzervativci uoči izbora vode ispred Syrize\nOva austrijska vlada je položila zakletvu 18. decembra prošle godine. Sastav nove vlade je privukao pažnju svetskih medija. Prvo, za kancelara je postavljen 31-ogodišnji Sebastian Kurz, lider konzervativne Austrijske narodne stranke (ÖVP). Drugo, na vlast se vratila radikalno desničarska Slobodarska partija Austrije (FPÖ). Njen dugogodišnji lider Heinz-Christian Strache postao je vicekancelar.\nU središte prošlogodišnje izborne kampanje i FPÖ i ÖVP su postavili ograničavanje imigracije i integracije. Stranke levice nisu uspele da pronađu adekvatan odgovor – socijaldemokrati (SPÖ) su izgubili kancelarsko mesto, dok su Zeleni ispali iz parlamenta. ÖVP i FPÖ su postigli koalicioni sporazum koji naglašava liberalne ekonomske politike i mere za zaustavljanje imigracije. Koalicionim strankama nije trebalo mnogo vremena da pronađu zajednički jezik – što odudara od mnogih skorašnjih primera formiranja vlada u zemljama zapadne Evrope.\nKritičari su se nadali da će potezi nove vlade ubrzo naterati glasače da se predomisle. Naročito se očekivalo da će FPÖ loše proći. Kada su poslednji put bili u vladi (2000/3; 2003/5), partija je gubila podršku i konačno se podelila. Ali sada se čini da su takva očekivanja neosnovana.\nKao što se i očekivalo, obe stranke nastavljaju da insistiraju na problemima imigracije i integracije. U nekim slučajevima fokus je direktno usmeren na mere socijalne zaštite. Na primer, koalicija se saglasila da smanji minimalna socijalna davanja za lica koja slabo ili uopšte ne govore nemački jezik. Takođe, roditelji koji rade u Austriji uskoro će početi da dobijaju porodičnu novčanu pomoć u iznosu koji zavisi od troškova života u mestu u kome žive njihova deca. Mnogim građanima iz istočne Evrope koji rade u Austriji to će značajno smanjiti primanja. Vlada je smanjila i budžet za sprovođenje mera integracije. Takođe, ÖVP i FPÖ su odlučile da zatvore 7 džamija čiji su imami optuženi da su previše bliski „radikalnom“ političkom islamu i najavile zabranu pokrivanja glave za devojčice u vrtićima i osnovnim školama.\nPored imigracije i integracije, kao veoma važna tema u austrijskoj politici nametnula se ratifikacija CETA, ekonomskog sporazuma sa EU i Kanadom. Iako se FPÖ žestoko protivila sporazumu dok je bila u opoziciji, u novoj vladi je glasala za ratifikaciju. FPÖ bi mogla da pokuša da izdejstvuje ukidanje zabrane pušenja u restoranima koju je već usvojila prethodna koalicija SPÖ/ÖVP. Vlada je takođe, bar privremeno obustavila program za dugotrajno nezaposlene starije od 50 godina. Koalicija se takođe saglasila da se prošire kapaciteti države za sprovođenje onlajn nadzora – iako su nekoliko meseci pre poslednjih izbora predstavnici FPÖ poredili slične inicijative sa Mielkeovim ministarstvom za državnu bezbednost, Štazi, u Nemačkoj demokratskoj republici.\nFPÖ je sada nadležna za ministarstva koja vrše političku kontrolu nad policijom, vojskom i obaveštajnim agencijama. Istrage protiv nekoliko zvaničnika u Saveznoj službi za zaštitu ustava i borbu protiv terorizma izazvale su dosta kontroverzi. Ministar unutrašnjih poslova Herbert Kickl (FPÖ) suspendovao je šefa ove obaveštajne agencije koji je bio pod istragom. Međutim, kada je sud ukinuo njegovu suspenziju, on se vratio na posao. Opozicione partije i novinari su optužiliFPÖ da pokušava da postavi svoje ljude u ovu agenciju i spreči obaveštajne istrage protiv ekstremne desnice.\nZloglasni „izolovani slučajevi“ unutar FPÖ takođe su punili novinske stupce. Takvi Einzelfälle su redovni rasistički, diskriminatorni ili na drugi način kontroverzni postupci i izjave političara iz FPÖ ili njihova bliska povezanost sa pojedincima i grupama koje se ponašaju na takav način. Na primer, Udo Landbauer, vodeći kandidat FPÖ na regionalnim izborima u Donjoj Austriji, bio je ključni član bratstva čiji je repertoar pesama uključivao antisemitske tekstove. Reagujući na taj i mnoge slične slučajeve, vicekancelar Strache je formirao komisiju koja treba da istraži istoriju njegove partije. Međutim, partijski veteran Andreas Mölzer je izjavio da je formiranje „komisije pre svega taktički manevar koji treba da skrene pažnju medija“ – pri čemu je on sam jedan od članova komisije.\nFPÖ je takođe nastavila dugotrajnu kampanju protiv austrijskog javnog servisa ORF. Norbert Steger, bivši zamenik kancelara iz redova FPÖ (1983-1987) i novi šef već postojećeg tela koje kontroliše ORF, naglašava svoj „obrazovni“ pristup novinarskom esnafu, što uključuje oštre kritike na račun pojedinih novinara uz implikacije mogućeg otkaza. U februaru 2018, sadašnji vicekancelar Strache je na svoju Fejsbuk stranicu postavio sliku TV voditelja Armina Wolfa uz komentar: „Postoji mesto na kojem laži postaju vesti. To je ORF“. Strache je dodao i tekst „Satira. J“. Kada je Wolf odlučio da podigne tužbu, Strache je izbrisao poruku, izvinio se i platioobeštećenje koje je novinar donirao Institutu za istraživanje nacističke prošlosti Austrije.\nPosle 6 meseci na vlasti, rezultati ispitivanja javnog mnjenja pokazuju da se nova vlada nalazi u periodu stabilne podrške. Tri najveće austrijske partije trenutno imaju podršku koja odgovara prošlogodišnjim izbornim rezultatima. ÖVP ima prednost od preko 30 odsto, dok su SPÖ i FPÖ gotovo izjednačeni u većini ispitivanja sa nešto od manje 30 odsto. Pojedinačni političar sa najvećom podrškom javnosti je kancelar Kurz.\nOsim toga, ÖVP i FPÖ su relativno dobro prošle u 4 kruga regionalnih izbora održanih posle decembra 2017. ÖVP je s lakoćom sačuvala svoja 3 regiona, dok bi FPÖ mogla uvećati udeo u sva 4, mada u nekim slučajevima manje nego što su se nadali. Zanimljivo je da je najveći uspeh za SPÖ to što je ojačala svoje pozicije u Koruškoj koja je dugo bila uporište FPÖ.\nJedan od razloga popularnosti nove vlade je insistiranje na problemu imigracije – što je danas važna tema u Austriji. Prema podacima Eurobarometra iz novembra 2017, 28 odsto Austrijanaca smatra da je imigracija jedno od dva najvažnija pitanja sa kojima se njihova zemlja suočava – što je više nego u periodu od 2005. do maja 2015, pre „izbegličke krize“ u Evropi. Nijedan drugi problem nije dobio više glasova.\nDrugi razlog, koji je teže izmeriti, jeste izostajanje otvorenih sukoba između dve vladajuće partije – njihovi ključni članovi se uzdržavaju od uzajamnih kritika pred javnošću. To je velika razlika u odnosu na prethodnu „veliku koaliciju“ SPÖ i ÖVP u kojoj su obe strane, a naročito ÖVP, napadale partnersku stranu. ÖVP, uključujući i kancelara Kurza, sada uglavnom ćuti o kontroverzama povezanim sa političarima iz FPÖ.\nAustrija od 1. jula predsedava Savetom Evropske unije. Tokom ovog mandata kancelar Kurz može očekivati još povoljniji tretman u austrijskim visokotiražnim tabloidima koji će ga prikazivati kao čoveka u samom središtu evropske politike. Takođe, relativno dug period do narednih domaćih izbora od značaja, zakazanih za 2019 (izbori za Evropski parlament i regionalni izbori u Forarlbergu) ostavlja njegovoj vladi dovoljno prostora za manevrisanje.\nI neki od političkih protivnika u tome vide dobru priliku, jer očekuju da će dalje rezanje socijalnih davanja i ekonomska liberalizacija potkopati popularnost ÖVP i FPÖ. Ali čak i ako se to dogodi, veliko je pitanje ko će od toga imati koristi. Dezorijentisani socijaldemokrati dosad nisu uspeli da razviju opozicioni program. Naročito je pogubno to što ne nude alternativna rešenja: u pogledu imigracije i integracije njihovi planovi se ne razlikuju od planova aktuelne vlasti. Takođe, ne pokazuju ni želju ni sposobnost da dovedu u pitanje monopol vlade na problem imigracije. Njihovi napadi na FPÖ zbog nagle promene stava u pogledu CETA nisu su se dobro završili – posle organizacije unutarpartijskog referenduma 2016. godine, vođstvo SPÖ je takođe odlučilo da zanemari volju svojih članova koji su glasali da se sporazum odbije.\nPreostale dve parlamentarne stranke su se svele na sopstvene lidere, koji su potom podneli ostavke. U maju je Matthias Strolz, elokventni vođa liberalne stranke NEOS, objavio da se povlači iz politike. Peter Pilz, lider „sopstvene“ eklektične leve zelene stranke Liste Pilz, povukao se još prošle godine zbog optužbi za seksualno zlostavljanje. Optužbe nisu stigle do suda, pa se ovog meseca Pilz vratio u parlament, ali tek posle oštrih i veoma javnih unutarpartijskih sukoba oko imenovanja. Austrijske opozicione stranke su u lošem stanju.\nIzvan domena partijske politike, Austrija je poznata po relativno nerazvijenoj kulturi protesta. Izuzetak je zabeležen 2000, kada su organizatori takozvanih „demonstracija četvrtkom“ (Donnerstagsdemonstrationen) uspeli da mobilišu hiljade demonstranata tokom višenedeljnih protesta protiv prve vlade ÖVP/FPÖ. Ali ovog puta se nije dogodilo ništa slično. Protesti protiv deportacija odbijenih azilanata uglavnom su ograničeni na pojedinačne slučajeve kada lične veze sa nekima od ugroženih pojedinaca pretvaraju građane u aktiviste. Do sada je najviše protivljenja izazvala odluka da se opovrgne opšta zabrana pušenja u restoranima. Inicijativa za zabranu je dobila podršku više od pola miliona građana Austrije – a početkom oktobra građani će i zvanično dobiti priliku da potpišu ovu neobavezujuću inicijativu.\nIz Evrope se ne mogu očekivati ozbiljnije kritike. Godine 2000, prva vlada ÖVP/FPÖ se našla na meti oštrih kritika međunarodne zajednice, pa su je druge članice EU čak i „sankcionisale“. Sada se evropski kontekst značajno promenio. Austrija će na mestu predsedavajućeg zameniti Bugarsku, još jednu zemlju u kojoj desnica i radikalna desnica vladaju zajedno. Kurz i Strache su već obnarodovali da će najviše pažnje posvetiti „zaštiti“ spoljnih granica EU – što je cilj u kojem će ih podržati najrazličitije vlade, poput onih u Nemačkoj, Mađarskoj i Italiji.\nDa ne bude zabune, koalicija se suočava i sa potencijalnim opasnostima. Šta će biti ako Kurz uspe da privuče još veći broj glasača FPÖ? Kurzova strategija fokusiranja na imigraciju i integraciju se zasad isplatila i malo je verovatno da će taj element ukloniti iz pobedničke formule. Kako će ÖVP reagovati ako FPÖ pokuša da se okrene politikama izvan koalicionog sporazuma? Na primer, u maju je vicekancelar Strache doveo u pitanje slobodno kretanje ljudi unutar EU – a zanimljivo je da je istovremeno ukazao na problem odliva mozgova iz zemalja istočne Evrope. I šta će biti ako opozicija uspe da se mobiliše protiv vlade? Socijaldemokrati su možda izgubili kancelarsku poziciju prošle godine, ali njihova partija je i dalje znatno jača nego slične partije u većem delu zapadne Evrope.\nSledeći opšti izbori u Austriji održavaju se 2022. – to je dovoljno vremena da se pojavi ozbiljan izazivač. Ali i dovoljno vremena da ÖVP i FPÖ sprovedu svoje politike.\nAutor je istraživač u MIDEM-u (Merkatorov forum “Migracije i demokratija”) na tehničkom univerzitetu u Drezdenu, i na institutu Evropskog univerziteta u Firenci. Bavi se komparativnom politikom i političkom sociologijom.


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Ostali sportovi :: Na Balkanskom prvenstvu u Poreču sa 109 takmičara\n13. 10. 2021. 13:10 >> 13:11 0\nPoreč će od petka do nedjelje biti domaćin Balkanskog prvenstva u karateu, u konkurenciji seniora, veterana i mlađih uzrasnih kategorija, na kojem će nastupi i crnogorska reprezentacija sa 109 takmičara, saopšteno je iz Karate saveza.\nU konkurenciji seniora, u borbama, nastupiće Ognjen Otašević i Matija Bojić (do 60), Nenad Dulović (do 67), Balša Miličković (do 75), Nikola Malović (do 84), Predrag Smolović i Nemanja Jovović (preko 84), Anja Jović (do 50), Jovana Strujić (do 61), Marina Raković i Ksenija Rajović (do 68) i Milena Jovanović i Vasilisa Bujić (preko 68).\nŽenska karate ekipa se bori za bronzanu medalju\nCrna Gora najuspješnija na šampionatu


Greg, Jokiæ, Divac, Bogdan, Peða, Pavloviæ, Radman – svi na Žarkovu - B92.net\nGreg, Jokiæ, Divac, Bogdan, Peða, Pavloviæ, Radman – svi na Žarkovu\nOvogodišnji kamp "Košarka bez granica" okupiæe 15-18. avgusta neke od najveæih zvezda evropske i svetske košarke u Beogradu.\nIzvor: B92 utorak, 14.08.2018. | 11:40 Srbija\nKamp nije otvoren za javnost.\nGreg Popoviè, Vlade Divac, Predrag Stojakoviæ, Heri Heris, Frenk Kaminski, Nikola Jokiæ, Bogdan Bogdanoviæ, Nemanja Bjelica, Nikola Vuèeviæ su samo neki od uèesnika ovogodišnjeg kampa.\nKamp, koji se u Evropi organizuje po 17. put, okupiæe i 63 talentovanih devojèica i deèaka uzrasta do 17 godina iz 25 evropskih zemalja, ukljuèujuæi i Srbiju.\nGeneralnom menadžeru Sakramento Kingsa Vladu Divcu i njegovom asistentu Predragu Stojakoviæu pridružiæe se Dalibor Bagariæ (Hrvatska), Radoslav Nesteroviæ (Slovenija), Bruno Šundov (Hrvatska) i Dragan Tarlaæ (Srbija), od kojih su gotovo svi uèesnici prvog kampa Košarke bez granica 2001. godine koji je održan u Trevizu u Italiji.\nNa kampu æe uèestvovati i drugi bivši igraèi: Žarko Èabarkapa (Srbija/Crna Gora), Predrag Drobnjak (Crna Gora), Gordan Girièek (Hrvatska), Boštjan Nahbar (Slovenija), Žarko Paspalj (Srbija), Aleksandar Pavloviæ (Crna Gora), Dino Raða (Hrvatska), Vladimir Radmanoviæ (Srbija), bivša WNBA igraèica Rut Rajli (SAD), kao i Beno Udrih (Slovenija).\nOd pomoænih trenera koji æe biti deo kampa “Košarka bez granica” na spisku se nalaze Den Bisaèio (Majami Hit), Èejs Bjuford (Ejri Bejhoks, G Liga), Darko Rajakoviæ (Oklahoma Siti Tander), Ognjen Stojakoviæ (Denver Nagets) i Nik Uren (Golden Stejt Voriors) koji æe se pridružiti prethodno najavljenim trenerima Gregu Popoviæu (San Antonio Spars), Popaju Džonsu (Indijana Pejsers) i Žaku Vonu (Bruklin Nets).\nMarin Sedlaèek (Filadelfija 76ers) i Patrik Hant (predsednik Svetske asocijacije košarkaških trenera, Australija) su direktori kampa, a na dogaðaju u Beogradu uèestvovaæe i kondicioni trener NBA šampiona Golden Stejt Voriorsa Dru Džoder.\nPrvi kamp “Košarka bez granica” održan je u Evropi, u julu 2001. godine. Tada su Vlade Divac (Srbija) i Toni Kukoè (Hrvatska), okupili bivše saigraèe iz reprezentacije Jugoslavije i trenirali sa 50 dece iz Srbije i Crne Gore, Bosne i Hercegovine, Hrvatske, Makedonije i Slovenije, u La Giradi u italijanskom Trevizu.\nSastavni deo kampa BWB Europe 2018 èiniæe i humanitarna akcija “NBA Cares” koja æe pružiti pomoæ deci i mladima u okviru par zdravstvenih institucija u Beogradu.\nNajki, kao globalni partner kampa još od 2002. godine i ovoga puta æe obezbediti sportsku opremu za trenere i uèesnike kampa.\nKamp “Košarka bez granica” broji više od 3.300 uèesnika iz 130 zemalja i teritorija, a više od 55 bivših polaznika kampa draftovano je u NBA ili je potpisalo ugovor za neki od NBA klubova iz statusa slobodnih agenata.\nRekord je postignut u sezoni 2017/2018, kada su èak 24 bivša polaznika kampa uèestvovala na prvom takmièarskom danu NBA lige, ukljuèujuæi Miloša Teodosiæa (L.A. Klipers; BWB Europe 2001).\nNBA i FIBA organizovali su 55 BWB kampa u 34 grada, u 27 zemalja na svih šest kontinenata. Više od 260 aktivnih i bivših NBA, WNBA i FIBA košarkaša i košarkašica, kao i više od 200 predstavnika timova iz svih 30 NBA klubova, bili su deo kampova “Košarka bez granica” širom sveta.\nZapratite kamp "Košarka bez granica" koristeæi hešteg #BWBEurope na Fejsbuku, Tviteru i Instagramu.\nBWB Asia 2018 održan je u Delhiju, u Indiji od 30. maja do 2. juna, dok je BWB Africa 2018 održan od 1. do 4. avgusta u Johanersburgu, Južnoafrièka Republika.\nVirtusu iz Bolonje, ipak, titula prvaka Italije?\nFIBA se priseæa: Finale SP 2014. godine, Srbija protiv SAD VIDEO\nNapunio 18 godina, pa potpisao profesionalni ugovor sa Megom\n"Sve se menja ako ode Obradoviæ"\n"Laž i spektakl se brzo šire – ne možemo odmah da 'skoèimo'"\nBogdanoviæ, Bjelica i porodica Divac doniraju medicinsku pomoæ Srbiji\nTreæi put opljaèkan makedonski klub u doba koronavirusa\nMirotiæ donirao 50.000 evra Crnoj Gori


EMOCIONALNO ZLOSTAVLJANJE DECE (2) - Znakovi pored puta\nPreterani zahtevi i očekivanja\nMeđutim, to nije besmislica nego činjenica. Evo jednog najblažeg primera u kome ne učestvuje roditelj nego baka koja je povela unuku u hotel na zimovanje. Prva scena, prvog jutra za doručkom: devojčica odbija drugo parče hleba i dodatak mleka. Baka je prisiljava, ljuta, uvređena i nezadovoljna, preti joj da neće ići na bazen ni u šetnju, ali dete i dalje bez reči odbija hranu i baka je odvodi u sobu. Druga scena: za ručkom serviraju izuzetno ljutu supu. Baka sipa dosta bibera u svoj tanjir pre nego što je i probala supu, a devojčica proba supu i prestaje da jede; na bakino insistiranje da pojede do kraja, ona kaže da je supa ljuta. Baka je optužuje da izmišlja i grdi je. Mučnu scenu prekidaju gosti sa susednih stolova koji baku uveravaju da dete ne laže. Treća scena odigrava se za vreme takozvane "svečane večere" koju zakazuju u 19 časova, a počinju da serviraju tek oko 20 časova, kada se svi gosti okupe.\nDete između 4. i 5. godine teško može da miruje čitav sat ako je zdravo. Baka uporno opominje unuku da se ne vrti na stolici, da ne drema, da sedi mirno i pristojno, da se ne šali glavom da ne ustaje od stola i ne hoda po sali sa ostalom decom. Sve to baka čini za dobro deteta – ono treba da jede dovoljno, po bakinoj proceni, da ne bude izbirljivo (čak i kada je u pitanju ljuta supa), da se uvek ponaša pristojno i lepo vaspitano, ali je pri tom njeno nezadovoljstvo unukom bilo očigledno, a njena briga kao i njeni zahtevi i očekivanja preterani u odnosu na uzrast deteta. Ako bi se ovakvo ponašanje, ma kako dobronamerno, pretvorilo u svakodnevnu praksu, ono bi prešlo u zlostavljanje.\nJedna mama dovodi u moju ordinaciju sina zato što ima strahove i ne želi da se odvoji od nje ni danju ni noću. Roditelji su se razveli pre dve godine, dete je kod majke i ona mu vrlo nerado dozvoljava da viđa oca o kome mu priča najstrašnije stvari. Tvrdi da ga otac uzima ne zato što ga voli već da bi ga maltretirao, tukao, zastrašivao itd. Zatim tvrdi da dete ne voli oca, da nikako ne želi da ga viđa i da preti da će se ubiti (ima četiri i po godine) ako ga otac još jednom izvede u šetnju. Takođe tvrdi da otac nikad neće pristati da dođe kod lekara. Otac, međutim, dolazi na prvi poziv, dete mu spontano i radosno trči u susret i zagrljaj. Kada je uhvatilo majčin pogled i izraz lica, vraća se kao krivac i staje uz nju. Na pitanje da li bi prošetao sa tatom, sav se ozari, ali odmah gleda u majku i kaže da hoće ako ga ona pusti. Majka ga je veoma retko puštala i na kraju potpuno uskratila svako viđenje tvrdeći uporno da dete mrzi oca i ne želi da ga viđa i od deteta očekuje da to iskaže i rečima. Dečaku preostaje samo da prihvati ulogu deteta koje ne voli oca.\nCena zlostavljanja je prevelika: dete mora da se trudi da se ponaša, govori i oseća ono što se od njega očekuje i gubi doživljaj sopstvenih osećanja, potreba i želja. Emotivno zlostavljana deca nisu sposobna da budu spontana, da raspoznaju svoje potrebe i želje. Stalno nagađaju ne samo kako bi trebalo da se ponašaju već i kako bi trebalo da se osećaju. Kako kaže jedan poznati stručnjak "to postaju ljudi koji plaču bez suza, koji pričaju šta bi trebalo da osećaju. Oni često postaju roditelji koji će svoju decu zlostavljati na sličan način".\n- EMOCIONALNO ZLOSTAVLJANJE DECE (1)


Post od branko » 13 Apr 2017, 16:03\nPost od branko » 22 Jun 2017, 09:26\nPost od Bibliotekar » 26 Jun 2017, 20:09\nPost od branko » 28 Jun 2017, 16:13\nPost od Bibliotekar » 28 Jun 2017, 17:10\nPost od Bibliotekar » 30 Okt 2017, 23:55\nPost od branko » 20 Mar 2018, 16:05\nPost od branko » 15 Apr 2019, 16:46\nPost od Bibliotekar » 17 Apr 2019, 00:49\nPost od branko » 10 Sep 2019, 20:04\nPost od branko » 12 Sep 2019, 18:08\nPost od Bibliotekar » 12 Sep 2019, 20:05\nPost od branko » 14 Feb 2020, 20:20\nbill-gates-vaccines-deathsIndija ne želi šda ćuti, ali zato celi svet i dalje prećutkuje Indiju!\nIspitivanja su sprovođena na devojčicama iz indijskih plemena; oko 16.000 njih je vakcinisano Gardasilom, a oko 14.000 devojčica je vakcinisano Cervarixom. Nakon mnogih smrtnih slučajeva i teških zdravstvenih posledica koje su usledile nakon vakcinisanja otkriveno je da većina devojčica i njihovih roditelja nije bila upoznata s informacijama u kakvom ispitivanju učestvuju.\nPost od Bibliotekar » 27 Feb 2020, 01:28\nTacotron 2 Speech Synthesis : Neural Network Architecture capable to produce sound that resembles human speech\nAlec Guinness reads the Navy Seals Copypasta\nJFK reads the Navy Seals Copypasta\nPost od branko » 04 Jul 2020, 10:44\nZa sedam dana rešila problem star 50 godina\nLisa Pičirilo radila je na svom doktoratu na Univerzitetu u Teksasu kad se poduhvatila problema Konvejevog čvora.\nDok je razgovarala sa univerzitetskim profesorom Kameronom Gordonom - koji je i sam matematičar - neobavezno je pomenula svoje proračune.\n„On je počeo da viče na nju: 'Zašto nisi uzbuđena oko ovoga?'", ispričala je Pičirilo za naučni njuz sajt „Kvanta".\n„Mislim da ona nije bila svesna koliko je star i slavan ovaj problem", rekao je profesor Gordon.\nRad Pičirilo objavljen je početkom ove godine u časopisu „Matematički anali" i otkako je rešila taj problem, postala je vanredna profesorka na Masačusetskom institutu za tehnologiju (MIT).\n„Problem Konvejevog čvora ostao je nerešen dugo vremena, a mnogi briljantni matematičari bavili su se njime i nisu uspeli da ga reše", kaže Havijer Aramajona, istraživač sa Autonomnog univerziteta u Madridu i član Instituta matematičkih nauka u Španiji.\nProsto rečeno, topologija proučava kako se predmeti ponašaju dok se deformišu, uvrću i razvlače - ali tako da usput ne popucaju.\nZa razliku od većine primera iz stvarnog života, u matematičkom čvoru su njegovi krajevi spojeni - štaviše, najprostiji čvor je prstenastog oblika - i on se ne može odvezati.\nAli oni postaju sve složeniji kako čvor dobija više tačaka na kojima se ukršta sa samim sobom.\n„Intuitivna ideja je da se zamisli konopac", kaže Maritania Silvero, sa Matematičkog instituta na Univerzitetu u Sevilji.\n„Teorija čvorova proučava deformacije koje možemo da napravimo na tom konopcu", dodaje ona.\n„Drugim rečima, gledamo kako možemo taj konopac da uvrnemo, iskrivimo ga, savijemo, razvučemo, sabijemo… Ono što ne smemo da uradimo je da ga presečemo. To je zabranjeno."\nČovek koji stoji iza problema sa čvorom, Džon Horton Konvej, umro je u aprilu od Kovida-19, u 82. godini.\nOn je bio „najvoljeniji egomanijak na svetu", prema njegovoj biografkinji Šavon Roberts.\nOpisan je kao „Arhimed, Mik Džeger, Salvador Dali i Ričard Fejnman u jednoj osobi."\nPičirilo je raspetljala Konvejev čvor, koji ima 11 ukrštanja ili krivina, napravivši sličnu verziju, poznatu kao „bratski čvor", koja se pokazala manje složnom za proučavanje.\n„Nisam dopustila sebi da radim na njemu tokom dana zato što to nisam smatrala pravom matematikom", rekla je ona za časopis „Kvanta".\n„Doživljavala sam to kao, ono, moj domaći. I tako sam odlazila kući i radila na njemu."\n„Kad je krenula, nije imala nikakvu pozadinu iz teorije čvorova i nikakvo matematičko znanje sem linearne algebre", rekla je za bostonske koledž novine Elisenda Grigzbi, jedna od Pičirilinih profesorki.\n„Ali za manje od nedelju dana, uspešno je napravila proračune koji zadaju mnogim diplomcima glavobolju."\nUspešno „odvezivanje" čvora Lise Pičirilo moglo bi da inspiriše više žena da se odluči za matematiku kao životni poziv, gde u startu postoji veliki rodni jaz.\nStatistika američkog Ministarstva rada pokazuje da žene predstavljaju svega 26 odsto onih koji se bave „matematičkim i kompjuterskim zanimanjima" u zemlji.\nPost od branko » 17 Jul 2020, 16:49\nViše od 20 zemalja do 2100. izgubiće više od polovine stanovništva\nBON - Za razliku od Ujedinjenih nacija, naučnici prognoziraju da će svetska populacija do 2100. znatno da se smanji, a prekretnica će biti 2064 godina.\nZbog niskog nataliteta u nekim regionima, slika sveta će se promeniti, prenosi Dojče vele ( DW).\nMeđunarodni tim naučnika objavio je u stručnom magazinu " The Lancet " da će do kraja ovog veka na Zemlji najverovatnije biti 8,8 milijardi stanovnika - dve milijarde manje nego što prognoziraju Ujedinjene nacije.\nPrema ovoj prognozi, najviše ljudi na svetu će biti 2064. godine - oko 9,7 milijardi. Nakon toga, istraživači očekuju pad nataliteta: u 183 od 195 zemalja sveta natalitet će toliko opasti da bez useljavanja neće moći da održe broj stanovništva.\nPrema prognozama, broj stanovnika će porasti u afričkim zemljama južno od Sahare. Za 80 godina, Nigerija bi mogla da ima 800 miliona stanovnika i tako bude druga po broju stanovnika na svetu - posle Indije.\n"Kada žene imaju veći pristup obrazovanju i kada mogu da kontrolišu rađanje, u proseku se odlučuju za manje od 1,5 dece", objašnjava vođa studije Kristofer Marej, sa Instituta za zdravstvena merenja i procene (IHME) vašingtonskog univerziteta u Sijetlu, kojeg podržavaju Bil i Melinda Gejts.\nOvakav razvoj je zapravo "dobra vest" za čovekovu sredinu, kazao je Marej. Manji broj ljudi na svetu mogao bi da smanji proizvodnju hrane i samim tim i štetnih gasova. Ali, za zemlje u podsaharaskoj oblasti predviđeni porast broja stanovnika će, prema Mareju, doneti i bolje ekonomske šanse.\nZa najveći broj zemalja van Afrike bi manje radne snage, moglo da izazove "teške negativne posledice po privredu". Tako bi broj radno sposobnog stanovništva u Kini, sa današnjih 950 miliona opao na svega 350 miliona u 2100. godini, što je za 62 odsto manje.\nGlavni i odgovorni urednik magazina "The Lancet" , Ričard Horton objašnjava da studija pokazuje radikalno pomeranje geopolitičkih odnosa moći. "Svet će na kraju ovog veka biti mulitpolaran, sa Indijom, Nigerijom, Kinom i SAD kao najvažnijim silama", zaključio je on.\nPost od branko » 29 Jul 2020, 16:04\nKoristeći miks postojećih dostupnih tehnologija, grupa Korejaca je zamislila dron čiji je zadatak da se izbori s bacilima i virusima, i to uz pomoć UV LED svetla. Njegova primena može biti široka, od domaćinstava do institucija poput bolnica. Globalna kriza prouzrokovana Kovidom-19 utiče na nas na svim nivoima. Stvar je postala više nego ozbiljna, tako da mnogi stručnjaci za razne oblasti pokušavaju da pronađu odgovor na brojna pitanja u veyi sa pandemijom.\nJavni transport predstavlja jednu od najvećih prepreka u misiji oslobađanja od pošasti zvane „koronavirus“. Definitivno, s obzirom na katastrofalne rezultate u svetu u vezi s brojem obolelih, jasno je da nije odrađen baš najbolji posao. Autobusi, podzemna železnica, avioni i javni prostori, predavljaju veliki rizik od prenošenja zaraze.\nDa bi se uhvatio ukoštac s virusom, korejski tim sastavljen od dizajnera i studenata, konstruisao je dron zadužen da lovi i uništava „mikrobe“, održavajući javne prostore čistim. Na prvi pogled, čini se „nemoguća misija“. Da li je stvarno tako?\nAktuelna tehnologija zahteva dezinfekciju površina uz pomoć tehničkih lica, što možemo videti da se obavlja širom sveta. Međutim, ovo predstavlja višestruki problem. Svaki put kada koristimo ljudsku radnu snagu za dekontaminaciju prostora, osobe koje to rade su pod rizikom. Šta onda uraditi?\nPostoji i drugi problem, a to je da je većina ljudi – lenja. Čak i kada su plaćeni da urade nešto, ljudi vole da „hvataju krivine“. To nije njihova greška, prosto mozak tako funkcioniše i nastoji da potroši što manje energije za funkcionisanje. Kako to rešiti?\nPa, recimo uz ukomponovanje postojećih tehnologija u jednu skladnu soluciju – dron. Korejska letelica je kadra da dezinfikuje površine i prostore uz pomoć UV svetlosti.\nTo znači da tamo kuda ona prođe, virusa više nema, a ima i odgovarajući naziv – „Ghost“ (duh). Ghost funkcioniše tako što koristi čitav spektar kamera i senzora. Ipak, njegovo glavno oružje je UV LED svetlo, i to ne pri bilo kojoj talasnoj dužini.\nNaime, ovaj dron koristi najsnažniju talasnu dužinu u okviru ultraljubičaste svetlosti, nadmašujući čak i onu koja se koristi u medicinskoj primeni. Suštinski, reč je o „mini“ suncu, koje ne „peče“ baš tako jako, ali dovoljno da se „vampiri“ razbeže. Svako od kućišta propelera ima garnituru ovih dioda.\nPrilično je teško odrediti gde je prednji, odnosno zadnji deo ove stvarčice, mada joj je dizajn zaista sjajan. Bela kolor šema, sa svetlo sivim akcentima i providnom crnom zaštitnom površinom za LED diode, kamere i senzore, čini ovu letelicu futuristički atraktivnom. Definitivno izgleda i skupo, a i čisto sumnjamo da će biti jeftinije veryije ukoliko dođe do njene realizacije.\nHajde da pogledamo stvari iz sledeće perspektive: da li idete na posao autobusom ili možda tramvajem, ili koristite taksi? I koliko taksi vozača znate istinski dezinfikuje svoja vozila nakon svake vožnje? Dakle, kada autobus dođe do krajnje stanice, tu ga čega Ghost. Kada putnici i vozač izađu, na scenu stupa on.\nDron ulazi u vozilo, vrata se zatvaraju, a pulsirajuće plavo svetlo počinje da se emituje iz njega. Uz nekoliko prolazaka enterijera, nakon vremenskog perioda od 30 sekundi, vrata se otvaraju. Dron se vraća u svoju stanicu, a vozač na svoje radno mesto. Dve stanice kasnije, ulazite vi. Ovoga puta, držite se za šipke bez bojazni da li ih je pre vas držalo neko zaraženo lice.\nIsti ciklus funkcioniše za svaki tip javnog transporta, od autobusa, tramvaja, podzemne železnice, do aviona, vozova pa čak i automobila.\nMeđutim, to što imamo ideju, ne znači da ćemo je primeniti u stvarnom svetu. Dok ovo pišemo, Ghost je još uvek u fazi rendera, tako da i dalje zavisimo od ljudske radne snage, što znači da i dalje moramo da budemo izuzetno oprezni.\nPost od Bibliotekar » 30 Jul 2020, 11:35\nPost od branko » 01 Feb 2021, 16:27\nPonovo čipovali životinju: "To je jedan srećan majmun"\nKompanija Neuralink je ugradila čip u jednog majmuna, kako bi životinja mogla da "igra video-igre svojim umom", rekao je vlasnik Neuralinka, Ilon Mask.\nIZVOR: B92 PONEDELJAK\nOn je, tokom konferencije na privatnoj društvenoj mreži Clubhouse, objasnio kako Neuralink trenutno testira tehnologiju na "majmunu sa bežičnim implantom u glavi".\n"Ne možete da vidite gde je implant. On je jedan srećan majmun", izjavio je Mask, dodavši kako će se više detalja o ovim testovim znati u narednih nekoliko meseci, prenosi Sky News.\nMilijarder je sagovornicima rekao i kako je inspektor američkog Ministarstva poljoprivrede laboratoriju kompanije opisao kao "najlepše mesto za majmune koje su ikada imali pilike da pregledaju".\n"Jedna od stvari koju pokušavamo da otkrijemo, jeste da li možemo da učinimo da majmuni međusobno igraju ping-pong umom? To bi bilo kul", izjavio je Mask.\nKako je dodao, sićušni implant koji je kompanija razvila sadrži više od 3.000 elektroda, pričvršćenih za fleksibilne niti veličine oko 1/10 dlake. Krajnji cilj je stvaranje direktne veze između mozga i računara.\nGlavni neurohirurg Neuralinka, dr Metju MekDugal, rekao je da će se prva ispitivanja fokusirati na pacijente sa paralizom ili paraplegijom, iako nije dao i datum kada će ova ispitivanja započeti.\nU kompaniji se nadaju da bi ova tehnologija mogla da doprinese pronalaženju leka za neurološka stanja poput Alchajmerove bolesti i demencije, ali i kod povreda kičmene moždine.\nPodsetimo, ovo nije prvi put da je u neku životinju ugrađen čip Neuralinka, jer je prošle godine to bio slučaj sa svinjom.\nPost od Bibliotekar » 09 Apr 2021, 17:15\nA monkey equipped with Elon Musk’s NEURALNIK device play Pong with its brain\nP.S. Well, now we do know what the next US President will look like...


Naslovna » Izlasci » Akcije » Počela prijava za prvi srpski turnir u Monopol-u!\nAh Neša 13. april 2016. Akcije Postavite komentar\nLjubitelji čuvenog Monopol-a imaće priliku da testiraju svoje strateško razmišljanje, ali i sreću, na prvom domaćem turniru u ovoj društvenoj igri.\nSvi zainteresovani za učešće u takmičenju mogu već od danas da se prijave putem Facebook stranice Monopol Srbija, kao i na info pultu u Delta City-ju do 27. aprila.\nTakmičari će imati priliku da odmeravaju snage na domaćoj verziji Monopol-a, pa će moći da „trguju“ i bore se za osvajanje najatraktivnijih simbola svoje zemlje, kao što su Sirogojno, Đavolja varoš, Sabor trubača u Guči, Nišville, Golubac, Sremski Karlovci i dr. Za najbolja tri igrača obezbeđene su i vredne nagrade.\n– Srbija sada ima svoju tematsku verziju Monopol-a, pa nam je izuzetno zadovoljstvo što samo godinu dana kasnije baš ovde organizujemo veliki turnir. Želimo da se ljudi zabave, upoznaju nove prijatelje, ali i podsete se koliko je bogata i raznovrsna njihova zemlja – izjavio je Lazar Vuković, direktor za razvoj Monopol-a kompanije Winning Moves.\nViše od 80 godina Monopol-a\nDa podsetimo, srpska edicija Monopol-a je predstavljena prošle godine, kada su građani imali mogućnost da kandiduju svoja omiljena mesta, obeležja i druge znamenitosti Srbije i tako kreiraju ovaj savršeni suvenir koji predstavlja našu zemlju.\nU ovoj popularnoj igri uživaju i stari i mladi širom sveta već duže od 80 godina, a procena je da je do sada makar jednu partiju odigralo više od milijardu ljudi iz 114 zemalja!\nOd 1973. godine organizuju se i svetska prvenstva u Monopol-u, pa je tako na prošlogodišnjem turniru u Makau, u Kini, titulu najboljeg odneo Nikolo Falkone. On je uspeo da osvoji glavnu nagradu u iznosu od 20.580 dolara, što je ujedno i ukupna suma koja je u opticaju u igri.\nZato, ukoliko ste oduvek želeli da budete trgovac nekretninama ili važite za nezvaničnog finansijskog eksperta u svom društvu, ne propustite priliku da se prijavite za ovaj jedinstveni turnir i pokažete svoj talenat. (danubeogradu.rs)\nTagoviakcije delta city igre izlasci monopol turnir\nPrethodni Sajam građevinarstva od 19. do 23. aprila\nSledeći Sestre Gobović: Lepota je u tradiciji


Uputstvo za kreiranje Joomla višejezičnih sajtova - HubslideToggle navigationBUSINESSEDUCATIONTECHNOLOGYTRAVELMORE TOPICSSign upSign in HomeSvetlana ZecUputstvo za kreiranje Joomla višejezičnih sajtova of 33Uputstvo za kreiranje Joomla višejezičnih sajtova Svetlana ZecPublished on: Mar 4, 2016 Transcripts - Uputstvo za kreiranje Joomla višejezičnih sajtova\nKREIRANJE VIŠEJEZIČKOG SAJTA SA\nSvetlana Zec (cicans)\nCopyright Jean-Marie Simonet (infograf768)\nThis pdf is made available under the Joomla! Electronic Documentation License (JEDL)\n• Joomla 2.5 u sebi sadrži osnove za\nimplementiranje višejezičkog sadržaja u sajt\n• Višejezičnost ne radi na asocijativnom principu da\nsvaki sadržaj u jednom jeziku mora da ima\nekvivalent u drugom\n• Modul za redirekciju na HOME za svaki jezik\n• Omogudava različite menije za različite jezike\n• Omogudava jednostavnu izmenu prevoda\n• Ne poništava i ne sprečava mogudnost korišdenja\ndrugih menadžera jezika (dodatne ekstenzije)\nInstalacija jezika za Joomlu\nLinkovi za srpski\nInstalacija jezika sadržaja\nParametri treba da su jedinstveni, a najbolje je\nda imaju isto obeležje kao i paket jezika\nObeležje (tag) jezika je uvek sastavljeno iz tri dela i\nto je obeležje instaliranog jezika za Joomlu\nsr obeležje jezika uvek napisano malim slovima\nobična srednja crta –\nYU ili RS kod jezika uvek velikim slovima\nza dirilicu RS a latinicu YU\n• jednom kada se definiše bide dostupan svuda\ngde postoji izbor jezika\nPodrazumevana početna (Home) strana\n• Napravite podrazumevani meni za SVE jezike\n• Napravite stavku u meniju HOME koja ce biti\ndodeljena svim jezicima\nIdite na Module manager\n• sakrijte ovaj meni koji ste dodelili svim jezicima\nStruktura sadržaja na sajtu\n• Kreirajte za svaki jezik organizacionu strukturu\nodnosno kategorije i potkategorije\n• Svakoj odredite odgovarajudi jezik\nKreirajte sadržaj/članke u svakoj od kategorija i svakom\nčlanku odredite jezik\nSve sadržaje koje ste napravili možete\npretraživati i filtrirati po jeziku\nKreiranje menija i stavki menija za svaki jezik\n• Svaka stavka menija na određenom jeziku mora\nda ima definisan isti taj jezik ili “All” odnosno\n“SVI” –što znači da de se prikazivati na svim\n• Jedan meni mora imati jednu stavku koja de\npredstavljati početnu stranu za taj jezik\n(1 početna strana: za 1 jezik ->1 meni->1 stavka)\n• Stavke menija na nekom određenom jeziku\nmoraju imati sadržaj na tom istom jeziku – inače\nse nede prikazati\n• Opcija “All” odnosno “SVI” kao jezik se tretira kao\nbilo koji drugi određeni jezik\nSve stavke u okviru jednog menija mogu biti pridružene\nistom jeziku ili ‘All’.\nJedna od stavki menija samo u jednom meniju, mora\nbiti definisana kao početna HOME strana za taj jezik\nPored svakog menija kojem je\ndefinisan određen jezik i\npočetna strana za taj jezik\nAko sadržaj na određenom jeziku nema definisanu\npočetnu stranu na tom jeziku, u modulu za prebacivanje\njezika NEĆE postojati taj jezik.\nKreiranje meni modula\n• Napravite meni modul za svaki od menija\n• Odredite jezik za svaki od tih modula\n• Meni modul za jezik “svi” treba da prikazuje\nmeni koji sadrži samo stavke sa jezikom “svi”\n• Meni modul sa određenim jezikom može da\nprikazuje menije čiji je sadržaj ili na tom\nodređenom jeziku kao i one čiji je jezik “svi”.\nOdabrati novi modul za meni\nModul koji prikazuje meni sa nazivom\nsadrži početnu stranu za taj jezik\nOdredite šablon za svaki jezik\n• Ako želite možete za svaki jezik koristiti isti ili imati drugačiji\n• Za svaki jezik možete imati drugačiji/prilagođeni logo ili slogan.\n• Jedan šablon mora ostati kao podrazumevan za jezik “SVI”\nKreiranje modula za prebacivanje\n• Da biste mogli izabrati jezik na sajtu, potrebno\nje da kreirate modul mod_languages\n• Modul prikazuje ili zastavice ili naziv jezika\n• Objavite modul pre nego što omogudite\nLanguage Filter system plug-in.\nPrekidač za jezik\n9. Omogudite ‘Language Filter’ system\n• Da bi na sajtu funkcionisala višejezičnost potrebno je\nda omogudite ovaj dodatak\n• Omogudite ga tek pošto ste objavili modul za\nprebacivanje jezika (vidi prethodni slajd)\n• Opcije za definisanje ovog dodatka:\n– Jezik sajta za nove posetioce\n– Automatsko prebacivanje jezika\n– Pridruživanje stavki menija za različite jezike\n– Da li da se prikazuje kod podrazumevanog jezika sajta kada\nje uključen SEF URL\n– Životni vek kolačida za jezik\n– Prikazivanje meta tagova za menije sa pridruženim jezicima\n• U filteru za jezik podesite parametre\nDodatak za izmenu koda jezika za\ngenerisani HTML dokument\nMenu Association ili pridruživanje\nstavki menija drugom jeziku\nsamo en-GB stavke menija su prikazane u padajudem meniju\nKada aktivirate filter za jezik (prethodni slajd) uključite “pridruživanje” tj. ‘Menu Association’\nkliknite na ‘Yes’, da biste u opcijama za definisanje stavke menije dobili novi slajder ‘Menu\nMenadžer menija prikazuje\nZa svaki jezik možete da imate\nodgovarajudi naziv sajta\nizmena instaliranog prevoda\nOdaberite jezik i prevod koji želite da menjate\nTražite konstantu ili\nvrednost koju želite da\nDatoteka u kojoj se nalaze izmene\ni izmenite vrednost\nPre nego što objavite vaš višejezični\n• Da li je objavljen jezik sadržaja?\n• Da li je odgovarajudi jezik sadržaja instaliran i aktivan?\n• Da li za svaki jezik postoji objavljen sadržaj za početnu\n• Da li je meni modul koji prikazuje početne strane\nobjavljen za svaki jezik?\n• Da li je meni sa početnom stranom i modul koji ga\nprikazuje koji je odrđen za jezik “svi” neobjavljen?\n• Da li ste objavili modul za prebacivanje jezika?\n• Da li je 'Language Filter' system plug-in aktiviran?\nAko vam je potrebna pomod u vezi sa\nprevodom ili u vezi sa Joomlom,\nJoomla Serbian/Montenegrin Forum\nhttp://forum.joomla.org/viewforum.php?f=29Related DocumentsKeep on trucking`


Osovina termostata - Forum 024\n#1 Post od zokce » Uto Apr 24, 2018 1:10 pm\nTreba da produzim osovinu termostata na termo peci. Ima li neki zgodan nacin?\nImam u rezervi neispravan termostat sa kojeg moze da se iskoristi osovina.\nRe: Osovina termostata\n#2 Post od Mata » Uto Apr 24, 2018 2:07 pm\nkoja peć ? I zašto bi produžavao .\n#3 Post od zokce » Uto Apr 24, 2018 3:22 pm\nImam razloge za to. U pitanju je Magnohrom termo pec, koja ima veliki tocak na termostatu i koji viri sa strane. Zbog toga, i verovatno dugogodisnjeg koriscenja, tesko se pomera u jednu stranu. Malo je komplikovano da se unutra demontira drzac termostata, malo je tesno i nece imati prostora da se postavi termostat na novo mesto.\nRacunam da mi je jednostavnije da probusim rupu na prednjem panelu, produzim osovinu termostata i stavim dugme kao na Elind termopeci.\n#4 Post od Mata » Uto Apr 24, 2018 4:19 pm\nAko je sa strane jesi li siguran da je magnohrom , da nije cer.\nU svako slučaju, ako ti je ovakav točkić\nOnda treba da menjaš termostat i da vidiš jel dugme puklo po sredini gde je limčić.\nTo ti je jedini lek ako teško se okreće, samo zamena termostata\n#5 Post od zokce » Uto Apr 24, 2018 4:54 pm\nMoguce da je Cer, nije kao ovo na slici, a nije ni Elind.\nPogledacu jos da li je dugme napuklo, rasklapao sam to jesenas pred ukljucivanje peci, termostat se lako okrece kad se skine dugme. Nisam uocio da je dugme napuklo, mada nisam detaljno ni zagledao. Hvala na savetu, ako je dugme puklo i ako uspem da nadjem, resen je problem.\n#6 Post od zokce » Sub Apr 28, 2018 1:48 pm\nNa zalost, nisam slikao, ali sam resio. Prokleta limarija pravi probleme. Plasticno dugme-tockic i termostat su u redu, ali limeni nosac termostata se pomera, pa tockic zapinje o okolni lim. Malo igranja sa polozajima i namesteno je.\n#7 Post od Mata » Sub Apr 28, 2018 1:59 pm


Luka nije hteo ni da stane na vagu, a sada je primer drugima – PROFEX ACADEMY\nRADNIM DANOM: 06:00 – 21:00 · SUBOTOM: 07:00 – 15:00 \nOpen/Close Menu Akademija zdravog zivota\nLuka nije hteo ni da stane na vagu, a sada je primer drugima\nLuka (16) nije želeo da se izmeri na vagi. Imao je svoje razloge. U PROFEX akademiju je došao sa 120 kilograma i nizom zdravstvenih problema. Posle dijagnostičkog pregleda utvrđeno je da ima veliku količinu masnog tkiva i višak tečnosti, a status muskulature i nivo razvijenosti motoričkih sposobnosti su mu bili ispod proseka za dete njegovih godina. Program je završio sa 40 kilograma manje.\nNjegova majka Jelena objasnila je da se obratila profesoru dr Dušku Iliću u avgustu 2016. godine, kako bi pomogla sinu da reguliše prekomernu težinu.\n“Moja dodatna zabrinutost je bila i zbog povišenog krvnog pritiska, koji je Luka imao tokom leta 2016 (160/100), kao i njegovog problematičnog ponašanja i navika ishrane. Hranio se impulsivno, krišom je jeo slatkiše, hiper kalorijsku hranu, i pio veće količine zaslađenih napitaka – kokakolu, fantu, energetska pića”, rekla je Jelena.\nPrema njenim rečima, Luka je konstantno odbijao da proveri svoju težinu, tako da dok nije stao na vagu u PROFEX-u niko nije imao uvid u činjenicu da je imao šokantnih 120,7 kilograma.\n“Mislim da je ceo program koji je tekao kroz osam meseci rada, a koji je profesor dr Duško Ilić vodio, bio usklađen i primeren Lukinoj situaciji. Da, Luka je imao krize i trebalo ga je podržati da iz kriza izađe i ne odustane. Tu su od instrumantalne važnosti bili treneri, osoblje iz dijagsnotiek i dr Vujić koji su Luki bili posvećeni i radili sa njime na visoko profesionalnom nivou.”\nOna je dodala da su prvi rezultati smanjenja telesne mase bili vidljivi vrlo brzo, posle tri, četiri nedelje u PROFEX-u, što je Luki dalo jaku motivaciju da nastavi dalje.\n“Luka nije bio srećan u debelom telu, a meni je bilo teško da ga gledam takvog, jer sam osoba koja živi i propagira principe zdravog zivota. On je pokušavao da oslabi u nekoliko navrata, uz moju asistenciju, kada smo korigovali ishranu i povećali fizičku aktivnost. Nazalost, nije bilo rezultata”, rekla je Jelena.\nKako je istakla, svi u PROFEX-u su bili izuzetno stručni i posvećeni radu sa Lukom, a to je nekada značilo i implementaciju korektivnih mera. Gubitak kilograma uticao je da postane pozitivna osoba, usmerena na ciljeve u životu. U toku rada bilo je problema, od unosa veće količine tečnosti do psiholoških kriza, ali je u određenom trenutku to sve prevaziđeno.\n“Želim da napomenem posebnost gospodina Miloša Ubovića, koji je uvek bio tu da izgovori pravu reč, koju je bilo potrebno čuti u datom momentu i koji je svojim razumevanjem situacije i razmenom informacija, pomagao da se uvek situacija na najbolji mogući način reši”, navela je Lukina majka i dodala da je beskrajno srećna što se njeno dete pravilno razvija. Sada je dostojanstven i zdrav mladić, zahvaljujući radu i posvećenosti dr Ilića i njegovog tima.\n“Šta može jedna majka više da poželi nego da ima nasmejanog, samopouzdanog sina, koji odgovorno pazi na sebe i daje primer drugima. Transformacija koju je Luka doživeo je veoma značajna u mnogim segmentima ponašanja i zaista daje primer svojim vršnjacima u Srbiji i Engleskoj – da sve što se istinski želi, uz pravu podršku, može i da se ostvari ako se vredno radi”, rekla je Jelena.\n(Na fotografiji Luka u društvu profesora dr Duška Ilića i majke Jelene)\nOna je dodala da je svaka poseta PROFEX-u bila nadahnuta pozitivnom energijom i jednostavnošću, iako se radilo o ne tako malom zahvatu kao što je gubitak 40 kilograma težine.\nLuka je za vreme provedeno u našoj Akademiji smršao 36 kilograma, a kada je završio program još četiri kilograma.\nProfesor dr Duško Ilić naglasio je da je u radu sa Lukom bilo mnogo psihofizičkih oscilacija i da je zbog toga bilo potrebno da svi, koji su bili uključeni u program, sarađuju konstantno 24 sata.\n“Samo na taj način smo postigli da bilo kakav takozvani pad možemo da iznesemo zajedno, a da pri tom ostanemo sa malom količinom negativne kreacije. Izrazito mladi ljudi ne prihvataju pouku tek tako i na doboljno kvalitetan način. Vremenom, pobedili smo mnogo problema u neposlerdnom vežbanju i hranjenju, Luka se adaptirao na naše sugestije i u jednom trenutku taj posao je bio vojnički ispravan”, rekao je dr Ilić.\nProfesor je dodao da je sa Lukom potrebno uraditi izuzetne finese u periodu koji dolazi, a koje se odnose na finalni oblik musculature koji će nositi u životu.\n(Na fotografiji Luka sa trenirima PROFEX akademije)\nJoš jedno priznanje PROFEX akademiji – dr Vladimir Mrdaković u stručnom štabu omladinske reprezentacije\nMladi košarkaši brzo napredovali u PROFEX akademiji\nPostignut vanserijski rezultat u tretmanu skolioze\nJovana: Hvala dragim ljudima, ja sam sada druga osoba\nSara Vučićević uz PROFEX akademiju do ostvarenja sna!\nVukota: Posle treninga u PROFEX-u bio sam srećan


BIC Denizbank A.Ş., Mecidiyeköy, İstanbul (Turska) (SWIFT kod).\nNaziv banke: Denizbank A.Ş., Mecidiyeköy\nBIC Denizbank A.Ş., Mecidiyeköy, İstanbul (Turska) (SWIFT kod)\nBIC za Denizbank A.Ş., Mecidiyeköy u gradu İstanbul je DENITRISXXX. Skraćenica BIC označava 'poslovni identifikacioni kod' (ranije 'bankovni identifikacioni kod'). Ovo je međunarodno standardizovani kod za identifikaciju filijala u platnim transakcijama. Koriste ga kreditne institucije, brokeri i slične kompanije širom sveta i on na jedinstven način identifikuje svakog partnera koji direktno ili indirektno učestvuje u platnim transakcijama. BIC/SWIFT BIC se u platnim transakcijama koristi u kombinaciji sa IBAN-om (= međunarodni broj bankovnog računa), pri čemu BIC identifikuje banku, a IBAN identifikuje relevantni račun koji se tamo nalazi.\nSedište banke je Denizbank A.Ş., Mecidiyeköy u gradu İstanbul. Shodno tome, İstanbul se nalazi u zemlji Turska. Denizbank A.Ş., Mecidiyeköy se može kontaktirati na 2122131220.


Odgovor: Kada su u pitanju zaprećene kazne za dela predviđena Konvencijom, čini se da se, nakon podataka navedenih u prethodnim odeljcima, one mogu smatrati odgovarajućim za najveći broj dela. Istovremeno, sva dela pripadaju kategoriji dela za koja se može izreći kazna zatvora od jedne ili više godina. Time je i uslov o izručenju učinilaca predviđen Konvencijom o ekstradiciji ispunjen.\nMeđutim, zabrinjava činjenica o nepotpunoj statistici kriminaliteta uopšte, uključujući i dela nasilja prema ženama i nasilja u porodici. Najčešće izostaju podaci o žrtvama, odnosu u kojem su oštećeni i učinilac, težini krivičnih dela. Na opštem planu je najčešća izrečena krivična sankcija u Srbiji u poslednjih pet godina uslovna osuda (između 55 i 59% ukupno izrečenih sankcija). Na drugome mestu nalazi se kazna zatvora, čiji je udeo u ukupno izrečenim sankcijama od 22 do 32,6%. Najčešće izrečena kazna zatvora traje od tri do šest meseci (oko 26–27%), a gotovo polovinu iznose osude na zatvor u trajanju od 3 meseca do godine dana (oko 49%).2\nMeđutim, kada se pogleda udeo kazni zatvora do tri meseca, on predstavlja skoro 1/5 zatvorskih kazni (oko 18%). Ukoliko uporedimo prosek kazni izrečenih u toku 2011. za dela nasilja prema ženama i nasilja u porodici, u odnosu na ukupni broj osuđenih lica, stiče se utisak da se – izuzev dela protiv polne slobode, u kojima je značajno veći prosek izrečenih kazni zatvora, naročito za učinioce dela nasilja u porodici – sud češće opredeljuje za mere uslovne osude. Takođe se čini neprimerenom mera uslovne osude za delo obljuba sa detetom, koju je sud u toku 2011. godine doneo u dva slučaja, kao i za delo zapuštanje i zlostavljanje maloletnog lica (28 slučajeva).\nIstraživanje pravosudne prakse,3 u uzorku od 303 sudska predmeta koja su pravnosnažno okončana, pokazuje da je na prvome mestu po učestalosti osnovni oblik krivičnog dela (59%), a slede pravne kvalifikacije iz st. 2 (22,6%) i st. 3 (12,5%). Kvalifikacija po st. 4 nije bilo, dok se kvalifikacija po st. 5 (kršenje mera zabrane izrečenih u parničnom postupku) u ispitivanom uzorku pojavilo samo u osam slučajeva. U posmatranom uzorku sudskih predmeta apsolutno je dominiralo fizičko nasilje (92,8%), dok je psihičko nasilje izvršeno u dve trećine (66,5%) svih slučajeva, pri čemu je u devet od deset slučajeva koincidiralo s fizičkim nasiljem, a retko se pojavljivalo samostalno (11%). Seksualno nasilje i ekonomsko zlostavljanje žrtve po pravilu su koincidirali sa fizičkim nasiljem.\nU ovom uzorku bilo je i 3% oslobađajućih presuda. Postupak za kažnjavanje pre glavnog pretresa primenjen je u 3,3% predmeta. U strukturi izrečenih krivičnih sankcija u postupku pred prvostepenim sudom dominiraju mere upozorenja – 74,3%, pre svega uslovna osuda. Kazna je izrečena tek svakom petom učiniocu (21,6%), i to kazna zatvora u 14,8% i novčana kazna 6,8%. Dužina kazni zatvora kretala se u rasponu od jednog do 24 meseca, sa srednjom vrednošću od pet meseci. Preovladavaju zatvorske kazne u trajanju od tri do šest meseci. U ovom uzorku mere bezbednosti izrečene su u svakom četvrtom postupku, bilo samostalno ili uz drugu krivičnu sankciju. U strukturi mera bezbednosti preovlađuju mere obaveznog lečenja alkoholičara (62,8%), a u četvrtini slučajeva izdaje se mera obaveznog psihijatrijskog lečenja (čl. 81 i 82 KZ). Najčešće su ove mere izrečene uz uslovnu osudu (66,6%) ili kaznu zatvora (29,1%).\nAutorke ovog istraživanja navode da struktura izrečenih krivičnih sankcija nije bila nezavisna od odnosa učinioca i žrtve. Naime, verovatnoća da će biti izrečene mere upozorenja, pre nego kazna, bila je najviša u slučaju viktimizacije bračne partnerke/partnera, ali znatno niža u slučaju viktimizacije bivših supruga, a naročito majki i očeva. Dakle, šansa da se za delo izrekne zatvor bila je najveća u slučaju nasilja prema roditeljima, ali se u tim slučajevima beleži i veći broj učinilaca povratnika. Kada se učinilac povratnik koji viktimizuje roditelje uporedi sa učiniocem povratnikom koji viktimizuje suprugu, veća verovatnoća da bude osuđen na kaznu zavtvora bila je kada je delo učinjeno prema roditeljima.\nTo, prema autorkama, indirektno potvrđuje postojanje stereotipa kod predstavnikâ pravosuđa u smislu „okrivljavanja“ žena koje su izložene nasilju u braku ili u vanbračnoj zajednici. Istovremeno, to može značiti da državni organi očekuju od žrtve-partnerke da sama, u sudskom postupku ili na drugi način, reši problem nasilja, jer se ona vidi ne samo kao „kriva/odgovorna“, već i kao sposobna da samostalno, bez pomoći državnih organa, rešava probleme nasilja kojima je izložena. Moguće je da otuda potiču i prevelika očekivanja državnih organa da žrtva ostane u postupku.\nOdgovor: Krivični zakonik4 ne predviđa mere nadzora nakon izdržane kazne za lica osuđena na zatvorsku kaznu. Istovremeno, kada je u pitanju lice prema kojem je sud izrekao uslovnu osudu, moguće je da bude izrečena i mera zaštitnog nadzora (čl. 71). Na ovaj način lice stavljeno pod zaštitni nadzor obavezuje se na izvršenje različitih obaveza, kao što su javljanje organu nadležnom za izvršenje zaštitnog nadzora, ispunjavanje obaveza izdržavanja porodice, čuvanja i vaspitanja dece i drugih porodičnih obaveza, posećivanje profesionalnih i drugih savetovališta ili ustanova i otklanjanje ili ublažavanje štete pričinjene krivičnim delom, a naročito izmirenje sa žrtvom učinjenog krivičnog dela (čl. 73).\nZakon o posebnim merama za sprečavanje vršenja krivičnih dela protiv polne slobode prema maloletnim licima5 propisuje posebne mere koje se mogu sprovoditi posle izdržane kazne zatvora, kao što su obavezno javljanje nadležnom organu policije i Uprave za izvršenje krivičnih sankcija, zabrana posećivanja mesta na kojima se okupljaju maloletnici, obaveštavanje o promeni prebivališta ili radnog mesta.\nZakon o izvršenju krivičnih sankcija6 propisuje da Uprava za izvršenje krivičnih sankcija organizuje, sprovodi i nadzire izvršenje kazne zatvora i uslovne osude sa zaštitnim nadzorom. Ovim zakonom je predviđeno (čl. 181) i da u slučajevima kada se lice osuđeno za krivična dela protiv života i tela, protiv polne slobode ili protiv braka i porodice, otpušta sa izdržavanja kazne zatvora, odnosno uslovno otpušta, kao i u slučaju bekstva iz zatvora, zavod obaveštava žrtvu krivičnog dela, ako je ona to tražila i ako procena rizika zavoda ukazuje na potrebu preventivne zaštite žrtve. Zakon o izvršenju vanzavodskih sankcija i mera7 propisuje da poslove izvršenja sprovodi organizaciona jedinica nadležna za alternativne sankcije odnosno Poverenička služba, u okviru Uprave za izvršenje krivičnih sankcija, koja je nadležna za praćenje izvršenja mere zabrane prilaženja, sastajanja ili komuniciranja sa određenim licem, kao i nadzor nad uslovno otpuštenim licem.\n U originalu na engleskom ovaj paragraf glasi: – withdrawal of parental rights, if the best interests of the child, which may include the safety of the victim, cannot be guaranteed in any other way […] i prevodi se: lišavanje roditeljskog prava, ukoliko se najbolji interes deteta, koji se može odnositi i na pitanje sigurnosti žrtve, ne može garantovati ni na jedan drugi način (prevod Vanje Macanović).\n Republički zavod za statistiku, Punoletni učinioci krivičnih dela u Republici Srbiji 2012.\n Zakon o izvršenju vanzavodskih sankcija i mera, Službeni glasnik RS, br. 55/2014.


Evo šta će se desiti ukoliko Bor pre ili posle izbora dobije STATUS GRADA | Ist Media\n08:10: AM Wednesday September 23, 2020\nEvo šta će se desiti ukoliko Bor pre ili posle izbora dobije STATUS GRADA\nBOR, U slučaju da opština Bor do lokalnih izbora zakazanih za 4. mart dobije status grada, to neće uticati na izborni proces, već će kandidati dobiti status kandidata odbornika za gradsku skupštinu, umesto dosadašanjeg statusa kandidata odbornika za Skupštinu opštine Bor, tumači načelnica opštinske uprave Bor, Ljubinka Jelić.\nOna kaže da se ništa značajno neće desiti i u slučaju da Bor posle izbora dobije status grada, jer je opštinska uprava u pretohodnom periodu već pripremila izmenu Statuta i izmenu Odluke o organizaciji opštinske uprave, odnosno sva normativna akta koja su od značaja za funkcionisanje grada.\nFunkciju gradonačelnika do sledećih izbora obavljao bi novoizabrani predsednik opštine, a Opštinsko Veće bi u tom slučaju postalo Gradsko veće.\nLjubinka Jelić je obavestila i da je odluka o izborima za 4. mart već objavljena u Službenom glasniku, pa je Opštinska izborna komisija preduzela sve izborne radnje.\n“U skladu sa tim Opštinska izborna komisija je jutros imala prvu sednicu u novom sastavu, gde je doneta odluka kojom su utvrđeni izgled i sadržaj obrzaca za izbore, i doneta odluka o tome šta treba da sadrži sporazum građana koji žele da učestvuju u izbornom procesu kao podnosioci izbornih listi,” kaže načelnica Opštinske uprave.\nPredsednik Opštinske komisije, koja sada broji osam članova je diplomirani pravnik, Radmilo Guševac.


Problemi zbog hidroenergetskog projekta “Gornji horizonti” – Ekolozi vec zvone na uzbunu – Bistro Bosno i Hercegovino!\n28. Maja 2008. 5. Juna 2019. Rusko\t1 Comment\nTo je proces koji traje od sedamdesetih godina i nemoguce ga je riješiti jednom akcijom, kaže Marinko Dalmatin\nMegahidroenergetskim pojektom “Gornji horizonti” Republike Srpske, kojim je predvidjena izgradnja tri nove hidroelektrane – Nevesinje, Dabar i Bileca, prema rijecima strucnjaka doveden je u pitanje vodostaj, opskrba pitkom vodom i opstanak eko-sistema rijeke Neretve. Iako su brojni hrvatski i bh. strucnjaci i nevladine organizacije upozoravali na velike posljedice projekta, do sada ništa nije poduzeto i posljedice su vec primjetne. Za spašavanje onoga što je ostalo u slivu Neretve, prema rijecima predsjednika Ekološkog udruženja “Lijepa naša” iz capljine i “Neretva delta foruma” Marinka Dalmatina, potrebno je podici procenat površina pod zašitom.\n– Trenutno radimo na projektu koji predvidja podizanja površina pod zaštitom sa 0,5 na tri posto površina u BiH. Tim povecanjem bi stavili pod zakonsku zaštitu odredjena podrucja. U projekt bi trebala biti uvrštena inicijativa za proglašenje podrucja\nBjelašnice, Treskavice i Jahorine, te Une nacionalnim parkovima, proširenje granica parka prirode, te aktivnosti vezane za zaštitu Neretve i Trebišnjice – kazao je Dalmatin za “San”.\nProjekti zaštite Neretve bit ce predstavljeni na simpoziju 30. maja, nakon cega pocinju prvi poslovi na realizaciji.\n– To je proces koji traje od sedamdesetih godina i nemoguce ga je riješili jednom akcijom. Sada cemo uspostaviti koaliciju nevladinih organitacija u slivu rijeke Neretve, napraviti sporazum i uspostaviti saradnju sa prekogranicnim podrucjem, nakon cega cemo zapoceti kategorizaciju podrucja za zaštitu sliva Neretve – kaže Dalmatin. “Neretva delta forum” ce raditi zajedno s forumom iz Hrvatske jer su ciljevi zajednicki.\n– Pokrenut cemo inicijativu da se oformi tijelo koje ce pregovarati i dogovarati vladinim institucijama u BiH buducu zaštitu, nakon cega cemo prekogranicnim partnerskim odnosom i zajednickim projektima pokušati preko vlada da zaštitimo sliv Neretve – kaže Dalmatin.\nHercegovacki ekolozi do sada su razgovarali sa kantonalnim Ministarstvom turizma i okoliša, a nadaju se da ce ih federalni ministar turizma i okoliša Nevenko Herceg primiti vec ove sedmice i imati sluha za njihove inicijative.\nA. A. – SAN\nPročitajte i: 5 do 12 u zaštiti rijeka u Bosni i Hercegovini: Skočimo u njih prije nego bude prekasno!\n← Osnivac modernog pokreta za zaštitu okoline\nZavršena šaranska liga BiH za 2008. godinu →\nPutovanje za kompletnu porodicu: Sajam lova i ribolova, sajam kozmetike, i dječiji sajam\n30. Januara 2020. 23. Februara 2020. Senad 0\nOdržana prva dva kola Premijer lige BiH u lovu ribe na plovak\n17. Maja 2016. 5. Juna 2019. Senad 0\nSATNICA TAKMIČENJA II KOLA SPIN – LIGE BiH\n10. Avgusta 2009. 5. Juna 2019. Kovach 0\nOne thought on “Problemi zbog hidroenergetskog projekta “Gornji horizonti” – Ekolozi vec zvone na uzbunu”\n20. Januara 2010. at 15:45\nPregledano: 538 puta\nPostavio raso 29 May, 2008\nPoslati cu Vam slike sa Trebišnjice da vidite u kakvu se močvaru počela pretvarati nekada najveća ponornica u Evropi radi njihovih gornjih horizonata i smanjenog protoka rijeke, nikada nisu imali više vode a rijeka nikada nije imala manji protok!!!\nDana 20.09.2020 godine uspješno je održano KUP takmičenje u sportskom ribolovu u disciplini ‘lov ribe udicom na plovak’ pod nazivom


Bulatović: SNS lobi kontroliše sve vrste subvencija domaćoj poljoprivredi | N1 Srbija\nBulatović: SNS lobi kontroliše sve vrste subvencija domaćoj poljoprivredi\n14.08.2020. |14.43 >14.48 |\nPotpredsednik Stranke slobode i pravde (SSP) Dejan Bulatović izjavio je da sve vrste subvencija domaćoj poljoprivredi kontroliše, i o njima odlučuje, lobi Srpske napredne stranke (SNS), njihovih finansijera i onih koji imaju korist od njih.\n"Ljudi koji nisu spremni da se bave politikom ili neće da se bave politikom nemaju podršku države i to je ono na šta se mora hitno reagovati", kazao je Bulatović.\nOn je u video obraćanju putem Fejsbuk stranice SSP kazao da je jedini način da se to prekine smena vlasti i uvođenje kontrolisanih subvencija čime bi se sprečile malverzacije, a svi imali pođednaka prava na njih. Istakao je da je govedarstvo ozbiljan problem domaće poljoprivrede.\n"Poljoprivrednici ne znaju šta će sa govedima, a resorni ministar Branislav Nedimović nema rešenje", naveo je.\nPo njemu, rešenje je u preradi mesa, odnosno, moguće je iznaći klanice da prerade meso za naše tržište i naći načine kako da se ;to meso proda.\n"To postaje ozbiljan problem, mesare neće da ih kupuju, pa bi država trebalo da pritekne u pomoć", kazao je.\nNaveo je da se proizvođačima ne isplati da prodaju meso po ceni koju im nude mesari, pa bi, kako smatra, država trebala da omogući da po toj ceni prodaju meso, a da im na nju doda subvencije.\nOn je naveo da ministar poljoprivrede Nedimović ide po Srbiji i priča da su lepo rodili paradajz, šljive, višnje, i da poljoprivrednici imaju zaradu, dok oni istovremeno bacaju paradajz zbog niske otkupne cene, a šljive ne mogu da prodaju po ceni koja se nudi - i do 10 dinara po kilogramu, pa od nje prave rakiju.\n"Redovne subvencije kasne, posebno u preradi mleka. Nema dodatnih subvencija, to je ono što je najgore. Nemamo zaštitnu cenu žitarica...Još malo ćemo imati vršidbu soje i kukuruza, mi i dalje ne znamo koja je cena kukuruza", rekao je Bulatović.\nKako je rekao, država će sve da uradi samo neće da nađe pravo rešenje kako da se pomogne paorima, kako da plasiraju svoju robu i da budu plaćeni bar približno koliko su plaćeni poljoprivrednici u Evropi.\ndejan bulatović poljoprivreda SNS\nNaravno da ova bratija okupljena oko SNS-a kontroliše sav naš novac u njihovom sopstvenom interesu. Povoljne kredite mogu dobiti samo njihovi glasači. Zaista je sramotno kakve neznalice sprovode vlast u Srbiji. Zadužuju nas našu decu a možda i naše i unuke. Imao vlast koja svoje "privredne uspehe" zasniva na kreditima. Pa i budala može da uzme krediit i dobro živi dok ne potroši te pare, a kad dođe otplata kredita šta onda!\nI za Jovanjicu su kontrolisali.\n@evita jovanica je pilot projekat


Branković na Evropskom prvenstvu u brzom klizanju u Holandiji – Sport Centar Branković na Evropskom prvenstvu u brzom klizanju u Holandiji – Sport Centar\nSeniorski reprezentativac Bosne i Hercegovine u brzom klizanju (short track), Edin Branković, uz podršku Saveza kizačkih sportova BiH i KRK “The One”, od 11. do 13. januara će učestvovati na na Evropskom prvenstvu u Holandiji.\nBranković se trenutno sa reprezentativcima Hrvatske priprema u Zagrebu, a sa njima će 9. januara otputovati na takmičenje.\nZbog nedostatka adekvatne podrške i ledene plohe u Sarajevu, naš reprezentativac je prinuđen da pripreme obavlja vani i putuje sam na međunarodna takmičenja. Znajući našu situaciju, mnogi timovi i pojedinci nastoje da nam pomognu, pa će i ovaj put, kao i mnogo puta do sada, uz našeg reprezentativca na ovom takmičenju, bez naknade, biti poznati belgijski trener Pieter Gysel, saopćeno je iz Saveza klizačkih sportova BiH.\nBez obzira na okolnosti u Savezu očekuje dobar nastup Brankovića, te da u konkurenciji najboljih brzoklizača Evrope izbori nastup u finalu.\nEdin Branković učestvovao na samitu MOK-a u Tokiju\nNovo priznanje za bh. brzoklizača Edina Brankovića\nAutor: FENA, avg 28, 2018


Kad je bal nek je iz mora - Gourmet - Blog.hr - komentari na post\nma tko bi rekao..ja baš u trenu otvaranja ove stranice izustih kako sam nešto gladna, te pritom mislim na bogatstvo koje u fridgeu leži ( a pritom mislim na sočnu jabuku ), kad ono...opis hrane koji mi baš sad izmami apetit i slinu na usta..i što ću ja sad, ovako gladna??\n31.03.2006. (22:43) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\na jadna :-((( nema ti druge nego izmiješati dva decilitra brašna sa dva decilitra bijelog vina, u to dodati snijeg od dva bjelanjka, sve lagano promiješati, doliti par kapi ulja i još malko promiješati. Onu jabuku lijepo oguli i izreži na kriške oko centimetar. Uvaljaj ih u brašno, dobro zamoči u tijesto i prži tada na zagrijanom ulju. Kad ih ispržiš s jedne i druge strane lijepo ih pospi sa štaub šećerom i malo cimeta i eto !!!! :-)))\n31.03.2006. (23:23) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nImaš odgovor na sve! Heh, ovakav recept za pojesti jabuku nikad nisam vidjela ;D Nego, ovo o hobotnicama i morskoj živini.. kako bolje potrošit lovu.. da ti kažem ja.. znaš da sam bolesna i imam fetiš i tak to.. e pa ja bi (da zadovoljim tu svoju boleštinu) kupila neki radni stol i složila ga. Utrkivala se sama sa sobom. A kaj bi jela? E.. možda nekaj kaj ima u kuhinji, kruh i paštetu.. Znaš kaj, najbolje bi bilo da ti lijepo dođeš tu k meni i lijepo ti ja kupim sve kaj trebaš i ti kuuuuuhaš do besvjesti. Ja bi sve pojela, tako mi mlijeka u prahu. Jedino nemoj mahune i školjke.\n02.04.2006. (11:21) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nja lijepo kuham i onda sjednemo za novi radni stol, pojedemo i potom radimo na problemu zašto ne voliš mahune+školjke (što odvojeno, a što zajedno i to po klubovima zastupnika za mahune i školjke). pa do jutra kada umorni od rasprave klopamo kruh i paštetu (naravno guščju, home made).\n03.04.2006. (20:38) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\n08.04.2006. (12:56) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nja bi koristio sušenu hobotnicu\n10.04.2006. (10:17) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...\nE da je jastoga al skup,pozdrav\n12.07.2007. (17:46) - - - - - promjene spremljene- uredi komentar - obriši komentar - prijavi ovaj komentar kao spam - zabrani komentiranje autoru ovog komentara- učitavam...


UDAJE SE?! Posle tragedije koju je preživela Dea planira DUPLO slavlje?! Svima javlja LEPE VESTI?! | Najnovije vesti - Srbija danas\n17.07.2019. • 22:24 Srbija Danas/Alo\nPREPOLOVILA SE! Naša popularna pevačica DRASTIČNO SMRŠALA - ocrtala joj se REBRA! Evo kako SADA izgleda\nTagovi: Dea Đurđević, VIP, estrada, udaja\nZAR NA SRED ULICE?! Isplivala PRAVA ISTINA o odnosu Prijovićke i Filipa! Fanovi NE VERUJU šta vide!


Clanovi Vlade, gospodo poslanici, hocu da vas podsetim da smo se udaljili od teme i da centralno pitanje koje je danas na dnevnom redu nije uopste naivno niti bezazleno. Mi danas treba da donesemo odluku koja ima dimenzije daleko sire i sa daleko vecim posledicama. Pitanje je ovde da li cemo se zaloziti za zastitu elementarnih ljudskih prava, koja ovde pokusavaju da se izvrgnu ruglu i da se posprdno nazovu i simpaticnim udvaranjem, svaleracijom ili vec kako to hocete, a ovde se radi o grubom narusavanju elementarnih ljudskih prava, zlostavljanju i zloupotrebi sluzbenog polozaja.\nS jedne strane skloni ste da sve ove tvrdnje osporite i da trazite dokaze. Ovo nije sud. Dokazi su dostavljeni sudu i javni tuzilac je po sluzbenoj duznosti pokrenuo istrazni postupak. Ovde stoji veliki broj ljudi koji traze zastitu ljudskih prava; izmedju ostalog moram da vas podsetim da se ovde radi o 15 od 22 clana predsednistva, 8 od 9 republickih poslanika, dva od tri savezna poslanika iz Socijaldemokratije, u cijem izboru je gospodin Obradovic i sam ucestvovao i birao svoje najblize saradnike. Oni su svi trazili da se on povuce sa svih funkcija u stranci i Vladi zbog toga sto su na osnovu onoga sa cim su bili suoceni cvrsto uvereni da je on zloupotrebio sluzbeni polozaj i narusio elementarna ljudska prava.\nTacno je da u nasem zakonu kategorija seksualnog uznemiravanja ne postoji, ali javni tuzilac je elemente za pokretanje istrage nasao u drugim predvidjenim, odnosno postojecim oblicima krivicnog zakonodavstva. Dakle, to bi bila zloupotreba sluzbenog polozaja, zlostavljanje, i to bi bilo to sto bih ja na ovom mestu vama da kazem. Ako mislite da ovde treba da iznosimo neke detalje, oni ce biti na sudu iznoseni, ovo nije mesto na kojem se sudi. Mi ovde donosimo danas odluku o tome da li cemo sa jedne strane izvrgnuti ruglu nesto sto se zove zastita ljudskih prava, zastita najvecih vrednosti u nasem drustvu ili cemo podleci jednoj paranoicnoj atmosferi da je sve stvar neke zavere, sve stvar podmetanja, namestanja. Mozda smo dugo ziveli u vremenu u kojem se sve na taj nacin opravdavalo i objasnjavalo.\nMoram da kazem da s druge strane trazim da se demistifikuju nalazi te komisije i ako ovo nije pravi trenutak i vreme da se tacno kaze ko, kada, gde i zasto stoji iza jedne zavere.


Čačanin prelazi u Milan? - Ozonpress :: internet portal\nČačanin prelazi u Milan?\nPrema informacijama iz Italije, „roso-neri“ su spremni da plate obeštećenje od dva miliona evra za srpskog internacionalca.\nFilp Mladenović blista ove sezone u dresu BATE Borisova, sa kojim je ovog oktobra odbranio titulu šampiona Belorusije.\nNastupajući u Ligi šampiona, nekadašnji bek Borca iz Čačka i Crvene zvezde postigao je dva gola (i to u pobedi nad Romom) i potom bio deo tima kola najjačeg takmičenja. Takvim igrama, skrenuo je pažnju velikih klubova.\nJedan od njih je očigledno i Milan.\nPortali iz inostranstva saznali su, a domaći preneli, da je Mladenović želja Siniše Mihajlovića, trenera Milana, kao i da je posrnuli gigant navodno spreman da za usluge levog beka plati klubu iz Borisova i dva miliona evra.\nMIhajloviću gori pod nogama i ima imperativ pobeda u naredna dva kola, a Mladenović je baš pod njegovim vođstvom debitovao za „A“ reprezentaciju, u porazu od Francuske 31. maja 2012.\nPikado: Debi na državnom prvenstvu


26.03.2012. - 15:52\nfotonaponski sustavi, SAD, Kina\nAmeričko Ministarstvo trgovine je uvelo posebne naknade na uvoz dijela kineskih fotonaponskih ćelija zbog navodnih ilegalnih financijskih subvencija kineske vlade. Naknade se moraju platiti u gotovini pri uvozu FN ćelija od kristalnog silicija, bez obzira jesu li ili ne ugrađene u module. Odluka se odnosi na ćelije proizvedene u zadnjih 90 dana.\nAmerička solarna tvrtka Solyndra, koja je dobila 535 mil. dolara kredita i državnih garancija od američke vlade prije odlaska u stečaj, tvrdi da se nije mogla nositi s jeftinim kineskim proizvodima. Američka istraga je ustanovila da solarne tvrtke u Kini dobivaju nezakonite subvencije od najmanje 2,9%. Konačna odluka o posebnoj naknadi bit će donesena u lipnju 2012. godine, kada se utvrdi ugrožavaju li zaista kineski proizvodi američku industriju.\nNeki tržišni analitičari drže da ni garancije za Solyndru nisu sasvim legalne te da odluku o posebnim naknadama treba promatrati u svjetlu općeg zatezanja odnosa s Kinom zbog odnosa oprema iranskoj krizi, javlja novinska agencija UPI.


DA LI JE SOLARIJ ZAISTA ŠTETAN?! – Liječenje neizlječivih bolesti\nDA LI JE SOLARIJ ZAISTA ŠTETAN?!\nUkoliko se spremate na more, pa biste u solarij da malo pripremite kožu za sunce ili “nabacite” ten prije nego krenete na ljetovanje, razmislite još jednom. Prema riječima američkih stručnjaka sa univerziteta u Minesoti, redovni odlasci u solarij povezani su s trostruko većim rizikom za razvoj melanoma, najsmrtonosnijeg oblika raka kože.\nRazličit spektar, različita oštećenja\nValne dužine UVA i UVB spektra zračenja u solariju su različite od onih u sunčevom spektru, pa nas tako solarij vrlo malo priprema za sunce. Ten koji se dobije ravan je zaštitnom faktoru tri! Dakle, ništa od zaštite.\nS godinama je sve gore\nOštećenja kože nakupljaju se godinama, pa je rizik za melanom usko povezan s ukupnom izloženošću ultraljubičastim zrakama tijekom života. A, s obzirom na to da je UV zračenje u solariju i do tri puta jače od najjačeg podnevnog sunca, oštećenja su brža i snažnija.\n– Ten koji se dobiva izlaganjem kože zračenju u solariju neće zaštiti kožu. Boja koju tamo steknete je obrambeno nakupljanje pigmenta kao reakcija na oštećenje kože uslijed intenzivnog UV zračenja –\nSvako dobivanje tena, bez obzira da li smo pocrvenili ili ne, jest nova doza UV zračenja koja se množi tijekom godina. A, posljedice su brojne:\n– Prerano starenje kože\n– Gubljenje elastičnosti\n– Smanjivanje kolagenih vlakana\n– Pojava fleka i mitisera\n– Veća učestalost basocelularnog i planocelularnog karcinoma\n– Veća učestalost pojave melanoma\n– Ukoliko se ne koriste zaštitne naočale u solariju moguć je razvoj katarakte\nI povremeno je loše\nDa li idete često ili povremeno svejedno je. I jedno i drugo je loše. Nalazi stručnjaka sugeriraju da osobe koje povremeno odlaze u solarij imaju prosječno 75% veći rizik od dobivanja melanoma nego osobe istih godina koje nikad nisu koristile solarij.\nU nekim zemljama zabranjeno je korištenje solarija za osobe mlađe od 18 godina, zbog svjesnosti rizika kojem se osoba izlaže.\nKomentari isključeni za DA LI JE SOLARIJ ZAISTA ŠTETAN?!