...jer iskazati genija i njegovu genijalnost običnom čoveku, unapred je izgubljena bitka...\nŠta reći za čoveka za koga svetska veličina poput akademika Bratislava Tošića koji je, izmedju ostalog dva puta bio član komisije za dodelu nobelove nagrade, izjavio „drago mi je što sam živeo u vremenu Veljka Milkovića“, ili dr Peter Lindemana koji je izjavio za njegov pronalazak ... „time se ovo otkriće svakako svrstava u najvažnija otkrića u poslednjih 300 godina“... ili priznato najveći poznavalac rada i života Nikole Tesle prof. Dr Velimir Abramović ..“.Veljkov oscilator je ujedno najbolja mehanička analogija naizmenične struje, mora se priznati, bolja od bilo koje Tesline Analogije“. Da bi konačno i profesori Nikhade, Patil i Bansal sa Idijskog instituta u Nagpuru i zvanično objavili rezultate energetskog suficita dvostepenog mehaničkog oscilatora akakdemika Veljka Milkovića u Azijskom naučnom časopisu.\nOsim nabrojanih postoji i veliki broj radova eminentnih stručnjaka koje treba spomenuti kao što su Zoran marković, Jovan Marjanović, Ronald Pugh, Nebojša Simin, Aleksandar Slavković, Colin Gaud, Jovan Bebić, Zlatko Pangalić,...nabrojani bez zaslužujućih titula doktora i zvanja profesora.\nNapisao je 12 knjiga koji su prevedeni na više svetskih jezika i na osnovu kojih je , do sada snimljeno nekoliko igranih dokumentarnih filmova. Poseduje 114 pronalazaka a do sada je za svoj rad dobio brojna priznanja u zemlji i inostransvu izmedju ostalog i dva zvanja akademika, oktobarsku povelju grada....\nVeljko Milković rođen je 1949. godine u Subotici (Srbija) i od 1952. godine živi u Novom Sadu gde se školovao i studirao istoriju. Pored zanimanja za prošlost, bavi se istraživanjem, pronalazaštvom, inovacijama, izučavanjem istorije pronalazaka, futurističkim projektima, pisanjem... Poseduje oko 114 pronalazaka, od toga četrdesetak objavljenih pronalazaka od kojih su neki u višegodišnjoj primeni i 29 odobrenih patenata. Napisao je 12 knjiga koje su prevedene na više svetskih jezika i na osnovu kojih je do sada snimljeno nekoliko igrano-dokumentarnih filmova.\nNa osnovu njegov rada, istraživanja i knjiga koje napisao, urađeno je više naučnih radova kao i seminarskih, diplomskih i magistarskih radova. Takođe za svoj višedecenijski rad dobio je brojna priznanja u zemlji i inostranstvu između ostalog i dva zvanja akademika 2006. godine. DVOSTEPENI MEHANIČKI OSCILATOR - pronalazak Veljka Milkovića - ujedno je 2006. godine proglašen i za jednu od 100 najboljih energetskih tehnologija u svetu od strane New Energy Congress (SAD).\nIdejni je tvorac SAMOGREJNE EKOLOŠKE KUĆE i većeg broja ekoloških inovacija koje se nalaze u višegodišnjoj primeni. Po njegovim nacrtima izgrađeno je više takvih ekoloških kuća u Novom Sadu, Somboru, Zaječaru, Ljigu... Učestvovao je na tridesetak naučnih skupova iz oblasti energetike i ekologije, a sudelovao je i u više naučno-istraživačkih projekata.\nPredsednik je Sekcije za ekološke inovacije i idejni tvorac ”Izložbe ekoloških inovacija”, pri Društvu VRELO iz Novog Sada i član je Društva za popularizaciju nauke - Novi Sad kao i osnivač i član Udruženja naučnih istraživača iz Novog Sada. Godine 2006. postaje počasni član Ars akademie iz Novog Sada.\nKao pronalazač nagrađivan je u zemlji i inostranstvu. Između ostalog, 2002. godine, za izuzetan doprinos i inovacije u oblasti ekologije i energetike, primio je "Novembarsku povelju grada Novog Sada" i iste godine zlatnu medalju Novosadskog sajma za pronalazak - RUČNU PUMPU ZA VODU S KLATNOM.\nOd 2006. godine postaje akademik Srpske akademije inovacionih nauka iz Beograda u svojstvu dopisnog član (od 2009. i u svojstvu redovnog člana), a iste godine i akademik pri Akademiji izumitelja Srbije - SAIN iz Beograda u svojstvu redovnog člana. Jednu od najvećih afirmacija za svoj rad dobija 2009. godine kada njegova dostignuća bivaju preporučena i u udžbeniku za 7. razred osnovne škole iz predmeta tehničkog obrazovanja.\nVeliki je poznavalac Petrovaradinske tvrđave; sve od 1960. godine intezivno je istražuje, a 1965. godine uspeva da dešifruje znake za orijentaciju na raskršćima i time otkriva pravilnosti u podzemnom lavirintu kroz "strelaste", "Y" i "čekic T" raskrsnice. Takvim pristupom uspeva u bržem i bezbednijem pretraživanju dubokog, 20 km dugog podzemlja utvrđenog Petrovaradina.\nGrađevinski i ekološki projekti inspirisani Petrovaradinskom tvrđavom nalaze se u primeni: Samogrejna ekoloska kuća, gljivarnik, staklenik i plastenik sa reflektujućim površinama (sagrađen je gljivarnik za uzgoj bukovače kod Čeneja i Petrovaradina) i Projekat "Šume za proizvodnju hrane - zamena za njive" (koje su u primeni na više parcela u Vojvodini).\nTakođe od ostalih pronalazaka i patenata, u primeni se nalazi i Serija univerzalnih alata, Autonomni punjač akumulatora (izvlači elektricitet iz odbačenih baterija i puni akumulatorske baterije), Ručna pumpa za vodu sa klatnom i Anti-Hemoroid sedalo (Daska za hemoroide) - medicinsko pomagalo.\nOd 1975. godine bibliotekar Srećko Drk iz Petrovaradina angažuje ga kao vodiča za manje poznate delove utvrđenja - posebno za podzemne vojne galerije.\nMuzej grada Novog Sada 1977. godine dodeljuje mu zahvalnicu za "Svesrdnu saradnju na proučavanju Petrovaradinske tvrđave".\nKrajem sedamdesetih, kao član naučno-tehničke redakcije, pri Kulturnom centru Novog Sada organizovao i vodio zapažene tribine o arheologiji i Petrovaradinskoj tvrđavi, uz učešće akademika prof. dr Bogdana Bruknera i prof. Milana Vranića. Ideja o savremenim zemunicama kao novim načinima stanovanja daje mu elan da do kraja sedamdesetih godina održi intezitet istraživanja podzemnih galerija.\nGodine 1983. pri Biblioteci "Vladimir Nazor" iz Petrovaradina, Srećko Drk i Veljko Milković osnivaju "Klub prijatelja Petrovaradinske tvrđave".\nGodine 1997. najavljuje knjigu "Misterije Petrovaradinske tvrđave", koja je "zaživela" u vidu feljtona, skripte i knjige.\nTako je po prvi put "popunjena praznina" u dosadašnjoj literaturi o Petrovaradinskoj tvrđavi koja se podzemljem neznatno bavila. Zanimljivo je da su mnogi novinari i autori poput Živka Markovića, istoričara, tvrdili da podzemne vojne galerije predstavljaju najveću atrakciju Petrovaradina.\nKroz brojna predavanja i izlete upozoravao na opasnosti, ali i veliki turistički potencijal Petrovaradina, Fruške Gore, Srema i srednjeg Podunavlja.\nNajavio je kapitalna arheološka otkrića iz paleolita na Petrovaradinskoj tvrđavi kao i u Srednjem podunavlju tokom javnih nastupa, dok su iskusni arheolozi izjavili kako se o tome "nije moglo ni sanjati", te da je bilo "apsolutno nenadano"...\nA dogodilo se i potvrdilo - kroz najnovija arheološka otkrića iz Paleolita. Na brojnim javnim nastupima, tvrdio je da je Srednje podunavlje kolevka praistorije sto se potvrdilo i kroz nedavna arheološka otkrića evropskih naučnika. Takođe poseduje jedinstvenu i neobičnu arheološku zbirku, a uz to, prikupio je brojne minerale i fosile Podunavlja kao i ostatke prethodne civilizacije.\nPoslednjih godina, bavi se istraživanjem jednostepenih i dvostepenih mehaničkih oscilacija koje predstavljaju novi izvor široko primenjive i ekološki čiste energije i samo na bazi toga poseduje 22 odobrena patenata. Svoje polje rada usmerio je na istraživanje i praktično iskorišćenje potencijala dvostepenih oscilacija i s tim u vezi novog izvora energije na bazi inercijalnih sila i gravitacionog potencijala.\nIzmeđu ostalog, pored otkrića novih mehaničkih efekata, uspeo je u svojim eksperimentima da dobije 12 puta više izlazne energije od uložene i u poslednjih 10 godina niko nije argumentovano osporio ova Milkovićeva merenja i istraživanje. Takvim dostignućima Veljko Milković utro je put novim izazovima u fizici u 21. veku što bi moglo da predstavlja početak nove velike naučne revolucije.\nPoseduje brojne prototipe i modele kao i ideje za razne visoko efikasne uređaje i mašine. Tokom poslednjih godina dobio je brojna pozitivna ekspertska mišljenja, analize, proračune i merenja vezano za svoje istraživanje od strane stranih i domaćih naučnika, fizičara, profesora, akademika, inžinjera, istraživača itd. Sve više se potvrđuje da se na bazi Milkovićevih pronalazaka može proizvoditi veliki broj praktičnih uređaja i time stvoriti niz novih izvoznih proizvoda koji itekako mogu popraviti celokupnu privrednu situaciju i time poboljšati opšte društveno stanje.\nDvostepeni mehanički oscilator - pronalazak Veljka Milkovića - ujedno je proglašen i za jednu od 100 najboljih energetskih tehnologija u svetu od strane New Energy Congress 2006. godine.\nTokom svog bogatog stvaralaštva akademik Veljko Milković je objavio sledeće knjige:\n"Solarne zemunice - dom budućnosti", 1983.\n"Ekološke kuće", 1991, štampano u četiri neizmenjena izdanja.\n"Šume za proizvodnju hrane", 1992 - prevedeno na esperanto iste godine.\n"Ka antigravitaciji - kompaktna vozila", 1994.\n"Antigravitacioni motor", 1996 - sa uporednim prevodom na engleski jezik.\n"Petrovaradin kroz legendu i stvarnost", 2001.\n"Petrovaradin i Srem - misterija prošlosti", 2003.\n"Svet misterija - novi pogledi", 2004.\n"Petrovaradinska tvrđava - podzemlje i nadzemlje" 2005.\n"Novi turistički potencijali", 2006.\n"Petrovaradinska tvrđava - kosmički lavirint otkrića", 2007.\n"Gravitacione mašine - od Leonarda da Vinčija do najnovijih otkrića" (2013.)\nPored objavljenih knjiga, akademik Veljko MIlković je objavio i niz zapaženih feljtona i skripti.\n"Niskoenergetski život" (1996.)\n"Energetski potencijal rečnog zaliva" (1996.)\n"Prethodna civilizacija" (1999.)\n"Misterije Petrovaradinske tvrđave" (1999.)\n"Petrovaradinska tvrđava između legende i stvarnosti" (1999.)\n"Nestale civilizacije" (2000.)\nVeljko Milković od 1977. godine učestvuje u naučno-istraživačkim projektima iz oblasti primene solarne energije, a od 1979. godine sa zapaženim radovima aktivno učestvuje i na naučnim skupovima. Zahvaljujući podršci od strane prof. dr Živojina Ćuluma, prof. dr Miroljuba Đurića, prof. dr Dušana Ristića, prof. Nebojše Simina, prof. dr Petra Kavgića, dipl. ing. Aleksandra Nikolića, prof. dr Slobodana Krnjetina, prof. dr Radomira Folića, doc. dr Tibora Halašia i drugih, objavljuje svoje ekološke inovacije sam kao autor ili koautor na 30-ak naučnih skupova iz oblasti energetike i ekologije, a sve je počelo davne 1979. godine... Na sledećim linkovima možete pogledati izvode iz nekih od objavljenih naučnih i stručnih radova Veljka Milkovića:\n"Sabirno akumulacione mogućnosti podzemnih i nadzemnih objekata" (1979.)\n"Sistem reflektujućih površina za solarnu klimatizaciju i osvetljenje" (1980.)\n"Solarni ekološki objekti u funkciji poljoprivredne proizvodnje i zaštite okoline" (1993.)\n"Samogrejne kuće" (1995.)\n"Energetski, poljoprivredni i ekološki aspekti korišćenja ravničarskih vodnih resursa" (1995.)\n"Upotreba klatna kao linernog pogonskog sistema" (1995.)\n"Razvoj samogrejnih ekoloških objekata" (1997.)\n"Motivacija u ekološkom obrazovanju i u drugim predmetima prirodnih nauka pomoću pronalazaka" (2003.)\nOvde takođe može pročitati i ostale radove i članke čiji je autor Veljko Milković:\n"Ublažavanje problema nezaposlenosti efikasnim korišćenjem viška ljudske energije" (2001.)\n"Život bez početka i kraja - EON" (2006.)\n"Nova mehanika" (2009.)\n"Revizija zakona održanja energije ili apokalipsa" (2010.)\n"Efikasnost rotora sa ekscentričnom masom pri malim i većim brzinama" (2010.)\n"Planeta u opasnosti, civilizacija na ispitu" (2011.)\n"Leonardo da Vinci Gravitaciona mašina" (2011.)\n"Ostvarena Teslina vizija o gravitacinoj mašini" (2011.)\n"Oscilacije efikasnije od rotacija" (2011.)\n"Moguć izum veći od točka" (2012.)\n"Energetski paradoks" (2012.)\n"Primer kako pronalazak postaje avangarda u nauci" (2013.)\n"Energetska prekretnica" (2014.)\n"Energija oscilacija i ultraefikasnost" (2015.)\nMišljenja o pronalascima\nTokom dugog niza godina naučna i stručna javnost se bavi dvostepenim mehaničkim osvilatorom i mnoga stručna mišljenja su objavljena u naučnim i stručnim radovima. Na ovoj stranici se mogu pročitati sva mišljenja o pronalascima Veljka Milkovića hronologijom objavljivanja.\nMiodrag Dražić - Epohalno otkriće novosadskog izumitelja Veljka Milkovića (2015)\nJovan Marjanović dipl. inž. elektrotehnike - Povećanje efikasnosti motorizovanih klipnih pumpi (2015)\nJovan Marjanović dipl. inž. elektrotehnike - Suvo trenje i Milkovićev efekat(2014)\nStevan L. Bašić - Talasna energija (2014)\nAkademija nauka, kultura i umetnosti Vojvodine, prof Livija Cvetičanin, akademik Milorad Miloradov - Mišljenje o modelu klatna za pokretanje pumpe i preporuka za dalja istraživanja (2014)\nProf. G. R. Nikhade, R.U. Patil i S. P. Bansal, Departman za mašinstvo Shri Ramdeobaba koledža za inžinjering i menadžment, Nagpur, Indija - Two-stage oscillator mechanism for operating a reciprocating pump (2013)\nStevan L. Bašić - Jedna teorija višestepenog oscilatora Veljka Milkovića - (prevod izvoda)(2013)\nARS Akademija - Zaključak o istraživanju "Da li su oscilacije klatna efikasnije od rotacija?" (2013)\nStevan L. Bašić - Zero Point Energy per Stereo Radian and the Distribution of Gravitational Acceleration of Planets Throughout the Solar System - The Origin and Cause of Gravitation - (originalni rad) (2013)\nSrpska Akademija izumitelja i naučnika - SAIN - Zaključak komisije SAIN o dvostepenom mehaničkom oscilatoru (2012)\ndr Zoran Marković, dipl. inž. - Pokretanje plovila trostepenim oscilatorom (2012)\ndr Zoran Marković, dipl. inž. - Prednosti trostepenog oscilatora (2012)\nJovan Marjanović, dipl. inž. elektrotehnike - Preporuke za konstrukciju i merenje dvostepenog mehaničkog oscilatora (2012)\ndr Zoran Marković, dipl. inž. - Dvostepeni i trostepeni oscilator kao kompresor (2011)\nBranislav Serdar, dipl. inž. mašinstva - Analiza kretanja sistema elastičnog klatna (2011)\nJovan Marjanović, dipl. inž. elektrotehnike - Tajna slobodne energije klatna (2011)\nJovan Marjanović, dipl. inž. elektrotehnike - Kinetički momenat, parametarski oscilator i over juniti (2010)\nJovan Marjanović, dipl. inž. elektrotehnike - Teorija gravitacionih mašina (2010)\nJovan Marjanović, dipl. inž. elektrotehnike - Česti problemi sa matematičkim modelima i Lagranžeovim jednačinama za dvostepeni oscilator Veljka Milkovića (2009)\nJovan Marjanović, dipl. inž. elektrotehnike - Osnovni principi over unity elektro motora i generatora (2009)\nJovan Marjanović, dipl. inž. elektrotehnike - Rejmond Headov dokaz viška energije kod dvostepenog mehaničkog oscilatora Veljka Milkovića (2009)\nprof. Nebojša Simin, diplomirani fizičar - "Višak energije" u radu sistema klatna i dvokrake poluge (2009)\nRonald Pugh (Kanada) - Određivanje ulaza/izlaza Mk5 korišćenjem senzora pritiska (2009)\nprof. dr Velimir Abramović - Asimterična mehanika Veljka Milkovića (2009)\nAleksandar B. Slavković (SAD) - Dvostepeni oscilator g. Milkovića kao parametrički oscilator (2009)\nJovan Marjanović, dipl. inž. elektrotehnike - Slučaj gde ne važi Njutnov zakon akcije i reakcije u magnetnom polju i mogućnost dobijanja viška energije u elektro generatoru (2009)\nprof. Nebojša Simin, diplomirani fizičar - Oscilatorni sistem ekscentričnog zamajca i diska (2009)\nJovan Marjanović, dipl. inž. elektrotehnike - Problemi kod mehaničke povratne sprege i moguća rešenja za dvostepeni oscilator Veljka Milkovića (2008)\nJovan Marjanović, dipl. inž. elektrotehnike - Preporuke za merenje koeficijenta efikasnosti dvostepenog mehaničkog oscilatora Veljka Milkovića (2008)\nJovan Bebić, dipl. inž. elektrotehnike - Precizno merenje uložene energije i energije dobijene na izlazu kod dvostepenog mehaničkog oscilatora Veljka Milkovića (2008)\nJovan Marjanović, dipl. inž. elektrotehnike - Ključevi za razumevanje gravitacionih mašina Veljka Milkovića (2008)\nprof. dr Colin Gauld (Australija) - Fizika dvostepenog oscilatora sa klatnom (2007)\nBojan Petković, dipl. inž. - Modelovanje i simulacija mehaničkog oscilatora sa dva stepena slobode (2007)\nprof. Nebojša Simin, diplomirani fizičar - Slobodna mehanička energija mašine sa oscilatornim sistemom klatna i poluge (2008)\nZlatko Pangarić - Mišljenje o Dvostepenom oscilatoru Veljka Milkovića (2008)\nJovan Bebić, dipl. inž. elektrotehnike - Interakcija sistema klatna i poluge u radu dvostepenog mehaničkog oscilatora Veljka Milkovića (2008)\nJovan Bebić, dipl. inž. elektrotehnike - Analiza ultra efikasnosti stonog modela dvostepenog mehaničkog oscilatora Veljka Milkovića (2008)\nLjubo Panić, apsolvent astrofizike - Na tragu energetskog suficita kod dvostepenog mehaničkog oscilatora Veljka Milkovića (2008)\nJovan Bebić, dipl. inž. elektrotehnike - Proračun energetskog suficita dvostepenog mehaničkog oscilatora u eksperimentu sa ručnim dinamo lampama (2008)\ndr Peter Lindemann (SAD) - Vodič za pravljenje modela "Dvostepenog Mehaničkog Oscilatora" Veljka Milkovića (2008)\nJovan Bebić, dipl. inž. elektrotehnike - Merenje odnosa izlazne i ulazne energije dvostepenog mehaničkog oscilatora Veljka Milkovića (2007)\nJovan Bebić, dipl. inž. elektrotehnike - Analiza uticaja centrifugalne sile u radu dvostepenog mehaničkog oscilatora Veljka Milkovi (2007)\ndr Peter Lindemann (SAD) - The Mechanical Engine: A Re-Evolution of Bessler's Wheel (2007)\ndr Peter Lindemann (SAD) - Mišljenje o Dvostepenom Mehaničkom Oscilatoru (2006)\nakademik prof. dr Bratislav Tošić - Analiza i mišljenje o dvostepenom oscilatoru autora Veljka Milkovića (2001)\n- Izvod iz matematičke analize prof. dr Bratislava Tošića (2000)\n- Kompletna matematička analiza dvostepenog oscilatora akademika prof. dr Bratislava Tošića "Oscilovanje poluge izazvano klaćenjem klatna" (2001)\nprof. dr Velimir Abramović - Mišljenje o dvostrukom oscilatoru pronalazača Veljka Milkovića (2002)\nprof. Nebojša Simin, diplomirani fizičar - Mišljenje o pronalasku Veljka Milkovića - "Mehanički čekić sa fizičkim klatnom - dvostepeni oscilator" (2001)\nSavez energetičara Vojvodine - Mišljenje o pronalasku: Ručna pumpa za vodu sa klatnom P-577/99, autora Veljka Milkovića iz Novog Sada (2000)\nNarodna tehnika Vojvodine - Mišljenje o Ručnoj pumpi za vodu sa klatnom P-577/99, autora Veljka Milkovića iz Novog Sada (2000)\nUdruženje pronalazača Novi Sad (2001)\nJugoslovensko udruženje za razvoj nauke Nikola Tesla (2001)\nZoltan Losonc (2003)


Gospodarska zona ISTOK – PORA\nPlan razvoja Koprivničko-križevačke županije 2021. – 2027.\nGospodarska zona ISTOK\nOPĆENITO O ZONI\nUkupna površina zone: 12 ha\nPovršina zemljišta slobodnog za prodaju: 12 ha\nCijena zemljišta: nije definirana\nKoprivnica – 12 km\nĐurđevac – 35 km\nKriževci – 18 km\nZagreb – 78 km\nUdaljenost do brze ceste Križevci: 20,3 km\nUdaljenost do željezničke pruge: 1 km\nUdaljenost do najbliže zračne luke: 84 km\nUdaljenost do najbliže pomorske luke: 238 km\nNačelnik Općine: Vlado Bakšaj\nAdresa: Trg dr. T. Bardeka 8, 48 306 Sokolovac\nTel: 385 (0)48 838 315\nFax: 385 (0)48 838 315\nNA SVEUČILIŠTU SJEVER SVEČANO OTVORENA PRVA MEĐUNARODNA KONFERENCIJA „HRANA I KLIMATSKE PROMJENE“ 15. listopada 2021.\nIZMJENE JAVNOG POZIVA KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKE ŽUPANIJE – POTPORA MALE VRIJEDNOSTI ZA OSIGURANJE U POLJOPRIVREDI 15. listopada 2021.\nIZMJENE JAVNOG POZIVA KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKE ŽUPANIJE – POTPORA MALE VRIJEDNOSTI ZA KONTROLU I CERTIFIKACIJU EKOLOŠKE PROIZVODNJE 15. listopada 2021.\nOTVORENI POZIV GRADOVIMA ZA ISKAZ INTERESA ZA UKLJUČIVANJE U PROJEKT EUROPE GOES LOCAL 15. listopada 2021.\nPARTNERSKO VIJEĆE KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKE ŽUPANIJE USVOJILO NACRT PLANA RAZVOJA KOPRIVNIČKO-KRIŽEVAČKE ŽUPANIJE ZA RAZDOBLJE 2021.-2027. GODINA 15. listopada 2021.


Island odustao od pregovora, ne želi ući u Evropsku uniju! - Klix.ba\n14.6.2013. u 13:10\nIsland je odustao od kandidature za priključenje Evropskoj uniji, o čemu je Evropsku komisiju u četvrtak obavijestio islandski ministar vanjskih poslova Gunnar Bragi Sveinsson.\n"Ovo je način kako demokratija funkcionira", rekao je on na svom prvom zvaničnom putovanju u inozemstvo, tri sedmice nakon što je imenovan na poziciju u islandskoj vladi. On je naglasio da su obje stranke u novoj vladi agitirale protiv pridruživanja EU.\n"Mi smo dio Evrope i želimo ojačati naš odnos i na druge načine", dodao je. Govoreći na konferenciji za medije, Stefan Fuele, komesar za proširenje EU, priznao je da je ova odluka Islanda lični udarac za njega. "Ipak, kao profesionalac, poštujem odluku izabranih zastupnika i građana Islanda", kazao je on, dodajući kako je EU u potpunosti opredijeljena za nastavak i završetak procesa pridruživanja Islanda.\nIsland je pregovore sa EU o pristupanju Uniji počeo 2010. godine, za vrijeme bivše socijaldemokratske vlade, koja je tvrdila da će to donijeti ekonomsku sigurnost zemlji. Izbori održani u aprilu ove godine promijenili su vlast na Islandu, a vladu su sastavile partije desnog centra, koje su protiv članstva u Evropskoj uniji, piše EUobserver.\nEvropska unija Island\nNjemačka policija razbila međunarodnu grupu falsifikatora umjetnosti\n14.06.2013. u 12:59


Dža Morant zakucavanje NBA | Sport | Košarka\n25. oktobar, 16:36\nMonstruozan pokušaj zakucavanja: Dža Morant preskočio Lava... 2 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n21.12.2019. / 09:11\nMalo je falilo da dobijemo jedno od najboljih zakucavanja u istoriji NBA.\nSećate se kada je Vins Karter u finalu Olimpijskih igara u Sidneju preskočio 2018 centimetara visokog Frederika Vajsa i loptu zakucao u obruč?\nSvet je bio oduševljen tim potezom preko Francuza...\nNešto slično u noći između petka i subote pokušao je Dža Morant. Rukiju Memfisa malo je falilo da upiše jedno od najatraktivnijih zakucavanja u istoriji NBA.\nPokušao je igrač Grizija da se odrazi skoro sa linije za slobodna bacanja, preskoči Kevina Lava iz Klivlenda i da "pojede obruč". Uspeo je kod prve dve stavri, ali ne i kod najvažnije treće. Morantu je malo falilo... Ipak, ostavio je dobar utisak, posebno kod rivala.\n"Dža mi je skoro završio karijeru ovim zakucavanjem. Mali je nešto posebno", napisao je Love na Twitteru posle utakmice i poklonio se sjajnom rukiju.\nJA MORANT tried to recreate Vince Carter’s Olympic Dunk with Kevin Love!!pic.twitter.com/MMkuwGgd1Y\n— Ballislife.com (@Ballislife)21. децембар 2019.\n21.12.2019. / 11:08\nSunce ti j....! 😁\nNije Dža Morant nego Ser Džora Mormont


DEJANU PANTELIĆU SU ĆERKA I SIN OBOLELI OD DIJABETESA: Hrabri SAVETI njegove ćerke: "NE PLAŠITE SE" - PRess Serbia | PR PRess team\n– Nisu mislili da mogu da im prenesem, nisu se plašili, bilo im je interesantno jer nikada nisu to videli, nisu ni znali pojam dijabetesa, a onda sam im ja objasnila – rekla je Lana, pa se nadovezao njen otac.\n– I Lana i moj Vukašin imaju sreće, ali dosta dece imaju problem sa zadrikivanjem. Nema loše dece, ima samo loših roditelja, moramo da edukujemo roditelje – izjavio je Dejan, pa je Lana pokazala i insulinsku pumpu koju koristi kao dijabetičar, a apelovano je da se deci daju i nove pumpe zatvorenog kruga koje same regulišu nivo čećera u krvi i koje bi im olakšale život.\nA post shared by Dejan Pantelić (@deki.pantelic) on Sep 9, 2019 at 11:28am PDT\n– Treniram tekvondo, nosim pumpu i kada ima takmičarske dane. Bez pumpe mogu da budem sat i po, dva, i na bazenu i na moru. Za sve moje drugare i drugarice imam poruku: “Nemojte da se plašite i nemojte da krijete! Evo ja otvoreno pričam i ponosna sam na sebe, mog brata Vukašina, tata Dekija i mamu što pričamo o tome i podižemo svest – izjavila je ona u “150 minuta”.\n– Ne znam da li se sudbina poigrala sa našim života ali zamislite da imate rođendan na Svetski dan dijabetsa, a imate kod kuće dvoje dece koji imaju dijabetes. Ono što ja hoću da poručim roditeljima bez obzira što je knedla uvek u grlu kada je u pitanju ovaj današnji dan – jedini način da se borimo je da im vratimo osmeh na lice – priznao je Pantelić.\nTagovićerka Dejan Pantelić dijabetes\nEntertainment • Pop Kultura • Showtime • VIP\nMAJA MARINKOVIĆ: KOMENTARI ŽIRIJA, PUBLIKE I GLEDALACA, SAMO POTVRĐUJU MOJ KVALITET!


Srbija: Zagađenje vazduha dostiže vrhunac\nMerenja pokazuju da je vazduh u Beogradu izuzetno zagađen, a situacija je ocenjena opasnom s lebdećim česticama u količini 229 PM, dostigavši 5. stepen zagađenja vazduha na šestostepenoj skali.\nNivo zagađenja je na nivou vanrednog stanja radi zaštite zdravlja građana, navodi se u službenom saopštenju zdravstvenih vlasti. „Verovatno će biti pogođena cela populacija, što znači da ima loš uticaj na sve“, navedeno je u saopštenju.\nDeca, odrasli, kao i ljudi sa srčanim i respiratornim bolestima, poput astme, trebalo bi da izbegavaju boravak na otvorenom. Naročito bi deci trebalo da se ograniči boravak na otvorenom u najvećoj mogućoj meri i da se sve aktivnosti sprovode u zatvorenom prostoru. Štaviše, naporne aktivnosti na otvorenom praćene brzim i dubokim disanjem uopšte treba smanjiti ili izbegavati “.\nNa izuzetno veliko zagađenje proteklih dana u Beogradu, kao i u većem delu Srbije, u velikoj je meri uticala magla koja pri tlu zadržava zagađeni vazduh. Prema meteorolozima, očekuje se da će vreme ostati isto u narednim danima; stoga se građanima Beograda savetuje da ostanu oprezni. / ibna


SVE JE POEZIJA: Poziv pesnicima za učešće u zborniku savremene poezije - Pokazivač\nSVE JE POEZIJA: Poziv pesnicima za učešće u zborniku savremene poezije\nUdruženje građana „Horizont – moć saznanja“ iz Zemuna, povodom Svetskog dana poezije 21. marta, objavljuje poziv pesnicima za učešće u zajedničkom zborniku savremene poezije.\nTema: „Sve je poezija“\n(pesme mogu biti ljubavne, rodoljubive, misaone, socijalne, duhovne)\nZbornik će biti objavljen u ediciji „Savremenici“. Pesme možete poslati na mail:\nizdavastvohorizont@gmail.com sa naznakom „Sve je poezija“\nPošaljite najviše do tri neobjavljene pesme u word dokumentu (mogu biti objavljene na fb ali ne i u nekim drugim zbornicima).\nU istom mail-u nam napišite ime i prezime, adresu i kraće biografske podatke.\nRok za slanje radova je 01. mart 2020. godine.\nKotizacija za učešće je 1000 dinara. Autori koji budu zastupljeni u zborniku dobijaju po dve knjige (A5 format, tvrdi povez).\nUkoliko vaša pesma bude uvrštena u zajedničku zbirku, poslaćemo vam podatke za uplatu. Imena autora koji će biti zastupljeni u zborniku ćemo objaviti u martu mesecu 2020. godine.\nO promociji zbornika ćemo vas naknadno obavestiti.\nZa sve dodatne informacije, obratite se na mail: izdavastvohorizont@gmail.com\nUdruženje „Horizont – moć saznanja“\nSVE JE POEZIJA\nPrethodni tekstNa današnji dan: 7. februar\nSledeći tekstNole otpevao pesmu svog omiljenog italijanskog pevača na San Remu


borkovic Arhive - Stranica 9 od 9 - GARAŽA\nBorković ipak šesti u kvalifikacijama\nSrpski automobilista u Chevrolet Cruze #98 u nedelju vozi drugu rundu WTCC sezone na stazi Pol Rikar u Francuskoj. Dušan Borković zauzeo je osmo mesto u kvalifikacijama za drugi trkački vikend u WTCC na stazi Pol Rikar u Francuskoj, međutim startovaće sa šeste pozicije na prvoj nedeljnoj trci drugo trkačkog vikenda u WTCC na stazi […]\nNajbolji srpski automobilista Dušan Borković u petak je obavio testove na stazi u Marakešu. Borković je tako i debitovao u WTCC šampionatu, koji startuje ovog vikenda u Maroku. Borković je ostvario 12. vreme na testovima, nakon čega je rekao da može da bude zadovoljan generalnom probom u svom Chevrolet Cruze #98 automobilu, u kome ga […]\nDušan Borković osetio dah WTCC\nNajbolji srpski automobilista Dušan Borković osetio je šta znači biti deo najvećeg šampionata automobila na kružnim stazama. Španska Valensija protekle nedelje (20. i 21. mart) bila je domaćin testova automobila koji će se takmičiti u Svetskom šampionatu turing automobila (WTCC). Događaj, na kome su se pojavili svi vozači i timovi, koji će uzeti učešće u […]\nMesec dana pred pred početak debitantske sezone u WTCC-u, srpski automobilski as Dušan Borković posetio je RML fabriku koja je zaslužna za 4 titule u Svetskom šampionatu turing automobila i prvi put video svoj Chevrolet Cruze TC1 automobil. Borković je zajedno sa Campos timom prošao kroz taktiku prve trke koja će se održati u Marakešu, […]\nIako je prvi dan sajma najznačajniji zbog otvaranja i svečanih premijera, mnogi zanimljivi događaji se dešavaju i narednih dana. Mi ćemo se svakako potruditi da ispratimo sva značajnija dešavanja do zatvaranja sajma, a prethodnih dana smo takođe zabeležili nekoliko zanimljivih događaja. Uz pregled ovih dešavanja dopunićemo i prethodni izveštaj, jer nismo sve prikazali u izveštaju […]


ozbiljnije | EUdict | Croatian>English\nResults for: ozbiljnije\nozbiljnije anke loyalists (n.) bill of lading; שטר מטען fossil ponderado (adj.) jer style encapotar house divided into flats korespondent uphold postupak biranja take care not to begin anything of which you may repent (Publilius Syrus) peaceful (adj.) impasto summo studio sensatie index of refraction bilabial railroad company לבסוס draftee stopcontact safety guard pola sata lanx float approach meet deadline elkezd first respiratory hypersensitivity sfert de cerc exacerbate univerzalan colonization norka magio generel 獣医 αποδεκατίζω Peerlessly PCC brema russian kalup ahdinsiipi, juoksusiipi uvjerenje besturingssysteem voor de positionering


Železničar bez plena u Novom Pazaru! - Rukometni Žurnal\nNaslovna Srbija Železničar bez plena u Novom Pazaru!\nŽelezničar bez plena u Novom Pazaru!\nPrethodni tekstNajava 22. kola Super B lige “Sever – Centar”\nSledeći tekstLevalea 2010 nemoćna u Nikšiću protiv podgoričke Budućnosti!


Udruženje tužitelja FBiH osudilo napade na Tužilaštvo ZDK u slučaju Kasumovića\nUdruženje tužitelja Federacije BiH oštro je osudilo napade i pokušaje diskreditacije Kantonalnog tužilaštva Zeničko-dobojskog kantona, glavne kantonalne tužiteljice, kao i postupajuće tužiteljice u krivičnom predmetu protiv gradonačelnika Grada Zenice Fuada Kasumovića i drugih.\n– Udruženje oštro osuđuje istupe pojedinih političara i pisanje više portala, koji su iskoristili pogodan medijski prostor za obmanjivanje javnosti, iznošenjem paušalnih, neprofesionalnih i degradirajućih navoda o utjecaju političkih stranaka na nosioce pravosudnih funkcija koji rade svoj posao – dodali su.\nUprkos ovim negativnim pojavama, jasno i nedvosmisleno poručuju da tužioci ne pristaju da budu predmet političkih obračuna, te da iste ni u najmanjoj mjeri neće ugroziti nezavisnost tužilaštava, kao i ostvarivanje funkcije zbog kojih postoje.


Vreme 889 - Kriza u Italiji: Mafija i djubre\nPRODUŽENA ĐUBRETARSKA KRIZA: Aktuelna napuljska svakodnevica\nReč je o nekoj vrsti bolesti. Krije se negde u telu italijanske administrativne i proizvodne mašinerije i čeka svoj trenutak da se ispolji na agresivan način. Bar je tako u italijanskim i međunarodnim medijima predstavljena tzv. kriza napuljske deponije, što je navelo premijera Romana Prodija i predsednika Republike Đorđija Napolitana da izdaju poziv na "neodložnu akciju".\nDo sada ni taj poziv – kao ni odluka vlade – nisu doprineli rešavanju krize koja je daleko dublja nego što se inače misli. U ponedeljak 14. januara više od 100.000 učenika u regionu Kampanje (u južnoj Italiji, čiji je glavni grad Napulj) bilo je primorano da odsustvuje iz škola zbog 7.000 tona đubreta koje je ostavljeno da truli na ulicama gotovo svih većih gradova. Veličina "đubrišnog talasa" je naizgled posustala posle nereda do kojih je došlo prošle nedelje u opštini Pjanjura, u predgrađu Napulja. Tamo su vlasti izdale nalog za produžetak života deponije koja je već prekomerno iskorišćena. Stanovnici, koji su se godinama borili protiv korišćenja deponije, krenuli su sa neredima. Italijanski televizijski informativni programi i novine bili su prepuni prikaza sveopštih demonstracija u kojima su goreli autobusi, a policija bila na udaru.\nScena nije bila mnogo drugačija tokom vikenda 12. januara u Kaljariju, glavnom gradu ostrva Sardinije. Guverner lokalnog regiona Renato Soru odgovorio je na Prodijev poziv. Dva dana pre toga premijer je zatražio "solidarnost" od druge regionalne italijanske vlade kako bi se olakšala kriza u Napulju i vlastima dalo malo prostora dok ne nađu dugotrajnije rešenje. Međutim, kada je prvi brod sa đubretom iz Napulja pristao u Kaljari, nekih stotinak mladića je zauzelo trg ispred glavne katedrale i protestovalo ispred Soruove kuće. Policija je napala demonstrante i noć se pretvorila u nešto što je bilo nalik scenariju urbane gerile. Po navodima predstavnika policije iz Kaljarija, neki od mladića su "bili plaćeni" da bi inscenirali sukob i pripadaju grupama "ultraša", fudbalskih navijača za koje se smatra da su pod kontrolom ultradesničarskih političkih grupacija.\nU ponedeljak 14. januara građani u manjim mestima u Kampanji održali su više protesta, uz blokadu dva glavna puta na više sati, dok se karavan dugačak 12 kilometara sačinjen od autobusa i zemljoradničkih traktora, zaputio iz Molize (regiona u istočnom delu Kampanje) do Beneventa, nedaleko od Napulja, da bi se izrazilo protivljenje otvaranju nove deponije na granici između dva regiona.\nKako dani prolaze, nakon više od dve nedelje od početka krize sve jasnija postaje činjenica da u pitanju nije bolest, već simptom. Potrebno je uzeti u obzir najmanje tri elementa da bi uopšte moglo da se makar donekle razume šta se, u stvari, dešava u jednom od najlepših i najpoznatijih gradova na Mediteranu. U proteklih 14 godina Napulj i region kome on pripada funkcionišu pod "posebnim režimom" skupljanja i otklanjanja gradskog đubreta. Taj "režim" je pravdan prekom potrebom da se "ciklus otklanjana đubreta" "očisti" od infiltracije lokalne mreže organizovanog kriminala, tzv. Kamore, mlađe sestre sicilijanske Mafije, ili ‘Ndrangete iz Kalabrije.\nMnoge sudske i novinarske istrage su pokazale da je otklanjanje i transport đubreta jedan od najunosnijih poslova Kamore, koji je doveo do nastanka nepoznatog broja bespravnih deponija širom teritorije ovog regiona. U nekim mestima, kao u predgrađu grada Aćera, ovakvo krijumčarenje đubreta imalo je za posledicu natprosečan broj kancera i plućnih oboljenja kod građana, kao i gubitak reputacije i prihoda lokalnih poljoprivrednika.\nMnoge ekološke organizacije, kako nacionalne tako i lokalne, zajedno sa nezavisnim stručnjacima i aktivistima građanskih udruženja, sada tvrde da ovaj poseban režim koji se naziva "komisarijamento", u stvari, predstavlja problem, a ne rešenje. Njihova tvrdnja je zasnovana na činjenici da je posle 14 godina Napulj daleko iza nivoa reciklaže koji je postignut u drugim italijanskim gradovima, čak i u istom regionu. "Odvojeno prikupljanje" đubreta u Napulju je na nivou od sedam odsto, dok je u drugim velikim gradovima u Italiji taj nivo 20 odsto ili više. U nekim slučajevima on prevazilazi 30 odsto. Razlog za ovakav neuspeh (koji više niko ne poriče) jeste da je ovaj "režim" proizveo "sistem upravljanja otpadom" koji je zasnovan na sagorevanju gradskog đubreta, a ne na reciklaži. Po mišljenju grupa za zaštitu ekologije, poenta je u tome što sagorevanje i reciklaža isključuju jedno drugo, jer, da bi bilo isplativo, veliko postrojenje za sagorevanje đubreta treba da sagori što veću količinu đubreta. Jedino postrojenje koje je izgrađeno u Kampanji u proteklih 14 godina nalazi se u Aćeri i zatvoreno je zbog sudske istrage koja će uskoro doći i do Antonija Basolina, guvernera Kampanje, i bivšeg gradonačelnika Napulja.\nJedini rezultat 14-godišnjeg "posebnog režima" jeste prekoračenje kapaciteta deponija i povećanje broja deponija. Zbog toga su građani postali vrlo nezadovoljni sa svakim rešenjem koje podrazumeva ustupanje zemljišta deponijama.\nVlada je iznenađena. Basolino pripada novoosnovanoj Demokratskoj partiji (DP) i ima militantne korene u Komunističkoj partiji koja je postala Demokratska partija levice devedesetih godina, da bi se konačno ujedinila (sredinom oktobra 2007) sa La Margeritom i stvorila DP. Tako je nova partija postala svedok neuspeha u oblasti koja je do sada bila njena jača strana: administrativno iskustvo koje je izdržalo mnogo njenih vodećih ličnosti, počevši od generalnog sekretara Valtera Veltronija, koji je trenutno gradonačelnik Rima. To, kao i potreba da se pokaže "angažovano" lice javnosti koja pokazuje sve veće razočaranje, nateralo je Vladu na vrlo odlučan odgovor: pre svega nekoliko dana imenovan je novi "superkomisario" i vojska je angažovana sa svojim inženjerima na rešavanju problema hiljada tona đubreta. Novi "superkomisario" imaće vlast naredna četiri meseca i u tom periodu će imati ovlašćenja veća od lokalne vlasti, uz pravo da krši ekološka pravila, u cilju rešavanja krize. Četiri meseca da se stavi zakrpa na rupu koja je pravljena 14 godina deluje kao prevelik zalogaj, čak i za čoveka koga je izabrao Prodi – Đanija de Đenara, bivšeg načelnika policije i šefa kabineta ministra unutrašnjih poslova Đulijana Amata. De Đenaro, policajac koji je stekao svoju reputaciju u službi za borbu protiv mafije, poznat je po jednoj od najmračnijih stranica iz nedavne italijanske istorije: on je rukovodio policijom za vreme nereda u Đenovi 2001. godine tokom Samita G8. Trenutno je pod istragom zbog zataškavanja koje je on navodno naredio u prikrivanju nepravilnosti u radu policijskih agenata prilikom uličnih tuča koje su izbile tokom protesta protiv Samita. Njegovo imenovanje na mesto "superkomisarija" je jasna poruka: upravljanje otpadom u Napulju je više pitanje javnog reda i mira, nego ekonomske politike ili lokalne uprave. U nedeljama koje slede potvrdiće se da li je ovaj način razmišljanja u vladi dovoljno jak da se prevaziđu protesti građana i protivljenje lokalnih vlasti protiv "još posebnijeg režima" koji je upravo započet.\nPored četrnaestogodišnje priče o neuspehu i odgovora koji je izabrala vlada, ovu slagalicu upotpunjava i treći element. Svega nekoliko regiona je dalo potvrdan odgovor na "poziv na solidarnost" koji je izdala vlada, a oni regioni koji jesu dali potvrdan odgovor postavili su uslove za prihvatanje đubreta iz Napulja u svoje lokalne deponije za upravljanje otpadom. Možda zato što je u pitanju đubre ili zbog "nasilnog" protesta koji građani Kampanje sprovode, ali izgleda da su Italijani daleko više svesni svog lokalnog identiteta nego nacionalne pripadnosti. Ova dimenzija krize, posebno sa tačke gledišta zabrinutosti za zdravlje građana, nije dovoljna da bi se prevazišlo lokalno protivljenje protiv "izvoza đubreta" u druge regione.\nPored drugih pitanja i predloga koji su usmereni na racionalnije upravljanje otpadom (npr. smanjenje upotrebe koverata i kartonskih kutija koji predstavljaju 30 odsto đubreta), kriza sa upravljanjem otpadom u Napulju je simptomatična za nesposobnost italijanske političke elite da "razmišlja zeleno" i da predvidi drugačije "teritorijalno upravljanje" koje bolje odražava težnje i ideje građana, koje se najčešće odbacuju kao "lokalne". Uplitanje policije nikad nije bio dobar način da se opravda ili podrži kontroverzna politička odluka. U tom smislu Italija ne predstavlja izuzetak.


Danas je Vaskrs najveći hrišćanski praznik koji simbolizuje pobedu života nad smrću – Palanačke novine\nHrišćani širom sveta danas obeležavaju Vaskrs, praznik, koji simbolizuje pobedu života nad smrću.\nPatrijarh srpski Irinej služio je Svetu arhijerijsku liturgiju u Sabornoj crkvi u Beogradu. Patrijarh je na liturgiji pročitao delove uskršnje poslanice i pozvao na mir i razumevanje.\n„Neka nas Gospod blagoslovi svojim blagoslovom mira, sloge i ljubavi, danas toliko, potrebne i nama ljudima i vremenu u kome živimo“, poručio je patrijarh Irinej.\nNaglasivši da je Uskrs nas najveći praznik na kome počiva „naša istina, vera, nada i očekivanje“, patrijarh Irinej je izrazio zadovljstvo što pravoslavna i katolička crkva ove godine istog dana obeležavaju taj praznik.\n„Ove godine imamo tu veliku radost da ovaj veliki praznik slavimo zajednički – kada bi dao Gospod da jednoga dana ne samo jedne godine nego svake godine ovaj praznik slavimo zajedno i u zajednici“, naveo je patrijarh Irinej.\nLiturgiji u Sabornoj crkvi, uz brojne građane, prisustvovali su premijer Ivica Dačić i ministri Nebojša Rodić, Nikola Selaković i Tomislav Jovanović.\nMeđu vernicima u Sabornoj crkvi bili su i strani državljani, među kojima i grupa mladih Francuza.\nU crkvi Hrista kralja uskršnju misu predvodio je beogradski nadbiskup Stanislav Hočevar.\nMisi je prisustvovao veliki broj vernika, predstavnika države Srbije i diplomatskog kora, a tom prilikom održan je i obred krštenja.\nObeležavanje je počelo ponoćnim liturgijama i Uskršnjim bdenjima u svim hrišćanskim crkvama.\nSvečanu liturgiju u ponoć u Hramu Svetog Save predvodio je vikarni episkop patrijarha vladika remezijanski Andrej, a sinoć je nadbiskup Hočevar predvodio Uskršnje bdenje u Katedrali Blažene device Marije.\nUskršnja liturgija održana je i u „Hramu svetog preobraženja Gospodnjeg“ u Smederevskoj Palanci, u prisustvu velikog broja vernika.\nNext story „One su htele nešto sasvim drugo“ u sredu 23. aprila u Gradskom pozorištu\nPrevious story Uskršnja priredba u vrtiću „Plavi čuperak“


Da bi se uzgoj i prodaja isplatili, cijena prasadi trebalo bi da iznosi od tri KM do 3,5 KM, a ona je trenutno za oko marku niža. Maljčić kaže da je cijena dotakla dno i da ne može više padati.\n“Prekomjerni uvoz dovodi do nerentabilnosti. Zbog nestabilnosti tržišta mnogi uzgajivači se ne opredjeljuju za tovljenje svinja”, objasnio je Maljčić.\nPad cijena nije uticao da se u prodaji snize cijene svinjetine. Kako saznajemo iz mesnica, cijene su nepromijenjene, pa tako kilogram svinjskog buta košta 12 maraka.\nUzgajivači svinja upozoravaju da je stočarstvo na granicama isplativosti, jer s trenutnom cijenom po kilogramu žive vage oni mogu biti tek na nuli.\nNajveći problem stvara im nelojalna konkurencija, odnosno velike količine mesa koje se uvoze, čija je cijena znatno niža zbog upotrebe jeftinije hrane za uzgoj stoke, konkretno GM hrane, koja je kod nas zabranjena.\nSlobodan Kresojević, uzgajivač svinja iz Gradiške, kaže da mu se ne isplati prodavati prasad po ovako niskoj cijeni, a ni čekanje predstojećih slava neće pomoći jer svinje neće biti dovoljno utovljene.\nCijena prasadi mase od 16 do 25 kilograma na stočnoj pijaci u Bijeljini kreće od 2,4 do 2,7 KM, što je niska cijena za uzgajivače, koji tvrde da bi optimalna cijela iznosila od tri KM do 3,5 KM po kilogramu.\nDušan Simić iz Bijeljine svoje prasiće prodaje po cijeni od 2,5 KM po kilogramu žive vage, ali kaže da prodaja ne ide baš najbolje. Nezavisne novine\nTagovi: banjalukabijeljinafarme svinjaniske cijeneotkupuvoz mesa


Završavaš studije, a još uvek ne znaš kako zapravo teku stvari na samom intervjuu i da li je tvoj CV primamljiv poslodavcima? Studentska organizacija Matematičkog fakulteta ─ Omikron drugu godinu zaredom organizuje projekat koji će pomoći mladima da što brže dođu do željenog posla, pod nazivom „JobPrep18”, a održaće se 17. i 18. marta u zgradi StartIT Centra Beograd. Projekat je besplatan i namenjen je studentima završnih godina i master studija fakulteta informatičkih i matematičkih smerova. Prijave su otvorene na sajtu Omikrona, a zatvaraju se 14. marta u ponoć.


KAKO NAS UNIŠTAVAJU IDIOTI IZ NAŠIH REDOVA: HILARI KLNTON je naravno za neke djavo a za neke andjeo\nHILARI KLNTON je naravno za neke djavo a za neke andjeo\nGomila članaka u kojima je za nekoga Klintonka andjeo a za neke djavo. Znamo svi dobro o kome se radi, o ženi, ratnom zločincu, saučesniku američkog predsednika Klintona, koji će naravno biti upamćen za Srbe kao djavo a za šiptare kao andjeo.\nšiptari mu podigoše i spomenik a on oduševljeno prihvatio spomenično obeležje finansirano parama od trgovine drogom, oružjem i ljudima. A njegova ženturača je čak postala i američki potpredsednik, koje li ironije. Čak joj ej dopušteno da dodje u Srbiju nesmetano i da je niko nije ni koknuo, mogli su bar neki arapi da svrate i ubiju budalu. Ne, tu su bili dobrodušni Srbi koji su čuvali srpskog satrapa broj 1.\nElem šta vredi pričati o ovoj pokvarenoj ženi koja je prešla preko j.....na svoga muža samo da bi ostala u politici. Kakva sramota za jednu porodicu.


Stanje na pčelinjacima u 2014.godini\nVelike padavine i hladno vreme uticali su na niske prinose u košnicama, a pojedini pčelari imali su štete na svojim pčelinjacima usled pojave klizišta, oluje i poplava. Štete su pretrpeli i pčelari sa stacionarnim i selećim pčelinjacima. Prema nekim procenama prinosi su oko 80% manji u odnosu na prosečnu godinu.\nHladno i kišovito vreme uticalo je na to da su pčele u proleće prekidale leglo u sred razvoja, u bagremovoj paši su gladovale, na mnogim lokacijama i posle nje, naročito kod pčelara koji ne sele na suncokret. Ovi klimatski uslovi su takođe uticali na manji broj novih pčelinjih društava kao i na slabiju proizvodnju matica.\nJedina paša koja je dala neke viškove je suncokretova. Pčelari su izvadili od pet do desetak kg meda po košnici zavisno od lokacije, ali je malo onih koji imaju mogućnost da sele pčele na suncokretovu pašu u Vojvodinu, tako da je prinos meda kod njih jednak nuli.\nShodno trenutnim uslovima najvažnije je ući u zimu sa što kvalitetnije pripremljenim pčelinjim društvima kako bi ona bila spremna za sledeću sezonu. Ako ne mogu sva društva na pčelinjaku da se osposobe za normalno prezimljavanje, bolje je slaba društva pripojiti jakim. Očekuju se znatni gubici jer veliki broj pčelara neće imati mogućnost da obezbedi veliku količinu veštačke hrane kako bi prihranio pčele.\nIsta je situacija i u Leskovačkom kraju, gde takođe nije bilo nikakve paše u periodu cvetanja bagrema, pa da bi spremili svoja pčelinja društva svi pčelari moraju dodavati dopunsku prihranu u vidu šećernog sirupa. Kako će se to odraziti na zimsko mirovanje moramo sačekati proleće, ali svakako će sigurno imati negativan uticaj na period zimskog mirovanja, ali i ranog prolećnog razvoja. Nadamo se da će sledeća godina ipak na neki način biti bolja u svakom pogledu za celokupnu poljoprivrednu proizvodnju u celoj Srbiji.\nNenad Stefanović dipl.ing.polj.


Merima, Author at Cvetanje duše - Page 2 of 8\nDa li vam se dogodilo da se jednog jutra probudite i pomislite – ne mogu više da živim u ovoj pozitivi. Ili da skoro pobegnete sa nekog druženja jer se…\n07/09/2019 07/09/2019 Merima\nKada sam pre godinu dana napravila akciju da mi ljudi napišu svoje emocionalne probleme, a ja ću da im na osnovu toga predložim koje bi esencije trebalo da koriste –…\nBahove kapi / Blog\nO čemu je najbolje pisati pred leto? Na šta to većina nas barem jednom u toku dana pomisli? Pored vode, hrane, potrebe za snom, svi barem jednom u toku dana,…\n04/07/2019 26/11/2019 Merima\nNeće ovo biti tekst: O lepoti. O vitkosti. O idealu. Ja samo o tome mislim često u poslednje vreme. Jer dok preko puta mene sede žene, divne zbog same činjenice…\nSledeće redove bih da posvetim svim onima koji su priču zvanu ljubav za sva vremena ušli prepuni želja, očekivanja – koji su u zajednički život ušli kao u novu godinu – puni…\n24/06/2019 24/06/2019 Merima\nDrugi dan izazova. Posle crvenog biramo žuti cvet. Saint John’s Wort. Gospina trava. Grčko ime ove biljke je Hipericum što znači “nad duhom”. Ima veoma dugu istoriju pružanja duhovne zaštite,…\nVolim da vam pišem iz ličnog iskustva. Zato što tada znam o čemu pričam. Volim i da pišem iz iskustva u radu sa ljudima. Ne samo sa klijentima, nego i…


srbijasport.net - Vesti - Superliga Srbije - U Inđiji reflektori za jesenju sezonu\nPetak, 26.02.2021 16:14\nPilipović i Gak, foto: met\nNastavak fudbalske sezone u Linglong Super ligi Srbije se polako približava. Za taj nastavak Uprava kluba na čelu sa predsednikom Draganom Pilipovićem se pripremala u brizi oko stvaranja boljih uslova za fudbalere i službena lica. O tome nam Pilipović govori o do sada urađeno na terenu.\nReflektori se u poslednjim godinama nekako provlače kao očekivanu buduća investicija. Ipak tek ovog proleća se vuku značajniji potezi. O tome Pilipović kaže.\nČukarički slavio u Inđiji na startu drugog dela sezone pogotkom Kamenovića


Sudbina Asada je “crvena linija” – Minber\nožu. 24, 2016 at 12:30 am\nŠef sirijske diplomatije Valid Muallem je rekao da je sudbina predsjednika Bašara el-Asada “crvena linija” i ako opozicija želi o tome razgovarati na pregovorima u Ženevi predviđenim za ponedjeljak “bilo bi bolje da ne dolazi”.\n– Mi nećemo pregovarati ni s kim ko želi diskutirati o predsjedništvu. Bašar el-Asad je crvena linija i ako oni (opozicija) žele nastaviti s ovim stavom bolje je da ne dolaze – rekao je on na konferenciji za novinare u Damasku.\nDva dana prije pregovora, jaz između režima i opozicije je ogroman. Visoki komitet za pregovore (HNC), koji okuplja ključne grupe sirijske opozicije, insistira sa svoje strane na “konstituiranju izvršnog tranzicijskog tijela s punom izvršnom vlasti” i u kojoj predsjednik Bašar el-Asad “nema svoje mjesto”, naveo je Le Figaro.


Banateka : Ikonostas Šerbana Popovića iz Ečke (1744)\nPrilikom prvih istraživačkih radova u srpskoj pravoslavnoj crkvi sv. Nikole u Ečki 1955. godine pronađeni su delovi jednog rasklopljenog ikonostasa. Tom prilikom je pročitan delimično sačuvan natpis pri dnu carskih dveri na kome se nalazi ime Šerbana Popovića i godina slikanja. Ovo je jedan od retkih primera da se prvobitni ikonostas crkve (kasnije zamenjen ikonostasom Teodora Popovića) sačuva u celosti tokom tako dugog perioda. Nažalost, on je danas završio na tri različita mesta i ljudima nije dostupan u onom pravom izvornom obliku. Jedan deo je ostao u crkvi (krst, arhitrav i ploča sa Deizisom), drugi deo se nalazi u zrenjaninskom muzeju (2 ploče sa povorkom apostola i carske dveri), a treći deo (tri prestone ikone- Hrist, Bogorodica i Jovan Krstitelj) bi trebalo da se nalazi u Vladičanskom dvoru u Vršcu. Ovaj poslednji skup ikona bio je deo velikog projekta u organizaciji Galerije Matice Srpske, Banatske eparhije i drugih institucija, kada su prikupljane i konzervirane sve ikone širom Banata koje nisu u liturgijskoj praksi. Kruna ovog poduhvata bile su izložbe u Novom Sadu i Beogradu. Tom prilikom je javnosti prezentovan deo prikupljenih ikona, među kojima i one Šerbana Popovića iz Ečke. Povod ovog teksta je bio da se napravi makar i delimična rekonstrukcija prvobitnog ikonostasa kako bi posetiocu mog bloga bila jasnija prava veličina ovog dela.\nŠerban Popović je počeo karijeru ikonopisca u slikarskoj družini Andreje Andreoviča koja je iz Vlaške pozvana u oslobođenu Srbiju da ukrasi zidove crkve manastira Vraćevšnice 1737. godine. Posle pada Srbije ponovo pod Turke 1739. članovi ove družine povlače se na sever u Banat koji je još 1718. godine pripao Habsburškoj monarhiji. U Banatu Šerban Popović, ali i drugi članovi prvobitne družine, pronalaze plodno tle za svoje buduće radove. Sa jedne strane trebalo je obnoviti sve one crkve i manastire koje su u periodu od kraja XVII i početka XVIII veka opustošene, a sa druge, Banat još uvek nije bio pod tolikim uticajem baroknog kulturnog modela koji je propagirala Karlovačka mitropolija, pa je zbog toga bio Meka brojnih zografa. Šerban Popović je bio član slikarskog udruženja iz Temišvara. Često je radio samostalno, ali i u saradnji sa drugim ikonopiscima. Učestvovao je u oslikavanju zidova hramova u Lipovi (1739/1740) i Modošu (1752-1755). Samostalno je uradio ikonostase u Ečki (1744), Ivandi, Dežanu (1761), a u saradnji sa svojim mlađim srodnikom Nedeljkom Popovićem ikonostas u Ostrovu (1746).\nZnačajan segment ovog ikonostasa jeste duborez. Njega je izradio sam Šerban ili neko od njegovih pomagača. Odlikuju ga jednostavne profilacije oko okvira za prestone ikone i predstava jevanđelista na carskim dverima. U vrhu carskih dveri tradicionalno je prisutan islamski luk, a u drugoj zoni su plitko profilisane duborezne arkade koje razdvajaju apostole. Ikonostas je krunisan drvenim krstom sa trolisnim završecima. Ukupno gledano, vidimo jednu težnju ka jednostavnošću (koja krasi i Šerbanove slikane radove) i valovitim oblicima.\nIkonostas iz Ečke po svojoj osnovnoj šemi potpuno odgovara ikonostasima post-vizantijskog nasleđa XVI i XVII veka. U prvoj zoni su smeštene četiri prestone ikone najpoštovanijih svetitelja. Do carskih dveri su ikone Isusa Hrista i Bogorodice, a po stranama Jovana Krstitelja i verovatno patrona hrama sv. Nikole. Centralno mesto u prvoj zoni zauzimaju carske dveri. Na njima je Šerban Popović uspeo da oslika sve one predstave koje se obično slikaju na dverima. Središnje mesto zauzimaju četiri jevanđelista, dok je iznad njih predstava Blagovesti, a ispod njih dva dvokrila heruvima. Vertikalno gledano, između jevanđelista u kružnim medaljonima, uklopljenim u postojeći ornament i kolorit, kriju se likovi careva i proroka Solomona i Davida. Ako saberemo širine prestonih ikona i carskih dveri videćemo da pretpostavljena širina prve zone ne odgovara niti širini druge zone, niti širini crkve. Prema tome možemo pretpostaviti da su na ikonostasu postojale i bočne dveri. U drugoj zoni su dve ploče sa po pet apostola između kojih je ploča sa pet svetitelja. Na ovoj centralnoj ploči su Hrist, Bogorodica i Jovan Krstitelj koji čine kompoziciju Deizis i dva najpoštovanija apostola i utemeljivača crkve, Petar i Pavle. U vrhu ikonostasa na arhitravu stoji krst sa oslikanom predstavom Raspeća Hristovog.\nŠerban Popović ikone slika u jednom postvizantijskom maniru sa elementima provincijske varijante epohe Brankoveanu, negovane u kneževini Vlaška krajem XVII i početkom XVIII veka. Sve figure su naslikane prema ustaljenim ikonografskim šemama i bez suvišnih detalja. Pozađe nema nagoveštaje pejzaža, a bogata klasična arhitektura je vidljiva samo na predstavi Blagovesti. Figure su rešene površinski i sa dosta graficizma. One su statične i deluju doslovno zamrznute u svojim pozama. Prestone ikone odlikuje monumentalnost, kako u veličini tako i u proporcijama. Dobar primer za ovo je ikona Jovana Krstitelja na kojoj je cela površina ispunjena dopojasnom figurom. Fon se vidi samo malo pri vrhu ikone. Harmonični odnosi među većim bojenim površinama i intenzivan kolorit takođe su jedna od bitnih odlika Šerbanovog rada. Posebno su zanimljivi odnosi između zelene i snažno crvene boje. Izvesna sloboda u koloritu upečatljiva je za mnoge pridošle zografe koji su delovali u Vojvodini početkom XVIII veka. Tradiciji u izrazu može se pripisati i velika upotreba zlata prilikom oslikavanja svetiteljskih nimbova, fona, krovova slikane arhitekture.\nOdređenu ikonografsku zanimljivost vidimo na prestonoj ikoni Isusa Hrista. Dopojasnoj figuri Hrista pridodate su figure Bogorodice i Jovana Krstitelja u oblacima. Ovakva kompozicija je poznata kao Deizis, ili simbolično skraćeni Strašni sud. Ovome doprinosi i tekst (koji je obično pisan uz scene Strašnog suda) na otvorenoj knjizi koju drži Hrist: Priđite blagosloveni oca mojega; primite carstvo...(Mt. 25:34). Postavlja se pitanje zašto je Šerban u dva navrata na ikonostasu kompoziciono i ikonografski istakao predstavu Deizisa?\nIkonopisac Šerban Popović, iako se držao tradicionizma u svom radu, nije ostao imun na uticaje baroka. Ovi uticaji su doduše bili nešto izraženiji u njegovom kasnijem radu. Na ovom ikonostasu Šerban upotrebljava baroknu biljnu ornamentiku na carskim dverima ispunjavajući prostor oko jevanđelista. Nežne modelacije lica svetitelja sa finim prelazima, posebno onih na prestonim ikonama, takođe su produkti zapadne umetnosti. Uticaji baroknog kulturnog modela osećaju se i u određenim ikonografskim detaljima. Figura Jovana Krstitelja na prestonoj ikoni naslikana je sa krilima. Ova tema je bila izuzetno popularna među slikarima XVIII veka. U ruci Preteče Krilatog je rotulus sa ispisanim rečima: Pokajte se ljudi, jer se približava carstvo nebesko (Jn. 1:29, Mt. 3:2, Mt. 3:10). Ovaj natpis naglašava hrišćansku poruku o svrsishodnosti žrtve i pokajanja, a takve poruke u okviru novoprihvaćenog baroknog modela će imati sve veći i veći značaj. Tekst je i u određenoj korelaciji sa tekstom na prestonoj ikoni Hrista.\nNaizgled samo, ovaj ikonostas deluje kao konglomerat brojnih uticaja, kako u ikonografskom tako i u stilskom pogledu. Šerban Popović je sve to uspeo da pretoči u svoj jasan i upečatljiv izraz. Ako pogledamo samo broj njegovih saradnika i sledbenika postaće nam jasno koliko je njegova pojava u onovremenom Banatu bila značajna i kolikog je traga ostavila.\nP:S: Mali predlog\nLokalni političari su u skorije vreme obilazili crkvu sv. Nikole u Ečki i nudili svoju pomoć u sređivanju crkve i porte. Ne bi bilo loše da grad pomogne obnovu ove značajne crkvice, a zauzvrat dobije delove ikonostasa koji se još uvek čuvaju u crkvi, a nisu u liturgijskoj praksi. Na taj način bi se spojili delovi iz crkve i Narodnog muzeja u Zrenjaninu. Ne bi bilo zgoreg napomenuti i da je cela priča o obnovi crkve podstaknuta uvreženim mišljenjem da crkva ove godine slavi 300-tu godišnjicu, iako taj podatak verovatno nije tačan.\nVukica Popović, Velikobečkerečki slikarski ateljei, Zrenjanin 1969\nDejan Medaković, Srpska umetnost XVIII veku, Beograd 1980.\nDejan Radovanović, Zaštita i obnova Srpske pravoslavne crkve u Ečki, Glasnik DKS br.18, Beograd 1994.\nJelena Knežević, Ikone iz zbirke Narodnog muzeja u Zrenjaninu, Zrenjanin 1993.\nD. Živanov- R. Kulić, Ikone Banatske eparhije, Novi Sad 2002.\nLjiljana Stošić, Srpska umetnost 1690-1740, Beograd 2006.\nŠema delimične rekonstrukcije sadrži po dve fotografije objavljene u publikacijama Ikone Banatske Eparhije i Ikone iz zbirke Narodnog muzeja u Zrenjaninu.\nОбјавио Дејан Воргић у 16:49\nUnknown 21. фебруар 2011. 21:17\nKoliko se sećam, središni deo deizisa je bio iste širine kao i bočni delovi iz muzeja (takođe pet figura, Hrist, Bogorodica, Jovan Krstitelj, Petar i Pavle)samo je u prilično lošijem stanju nego ovi delovi iz muzeja. Ako se ne varam, onda bi širina celog ikonostasa bila veća i možda bi uključivao veći broj prestonih ikona?\nДејан Воргић 21. фебруар 2011. 22:35\nNažalost Deizis nisam video. Ovu rekonstrukciju sam uradio na osnovu dva opisa ikonostasa koji su prilično konfuzni i opštih analogija. Nisam uopšte skontao da je na Deizisu 5 figura. Očigledno da tekst mora da se menja. Hvala puno. Širina crkve je ako se dobro sećam negde oko peta metara što je i širina ikonostasa. Ploče iz muzeja imaju ukupno 3,5 pet metara tako da ostalo otpada na Deizis. Prestonih ikona je uvek četiri, ali je moguće da je postojalo dvoje bočnih vrata. Uf ne znam. Moraću da porazmislim.\nDobro je što razmenjujemo informacije i hvala još jedared...\nДејан Воргић 22. фебруар 2011. 14:09\nTekst ispravljen. Nadam se da je sad i slika bliža originalu.\nUnknown 25. фебруар 2011. 19:17\nE da, bočne dveri, mnogo logičnije nego šest prestonih ikona.\nSad kad nešto vrtim film, nisam siguran da li su na toj središnjoj ploči bili Petar i Pavle (što bi bilo logično) ili možda arhanđeli, možda sam pomešao sa nekim drugim ikonama, ali siguran sam da ima pet figura.\nKada sam prokomentarisao da je šteta što je ikona u lošem stanju i da se čudim što je ne odnesu da je zaštite, jedna vernica je izrazila negodovanje što su im odneli ''svetinju'' iz crkve. Tu ikonu tamo posebno poštuju, pale sveće i celivaju je.\nUnknown 25. фебруар 2011. 19:23\nJao, bolje da nisam napisao ovo za arhađele, sad ispada da te zbunjujem. Izvini :(\nU svakom slučaju, čim otopli, pravac Ečka!\nДејан Воргић 25. фебруар 2011. 20:08\nŠto se tiče bočnih dveri postoji i mogućnost da su stajala i između prestonih ikona, ali meni se ova varijanta čini logičnija.. Nadajmo se da će put u Ečku odgonetnuti pitanje apostola ili arhanđela...


Rukometna reprezentacija nastavlja kvalifikacije za EP (VIDEO) -\n„A“ reprezentacija Bosne i Hercegovine poražena je rano jutros po našem vremenu u prijateljskom meču u Los Angelesu sa selekcijom Sjedinjenih Američkih Država sa 0:1. Uvodne minute utakmice nisu donijele\n„Para Challenge kup Bihać 2021“: 85-godišnji Ibrahim Kalesić najstariji učesnik (Video)\nIznad Bihaća, padobranske kupole danas su prošarale bihaćko nebo. Nakon tri godine pauze, na nebu iznad Bihaća izvedeni su padobranski skokovi. ‘Para Challenge Cup Bihać 2021’ čiji je organizator Aero-centar\nDario Šarić: Bio sam pozivan u mlađe uzraste reprezentacije Italije, ali ipak sam se opredijelio za svoju Bosnu\nNa Ilidži se danas okuplja nogometna reprezentacija Bosne i Hercegovine pred nastupajuće prijateljske utakmice protiv selekcija Crne Gore i Danske. Jedan od debitanata na spisku selektora Ivayla Peteva je i


KOLO SRPSKIH SESTARA – SNAGA DOBROTE - Fondacija Srpski legat\n03 dec 2018 Sanja Vukovic\nKolo srpskih sestara 1925. godine (IZVOR: https://www.arhivpancevo.org.rs/)\nPovodom 145-godišnjice rođenja Nadežde Petrović (1873–2018), 115-godišnjice osnivanja Kola srpskih sestara (1903–2018) i 100-godišnjice završetka Prvog svetskog rata (1918–2018)\nKraj srednjovekovnog poretka u Evropi označila je Francuska revolucija 1789, koja najpre potresa sâmo središte evropske civilizacije, a potom još dugo zrači prevratničkim idejama, izazivajući burne društvene promene u mnogim zemljama. Revolucionarni duh epohe podstiče i rađanje ideje o rešavanju „ženskog pitanjaˮ, tj. borbi za ekonomska i politička prava žena.\n„Žensko pitanjeˮ postaje aktuelno i u Kneževini Srbiji, gde se krajem XIX veka osnivaju prva ženska društva sa humanitarnim i prosvetiteljskim programom, ali sa jednom specifičnošću – bila su izrazito nacionalnog karaktera, usmerena ka pomaganju potlačenog srpskog naroda van Kneževine.\nKolo srpskih sestara, građansko, patriotsko, prosvetno i humano žensko društvo osnovano je na Veliku Gospojinu, 15/28. avgusta 1903. godine u Beogradu, sa ciljem da moralno i materijalno pomaže Srbima u Južnoj Srbiji i Makedoniji izloženim turskom i arnautskom teroru, kao i da razvija duhovno jedinstvo srpstva. Na mitingu Kola, održanom u sali Kolarca, doneti su statuti, izabrana uprava i prva predsednica, Savka Subotić (1834–1914).\nOsnivači udruženja bile su istaknuta srpska slikarka, rođena Čačanka Nadežda Petrović (1873–1915), ujedno i prvi sekretar Kola, i Delfa Ivanić (1881–1972), nastavnica iz Skoplja, dugogodišnja potpredsednica i poslednja predsednica Kola (1940–1942). Ime Udruženju dao je Branislav Nušić (1864–1938), veliki srpski komediograf, koji je sa Ivanom Ivanićem (Delfinim suprugom), diplomatom u Turskoj, napisao Pravila (Statut) društva.\nPosle stvaranja Kraljevine Srba, Hrvata i Slovenaca 1918, Kolo srpskih sestara u svom programu izrazito neguje jugoslovensku ideju. Održava i srdačne odnose sa drugim ženskim udruženjima sličnog programa u zemlji i inostranstvu.\nGlavni odbor bio je u Beogradu, u novopodignutom Domu Kola srpskih sestara (Frankopanova ulica broj 11), a pododbori u svim većim mestima u zemlji. Od 1905. Kolo izdaje književni i patriotski ilustrovani kalendar Vardar (1905–1941), koji u prvom broju, na strani 22, daje nazive svih mesta u kojima su formirani pododbori Kola. Na ovom spisku Čačak je na prvom mestu (prvih pet brojeva Vardara (za 1906, 1907, 1908, 1909 i 1910) čuvaju se u Legatu Milivoja i Božidarke Filipović, u sastavu Naučnog odeljenja Gradske biblioteke Vladislav Petković Dis).\nMeđu brojnim aktivnostima, Kolo organizuje i kurseve za bolničarke. Za vreme Balkanskih ratova (1912, 1913), članice Kola u Beogradu organizuju i izdržavaju IV rezervnu bolnicu.\nU leto 1914, kada je počeo Prvi svetski rat, Kolo napušta Beograd i u Nišu otvara svoju kancelariju. Nadežda Petrović, iskusna ratna bolničarka, umire od pegavog tifusa 1915. u valjevskoj bolnici, do poslednjeg časa negujući ranjenike i bolesnike.\nIz Oslobodilačkih ratova (1912–1918) Kolo srpskih sestara izlazi sa ogromnim ugledom i poštovanjem. Pošto i sâmo deluje na načelima hrišćanskog milosrđa, tokom čitavog svog postojanja blisko sarađuje sa Srpskom pravoslavnom crkvom.\nPrema običajima onog vremena, pokroviteljica (patronesa) ženskih društava bila je Kraljica. Od 1923. kraljica Marija Karađorđević (1900–1961) postaje „visoka zaštitnicaˮ Kola srpskih sestara, čije će aktivnosti pomagati i povezivati ga sa inostranim ženskim organizacijama.\nDelfa Ivanić u svojim Zaboravljenim uspomenama (Beograd, Evoluta, 2015) piše da je oktobra 1919. primila u Rijeci „osam vagona razne robe, koju je američki brod Abadis u Rijeku doneo, s tim da se odmah prenese preko Beograda u Čačak, za srpsku ratnu siročad. (…) Kada smo vozom stigli u Čačak, ja sam odmah ovu donetu robu predala šefu novootvorenog Američkog doma, za srpsku ratnu siročad.ˮ\nMilosrdna delatnost Kola u balkanskim i Prvom svetskom ratu donela je Udruženju i njegovim članicama mnoga nacionalna i međunarodna priznanja – Orden Belog orla V stepena (1928), Medalju za revnosnu službu Nadeždi Petrović (1912), Orden Svetog Save (1931), Krst milosrđa (1913), Albansku spomenicu, Zlatnu medalju Crvenog Krsta Kraljevine Jugoslavije Kolu u Boki Kotorskoj (1935), Društveni krst (1918), kao i Medalju za milosrđe Florans Najtingejl, koja je pripala Delfi Ivanić (1920), Ljubici Luković, predsednici Kola (posthumno 1925), Anki Đurković (1923) i Bosi Ranković (1931).\nKolo srpskih sestara 1935. godine (IZVOR: https://www.arhivpancevo.org.rs/)\nGodine 1938. kraljica Marija odlazi u Englesku, gde ubrzo organizuje i londonski odbor Kola srpskih sestara. U otadžbinu se više nikada nije vratila. Umire u Londonu 22. juna 1961. godine.\nZa vreme Drugog svetskog rata, 1942, nemačke vlasti zabranile su rad Kola.\nPartizanske vlasti 1945. takođe zabranjuju rad predratnih ženskih društava, koja su smatrana elementima buržoaskog staleža. Preostala imovina Kola je konfiskovana, a njegovo ime zvanično se više nije spominjalo.\nPosle pedesetogodišnjeg prekida u radu, Kolo je obnovljeno 15. maja 1990. u Beogradu. Od 1993. tromesečno izdaje svoj list Venac.\nPredsednica Glavnog odbora obnovljenog Kola srpskih sestara bila je dr Ljiljana Milojević Šulović, koja je sa dr Budimirom Pavlovićem autor monografije Kolo srpskih sestara i kraljica Marija. Knjiga nije samo povest o Kolu srpskih sestara, već i potresno svedočanstvo o dugo skrivanom razdoblju novije srpske istorije. Objavljena je u Beogradu 2000. kao autorsko izdanje, povodom stogodišnjice rođenja kraljice Marije i desetogodišnjice obnovljenog Kola.\nGradska biblioteka Vladislav Petković Dis nije slučajno odabrala Umetničku galeriju Nadežda Petrović za prostor u kome je 11. decembra 2002, u susret stogodišnjici osnivanja Kola (1903–2003), promovisana ova po mnogo čemu jedinstvena monografija:\n„Nepravdom jednog vremena prećutano je i namerno uništavano svako pisano sećanje na Kolo, iako je njegova višedecenijska delatnost dala veliki doprinos evropskom ženskom pokretuˮ, istakla je mr Marijana Matović, voditelj promocije.\nKolo srpskih sestara Nadežda Petrović u Čačku obnovilo je svoj rad 2007, pa je 9. oktobra 2013, povodom 110 godina od osnivanja Kola srpskih sestara Srbije i šest godina rada čačanskog ogranka, Upravni odbor, pod rukovodstvom dr Bojane Jakšić, organizovao Svečanu akademiju u Velikoj sali Doma kulture.\nPIŠE: Mr Marijana Matović


ponedeljak, 18. april 2016. 09:54\n2015. godina je bila veoma interesantna sa stanovišta astronomije.\nponedeljak, 14. mart 2016. 17:52\nDa li su ljudi zaista posetili Mesec? Ovih dana sam odgledao dosta dokumentaraca na tu temu i mogu doneti zaključak da svi ti dokumentarci imaju cilj da narod učine nepoverljivim, i da navedu ljude da ne veruju u nešto sto se desilo.


Nema dokaza da je Darko Ćulum kao direktor policije zapovijedao policijom!? – Fokus.ba\nPostupci policije pravdaju se i dopisom Crkvene opština Banjaluka, koja je od MUP RS tražila da se zaštiti njihov prostor\nSudsko vijeće je, očekivano, utvrdilo da “nije dokazano da je to učinjeno direktnom naredbom izdatom od strane Darka Ćuluma, direktora policije RS”. Odbacilo je bilo kakvu Ćulumovu odgovornost i negiralo tvrdnje podnosilaca zahtjeva iz grupe “Pravda za Davida”, da im je policija svojim postupcima ugrozila bilo koje od osnovnih ljudskih prava zagarantovanih Ustavom RS, piše Žurnal.


PRIJEDORSKI MALIŠANI OBOLJELI OD ASTME I DIJABETESA U BANJI ,,VRUĆICI” | Prijedor24.com - Više od informacije!\nPočetna Prijedorski region PRIJEDORSKI MALIŠANI OBOLJELI OD ASTME I DIJABETESA U BANJI ,,VRUĆICI”\nPRIJEDORSKI MALIŠANI OBOLJELI OD ASTME I DIJABETESA U BANJI ,,VRUĆICI”\nPredavanje o zdravoj ishrani, psihološka predavanja i predavanja o astmi i dijabetesu proteklih sedam dana u Banji Vrućici slušala su djeca koja boluju od ovih hroničnih bolesti. Kroz predavanja su dosta toga značajnog i naučili.\n,,Za sve ono što imaju ovdje,tu neku terapiju i sve radionice koje smo radili sa njima i edukatori koji su bili, zaista su pomogli da djeca osjete da su oni dio svega ovoga što se dešava, da je ovo zaista jedan divan projekat.”, istakla je Ilinka Macura, predsjednik Udruženja ,,Anemona” Prijedor.\nBoravak djeci uljepšali su i pokloni Investiciono Razvojne banke RS. Oni koji boluju od astme dobili su slatkiše, dok oni drugi koji imaju problema sa šećerom senzore koji će im značajno olakšati njihovu borbu u ovoj bolesti.\n,,To njima zaista puno znači. Oni sa senzorom imaju uvide u svoje šećere 24 sata, a inače bi se bez toga morali bosti više puta dnevno. Najmanji broj uboda je 10 i oni su zapravo ovim rješeni boli.”,dodala je Svetlana Čeko, predsjednik Udruženja dijabetičara Prijedor.\nOvo je samo dio onoga što možemo da uradimo za sve one koji se bore sa astmom i dijabetesom, istakali su u Investiciono Razvojnoj banci Republike Srpske.\n,,Ja lično kao čovijek sam veoma ponosan što se IRB RS uključila kao jedna odgovorna institucija i veoma brzo smo reagovali na njihove zahtjeve. Drago mi je što su me pozvali da prisustvujem projektu socijalizacije djece.” rekao je direktor IRB-a, Dražen Vrhovac. Na rehabilitaciji i socijalizaciji u Banji “Vrućici” boravilo je ukupno 15-oro djece iz Prijedora, članova Udruženja dijabetičara i „Anemone“, koja u našem gradu okuplja oboljele od astme.


M. D. 14. marta 2016. 19:00\nBeogradski irski festival počinje večeras u Kulturnom centru „Grad“ u okviru dobro poznatog „Delikatesnog ponedeljka“, a specijalitet kuće spremaće gostujući kuvar iz Irske Gert Mekolgan.\nMekolgan će zajedno sa ekipom iz „Dijagonale 2.0“ kombinovati tradicionalnu irsku i srpsku hranu u dva jela - jedno sa mesom i jedno vegetarijansko.\nPrva asosijacija na Irsku je pivo i viski, tako da će na stolu biti i promo pića sa „Jameson“ viskijem (irska kafa, kokteli…).\nBeogradski irski festival od 6. marta\nNarednog dana od 20 časova u Kinoteci će posetioci premijerno pogledati film „Momački vikend“ irskog reditelja Džon Batlera.\nU sredu od 17.30 časova Hotel Moskva, Palata Abanija, Narodna skupština i Most na Adi zasijaće zeleno, a istog dana u 18 sati u Kinoteci će biti prikazan film „Rajanova kći“ reditelja Davida Leana iz 1970 godine.\nNešto kasnije u bioskopu „Fontana“ biće organizovan prijem za diplomate, ministre i medije povodom obeležavanja 100 godina od irskog Uskršnjeg ustanka za nezavisnost.\nIstraživanje potvrdilo: Evo kako ZAISTA pivo i energetska pića utiču na naše…\nŠOK u Švedskoj: Crkva promenila pravila – Bog je Bog,…\nUsred nedođije ostala bez benzina: Pomogao joj beskućnik,…\nPsiholozi tvrde: Ako OVO radite uoči Božića, bićete srećniji…\nIstraživanje potvrdilo: Evo kako ZAISTA pivo i energetska…


Ecomex | Dobrodošli na sajt Ecomex Doo Čačak\n+381 32 53 50 350\nOprema za zavarivanje Pribor za zavarivanje Dodatni materijali za zavarivanje Ručni alati Rezni alati Ručne električne mašine Merni alati Alati za obradu drveta Mašine i alati za sečenje metala Brusni alati Kompresori Pneumatski alati Mašine za pranje pod pritiskom Alati za gasne i vodovodne instalacije Alati i pribor za baštu Lična zaštitna oprema Ostali alati\nOnline Prodavnica B2B portal\nProfesionalan alat renomiranih svetskih i domaćih proizvođača\nECOMEX KUĆA ALATA\nvaše omiljeno mesto za kupovinu\nCelokupnu ponudu pogledajte na našem webshop-u\nPrivredno društvo ECOMEX d.o.o. osnovano je 1990. godine kao specijalizovana trgovina - profesionalnog alata renomiranih svetskih i domaćih proizvođača. Osnovna delatnost preduzeća je uvoz i distribucija alata, mašina, opreme i pribora.\nEcomex d.o.o. je suvlasnik i osnivač privrednog društva ECOMEX AUTO d.o.o. čija je delatnost prodaja i servisiranje novih i polovnih vozila marke Peugeot.\nOd 2010. godine Ecomex d.o.o. poseduje sertifikat ISO 9001, a od 2015. poseduje sertifikat ISO 14001.\nZa 32 godina uspešnog rada Ecomex d.o.o. je na tržištu Srbije u svojoj delatnosti stvorio jako visok poslovni rejting.\nNa svom lageru posedujemo više od 8.000 stalnih artikala i direktni smo uvoznici najvećeg dela alata i mašina iz našeg prodajnog asortimana.\nIsporučujemo alate, mašine, opremu i pribor domaćoj industriji, javnim preduzećima, trgovinama i firmama iz oblasti zanatstva i usluga.\nZa sve mašine koje nudimo imamo obezbeđen servis u garantnom i vangarantnom roku. Stečeni renome na tržištu, specijalizovan kadar i tehnička opremljenost su glavni uslovi daljeg poslovnog razvoja.\nKroz kontinuirano unapređenje kvaliteta usluga i proizvoda koji nudimo, stalnu brigu o bezbednosti i zdravlju naših zaposlenih i društveno odgovornim poslovanjem tokom protekle tri decenije, Ecomex je gradio svoju lidersku poziciju na tržistu Srbije. Naše poslovne ambicije direktno su uslovljene zadovoljstvom potrošača i poslovnih partnera kao i stepenom profesionalizma i inovacija koji unosimo u posao kojim se bavimo. I u decenijama koje dolaze naš cilj ostaje nepromenjen, da kvalitetom zaslužimo poverenje koje će nas održati na liderskoj poziciji u trgovini alatima u Republici Srbiji.\nSedište privrednog društva Ecomex d.o.o. je u Čačku, a poslovanje se obavlja preko komercijalnih predstavništva u Beogradu, Novom Sadu, Nišu.\nNaš stručan i iskusan prodajni tim će Vam pomoći i pružiti podršku u izboru alata, mašina, opreme i pribora po Vašim zahtevima i potrebama.\nDirektni smo uvoznici najvećeg dela alata i mašina iz našeg prodajnog asortimana, pa smo u poziciji da iste nudimo po tržišno prihvatljivim uslovima.\nNa samom lageru posedujemo više od 7.000 artikala - profesionalnog alata renomiranih svetskih i domaćih proizvođača.\nTakođe, jedna od značajnih pogodnosti je obezbeđen servis u garantnom i vangarantnom roku, za sve mašine koje nudimo.\nOsnovna delatnost privrednog društva Ecomex d.o.o. je uvoz i distribucija alata, mašina i pribora u asortimanu: električne ručne mašine, oprema i materijali za zavarivanje, rezni, merni, ručni alati i brusni materijali, kompresori, perači i industrijski usisivači, oprema za građevinarstvo, testere, trake i cirkulari za obradu metala i drveta, mašine za sečenje materijala.\nEcomex d.o.o. je suvlasnik i osnivač privrednog društva Ecomex auto d.o.o. čija je delatnost prodaja i servisiranje vozila marke Peugeot u sistemu EUROIMPEX AUTOGROUP D.O.O. iz Beograda.\nSedište privrednog društva Ecomex d.o.o. je u Čačku, a poslovanje se obavlja preko komercijalnih predstavništva u Beogradu, Novom Sadu, Nišu i Kruševcu.\nAdresa - Ulica i broj\nBul. oslobodilaca 86, 32103 Čačak\nŠpanskih boraca 22 D-E, 11070 Novi Beograd\nCopyright ©2022 Sva prava zadržana | Ecomex | Powered by Croonus Technologies


Inzko o sankcijama Dodiku: Igrao se vatrom, moraće da živi sa posljedicama – dijalogin.tv\nVisoki predstvanik međunarodne zajednice u Bosni i Hercegovini Valentin Inzko pozdravio je odluku Sjedinjenih Država da uvedu sankcije predsjedniku Republike Srpske Miloradu Dodiku, ocjenjujući da su one od “velikog simboličkog značaja”.\n– Milorad Dodik se igrao vatrom i prešao je crvenu liniju. Moraće da živi sa posljedicama – ocijenio je Inzko u izjavi bečkom dnevniku “Standard”, prenosi Slobodna Evropa.\nSankcije SAD-a, kako navodi “Standard”, uvedene su potpuno neočekivano i slično, kao Rezolucija UN protiv izraelske politike naseljavanja što predstavlja naslijeđe Obamine administracije, kako bi narednom predsjedničkom timu ukazala na pravac kojim treba da se ide.


ŠIPTARIMA SE OVO NEĆE SVIDETI: Nemački ambasador im poslao jaku poruku!\n25-10-2019 12:22 Srbija Politika\nIako SAD žele da sporazum između Kosova i Srbije bude postignut brzo, ambasador Nemačke na Kosovu Kristijan Helt kaže da njegova država ne želi da nikoga požuruje u brzoplete sporazume i da želi da reši sve probleme između Kosova i Srbije, prenosi RTK.\n"Stav Nemačke je jasan i naglasio sam ga u različitim prilikama: Mi argumentujemo i podržavamo sveobuhvatni i održivi, pravno obavezujući sporazum koji rešava sva otvorena pitanja i promoviše regionalnu stabilnost”, poručuje Helt.\nPostizanje takvog sporazuma, prema njegovom mišljenju, zahteva vreme.\n“Želimo da se to postigne na stabilan način, tako da se sva pitanja mogu rešiti jednom za svagda. Dakle, ne želimo da požurujemo nikoga u postizanju ovog ključnog sporazuma. Ali mislimo da je ovo krajnje vreme da se nastavi dijalog”, precizira namačkli ambassador.\nČvrsto verujem da je ovo pre svega u interesu Kosova, dodaje on, jer će istinska normalizacija konačno omogućiti fokusiranje na stvarne izazove za region u celini.\n“Tako da sam siguran da će nova vlada početi da radi na ovom složenom pitanju već od prvog dana", rekao je Helt.\nŠta se krije iza Trampovih poteza? Više o tome OVDE.\nAMERIČKI DIPLOMATA ZATRESAO BALKAN: Ja sam za promene granica na Kim, ali.... Srbija će ući u EU i NATO!\nSEKA SABLIĆ DIGLA SRBIJU NA NOGE: Zaklonila sam se od titoizma, valjda ću i od ovog mraka!


1-25 od 2421 razultata\nThe Tattooed Map - Barbara Hodgson Odlicno ocuvana knjiga, tvrdi povez, engleski jezik. Roman u kombinaciji sa ilustracijama, putopis/ misterija/ magicni realizam.\nRed Seas Under Red Skies - Scott Lynch Lepo ocuvana knjiga u tvrdom povezu na engleskom.\nStrašna godina, ratni dnevnik - Aleksandar D. Đurić\nNiš 2020, tvrdi povez, stanje: novo, str. 269, ilustr., ćirilica\nĆup komitskog vojvode - Milisav Savić\nNiš 2017, meki povez, stanje: novo, str. 185, ćirilica\nRane pesme i varijante - Momčilo Nastasijević (1939)\nBeograd 1939, meki povez, stanje vrlo dobro 4+, str. 140, ćirilica\nKirka- Madlin Miler\nKnjiga je polovna. Naslovna strana je blago izvitoperena, pogužvana što se i vidi na jednoj od slika. Ostatak knjige je bez oštećenja.\nSRPSKE NARODNE PJESME II i IV, Vuk Karadžić\nKorice su malo oštećene na knjizi SNP IV, vidi se na slici. Unutrašnjost solidno očuvana.\nNeven Usumovic - Makovo zrno\nNeven Usumovic - Makovo zrno Izdavac : Profil Zagreb 2009, odlicno ocuvana\nNova. Narodna knjiga. Cirilica\nBELI OBLAK DŽINGIS-KANA - ČINGIZ AJTMATOV\nLOGOS - 2009 - 659 STRANA, TVRD POVEZ.\nPet dunavskih čuda / Die Funf Wunder der Donau\nNa nemačkom. Na Crnom mostu u Regenzburgu neobjašnjivo se, preko noći, pojavljuje džinovska slika samog tog mosta. Tako bar izgleda zbunjenom čuvaru koji je ujutru zatiče. Svaki od četvoro zvaničnika, koji se, jedan za drugim, potom pojavljuju da ustanove u čemu je stvar, ugledaće, međutim, drugačiji most na platnu. Konačno, najviša instanca odlučiće da se zagonetna slika uništi – ali tu su rečni galebovi da spreče ovo varvarstvo... Na Žutom mostu u Beču petoro poznih prolaznika zastaju načas, svi u isti mah, prožeti slutnjom da nešto nije kako treba. Pozorišna šaptačica pomisliće da ju je dodirnula senka smrti, plaćeni ubica da je posredi drugo rđavo znamenje, prostitutka da se nastavlja neverovatno veče koje je doživela, lopov na biciklu da ga kažnjava savest, a redovnica da joj je to stigla poruka s neba. A svima tek predstoje snovi koji će ih zauvek preplesti... Ispod Crvenog mosta u Bratislavi dvojici beskućnika predstoji ledena noć. Više nemaju čime da se ogreju – sem ako ne spale komplet od šest romana Dostojevskog. Dobro, to nisu jedinstveni primerci, sutra se mogu nabaviti isti takvi, ali ipak... No, kada konačno i šest debelih tomova proguta plamen, preostaje samo da se spale listovi tek napisanog romana jednog od klošara, uz slabašnu nadu da rukopisi ne gore, ali ipak greju... Na Beli most u Budimpešti vraća se, posle pola veka, slavni kompozitor i dirigent da obiđe tri veoma posebna mesta: ono sa koga se u reku bacila lepa devojka, ono na kome je srce izdalo profesora konzervatorijuma i ono koje stoji u vezi s pogibijom roditelja mladog studenta muzike. Sve smrti student je mogao da spreči, ali da je to učinio, nikada ne bi domašio slavu koja ga je čekala. Smrt je i sada na mostu, pedeset godina kasnije, da izravna stare račune... Na Plavi most u Novom Sadu stupa, jedne mrkle noći, bezazleni ptičar da otpočne najveću pustolovinu svog psećeg života. Zajedno s mostom uzneće se u visine i krenuće uz Dunav, moćno prkoseći onima koji bi da ga unište. A tamo, uzvodno, čekaju ih četiri druga, ne manje posebna mosta, da se stope u jedan i u osvit podare zanosnu plavet velikoj čudesnoj reci... Nov roman najprevođenijeg srpskog pisca Zorana Živkovića „Pet dunavskih čuda“, u izdanju Zavoda za udžbenike, objavljen je paralelno na pet jezika, predstavlja važan doprinos naše zemlje kulturnom segmentu strategije Evropske unije za dunavski region... ✰Izdavač: Zavod za udžbenike, 2011. ✰Povez: tvrdi, tiraž 2000. ✰Nepodvlačena, nema posvetu, ilustrovana, nova knjiga, težina 1160 grama\nGospodarica peska- Alvin Hamilton\nDrustvo ruze- Mari Lu\nIzdajnica prestola- Alvin Hamliton\nZvezda ponoci- Mari Lu\nSampion- Mari Lu\nKnjuga je nova,neostecena\nAntologija srpskih junačkih pesama - Dobrica Erić\nU odličnom stanju, tvrd povez, posveta na prvom listu.\nPut kraljeva, drugi deo, Brendon Sanderson\nEsotheria 2002 god.,tvrd povez,479 str.,manja oštećenja na ćoškovima korica,unutra jedan list pri početku klimav i ispisana poslednja(prazna)strana hemijskom,sve ostalo korektno očuvano.\nK.S. Luis - Narnija: Putovanje namernika zore


Poresia : hoteli blizu, fotografije, adresa, Малезија plan, blizu, rezervacija\nAdresa: Jalan Gelang Patah\nNaziv terena: Poresia (Hibiscus-Orchid)\nU hotelu Euro Hotel Skudai pronaći ćete sve usluge, a posebno: Room Service, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Besplatan parking, Klimatizovano. Kategorija mu je jedna zvezdica, a stil Povoljan.Na 9Nastavak minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 89-91 Jalan Bestari 1/5, Taman Nusa Bestari sa pozicijom jug za grad Sekudai, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Hotel ima 49 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftinijih soba u hotelu Euro Hotel Skudai kreću se od 6 776 dinar - Srbija . Ovaj hotel pruža i posebne pogodnosti, kao što je na primer: bilijar.U njemu postoji brza internet konekcija.Napomena:U ovom hotelu biće Vam na raspolaganju besplatan parking.Sakrijte\nNa 11 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici 15 Jalan Bestari 12/2, Taman Nusa Bestari sa pozicijom jug za grad Sekudai, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li oNastavakstajete samo nekoliko dana ili planirate duži boravak.Stil hotela Euro Rich Hotel je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Sakrijte\nStil ovog hotela kategorije jedna zvezdica je Porodičan za grad Johor Bahru. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Pozicija ovog hotela je zapad za grad Johor Bahru, a nalazi se u ulici 41,Nastavak Jalan Undan 15 Taman Perling, na samo 16 minuta kolima od centra grada.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Sultan Ismail je udaljen 18 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 36 minuta kolima.Sakrijte\nStil ovog hotela kategorije dve zvezdice je Povoljan za grad Johor Bahru. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno n.a.. Pozicija ovog hotela je severozapad za grad Johor Bahru, a nalazi se u ulici Nastavak43 Jalan Sutera Tanjung, 8/2 Taman sutera utama, na samo 22 minuta kolima od centra grada.Ukoliko želite da idete na aerodrom, Sultan Ismail je udaljen 14 kilomet(a)ra od hotela, odnosno oko 28 minuta kolima.Sakrijte\nhotels near šuma i prirodni rezervat: Hutan Rizab Sungai Bahan, Johor\nhotels near golf i drugi sportovi: Poresia Golf Resort, Johor\nhotels near planina: Bukit Pendas, Johor


Poslovno Stambeni Objekat Borča - Vremeplov - Agencija za nekretnine\nPoslovno Stambeni Objekat Borča\n500.00 m210.0 Sobe1 EG Prizemlje/I Štampaj\nPoslovno Stambeni objekat u kom su formirani: Zasebna Kuća spratnosti P+PK ukupne površine 100 m2(Prizemlje useljivo po strukturi 3.5,Pk u blok fazi).,Poslovni prostor u nivou Prizemlja površine cca 300m2 razradjen za izradu stolarije, inače pogodan za obavljanje različitih delatnosti. i zaseban stan u sivoj fazi u nivou PK površine cca 120m2. Sve izgradjeno za placu u površini od 8 ari.Voda,Struja, Grejanje na Pelet.U fazi Ozakonjenja. Blizina Zrenjaninskog puta i Tržnog centra u Borči.\nPonuda Agenta 235\nMin soba Izaberi 0.5 1.0 1.5 2.5 2.0 3.0 4.5 4.0 3.5 5.0 5.5 6.5 6.0 7.0 9.0 10.0\nMax soba Izaberi 0.5 1.0 1.5 2.5 2.0 3.0 4.5 4.0 3.5 5.0 5.5 6.5 6.0 7.0 9.0 10.0\nProdaja Kuća BEOGRAD-Palilula do 1854 €/m2


PCVesti - Sve više IT uređaja, a sve manje administratora\nby newsmasteron 13.02.2013\n• Oko 80 odsto preduzeća očekuje da će IT uređaji biti više korišćeni tokom naredne godine.\n• Istovremeno, broj administrativnih pozicija se smanjuje i radna okruženja postaju sve fleksibilnija.\nBilo da kompanija koristi politiku „Bring Your Own Device“ ili ne, zaposleni danas koriste više IT uređaja nego ikada ranije. Prema istraživanju kompanije Kaspersky Lab koje obuhvata 3300 kompanija širom sveta, skoro 80 odsto kompanija očekuje da će zaposleni koristiti više IT uređaja tokom naredne godine. Oko 44 odsto očekuju do 10 odsto više uređaja; 27 odsto očekuje rast od 10 do više od 50 odsto, a 8 odsto anketiranih kompanija očekuje ogroman porast od više od 50 odsto. Dodatnih 16 odsto kompanija očekuje da će broj njihovih uređaja ostati nepromenjen, dok samo 4 odsto pretpostavlja da će korišćenje IT uređaja biti manje tokom naredne godine. Nesumljivo, administratori shvataju da to znači više posla za njih, jer svi ovi dodatni uređaji ne samo da moraju biti pokrenuti već ih treba i priključiti korporativnim bezbednosnim strategijama.\nInstall The Glass Icon Theme From PPA On Ubuntu/Linux Mint


extra dim android 12 tamni režim dark mode | Tech | Platforme\nNOVI ANDROID DONOSI EKSTRA TAMNI REŽIM: Za još udobniji rad noću | Smartlife RS\nNOVI ANDROID DONOSI EKSTRA TAMNI REŽIM: Za još udobniji rad noću 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n26.04.2021. / 09:27\nJedna od novina koja se trenutno testira na Android 12 operativnom sistemu se naziva "Extra Dim" i služi da dodatno zatamni prikaz na ekranu, još više nego kad slajder svetline dovedete skroz do leve ivice.\nIzvor: SmartLife / Android Developers Blog\nGoogle je pre ovoga imao sličnu opciju koja se nazivala Smanjivanje jarkih boja (Reduce Bright Colors) ili Smanjivanje svetline (Reduce brightness), ali je Extra Dimopcija objedinila željene napore Android softverskog tima da uvede novu opciju kada tamni prikaz nije dovoljno taman.\nIdeja iza Extra Dim režima je da učini prikaz na ekranu udobnijim za čitanje kada je minimalna svetlina na telefonu i dalje svetla. Ovo je zgodno kada koristite telefon uveče u tamnoj sobi ili krevetu pred spavanje. Iako ovo nikako ne preporučujemo, Extra Dim opcija vam omogućava da donekle rasteretite svoje oči i ne pravite preveliki kontrast svetlinom ekrana.\nŠtednja i rasipanje |\nU Android 12 Developers Preview 3 Extra Dim opcija je dobila svoju prečicu u delu sa obaveštenjima, pa je ovu opciju moguće ostaviti aktivnom, sve dok je ne deaktivirate, pa čak i nakon restarta, prilagođavajući prikaz vašim potrebama. I Extra Dim ima svoj slajder za intenzitet zatamljivanja, pa je moguće prilagođavati koliko tamno želite da vaš ekran bude ekstra zatamljen.\nKao i sve u Developers Preview verzijama Android operativnog sistema, ova opcija je tu samo za potrebe testiranja. Ne bi bio prvi put da Google prosto izbaci mnoge zanimljive stvari koje smo viđali u beta verzijama i za koje smo se nadali da bi mogli da prežive do finalnog softvera.\nExtra Dim je zanimljiva opcija koja vam je potrebna kada tamni režim prikaza jednostavno nije dovoljan, i kada je potrebno nešto da smanji kontrast između ambijentalne svetline i vašeg telefona. Opcija dva je da upalite svetlo.\ndark mode Extra Dim Android 12 svetlina android


Svi proizvodi Trpezarije Stolice\nBESS trpezarijska stolica sa nogama i ramom od metala, tapaciranim sedištem i visokim naslonom jedna je od prodavanijih stolica kompanije Calligaris.\nNoge i strane okvira, postavljene su unakrsno prednjom stranom i uzdužnim zadnjim delom i napravljene od tankih čeličnih profila, dok je sedište opremljeno elastičnim pojasevima radi što veće udobnosti. Potpuno tapacirano sedište dostupno je u tkanini otpornoj na mrlje i tretiranoj anti-bakterijski, u gumiranom sintetičkom materijalu koji se lako čisti i održava i koji je mekan i gladak na dodir ili u koži. Pažnja posvećena dizajnu stolice može se videti u vizuelnom kontinuitetu blago zaboljene linije između nogu i visokog naslona.\nBESS serija trpezarijskih stolica karakterištična je po brojnim kombinacijama i modelima, koji mogu biti pogodni kako za ukrašavanje trpezarije tako i ugostiteljskih objekata.\nFRAME (Noge i ram)\nMetal_Metlani delovi napravljeni su od tvrdog i zavarenog čelika. Čelik se zatim obrađuje hromiranjem ili premazuje u dva sloja bojom. Odličan materijal po pitanju trajnosti i estetike.\nHrom (P77) daje proizvodu sjajnu izgled i veliku otpornost na habanje, dok je Crni Nikl (P118) duplo obloženi metal, prvim transparentnim poliesterom za bojenje i drugim slojem pigmentisanog poliestra u prahu. Ovaj metal najviše podseća na bojeni metal a boja mu omogućava lako uklapanje sa svakim komadom nameštaja.\nBrighton_Štof otporan na mrlje i tretiran anti-bakterijski. Sastav: 43% PL, 22% CO, 20% LI, 15% VI\nDenver_Štof otporan na mrlje. Sastav: 39% VI 25% PL 17% LI 15% CO 4% PC\nGummy_ Premazana tkanina na bazi poliestera i pamuka, meka na dodir kao koža. Sastav: 48% PU, 31% CO, 21% PL\nLeather_ Calligaris koristi kožu koja dolazi od nafinijeg dela kože evropskog vola (jezgra) isečena na različite debljine u zavisnosti od zahteva, a zatim bojena. Spoljni sloj se dobija pomoću boja na bazi vode. Koža je visoko cenjeni materijal, mekan na dodir, elastična, dugotrajna i topla. Male varijacije u granulaciji, širini pora i boje su deo karaktera prirodnog materijala.\nŠifra proizvoda CS/1367\nDužina 44.00 cm\nVisina naslona 99.00 cm


Kadirov Čečenijom „vlada“ kao knez | Politika | DW | 18.07.2009\nKadirov Čečenijom „vlada“ kao knez\nNatalija Estimirova je se „podigla“ protiv predsednika Čečenije Ramzana Kadirova i optužila ga za mučenja, kidnapovanja i ubistva. Prema njenim istraživanjima broj otmica u zemlji se poslednjih meseci povećao.\nU Čečeniji se ljudi često kidnapuju radi otkupa. To potvrđuje i jedna žena iz Groznog koja ne želi da otkrije svoj identitet:\n„Traži se 10.000, 15.000, 20.000 dolara za otkup otete osobe. A ako se ne plati onda oteta osoba biva zatvorena ili je na kraju je pronađu mrtvu. Ko to radi? Možda ruska tajna služba koja je još uvek ovde. A možda i ljudi iz Ramzanovog okruženja. Novac se u svakom slučaju predaje posredniku.“\nNa ruskoj televiziji, Kadirov je odmah odbacio optužbe mnogih posmatrača da je umešan u ubistvo aktivistkinje za ljudska prava, Natalije Estemirove.\n„Zločinci će, naravno, biti kažnjeni. Ja sam naložio svim specijalnim i istražnim organima da pronađu bandite i da ih pozovu na odgovornost. Tako nešto nećemo tolerisati.“\nPosle smrti Ahmata Kadirova, nekadašnjeg predsednika Čečenije, koji je 9. maja 2005. godine poginuo u jednom bombaškom napadu, Ramzan se osetio pozvanim da zauzme očevo mesto. Sve to uz blagoslov tadašnjeg ruskog predsednika Vladimira Putina koji je nakon drugog rata u Čečeniji polagao nade u njega.\nRamzan Kadirov kontinuirano je gradio svoju moć. Čak je i formirao sopstvenu armiju koja je brojala nekoliko hiljada vojnika. 2007. je izabran za predsednika Čečenije, nakon što je isključio sve protivkandidate. Optužbe, da poseduje tajne zatvore u kojima zlostavlja svoje protivnike, izričito je negirao:\n„Mislite na optužbe helsinške grupe koja mi prigovara kako u podrumima drzim zatvorenike. To je uvreda. Želim da ih izvedem pred sud jer tvrde da ja doprinosim tome da ljudi nestaju.“\nRamzan Kadirov danas Čečenijom vlada poput velikog kneza - iz Gudermesa koji se nalazi na 40 kilometara od Groznog. Tu je sebi obezbedio rezidenciju sa sportskom halom, hotelima, bazenima. Omladina ga obožava jer gradi škole, obdaništa i pre svega sportska udruženja.\nKadirov je doprineo i sve većoj islamizaciji Čečenije. Žene moraju da nose marame, a venčani parovi se ne smeju sastajati na javnim mestima. Kuran iz dana u dan ima sve veći uticaj na svakodnevicu.\nKremlj je tražio đavola i na kraju ga je i dobio. Već sada Kadirov zahteva veću nezavisnost od Rusije i veći uticaj na celokupni Kavkaz.\nAutor: K. Herman, Z. Dragićević\nTrajni link https://p.dw.com/p/Is4X


Republika / Vučić: Ako Đura tako kaže, onda je Mali plagirao doktorat\nsreda, 25. 9. 2019.| 19:16\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić, govoreći o protestu u zgradi Rektorata, u ironičnom tonu rekao da mu je drago što je postignut dogovor o deblokadi.\nU svojoj izjavi Vučić je napomenu da je rektorka Univerziteta u Beogradu, Ivanka Popović, svrstala na jednu stranu i da nakon toga niko ne može da stane u odbranu Siniše Malog.\n- Ti (rektorka), si položila ispit, a diplomski će biti 4. novembra. Ako se neko drzne da kaže da Siniša Mali nije plagirao, onda ti (rektorka), nisi položila diplomski. Pa opet ćemo upasti u rektorat, da ti (neki novi) Đura objasni da moraš da prihvatiš ono što Đura traži - figurativno je predsednik objasnio kako vidi taj slučaj, praveći anegdotu sa "Đurom", fiktivnim likom iz drame "Balkanski špijun".\nTakođe, Vučić se osvrnuo se i na ljude koji optužuju Malog da je plagirao doktorat.\n- To je stručnjak (Raša) Karapandža, koji optužuje Srbe za zločine nad Albancima, da smo ih ubijali i sahranjivali u Batajnici i da niko ne sme to da zaboravi. Ljudi treba da znaju ko su ljudi koji vode kampanju protiv Siniše Malog - rekao je on i dodao da je problem to što on mora građanima da objašnjava jer se drugi plaše da kažu celokupnu istinu o ovom slučaju.\nSrbija Aleksandar Vučić Protesti Ivanka Popović Rektorat Siniša Mali Beogradski univerzitet Rektorka Doktorat Studenti\nDjape ja26. septembar 2019. u 08:00\nĐuro i ja sam plagirao,a ti !!!\nMihajlo21. novembar 2019. u 00:52\nNije Vucicu Djura, nego kompetentni ljudi i cela Srbija, koja se grozi ovog stila brzih diploma. Predsednice, uvek si branio svoju stranku, i uvek si napadao ostale. Nije dobro. Ti nisi predsednik Srbije, ako tako radis.\nStefan26. septembar 2019. u 09:37\nStrasno je na sta su sve opozicionari spremni.\nHelena26. septembar 2019. u 11:20\nDa li je neko plagirao nesto ili ne postoje institucije za to.\nAna26. septembar 2019. u 15:52\nKampanja protiv Sinise Malog bez ikakve osnove.


Gašenje Kanala 9 – novi pritisak na medijske slobode | Novosadska Novinarska Škola\nNovosadska novinarska škola izražava žaljenje zbog gašenja lokalne novosadske televizije Kanal 9. Svako zatvaranje medija, ukoliko nije motivisano suzbijanjem nedvosmislenog kontinuiranog govora mržnje ili izrazitog neprofesionalizma, predstavlja udar na medijske slobode. Istraživanja Novosadske novinarske škole su pokazala da se u prilično pasivnoj i jednoličnoj medijskoj sceni Novog Sada Kanal 9 izdvajao po relativno većoj zastupljenosti pluralizma mišljenja.\nKanal 9 ugašen je zbog duga nakon dve decenije postojanja, a direktorka Maja Pavlović započela je štrajk glađu. Ona je izjavila da je finansijska situacija postala neizdrživa, budući da je – prema njenim rečima – Kanal 9 na medijskim konkursima postao nepodoban, banke kao potencijalni kreditori svrstale su ga u rizična preduzeća, a pristup marketinškim agencijama u potpunosti je onemogućen. Ona je ponovila da hoće da Kanalu 9 država plati što mu duguje, kako bi i Kanal 9 mogao da plati ono što duguje državi.\nPodršku Maji Pavlović, uz poziv da se nastave pregovori o izmirenju duga, uputili su NDNV, NUNS, UNS i ANEM.\nPrethodni članakHostwriter – prostor za velike priče Sledeći članakOpservatorija za lažne vesti


ПЛАЋЕНИК МИЛА ЂУКАНОВИЋА И НЕКАДАШЊИ НАЈБЛИЖИ ЂИНЂИЋЕВ САРАДНИК је у сукобу са Вучићем, па хапшењима удара по Србији!\nPLAĆENIK MILA ĐUKANOVIĆA I NEKADAŠNJI NAJBLIŽI ĐINĐIĆEV SARADNIK je u sukobu sa Vučićem, pa hapšenjima udara po Srbiji!\n20 oktobra 2016\nEkskluzivno saznajemo pozadinu hapšenja Bratislava Dikića i grupe Srba.\nGlavni scenaristi hapšenja grupe Srba predvođene bivšim generalom žandarmerije Bratislavom Dikićem bili su crnogorski premijer Milo Đukanović i Vladimir Beba Popović, saznaje Nova Borba.\nBeba Popović je plaćenik Mila Đukanovića, nekadašnji najbliži saradnik Zorana Đinđića i sekretar Biroa za komunikacije u vladi Zorana Đinđića i predsednik antikorupcionaškog odbora DOS-a, zaduženog za otkrivanje afera Miloševićevog režima. Poslednjih desetak godina vlasnik je i firme za konsalting i lobing sa sedištem uBeču i Londonu, a poslednjih godinu dana je na stručnom usavršavanju u Ujedinjenom Kraljevstvu gde pohađa specijalističke kurseve iz oblasti medija, ekonomije i politike.\nKako navodi naš izvor, to je urađeno da bi se Aleksandar Vučić direktno optužio da stoji iza navodne akcije Srba u Crnoj Gori, a Vučić je time doveden u izuzetno nezavidan položaj.\nS druge strane, Dragomir Anđelković, Željko Cvijanović i Miroslav Parović, ljudi koji slove za vrlo bliske srpskom premijeru direktno su podržali opozicioni Demokratski front na parlamentarnim izborima koji su održani jče u Crnoj Gori.\n(Intermagazin i Nova Borba)\nSerem im se zadusu. I jednom i drugom. Iste su to njuske...POGANE....\nLondonska skola je u teskoj krizi. To sto su ih naucili na tim vecernjim kursevima je zastarela strategija koja je dozivela totalan fijasko u samoj VB na referendumu. Tako je i Popoviceva podvala bila osudana na propast i izazvala kontraproduktivne posledice. Ja to jednostavno zovem bumerang strategija.\nDa je Srbija država, trebala bi protuvu zatvoriti ili likvidirati!\nCuo sam da Beba i Dule Mihajlovic rade za englesku obavestajnu sluzbu. To i dokazuje zasto su nedodirivi.\nTo nije dokaz nedodirljivosti nego toga da vlada i vlast u Srbiji nije naša nego kvislinška!\nU, al si otkrio toplu vodu, pa to sam upravo rekao u mom komentaru.