Javni konkurs za dodelu bespovratnih sredstava za kupovinu minibuseva za potrebe prevoza seoskog stanovništva na teritoriji Republike Srbije za 2022. godinu – ICR\nJavni konkurs za dodelu bespovratnih sredstava za kupovinu minibuseva za potrebe prevoza seoskog stanovništva na teritoriji Republike Srbije za 2022. godinu\n24. marta 2022. 24. marta 2022. Ξ\nREPUBLIKA SRBIJA MINISTARSTVO ZA BRIGU O SELU\nI. PREDMET PROGRAMA\nProgramom dodele bespovratnih sredstava za kupovinu minibuseva za potrebe prevoza seoskog stanovništva na teritoriji Republike Srbije (u daljem tekstu: Program) utvrđeni su cilj Programa, podnosilac prijave na javni konkurs, namena sredstava, finansijski okvir, uslovi za konkurisanje, način dostavljanja prijava, neophodna dokumentacija, način objavljivanja javnog konkursa i komisija za ocenu i kontrolu realizacije projekta, kriterijumi za dodelu bespovratnih sredstava, zaključivanje ugovora i praćenje realizacije aktivnosti.\nSredstva namenjena za realizaciju Programa obezbeđena su članom 8. Zakona o budžetu Republike Srbije za 2022. godinu („Službeni glasnik RS”, broj 110/21) u okviru Razdela 35 – Ministarstvo za brigu o selu; Program 0110 – Planiranje i sprovođenje politike razvoja sela, Funkcija 110 – Izvršni i zakonodavni organi, finansijski i fiskalni poslovi i spoljni poslovi; Projekat 4002 – Podsticaj kupovini minibuseva za potrebe prevoza seoskog stanovništva; Ekonomska klasifikacija 463 – Transferi ostalim nivoima vlasti, u ukupnom iznosu od 120.000.000,00 dinara.\nII. CILJ PROGRAMA\nCilj Programa je unapređenje uslova života i rada na selu obezbeđivanjem prevoza stanovništvu u seoskim sredinama.\nRealizacijom Programa rešavaju se osnovne potrebe kretanja seoskog stanovništva, a sve u cilju omogućavanja kvalitetnijeg života u ruralnim sredinama, bolje povezanosti i efikasnije prohodnosti između ruralnih sredina, odnosno sela i opštinskih odnosno gradskih sedišta.\nIII. PODNOSILAC PRIJAVE NA JAVNI KONKURS\nPodnosilac prijave na javni konkurs su jedinice lokalne samouprave.\nSvaka jedinica lokalne samouprave može konkurisati samo jednom prijavom.\nIV. NAMENA SREDSTAVA\nBespovratna sredstva namenjena su za kupovinu minibuseva u beloj boji sa ukupno dvadeset i jednim putničkim sedištem (20+1).\nBespovratna sredstva se dodeljuju za kupovinu minibuseva koji će se koristiti isključivo za potrebe prevoza seoskog stanovništva iz jednog sela u drugo selo ili iz sela u gradsko/opštinsko sedište.\nBespovratna sredstva nisu namenjena za kupovinu polovnih vozila, troškove registracije predmetnog vozila, troškove osiguranja i druge troškove, koji nisu u vezi sa namenom iz stava 1. ove glave.\nV. FINANSIJSKI OKVIR\nMaksimalni iznos bespovratnih sredstava predviđen za kupovinu minibusa iznosi 7.000.000,00 dinara.\nDodeljena bespovratna sredstva će biti preneta jedinici lokalne samouprave na podračun za tekuće namenske transfere u užem smislu, od Republike ka nižem nivou vlasti.\nDodeljeni iznos bespovratnih sredstava smatra se konačnim dodeljenim iznosom za namenu predviđenu Programom. Ministarstvo za brigu o selu (u daljem tekstu Ministarstvo), ne preuzima obavezu finansiranja dodatnih troškova. Ukoliko nastanu dodatni troškovi u vezi sa realizacijom projekta, potrebna dodatna sredstva mora obezbediti jedinica lokalne samouprave iz sopstvenih prihoda ili iz drugih izvora finansiranja (donacije itd).\nVI. USLOVI ZA KONKURISANJE\nPravo učešća na javnom konkursu ima podnosilac prijave koji ispunjava sve sledeće uslove:\n1) da je podneo elektronski popunjen obrazac prijave sa dokumentacijom predviđenom Programom (obrazac prijave se preuzima na zvaničnoj internet stranici Ministarstva www.mbs.gov.rs);\n2) da račun podnosioca prijave nije u blokadi počevši od 1. januara 2022. godine;\n3) da obezbeđuje vozača odgovarajuće kategorije za upravljanje vozilima;\n4) da obezbeđuje održavanje vozila (redovan servis vozila, registracija i dr.);\n5) da za iste namene nije koristio podsticajna sredstva u prethodne tri godine, koja potiču iz budžeta Republike Srbije ili budžeta AP Vojvodine.\nVII. NAČIN DOSTAVLJANJA PRIJAVA\nPrecizno i tačno popunjena prijava i prateća dokumentacija šalje se preporučenom pošiljkom na adresu Ministarstvo za brigu o selu, ulica Bulevar Mihajla Pupina br. 2a, 11070 Novi Beograd.\nPrijave se šalju u zatvorenoj i zapečaćenoj koverti sa naznakom “Prijava na konkurs – dodela bespovratnih sredstava za kupovinu minibuseva – NE OTVARATI”, sa punim nazivom i adresom pošiljalaca na poleđini koverte.\nPrijave koje nisu podnete na način iz st. 1. i 2. ove glave neće se razmatrati.\nTrajanje javnog konkursa: Rok za podnošenje prijava teče od dana objavljivanja Javnog konkursa u sredstvima javnog informisanja i sajtu Ministarstva www.mbs.gov.rs do 21. aprila 2022. godine. Neblagovremene prijave se neće razmatrati.\nVažne informacije: Program i obrazac prijave se mogu preuzeti elektronskim putem na zvaničnoj internet stranici Ministarstva za brigu o selu www.mbs.gov.rs.\nZa sva pitanja u vezi sa tekstom javnog konkursa možete se obratiti na mejl adrese: milos.djokic@mbs.gov.rs i emilija.markovic@mbs.gov.rs i na broj telefona 011 311 0854.\nTagged REPUBLIKA SRBIJA MINISTARSTVO ZA BRIGU O SELU\nJavni konkurs za finansiranje sprovođenja javnih radova na teritoriji AP Vojvodine u 2022. godini\nIzazov za inovativna rešenja u oblasti cirkularne ekonomije\nIn age giant screen TV’s, it’s more essential than ever before\n21. maja 2013. 1. oktobra 2017. vigilaszlo


Nikola Milovanović - DRAŽA MIHAILOVIĆ - NOVINSKA AGENCIJA "DEMOKRATSKA JUGOSLAVIJA"\nNOVINSKA AGENCIJA "DEMOKRATSKA JUGOSLAVIJA"\nNekoliko dana pre napuštanja Gojne Gore u julu 1943. godine, Mihailović je pozvao komandanta veze Vrhovne komande majora Jožu Peveca. Na Mihailovićeva pitanja Pevec je odgovorio da radovi na izradi radio-stanice za vezu sa SAD, pored izvesnih teškoća, ipak napreduju. Pevec je, pored ostalog, rekao Mihailoviću da će stanica čija je izrada poverena radio-amateru Grbecu biti završena najkasnije za mesec dana i da će se, u slučaju potrebe, moći koristiti i za radiofoniju.\nDesetog jula Mihailović je pozvao dr Đuru Đurovića i naredio mu da organizuje novinsku agenciju "Demokrateka Jugoslavija". Istovremeno, imenovao ga je za njenog šefa. Zadatak agencije bio je da priprema razne propagandne materijale, koji će se emitovati preko ove stanice kada bude završena.\nDr Đura Đurović bio je, pre rata, vršilac dužnosti direktora za snabdevanje u Opštini grada Beograda. Na izborima 1935. kandidovao se za poslanika za srez ljubićki, na listi tadašnjeg predsednika vlade Bogoljuba Jeftića, ali nije bio izabran. Kasnije, radio je za udruženu opoziciju i bio primljen za člana Demokratske stranke.\nPrve kontakte s Mihailovićevom četničkom organizacijom Đurović je uspostavio sredinom 1942. preko Predraga Rakovića i Dragoslava Pavlovića. Godinu dana kasnije, 14. maja 1943, na Rakovićev zahtev Mihailović je izdao Đuroviću sledeće ovlašćenje:\n"1. da poveže predstavnike nacionalnih Muslimana u našoj zemlji, pr-venstveno gajretovce,1 da ih dovede u vezu i tesnu saradnju sa predstavnicima nacionalnih Muslimana koji aktivno rade u našoj organizaciji, sa: Fuhim Musa-Kadićem, dr Ismetom Popovićem i Mehmedom Pašićem (svi iz Mostara).\nPotrebne instrukcije za ovaj rad daće mu poručnik Raković prema mome usmenom naredenju.\n2. — da pokuša stvaranje veza sa punopravnim predstavmcima u Rumuniji, koji su iskreni protivnici današnjeg stanja u Rumuniji. O postignutim uspesima istovremeno će obaveštavati: mene, majora Piletića i kapetana Ocokoljića (četnički komandanti u istočnoj Srbiji — nap. autora) preko Dronje Trifunovića (četnićkog komandanta Srbije — nap. autora).\n3. — da razvije što jaču propagandu među manjinama u našoj zemlji, kako bi se njima olakšala situacija prilikom opšteg obračuna, s obzirom na njihovu nelojalnost prema našem narodu.\n4. — da razvije što jaču propagandu u svim društveniim slojevima našega naroda, naročito među onima koji su se do sada ogresili o našu nacionalnu borbu.\nRad po iznetom treba da bude zasnovan na tome da Muslimani i manjine u povezanoj akciji, u okviru naše organizacije, imaju sami da kažnjavaju svoje krivce i tako sami očišćeni, i borbom u našim redovima, dokažu svoju privrženost Nj. V. Kralju Petru II i Jugoslaviji.."2\nPosle prijema ovih ovlašćenja, Đurović se krajem maja 1943. sastao s Mihailovićem u selu Brekovu, a zatim je došao i smestio se u selu Rošice, odakle je počeo da razvija svoju aktivnost.\nU svom prvom štampanom letku pod nazivom "Neće biti kao što je bilo", Đurović je, pored ostalog, napisao:\n"Ko želi staro i radi da se vaspostavi ono što je bilo u bivšoj Jugoslaviji, taj zakleti neprijatelj naroda i države, i sa njim treba postupati kao sa narodnim izdajnikom."\nA zatim letak završava rečima:\n"Na srpskoj zemlji živeće samo Srbi, i niko drugi. Jer smo videli i celom svetu dokazali da kod nas samo Srbin zna da živi i mre za svoju nacionalnu slobodu i državnu nezavisnost."3\nZa vreme boravka Vrhovne komande na padinama planine Kablara, Đurović je vodio česte i duge razgovore s Mihailovićem i stekao njegovo poverenje, čak do te mere da je Mihailović rado prihvatao njegove političke savete i sugestije. Nešto kasnije, Đurović je postao član Centralnog nacionalnog komiteta, a sredinom 1944. izabran je i za njegovog sekretara.\nMada sa manjim zakašnjenjem, radio-amateru Joži Grbecu je pošlo za rukom da sklopi kratkotalasnu radio-stanicu većeg dometa, i da pomoću nje avgusta 1943. uspostavi direktnu radio-vezu između četničke Vrhovne komande i SAD. Prve njene signale uhvatila je jedna pomorska stanica i prenela ih Ministarstvu mornarice SAD. Preko Ministarstva inostranih poslova oni su dostavljeni ambasadoru emigrantske vlade Fotiću. Posle izvršene provere, četnička stanica je pod imenom "Šume i planine" počela sa radom.\nSadržaji prvih Mihailovićevih telegrama upućenih preko ove radio-stanice bili su pozdravi Ruzveltu i Fotiću. A zatim, 12. avgusta 1943. godine, Mihailović je preko Fotića poslao emigrantskoj vladi sledeći telegram:\n"Uhvatili smo vezu preko Amerike. Našem poslaniku u Vašingtonu g. Fotiću dostavljaćemo izveštaje po šifri 'BAN' i 'JUG' koju ima pukovnik Rakić. Potrebno je da ove šifre dostavite g. Fotiću da bi mogao depeše odmah prevoditi i vama dalje dostavljati po diplomatskoj šifri.\nDosadašnja vaša neobaveštenja proističu iz britanske nekorektnosti prema nama, jer su sve veze bile kontrolisane i sprečavane.\nBritanci su pomagali probisvete, komuniste na štetu opšte jugoslovenske stvari, da nas podele pa potom vladaju. Potrebno je da nam se ubaci misija američkih oficira. Ovim putem možemo ugovoriti iznenadan dolazak američkih aviona i spuštanje američkih padobranaca kod nas, što bi bilo vrlo potrebno.\nPukovnik Rakić da odmah nastoji da pukovnik Putnik ostvari neposredne veze jer mi uzalud slušamo mesecima. Oznake su sledeće: Slušao svaki dan na 5586 k.c. a dajemo depeše na 6975 u 20 G.M.T."4\nKoliku je važnost Mihailović poklanjao ovoj vezi, najbolje se vidi iz dva telegrama koja je on preko Fotića uputio emigrantskoj vladi 23. avgusta 1943. godine. U prvom telegramu se kaže:\n"Neophodno je potrebno da tajno od Engleza iskoristimo gotovost američkog generala Donovana, da uspostavi vezu sa vama preko Amerike, okolnim putem, ili neposredno preko generala Donovana i neke od njegovih radio-stanica u Africi ili još najbolje sa našom stanicom, kojom bi rukovao pukovnik Putnik. Zasada, održavaćemo vezu preko Amerike i g. Fotića, dok ne uhvatimo neposrednu vezu sa vama po našoj depeši broj 1 i neposredno vezu sa generalom Donovanom.\nMolim vas, najenergičnije naredite da se ostvari što pre veza sa vama preko pukovnika Putnika da bi jednom neposredno opštili, a posle toga će nam stanica Donovana i Amerike služiti samo kao rezerva.\nBritanska komanda Srednjeg istoka ponašala se prema nama vrlo neprijateljski, a u korist komunista, kojima šalju materijalnu pomoć avionima i pomažu propagandom. Bio sam prinuđen da vrlo energično istupim u odbranu legitimnih prava monarhije i demokratije. U tom smislu poslati su vam moji radiogrami 1597 i 1598 od 1. jula ove godine. Verujem da ih niste primili; u tom slučaju javite da vam naknadno pošaljem.\nKomunistička stanica 'Slobodna Jugoslavija' i Radio-London mnogo nam smetaju jer nanose velike zabune u narodu.\nU nedostatku radio-propagande a za obaveštavanje američke javnosti obrazovao sam kao potpuno odvojenu organizaciju, u stvari, radiotelegrafsku agenciju 'Demokratska Jugoslavlja', koja će lično Rojteru davati vesti iz Jugoslavije i sa Balkana za amerićko javno mnenje, a tim putem vam i ove depeše šaljemo."°\nDrugi telegram glasi:\n"Bilo bi veoma potrebno da Radio-Njujork u svojim emisijama koje daje neposredno iz Njujorka, a ne posredno iz Londona, što više ističe jugoslovensku vojsku u otadžbini, čiji je vrhovni komandant Nj. V. kralj Petar Drugi. Ovo bi vrlo povoljno uticalo na naš narod, a naročito srpski i slovenački deo, koji se osećaju jako potišteni hrvatskom i komunističkom propagandom Londona. Ovom propagandom treba naročito opovrgnuti komunističke laži o tobožnjem mom srpskom šovinizmu i diktatorskim namerama za budućnost. Kraljevskoj vladi, smatram, da nije ni potrebno da dajemo ova uveravanja."6\nPored navedenih, Fotić je preko ove radio-stanice primao i telegrame čiji su sadržaj sačinjavali lažni izveštaji i bilteni agencije "Demokratska Jugoslavija", u kojima su Mihailović i njegovi četnici prikazivani kao istinski borci protiv okupatora, dok su pripadnicima narodnooslobodilačkog pokreta pripisivani razni zločini i saradnja sa okupatorom i kvislinzima, naročito s Pavelićem i ustašama. Primljene materijale Fotić je sređivao, i koristeći se prijateljskim vezama s nekolicinom istaknutih američkih novinara, plasirao ih čak i u pojedinim vodećim listovima u Americi.\nPreko ove radio-stanice upućena je i jedna izjava grupe pripadnika Crvene armije koji su pobegli iz nemačkog zarobljenaštva i našli se među Mihailovićevim četnicima.\nKrajem novembra 1943. imao sam priliku da se sretnem sa Dragišom Vasićem u selu Jančićima. Pored ostalog, ispričao mi je da je kre-nuo u obilazak nekih četničkih jedinica u Šumadiji.\n"Ovde sam se zadržao", reče Vasić, "zbog grupe ruskih vojnika koji su pobegli i sada se nalaze u Rakovićevim jedinicama." A zatim nastavi da mi priča o njima i njihovoj izjavi namenjenoj Staljinu i Kalinjinu, koja je prvobitno bila sastavljena prema njegovim sugestijama.\nMeđutim, Raković je u moj tekst, nevešto, ubacio nekoliko rečenica iz kojih se lako može zaključiti da je njihova izjava, u stvari, naša najordinarnija montaža."\nA evo kako se to odigralo.\nVasić je Mihailoviću uputio 19. novembra 1943. telegram u kome mu, pored ostalog, kaže:\n"Stupio sam u vezu sa ruskim vojnicima izbeglim iz Kraljeva, koji su kod Rakovića. To su inteligentni mladi ljudi koji iznenađuju po tome kako su pravilno upoznali naše prilike. Iz sopstvenih pobuda, molili su da im se omogući da Staljinu, Kalinjinu, i Vrhovnom vojnom komitetu u Moskvi, možda preko njihovog predstavnika u Kairu, upute opširan telegram u kome bi izložili našu stvarnost, koju su oni videli i razumeli. Kao Sloveni, prišli su srpskom narodu na čijem su hlebu..."7\nVeć 22. novembra Raković je dostavio Mihailoviću najavljenu izjavu, koja glasi:\n"Moskva, Kremlj. Vrhovnom sovjetu i Vojnom komitetu, drugovima Staljinu i Kalinjinu, od niže imenovanih ruskih zarobljenika, koji su pali u zarobljeništvo na položajima oko grada Harkova juna meseca 1942. godine.\nMi, dole potpisani, dopali smo u nemački logor grada Milerova i druge nemačke logore gde smo proveli tri meseca. Zatim smo odatle upućeni na radove u radničke bataljone, na teške radove pod prinudom i stražom.\nKako se postupa u nemačkim logorima prema ruskom narodu, vrlo je dobro poznato celom narodu Sovjetskog Saveza.\nMi smo radili u Ukrajini. Prilikom velikog povlačenja Nemaca u 1943. godini nas su odveli u Jugoslaviju, u zatvorenim vagonima i pod stražom.\nNalazimo se u Srbiji od 20. jula 1943. godine, a radili smo na većim stanicama i na proširenju železničke mreže.\nZa to vreme upoznali smo srpski narod, koji nam je pomogao da se dočepamo šuma i planina. Baveći se u mnogobrojnim gradovima i selima Srbije imali smo prilike da se uverimo da sav srpski narod vodi borbu protiv nemačkog okupatora za svoju slobodu, za svoju nezavisnost, nalazeći se na strani Draže Mihailovića koga je jednodušno izabrao za svoga vođu. Uverili smo se da su Nemcima, prilikom okupacije Jugoslavije, pomogli belogardejci koji su bili nemački špijuni, kao i hrvatska vojska koja se zajedno sa Nemcima borila protiv srpske vojske.\nU sadašnje vreme nalazimo se po raznim mestima i raznim odredima Draže Mihailovića, gde su nam predlagali da idemo Titu, vođi jugoslovenskih partizana. Mi nismo hteli ići tamo zato što znamo i što smo se uverili da se pod komandom Tita nalaze u stvari danas oni isti ljudi, Hrvati i Muslimani, koji su svojevremeno radili na uništenju i izdaji Jugoslavije, koji su uzeli maha u komunizmu da bi što uspešnije uništili srpski narod.\nMi Rusi, nalazeći se u odredima jugoslovenske vojske i srpskih seljaka, uverili smo se isto tako da ceo srpski narod kao jedan čovek, od malog do velikog, stoji po svojoj slobodnoj volji pod komandom Draže Mihailovića i da se po pozivu svoga Kralja Petra II bori protiv Nemaca za svoju slobodu.\nMi, ruski borci nikada nećemo zaboraviti svoju otadžbinu i svoj slovenski narod. Borili smo se i borićemo se protiv nemačkog okupatora.\nZavršavamo molbu Vojnom komitetu i saopštavamo Vam radi provere o nama svoje adrese — devetnaestorice ljudi i molimo istovremeno da se saopšti našim roditeljima i ženama o našoj borbi protiv Nemaca na ovoj strani, i to ne samo nas 19 već i naših drugova koji se nalaze raspoređeni u odredima Draže Mihailovića.\nPozdravljamo druga Staljina i njegovu nepobedivu Crvenu armiju, kao što pozdravljamo i ceo narod SSSR. Molimo za pomoć srpskom narodu 1 njegovoj borbi za svoju slobodu."8\nPrimivši ovu izjavu, Mihailović 24. novembra 1943. obaveštava Vasića, Đurovića i Rakovića:\n"Sa velikim oduševljenjem primiio sam izjavu ruskih vojnika i njihove želje da se jave Rusiji, ali to ne može da bude otvoreno preko 'Demokratske Jugoslavije', i to ćemo učiniti na drugi način i zato mi treba tekst njihove izjave sa njihovim imenima. Ako bi preko 'Demokratske Jugoslavije' dali ovu izjavu, ovo lako može da uzbudi Amerikance sa kojima sad imamo najbolje odnose baš zaslugom 'Demokratske Jugoslavije'. Mi ne možemo od sigurnog praviti veresiju. Zbog toga da ne bismo probudili sumnje protivu nas kod Amerikanaca, mi u ovom pogledu moramo da radimo politički ali tajno. Englezi su isto tako ljubomorni na rusofilstvo našeg naroda, pa to pojačava još više moju odluku. Ne brinite ništa da ću ja iskoristiti izjave ovih ruskih vojnika ali na drugi način."8\nU pogledu korišćenja izjave grupe pripadnika Crvene armije Mihailović, Đurović i Vasić imali su potpuno različita mišljenja.\nEvo, najpre, Đurovićevog predloga Mihailoviću, iznetog u njegovom telegramu od 27. novembra:\n"Nisam Vam ništa javljao o izjavama ruskih vojnika. Ove izjave nisu nikakav argument protiv naših komunista ni kod anglosaksonaca. Rusku vladu bi ipak trebalo o tome obavestiti redovnim putem, pošto će to učiniti Englezi za svoj račun. Američku bi javnost eventualno interesovalo samo ono što se odnosi na lične doživljaje ovih ljudi u nemačkom ropstvu. Zato sa dosta zanimljivih podataka to bi za američke novine bila senzacija. Ako bi se rešili, mi bismo u toj formi mogli obavestiti Ameriku o ovim Rusima u našoj vojsci. Od juče nastupio je mesečni prekid rada sa Amerikom. Dronja (general Trifunović — nap. autora) je kod nas."10\nI pored izraženog nezadovoljstva zbog Rakovićevog ubacivanja nekoliko sopstvenih rečenica u "izjavu pripadnika Crvene armije", Vasić je njoj pridavao priličan značaj. On je, u početku, uporno nastojao da se izjavi da pun publicitet. Ali Mihailović se tome suprotstavio i u telegramu Vasiću 4. decembra izneo je razloge za svoj stav:\n"Mlađa (Mladen Žujović — nap. autora) izvestio me iz Kaira da se Englezi jako plaše rusofilstva srpskog naroda i ako bi to potvrdili svojim stavom, budite uvereni da bi nas još jače napali. Sve što rade Englezi, računajmo na nepoštenje i probu na koju nas stavljaju. Imamo drugi način da hvatamo vezu s kim god hoćemo, i to ne preko Engleza.""\nMada se nije složio sa Mihailovićevim mišljenjem, Vasić je ipak prihvatio njegove sugestije. O tome je i obavestio Mihailovića telegramom u kome, između ostalog, kaže:\n"Ovo bi bio posredan prekor našim saveznicima što nikako ne uviđaju ono što su ruski vojnici kod nas uvideli za kratko vreme, tj. našu stvamost; a i politika nekada iziskuje čak i ucenu pre nego prosto robovanje i kukavičluk. Kažete da ne možemo praviti od gotovine veresiju. Sami možemo sebi čestitati na ovoj gotovini, a ja mislim da je ona žalosna gotovina. Naš saveznik u duhu demokratije (Engleska) ne dopušta nam ni jedno prirodno osećanje, da volimo koga hoćemo, a sa svoje strane neumorno potpomaže rusofile kroz Tita.\nNe shvatam, takođe, ni visoku politiku Kaira, kojoj je nužno da sakrivamo jedno prirodno osećanje. Broj G. O. (četnički list 'Glas Oplenca' koji je izdavao korpus Gorske garde — nap. autora) bio je odlično pripremljen, u duhu stava ruskih vojnika. Ja sam ga obustavio po Vašem naređenju. Jer, ako se narod koleba i plaši, uzalud je ova propaganda. Jedina i najglavnija naša gotovina, jeste narod. Usmena propaganda jeste upečatljivija od pismene i zato ćemo sa Vašim dopuštenjem neumorno nastojati da na njoj radimo sve dok ne obiđemo celu teritoriju Srbije, posle čega bih se vratio u VK, ako ne naredite drugačije. Molim Vas da verujete u moju duboku odanost."12\nMeđutim, Mihailović je specijalnom šifrom, preko radio-stanice "Demokratska Jugoslavija", "Izjavu pripadnika Crvene armije" dostavio 6. decembra Petru Živkoviću, koji je u to vreme bio zamenik Vrhovnog komandanta sa sedištem u Kairu. Na kraju telegrama date su i adrese potpisnika izjave, uz Mihailovićevu napomenu: "Molim da se ova izjava saopšti što pre ruskoj vladi i obavestite nas o rezultatu. O svemu ovome Englezi ne smeju ništa znati."13\nNa kraju je, 20. januara 1944. tadašnji predsednik jugoslovenske emigrantske vlade Božidar Purić predao "Izjavu grupe pripadnika Crvene armije ambasadoru SSSR Nikolaju Vasiljeviču Novikovu.\nMihailović je bio vrlo zadovoljan rezultatima koje je postigla ova agencija. "Naša 'Demokratska Jugoslavija' grmi u Americi iznoseći naše optužbe protivu komunista" — javlja on 29. septembra Petru Baćoviću.14 Šefu agencije Đuroviću on je često izražavao priznanje, ukazujući mu na važnost njegove funkcije:\n"Rad vaše agencije je od ogromnog značaja. Veza sa Amerikom i obaveštavanje američke javnosti neizmerno koristi. Mislim da shvatate koliko je Vaša funkcija važna. Vaša agencija doneće mi vrlo velike koristi. Posvetite joj najveću pažnju. Zahvaljujem na dosadasnjem trudu i očekujem mnogo od Vas" — poručuje Draža 8. oktobra 1943. Đuroviću, a 19. novembra javlja mu u istom tonu: "Veoma sam zadovoljan sa Vašim izveštajem br. 43 u pogledu otpremljene depeše i naših uspeha u američkoj štampi. Sva hvala Vama i svim Vašim saradnicima, a budite uvereni da nam ovo više vredi nego ma kakvi drugi uspesi. Vi ste dobili pobedu u pogledu osvajanja javnih mišljenja. "16\nAgencija "Demokratska Jugoslavija" nalazila se za sve vreme rata u selu Jančićima (rožačka opština, ljubićki srez).\nPored Đurovića, u agenciji "Demokratska Jugoslavija" radili su u početku dr Pavle Pešić, Mustafa Mulalić i Đorđe Pulja iz Beograda. Krajem 1943. godine Đuroviću je, za prevodioca na engleski jezik, došao prof. Milenko Radosavljević. Kao prevodilac radio je takođe Bogdan Marjanović, Srbin iz Amerike, koji se krajem decembra 1943. godine pridružio američkom kapetanu Đorđu Musulinu, koji je bio u sastavu britanske misije. U januaru 1944. Draža je uputio, takođe za prevodioca, Nikolu R. Pašića, koji se do tada nalazio na radu kod Dragiše Vasića oko uređivanja lista "Ravna gora". Tehmčki šef stanice bio je Josip Grbec.


VIVA Film Festival od 18. do 22. septembra u 17 gradova BiH – Fokus.ba\nSvečano otvaranje 5. VIVA Film Festivala bit će upriličeno u srijedu 18. septembra u 20.00 sati u Centru kulture i mladih Općine Centar Sarajevo\nNagrade i specijalna priznanja bit će dodjeljeni na Ceremoniji zatvaranja 21. septembra u 20.00 sati također u Centru kulture i mladih Općine Centar Sarajevo, uz prisustvo brojnih gostiju iz svijeta filma, sponzora i prijatelja Festivala, saopćeno je iz VIVA Film Festivala.\nU 18 gradova BiH bit će prikazano 119 filmskih ostvarenja


Svetski dan Prokupca 14. oktobra u Srbiji – AGRO VESTI by agronews.rs\nHome agro danas Svetski dan Prokupca 14. oktobra u Srbiji\nOct 13, 2017 | agro danas, Aktuelno, Hrana, Poljoprivreda, Prehrambena industrija, Proizvodi, Srbija, Tržište, Vesti\t|\nVećina vinskih sorti ima svoj internacionalni dan kada ih ceo svet slavi. Njima u čast, svake godine na isti dan, vinoljupci širom sveta piju vina nastala od tih sorti grožđa.\nProšle godine, 14. oktobra, po prvi put je obeležen i Svetski dan Prokupca, sa ciljem promovisanja ove autohtone sorte grožđa, ali i srpskog vina uopšte. Ljubitelji vina širom sveta svetski dan bilo koje sorte grožđa obeležavaju tako što otvaraju bocu svog omiljenog vina, restorani i vinoteke daju popuste, akcije, organizuju promocije, a sve u slavu vina nastalog od određene sorte grožđa. Taj put od prošle godine prolazi i Prokupac.\nLjubitelji vina iz celog sveta u Srbiji\nTim sastavljen od nekoliko vinskih entuzijasta iz Srbije ove godine je otišao korak dalje, te u našu zemlju od 12. do 16. oktobra 2017. dolazi više od 40 ljubitelja vina iz celog sveta. Većina njih su novinari, blogeri, distributeri, uvoznici… odnosno, profesionalci u oblasti vina. Svi oni dolaze u Srbiju kako bi upoznali našu zemlju, ljude, naša vina i, posebno, Prokupac. Tokom četiri dana boravka u Srbiji oni će posetiti dva vinska regiona, gde će upoznati više od 20 vinara i probati njihova vina.\nSubota 14. oktobar biće posvećena Prokupcu. Tada će biti održane četiri radionice na kojima će biti predstavljen sam Prokupac, njegova lična karta i aromatski profil, stilovi i potencijal odležavanja. Najcenjeniji svetski proizvođač vinskih čaša RIEDEL, pomoći će u otkrivanju idealne čaše za Prokupac, dok će ključni događaj biti masterclass koji će voditi Kerolajn Gilbi, nosilac prestižne titule Master of Wine i ekspert za vina centralne i istočne Evrope.\nSalon Prokupca planiran je za drugi deo dana i biće organizovan u Skadarliji, a otvoren je za sve zainteresovane. Na ovom salonu svoja vina predstaviće svi srpski proizvođači Prokupca.\nPoslednjeg dana boravka u Srbiji, sledeći svetske trendove, #winelover zajednica će biti upoznata i sa biodinamičkim, organskim i oranž vinima Srbije.\nDetaljan program svih događanja možete naći OVDE.\nTags: dan prokupcavinavinogradarstvo


Uroš Tošić | NisCafe - Part 289\nAuthor Archives: Uroš Tošić\nFK Crvena zvezda dolazi u Niš\nFudbalski klub Crvena zvezda bi trebalo da odigra prijateljski meč sa Radničkim na Čairu 24. novembra. Organizator meča je humanitarna organizacija "Otvorena vrataâ€ iz Kragujevca, a sav prihod sa utakmice ići će u fond za vantelesnu oplodnju.\tDetaljnije »\nOperacije na otvorenom srcu u Nišu\nU Kliničkom centru u Nišu urađene prve operacije na otvorenom srcu. Početak rada kardiohirurgije u tom centru je istorijski trenutak za srpsko i niško zdravstvo, rekao ministar Tomica Milosavljević. Ministar zdravlja Tomica Milosavljević rekao je da je početak rada kardiohirurgije u Kliničkom centru u Nišu istorijski trenutak za srpsko i niško zdravstvo.\tDetaljnije »\nOtkriće još jednog mozaika u Medijani, pre par dana, deo je trenutnih istraživačkih radova na projektu Ministarstva kulture Republike Srbije "Konstantinova vila na Medijani" projekat prezentacije 2010-2013" koji treba da bude završen za dve godine, a za koji je u ovoj izdvojeno 17 miliona dinara.\tDetaljnije »\nSajam pakovanja, štampe i dizajna\nSajam pakovanja, štampe i dizajna biće održan u Domu vojske u Nišu 3. i 4. decembra. Na sajmu će se predstaviti najpoznatije domaće i strane firme koje se bave proizvodnjom i plasmanom ambalaže, mašina i opreme za pakovanje kao i najmodernija tehnologija vezana za pripremu, štampu i doradu, kao i noviteti u oblasti repromaterijala, sirovina.\tDetaljnije »\nZa odbranu od poplava treba tri miliona evra\nPosle katastrofalnih izlivanja reka prošlog proleća sanirani samo manji vodotokovi, radi se u dolini Nišave, a za Južnu Moravu čeka se pomoć Svetske banke. U okolini Niša i u opštinama Aleksinac, Doljevac, Merošina, Gadžin Han i drugim opasnosti od novih izlivanja reka, samim tim i eventualnih šteta nisu otklonjene.\tDetaljnije »\nYumis poslao pomoć Kraljevu\nPrehrambena industrija Yumis iz Niša uputila je humanitarnu pošiljku građanima Kraljeva pogođenim nedavnim zemljotresom. U pošiljci nalazi se oko 5 tona osnovnih životnih namirnica, vrednih oko 600.000 dinara.\tDetaljnije »\nBožidar Maljković dolazi u Niš\nNekadašnji trener Taukeramike, Real Madrida, Panatinaikosa Božidar Maljković će u Nišu održati tribinu, gde će pričati o aktuelnom stanju u srpskoj košarci. Tribina će se održati 19. novembra u Sali Univerziteta u Nišu od 19h.\tDetaljnije »\nVažno arheološko otkriće na Medijani\nU okviru trenutnih istraživačkih radova na projektu Ministarstva kulture Republike Srbije "Konstantinova vila na Medijani" projekat prezentacije 2010-2013", otkriven je deo mozaika sa geometrijskim i floralnim ornamentima.\tDetaljnije »\nČair će zablistati\nVlada Srbije odobrila sredstva za izgradnju i rekonstrukciju fudbalskih stadiona. Kako prenosi S media, najviše para predviđeno je za rekonstrukciju niškog Čaira, čak 900 miliona dinara.\tDetaljnije »\nKik boks klub “NIŠ-KONTOS” najbolji na Prvenstvu Srbije\nU konkurenciji 28 klubova iz cele Srbije prvo mesto pripalo je Kik boks klubu NIŠ-KONTOS iz Niša, ispred Novog Pazara, Palminih tigrova, Vojvodine, Vranja, Crvene zvezde\tDetaljnije »\nPage 289 of 352« First...260270280«287288289290291\t»\t300310320...Last »


s937 - PREČKO - 70 m2, 3-sobni + TERASA 15.00 m2 + PARKING - sve novo\nBalkon (14 m2), Lift, Stolarija: PVC, Protuprovalna vrata, Parket, Klima, Satelitski priključak, Internetski priključak, Parking: Jedno mjesto, Telefonski priključak: Ima, Prijevoz: Zona tramvaja\nVRLO ATRAKTIVNO NOVONAMJEŠTENI TROSOBNI STAN + TERASA 15.00 m2 + VANJSKO PARKIRNO MJESTO\nLUKSUZNA NOVOGRADNJA U PREČKOM - JARNOVIĆEVA ULICA\nNAPOMENA: VANJSKO PARKIRNO MJESTO IZA ULAZNE RAMPE JE UKLJUČENO U CIJENU NAJAMNINE\nSTAN SE SASTOJI od ulaznog prostora zaštićenog protuprovalnim vratima, opremljenog videonadzorom ulaza i namještenog vrlo prostranim ugradbenim garderobnim ormarom, kuhinje, atraktivnog, prostranog i klimatiziranog dnevnog boravka s blagovaonicom u jednoj funkcionalnoj cjelini s IZLAZOM NA TERASU pov. 15.00 m2, spavaće sobe s bračnim ležajem i prostranim garderobnim ormarom, treće sobe s garderobnim ormarom - spavaće ili radne sobe (SOBU JE MOGUĆE OPREMITI LEŽAJEM), kupaonice s kadom i WC-om, TERASE pov. 15.00 m2 namještene s garniturom za sjedenje i VANJSKOG PARKIRNOG MJESTA zaštićenog ulaznom rampom.\nStan je klimatiziran, a grijanje je centralno etažno - gradska toplana.\n- sat/kabl/TV, LCD TV (prema potrebi najmoprimca), telefonski i internet priključci, video nadzor ulaza, klima uređaj, prostrani hladnjak s ledenicom, ugradbeni štednjak, perilica posuđa, perilica rublja


Po međunarodnoj potjernici: U Njemačkoj uhapšen Husović - Vijesti.me\nSlužbenici njemačke policije su 28. avgusta uhapsili Crnogorskog državljana Džemala Husovića (32) iz Rožaja.\nHusović, za kojima je NCB Interpol Podgorica raspisao međunarodnu potjernicu, potražuje se radi privođenja na izdržavanje kazne zatvora u trajanju od osam mjeseci, na koju je osuđen presudom Osnovnog suda u Rožajama zbog krivičnog djela iznuda u pokušaju, saopšteno je iz Uprave policije.\nSlužbenici Odjeljenja granične bezbjednosti Podgorica su dva dana ranije, 26. avgusta, na graničnom prelazu Božaj prilikom pokušaja ulaska u Crnu Goru lišili slobode 20-godišnjeg državljanina Albanije F.H.\nOn se potražuje radi obezbjeđenja njegovog prisustva u krivičinom postupku koji se protiv njega vodi pred nadležnim sudom u Grčkoj, zbog osnovane sumnje da je počinio krivična djela otmica u saizvršilaštvu, otmica maloljetnika, trgovina ljudima (izvršena, u pokušaju i produženom trajanju), silovanje, zavođenje djece, kao i kupovina i posjedovanje narkotika u saizvršilaštvu. Policijski službenici su F.H. sproveli sudiji za istragu Višeg suda u Podgorici, koji mu je odredio ekstradicioni pritvor.\nmuriqi 4 godine i 2 mjeseca\nOn samo zato sto je pobijegao treba da dobije 8 mijeseci plus za sve ovo sto ste naveli...\nmilos obilic Xaxaxaa\nMiloš Obilić 4 godine i 2 mjeseca\nZa ovo 8mjeseci?!?? Sramota..


Dejan Kulijer, entomolog: Bez insekata bi sve funkcije ekosistema stale - domacin.ba\nDejan Kulijer, entomolog: Bez insekata bi sve funkcije ekosistema stale\nPublished by armin on 30. Septembra 2015. 30. Septembra 2015.\nEntomolog Dejan Kulijer za Oslobođenje (KUN) govori o bosanskohercegovačkoj entomologiji, njenim počecima i sadašnjim istraživanjima, značaju insekata u životu cijele planete, te o istraživanjima vilinih konjica\nGdje su korijeni moderne entomologije u Bosni i Hercegovini?\n– Osnivanje Zemaljskog muzeja u Sarajevu praktično predstavlja početak moderne entomologije u BiH. Od kraja 19. vijeka, dolaskom Viktora Apfelbecka, koji je preko trideset godina bio kustos Zemaljskog muzeja, počela su ozbiljna entomološka istraživanja. Jedan od glavnih rezultata toga rada jeste izuzetno vrijedna entomološka kolekcija koju i danas posjedujemo u Zemaljskom muzeju. Ona broji oko pola miliona primjeraka. Upravo to što je kolekcija sakupljena u tom periodu jeste i njen najveći značaj. Prije svega jer su to prva istraživanja, i to ne samo BiH, nego i velikog dijela Balkana. Ovdje, recimo, imamo primjerke vilinih konjica, koji su najstariji poznati nalazi ove grupe insekata u Bugarskoj. Kada je Zemaljski muzej osnovan, on je bio baza za istraživanja Balkana, priej svega istoka Balkana koji je za modernu Evropu bio nepoznat. Ekspedicije su iz Sarajeva išle u Grčku, Bugarsku, Tursku, Makedoniju i Albaniju. Veliki dio tog materijala, na sreću, ostao ovdje kod nas, a nije otišao u Beč ili Budimpeštu.\n• Šta je ono što je Vas kao naučnika privuklo entomologiji?\n– Privukla su me biološka istraživanja. Prije svega traganja i istraživanje nepoznatog. To je išlo od nekog dječačkog interesa za insekte i istraživanje, do današnjeg ozbiljnog izučavanja toga. Većina djece se interesuje za svijet oko sebe, s tim što je to kod mene ostalo do danas predmet interesovanja. Zašto insekti? Radi se o najvećoj, najmnogobrojnijoj i najraznovrsnijoj grupi, sa beskonačnom raznovrsnošću formi, oblika i boja. Postoji mnogo veći broj insekata nego svih ostalih organizama na planeti. Do danas je opisano nešto više od milion vrsta, s tim što procjene idu od nekoliko miliona pa do nekoliko desetina miliona vrsta insekata koji postoje. Vjerovatno, nažalost, veliki broj njih neće nikada biti poznat ni opisan. S obzirom da destrukcije, uništavanja staništa i prirode idu mnogo većom brzinom od otkrivanja bogatstva tih staništa. Tako svakodnevno nestaju stotine ili možda hiljade vrsta koje nikada nismo ni upoznali. Veliki dio posla, posebno u BiH, u entomologiji je praktično to bazično istraživanje faune. S obzirom da je veliki broj staništa potpuno neistražen, mi za početak moramo prvo evidentirati koje vrste žive kod nas.\n• Toga, dakle, još uvijek nema u BiH?\n– Da. Kada pogledamo podatke koji su danas dostupni o insektima u BiH, vidi se da je u stvari vrhunac istraživanja insekata kod nas bio taj početni period, period Austrougarske, i vezan je za Zemaljski muzej i ljude koji su radili u Muzeju. Nakon toga su samo neke manje grupe insekata djelimično istraživane, a naše današnje poznavanje insekata se i dalje praktično bazira na austorugarskom periodu. Dakle, većina podataka koju mi imamo danas stara je više od stotinu godina.\n• Praktično mi u 21. vijeku nemamo nikakva nova i konkretna istraživanja na tom planu?\n– Postoje sporadična istraživanja i neki radovi. Brojni projekti koji su rađeni u posljednje vrijeme vezani su prije svega za proglašenje novih zaštićenih područja, za uspostavu ekološke mreže zaštićenih područja “Natura 2000”. Međutim, sve to se uglavnom bazira na podacima iz perioda Austrougarske. Sam taj podatak dovoljno govori koliko je malo toga urađeno u posljednjih stotinu godina.\n• Brojne vrste su, kako ste kazali, već davno nestale, šta je sa novim vrstama?\n– U svakom slučaju u BiH sigurno postoji veliki broj novih, još uvijek nepoznatih vrsta. Pored toga postoji mogućnost pojavljivanja novih vrsta koje nisu autohtone za naše područje. Recimo Azijska bubamara, koja je veoma invazivna vrsta i proširila se Evropom posljednjih dvadeset godina. Ona je registrovana i kod nas. To je vrsta koja se naselila u BiH u proteklih desetak godina i već proširila na cijelu zemlju. Kakva je situacija sa vrstama koje smo znali nekada, to je veoma teško reći upravo zbog toga jer nedostaju ozbiljna i detaljna istraživanja. Za mnoge ugrožene evropske vrste mi imamo podatke stare stotinu godina. Ali danas mi ne možemo reći da tih vrsta zaista nema, jer ne postoje istraživanja koja bi to potvrdila. Čak ni ti lokaliteti koji su poznati po određenim jako ugroženim vrstama nisu poslije toga detaljnije ispitivani.\n• Kada je su u pitanju terenska istraživanja, šta jedan entomolog radi i kako se istražuju nove vrste?\n– Insekti su toliko raznovrsna i brojna grupa da je jednostavno nemoguće za nekoga da se i približno bavi istraživanjem svih insekata. U glavnom su istraživači fokusirani na određene grupe, odnosno na određene redove i porodice insekata. Zavisno od toga o kojim insektima je riječ, metodologija istraživanja se razlikuje. Za viline konjice, kojima se ja konkretno bavim, možemo reći da se još uvijek praktično radi na mapiranju distribucije vrsta u BiH i na istraživanju njihovih staništa. To istraživanje u ovom trenutku, uglavnom, fokusiramo na ugrožene vrste. One vrste za koje je poznato da su na širem području Evrope ugrožene i da se njihove populacije stalno smanjuju. Glavni cilj tog istraživanja jeste da što prije počnemo djelovati na njihovoj zaštiti. Nažalost, veliki broj drugih grupa, redova i porodica insekata i dalje se ne istražuje, tako da ne možemo uopšte znati kakva je situacija sa njima. Moguće je da je danas veliki broj tih vrsta na rubu izumiranja. S obzirom na sve veće prijetnje staništima, na brojne hidroenergetske projekte koji prijete uništavanju vodotoka rijeka i manjih tekućica. Posebno na jugu, u Hercegovini. Možemo reći da će sve to sigurno dovesti do značajnih negativnih uticaja na veliki broj insekata, koji praktično naseljavaju, možemo reći, najosjetljivije tipove ekosistema. Što slatkovodne tekućice jesu. Bez detaljnih istraživanja teško je reći nešto preciznije, jer ne poznajemo tu faunu toliko dobro.\nDa li su neke vrste za koje nismo ni znali da tu postoje već nestale? Nikada ih nećemo ni upoznati. Primjer je, recimo, Nacionalni park Sutjeska, u kojem postoje planovi za izgradnju hidrocentrala u njegovom srcu. U kanjonima koji predstavljaju najznačajniji dio tog parka, uz prašumu Perućicu. Za te kanjone mi gotovo da nemamo podataka o vrstama. Ono što imamo pokazuje nam da veliki broj tih ugroženih vrsta živi u tim kanjonima. Najnoviji podaci istraživanja koja su proveli stručnjaci iz BiH i iz inostranstva su doveli do otkrića čitavog niza vrsta koje su do sada bile nepoznate za to područje, uključujući i veliki broj ugroženih i zaštićenih vrsta. Bez obzira na to, planovi za izgradnju hidrocentrala se i dalje nastavljaju. Ukoliko se što prije ne reaguje ti kanjoni će nepovratno biti uništeni. Što uključuje i staništa velikog broja ugroženih, međunarodno zaštićenih vrsta.\n• Da li kod nas postoji svijest o važnosti insekata?\n– Kod nas, posebno kad se radi o insektima, i svijest običnih ljudi, a i svijest ljudi koji donose odluke, pa često i nekih stručnjaka, daleko je od tog nivoa da se to smatra nečim značajnim. Iako insekti predstavljaju jednu od najznačajnijih karika ekosistema. Kad govorimo o insektima, govorimo o organizmima bez kojih bi sve funkcije ekosistema praktično stale. Bez insekata ne bi bilo oprašivanja biljaka, bez insekata bi ostali bez velikog dijela poljoprivrednih proizvoda i mnogih drugih korisnih stvari. Veliki broj insekata je širokoj populaciji ljudi nepoznat. Mi imamo informacije o onim vrstama koje imaju na nas neki direktni, bilo pozitivni ili negativni, uticaj. Ti insekti čine sigurno manje od jedan posto stvarnog broja vrsta. Radi se u glavnom o vrstama koje se smatraju štetnicima u poljoprivredi.Vrstama insekata koji su prenosioci različitih bolesti. Međutim, isto tako, veliki je broj vrsta koji regulišu brojnost štetnih insekata. Velikom broju vrsta koji utiču na oprašivanje biljaka. Mi kada je oprašivanje u pitanju govorimo samo o pčelama, ali one predstavljaju samo jednu malu grupu organizama koji imaju tu značajnu ulogu.\n• Bavite se, kako ste već napomenuli, vilinim konjicima. Šta je za Vas najspecifičnije za ovu grupu insekata u BiH?\n– Radi se o jednom malom redu insekata, koji kod nas broji 64 vrste ili na nivou svijeta to je nekih šest do sedam hiljada vrsta, što u poređenju sa preko milion opisanih vrsta jeste zaista malo. To su insekti koji u suštini imaju jako značajnu ulogu. U carstvu insekata oni su, možemo reći, vrhunski predatori. To su insekti koji imaju važnu ulogu sa aspekta čovjeka u pogledu regulisanja broja štetnih insekata. Komaraci im predstavjaju značajan plijen. Bez insekata kao što su vilini konjici, ovi insekti bi se prenamnožili i sigurno bi stvarali mnogo veće probleme. Vilini konjici predstavljaju i indikatorske vrste slatkovodnih staništa, odnosno, stanja očuvanosti slatkovodnih staništa. U larvenom stadiju života vezani su za vodene ekosisteme. Naseljavaju vodotoke specifičnog dna i vegetacije. Ukoliko posiječemo obalnu vegetaciju na rijeci, dovešćemo do značajnog pada određenih vrsta vilinih konjica. Koncentracije zagađujućih materija u vodi će negativno da utiče na te vrste. Insekati kao bioindikatori se često koriste za praćenje stanja nekog ekosistema. Nekada nama prirodna staništa ne izgledaju ugroženo, ne izgleda nam da se dešava nešto negativno, ali praćenjem populacije insekata, posebno vilinih konjica, mi možemo mnogo brže vidjeti vidjeti te negativne promjene ekosistema. Jer na insektima, kao organizmima kratkog životnog ciklusa, jako brzo možemo vidjeti djelovanja negativnih u ekosistemima. Zahvaljujući promjenama populacija insekata mi možemo mnogo prije primijetiti neke negativne promjene, nego što bi to bilo vidljivo našem oku ili što bi trebalo kompleksnijim analizama.\n• Kako se vrši praćenje brojnosti insekata?\n– U principu se rade redovni monitorinzi, kroz duži vremenski period, koji nam pokazuju kako se mijenjaju populacije insekata. Na osnovu toga mi možemo, uz pomoć pozitivnih ili negativnih promjena, vidjeti da li se u tim staništima nešto dešava. U BiH danas imamo taj problem da, zbog nedostatka istraživanja u prošlosti, ne možemo govoriti o tome da li se areal neke vrste smanjio ili povećao. Jer jednostavno nemamo podataka. U nekim drugim zemljama već postoje istraživanja kroz nekoliko stotina godina ili dosta detaljnija istraživanja kroz decenije, koja su dala sliku kako se kreću populacije insekata. I pokazala koliko su stvarno promjene u prirodi uticale na distribuciju nekih vrsta. S obzirom na to da mi ovdje takve podatke nemamo, praktično krećemo od nule. Tek na osnovu praćenja situacije kroz nekoliko godina, možemo govoriti o nekim možda pozitivnim ili negativnim promjenama. Praćenjem, recimo, vilinih konjica, koji predstavljaju krupne, lako primjetne vrste, koje je relativno lako istražiti, nam može ukazati na negativne promjene koje će uticati ne samo na njih, nego i na veliki broj drugih vrsta. Na taj način možemo na vrijeme djelovati i zaštititi veliki broj vrsta.\nTags: Dejan Kulijerentomologoslobodjenje\n5 recepata za kugle za kupanje u kućnoj radinosti\nJedan od omiljenih kozmetičkih proizvoda su bombe ili kugle za kupanje. Prilikom rastvaranja u vodi kugle izazivaju popularni efekat sapunice i intenzivnog mirisa. Zato su omiljene za sve starosne skupine. Kugle za kupanje iz trgovina Read more…


SPECIJALNI PROGRAM ISTRAŽIVANjA COVID-19 FONDA ZA NAUKU REPUBLIKE SRBIJE - PRess Serbia | PR PRess team\nFond za nauku Republike Srbije otvorio je „Specijalni program istraživanja COVID-19“ sa ukupnim budžetom od 2.000.000 Evra\n„Nikada do sada nismo doživeli ovakav trenutak u nauci. Svuda u svetu, svi vodeći istraživači su okupili svoje timove i hitno se preorijentisali razmatrajući šta mogu da urade kako bi pomogli rešavanju pandemije COVID-19, zajedno. Fokus celokupne svetske nauke je na jednom problemu. Kako u svetu, tako i u Srbiji, aktivirani su istraživački kontakti, stare i nove saradnje, jer je opasnost prisutna i svaka informacija dragocena. Komunicirali smo sa kolegama iz drugih fondova iz Evrope, kao i istraživačima iz dijaspore. Obezbeđena su dodatna sredstva u iznosu od 2 miliona evra kako bi se otvorio Specijalan program istraživanja COVID-19“, izjavila je dr Milica Djurić-Jovičić, v.d. direktora Fonda za nauku Republike Srbije.\nProgram ima za cilj finansiranje projekata koji će doprineti efikasnom naučnom odgovoru na COVID-19 pandemiju. Program ima unapred propisane teme koje su grupisane u okviru (bio)medicinskih nauka, (bio)medicinskog inženjerstva i informacionih tehnologija, kao i ekonomskih, socioloških, psiholoških istraživanja i upravljanja složenim sistemima. Program podržava primenjena naučna istraživanja, međunarodnu saradnju, kreiranje multidisciplinarnih timova, kao i konzorcijumsko podnošenje projekata.\nPredloge projekata, kao i do sada, mogu podneti istraživači zaposleni u akreditovanim naučnoistraživačkim organizacijama.\nUkupan budžet programa je 2.000.000 EUR, a finansira se iz zajma Svetske banke kroz „Projekat akceleracije inovacija i podsticanja rasta preduzetništva u Republici Srbiji (SAIGE)“. Ukupan budžet po projektu je 200.000EUR, uz izuzetak za istraživanja iz biomedicinskih oblasti gde je dozvoljena kupovina kapitalne opreme i u tom slučaju može biti odobreno do 500.000 EUR za projekat.\n„U okviru ovog programa očekuju se predlozi koji mogu brzo pružiti pružiti efikasna rešenja i doprineti borbi protiv COVID-19, ali i drugih prirodnih katastrofa. Zbog toga ovaj program ima fokus na primenjena istraživanja u trajanju do 12 ili 18 meseci. Protekli period nas je opomenuo koliko je nauka bitna, pokazao je i da naučnici u Srbiji mogu mnogo toga, da su hrabri i spremni da se potpuno posvete izazovima. Za neverovatno kratko vreme otvorena je laboratorija Vatreno oko, napravljen je srpski ELISA test, respirator, i još mnogo toga. Postoji veliki broj naučnika sa inovativnim rešenjima koji mogu doprineti daljoj borbi protiv pandemije. Potrebno je da gledamo napred i pripremamo se i za buduće izazove koji su pred nama. Zato je bitno da se pandemiji i drugim prirodnim katastrofama, koje se mogu desiti u budućnosti, pristupi sistemski i da svako razmisli kako njegov rad može doprineti budućem rešenju“, dodala je dr Milica Djurić-Jovičić.\nRok za podnošenje predloga projekata je 10.06.2020. godine. Predlozi projekata se podnose u dve faze. Zbog kratkog roka i neophodne brze evaluacije predloga projekata, istraživači će prvo podnositi skraćene verzije predloga projekata koji će ići na evaluaciju programskog odbora. Nakon toga će naučnici, koji budu najviše ocenjeni prema definisanim kriterijumima, biti pozvani da dostave celokupan predlog projekta. Kada programski odbor završi i drugu fazu evaluacije, biće formirana konačna rang lista projekata koji će biti finansirani. Završetak evaluacije se očekuje već tokom avgusta 2020. kao i početak realizacije projekata.\nSpecijalni program istraživanja COVID-19 ima poseban strateški značaj za Republiku Srbiju i njene građane, a sve informacije o Programu dostupne su na linku: http://fondzanauku.gov.rs/poziv/2020/05/covid19/\nO Fondu za nauku Republike Srbije: Fond za nauku Republike Srbije je osnovan kao državna organizacija koja pruža podršku naučno istraživačkoj delatnosti. Jedan od najvažnijih ciljeva je obezbeđivanje uslova za kontinuirani rast naučno-istraživačkih i razvojnih aktivnosti u Republici Srbiji, neophodnih za napredak društva zasnovanog na znanju. Programi Fonda omogućavaju finasiranje osnovnih istraživanja, kao i projekata koji povezuju nauku i privredu. Fond omogućava konkurentno finasiranje nauke kroz podršku projektima zasnovanim na izvrsnosti.\nTagoviCOVID-19 Fond za nauku Republike Srbije Specijalni program istraživanja COVID-19


Stambeni | Stanovi | Novi Sad | Bulevar patrijarha Pavla | Trosoban | 140980 evra | 114m2\nMesto Sva mesta Novi Sad (5604) Petrovaradin (608) Sremska Kamenica (393) Veternik (326) Sremski Karlovci (128) Futog (126) Kać (81) Rumenka (79) Ledinci (77) Beška (66) Vrdnik (59) Temerin (58) Kopaonik (56) Rakovac (52) Beočin (51) Bukovac (45) Čenej (40) Čortanovci (30) Banoštor (29) Zlatibor (26) Čerević (24) Irig (22) Žabalj (22) Kovilj (21) Srbobran (18) Bački Jarak (18) Čurug (18) Begeč (13) Krušedol (13) Maradik (13) Titel (12) Bečej (11) Vrbas (10) Ruma (9) Kisač (8) Đurđevo (8) Bačko Gradište (8) Budisava (8) Novi Slankamen (6) Stepanovićevo (6) Susek (6) Taraš (6) Bođani (5) Inđija (5) Beograd (5) Bačka Palanka (5) Čelarevo (4) Bački Petrovac (4) Apatin (4) Pale (4) Zmajevo (4) Vilovo (4) Ravno Selo (4) Bačko Dobro Polje (4) Subotica (4) Despotovo (4) Kula (4) Šajkaš (3) Maglić (3) Krčedin (3) Jazak (3) Nadalj (3) Bajina Bašta (3) Mošorin (3) Sirig (3) Šid (3) Vrnjačka banja (3) Sombor (3) Sibač (2) Sremska Mitrovica (2) Bač (2) Novi Karlovci (2) Zrenjanin (2) Kremna (2) Gložan (2) Gospođinci (2) Čanj (1) Gardinovci (1) Srpski Miletić (1) Paraćin (1) Turija (1) Bačka Topola (1) Stari Slankamen (1) Obrovac (1) Tovariševo (1) Barajevo (1) Mokrin (1) Feketić (1) Platičevo (1) Kraljevo (1) Karađorđevo (1) Kikinda (1) Bela Crkva (1) Budva (1) Divčibare (1) Bački Gračac (1) Sivac (1) Bajša (1) Lok (1) Smederevska Palanka (1) Palić (1) Žitište (1) Lovćenac (1) Srpski Krstur (1)\nPočetna strana > Stanovi > Novi Sad > Bulevar patrijarha Pavla > Šifra: 477282\nPredstavljamo Vam jednu od najlepših lokacija za život u Novom Sadu, a udaljena je samo 10ak minuta vožnje od centra grada. Pozicija zgrade je takva da se nalazi u neposrednoj blizini svih bitnih institucija i sadržaja potrebnih za miran i lagodan život. Svaki stan dobija klima uređaj u stanu. Svaka stambena jedinica poseduje sopstveni kalorimetar što omogućava vlasnicima da kontrolišu potrošnju grejanja tokom grejne sezone i umnogome smanjuje trošak. Oprema stana je izuzetno kvalitetna - keramika, tarket, šestokomorna PVC stolarija, sigurnosna ulazna vrata... Postoji mogućnost kupovine garažnih mesta u suterenu zgrade kojima se može pristupiti direktno iz lifta, kao i ostava takođe u suterenu. Nekretnina je uknjižena, može da se prometuje i putem stambenog kredita. Naša preporuka, zaista odlična investicija. Za više informacija, možete da pozovete naše agente.\nNekretnina je pregledana 2798 Puta


Lizing kuće napokon u plusu, zarada 72 mil. dinara | Kamatica\nPočetna > vest > Lizing kuće napokon u plusu, zarada 72 mil. dinara\nLizing kuće napokon u plusu, zarada 72 mil. dinara\nTekst objavljen: 05.08.2014 15:30\nLizing kuće su u prva tri meseca ove godine, po osnovu finansijskog lizinga, zabeležile ukupan rezultat pre oporezivanja od 72 miliona dinara. Na lizing su se najviše kupovala teretna vozila, minibusevi, autobusi, automobili, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nU Srbiji je na kraju prvog kvartala ove godine poslovalo ukupno 16 lizing kuća, koje zapošljavaju 432 radnika. Od njih, 13 lizing kuća je ostvarilo pozitivan rezultat pre oporezivanja u iznosu od 207 miliona, a njih tri su imale negativan rezultat u iznosu od 135 miliona dinara.\nU prošloj godini su lizing kuće, prema podacima NBS, bile u minusu od 2,3 milijarde dinara.\nRedosled davalaca lizinga po tržišnom učešću prema visini bilansne aktive se na kraju prvog tromesečja 2014. godine nije mnogo izmenio u odnosu na kraj 2013. godine.\nHypo Alpe-Adria-Leasing d.o.o. Beograd je zadržao vodeću poziciju, uz smanjenje tržišnog učešća sa 14,8% na 14,3%, saopštila je Narodna banka Srbije na osnovu pokazatelja poslovanja za prvo tromesečje 2014. godine.\nNajveću promenu ranga i učešća na tržištu prema visini bilansne aktive na dan 31. marta 2014. godine, u odnosu na 2013. godinu, imao je LIPAKS d.o.o. Beograd, koji se sa 11. mesta pomerio na 13. mesto, pri čemu je tržišno učešće ostalo isto (3,2%).\nNajveću razliku u rangu prema visini bilansne aktive i prema visini potraživanja po osnovu finansijskog lizinga (portfolija) imali su davaoci lizinga Intesa Leasing d.o.o. Beograd, koji je prema visini portfolija na 4, a prema visini bilansne aktive na 2. mestu i LIPAKS d.o.o. Beograd, koji je prema visini portfolija na 15, a prema visini bilansne aktive na 13. mestu, dok je VB Leasing d.o.o. Beograd prema visini portfolija na 2, a prema visini bilansne aktive na 4. mestu, a Piraeus Leasing d.o.o. Beograd prema visini portfolija na 13, a prema visini bilansne aktive na 15. mestu.\nlizing operativni lizing lizing ugovori lizing industrija finansijski lizing


Zaječarsko pozorište u Virovitici | TV Istok\nNarodno pozorišta Timočke krajine „Zoran Radmilović“ će 22. februara učestvovati na Festivalu „Virovitičke kazališne svečanosti – VIRKAS“ u Virovitici sa predstavom „Bliskost“ Patrika Marbera u režiji Snežane Udicki.\nZaječarski pozorišni ansambl će sa ovom predstavom sutra uveče gostovati na velikoj sceni Doma kulture u Ubu , a u nedelju 23. februara ovaj komad će biti izveden u Domu kulture „Vuk Karadžić“ u Loznici.\nPrevious : Zaječarac u kući pronađen mrtav\nNext : U Klubu starih 65+ predavanja iz oblasti prve pomoći


Turski predsjednik zatražio da se ublaži ton u pregovorima o reformi sudstva\nNaslovnica NAJNOVIJE Svijet Turski predsjednik zatražio da se ublaži ton u pregovorima o reformi sudstva\nTurska – Turski predsjednik Abdullah Gul je u petak uputio oštre kritike zbog “jezika” koji koriste turski zakonodavci u obraćanju jedni drugima tokom debata u turskom parlamentu. Najžešća debata je ona o prijedlogu zakona kojim bi se uređivala struktura i rad Visokog sudskog i tužilačkog vijeća (HSYK) – vrhovnog pravosudnog tijela u zemlji.\nOštre opaske između poslanika vladajuće AK Parti i Republikanske narodne partije (CHP) rezultirale su velikim varnicama na sjednici Generalne skupštine, održanoj u četvrtak. Izazvan prilično napetom atmosferom, predsjednik Gul je kazao: “Najprije moramo reformirati jezik koji koristimo. Nadam se da će to biti posljednja prepirka i da se slični incidenti neće ponoviti.”\nGul je kazao da i “riječi imaju moć,” te je upozorio da svi moraju koristiti konstruktivniji jezik ukoliko žele “doživjeti smirivanje tenzija”.\nPredloženi zakon restrukturiranja Vrhovnog sudskog i tužilačkog vijeća (HSYK) je 16. januara odobrila parlamentarna komisija. Ukoliko ga odobri i sam parlament, regulativama koje zakon sadrži dio ovlasti HSYK-a će biti prenesen u nadležnost ministra pravde – Bakira Bozdaga. Nakon toga će biti proslijeđeni predsjedniku Gulu, na ratifikaciju.\nAK Parti je ranije ponudila partnerstvo opozicionim strankama, u vidu ustavnog amandmana, kako bi se riješilo pitanje HSYK-a. Međutim, plan je propao kad su dvije najveće opozicione stranke CHP i MHP odbile prijedlog AK Parti.