Pred Lavovima su danas nezaboravni emotivni momenti, Rakovi bi mogli da se razočaraju u prijatelje\nOsvanuo je dan u kom će se mnogi horoskopski znaci boriti sa nervozom i poslovnim problemima, Da li je tako i kod vas saznajte u horoskopu za 27. novembar.\n27.11.2018. - 08:29h\nI danas će vas u poslovnom segmentu pratiti mnogo dešavanja i obaveza koje čekaju samo na vas. Nervoza je prisutna u saradničkim odnosima, nemojte svojim insistiranjem na nečemu da izazovete stresne situacije i sebi i drugima. Voljena osoba vas može optužiti ili ljubomorisati bez povoda.\nPuno iznenadnih situacija, od kojih će neke biti izuzetno pozitivne, ali bi vas pojedine mogle i iznervirati. Pripremite se da sve što dođe pred vas rešavate u hodu, mada će vam svakako biti naporno. Danas je moguće flertovanje preko posla. U svakom slučaju – ovo će vam biti zanimljiv dan.\nKolege koje su na radnom mestu duže od vas danas će pokušavati svim silama da vam „sole pamet“ i uče vas vašem poslu. Ne budite zajedljivi, već saslušajte – možda imaju i ponešto pametno da vam kažu. Danas je moguć iznenadan poziv od starog prijatelja ili nekoga koga dugo niste videli.\nDanas je pred vama uzbudljiv dan, a pod tim „uzbudljiv“ podrazumevam da će vam verovatno dosta toga ići na živce. Neki kućni problemi, nemogućnost da se dogovorite sa partnerom, a čini mi se da će se i neko od prijatelja pokazati prilično nekorektno. A da – na poslu ćete morati da žurite na sve strane...\nNeke vesti ili poziv stižu prilično neočekivano, toliko da će vam trebati vremena da se malo „opasuljite“ i saberete utiske. Da se razumemo – ovo su svakako dobre novosti, ali će vas definitivno prodrmati. Sa emotivnim partnerom strast, a slobodni se danas mogu upustiti u neobaveznu avanturu.\nSvesni ste da se neko od saradnika ne ponaša baš korektno prema vama, ali nemate nameru da se svađate ni raspravljate. Okrenućete se svojim obavezama. U emotivnom segmentu će biti nekih nezaboravnih momenata. Lako osvajate svojom pojavom, flertovanje i dobra zabava.\nDanas je bitno da donesete jednu odluku u vezi posla, ali veći deo dana ćete se lomiti, jer niste sigurni šta da uradite. Pokušajte da se povučete malo od obaveza da biste mogli da razmišljate hladne glave. Niste sigurni kako da odreagujete na udvaranje jedne osobe, jer ne znate da li je ozbiljna.\nDanas imate odličnu podršku od strane ljudi sa kojima sarađujete, i svakako će vam to biti od velike koristi, jer imate dosta toga što morate završiti. Odnos sa emotivnim partnerom neće biti najbolji, a u večernjim satima je čak moguća i kraća prepirka.\nNepoverljivi ste prema nekim predlozima koji dolaze do vas, i to iz razloga što druga strana ne može da vam da prave garancije za uspeh. Definitivno ne biste trebali da žurite po ovom pitanju. Smeta vam što se trudite oko nekog, a ta osoba vam ne odgovara na pozive i poruke i izgovara se zauzetošću.\nPrivatnici će danas dobiti dosta dobar poslovni predlog, o kojem bi itekako vredelo razmisliti. Generalno – dan sa dosta obaveza i situacijama koje će bukvalno sustizati jedna drugu. Dobar je dan za porodične relacije, a sada biste mogli da sa voljenom osobom pokrenete i neka pitanja koja vas muče.


Zmajevi protiv Litvanije od 18:00 sati idu po prvu medalju – Miruh Bosne\nAugust 2, 2015Maj 5, 2016\tZmajevi protiv Litvanije od 18:00 sati idu po prvu medalju\tJuniorski reprezentativci Bosne i Hercegovine poručuju kako će igrati maksimalno posvećeno i na najvišem mogućem nivou kako bi u današnjoj utakmici za treće mjesto na Evropskom košarkaškom prvenstvu “A” divizije, koje se igra u grčkom Volosu, pobijedili selekciju Litvanije i donijeli medalju u domovinu.\nTurke smo „imali u šaci“ Reprezentativac Enis Memić, nakon sinoćnjeg poraza BiH od Turske 77:82 u polufinalu Evropskog košarkaškog prvenstva, za Anadolu Agency (AA) je kazao da je mladim bh. košarkašima žao što nisu uspjeli da se plasiraju u finale ovog takmičenja i još jednom obraduju cijelu naciju u BiH.\n“Jednostavno ne znam šta da kažem nakon ovog što se desilo na toj utakmici. Imali smo ih u šaci i bili smo na pragu pobjede ali desilo se to što se desilo”, rekao je Memić.\nNaglasio je da su on i njegove kolege svim srcem željeli i očekivali da će ljude u BiH obradovati plasmanom u finale Evropskog prvenstva.\n“To se nažalost nije desilo. Žao nam je što smo razočarali ljude u Bosni i Hercegovini. Ali pokušali smo sve da pobijedimo i da obradujemo sve ljude u našoj zemlji”, istakao je Memić.\nPoručio je kako će u utakmici za treće mjesto pokušati da se domognu medalje i da se u domovinu ipak vrate sa peharom.\n“Dat ćemo sve od sebe da popravimo utisak i da pobijedimo u utakmici za treće mjesto. Zadnja je utakmica i upravo se borimo za medalju, sve ćemo dati od sebe, igrat ćemo požrtvovano i ostaviti srce na terenu da osvojimo medalju. Ako treba da nas hitna odveze sa terena samo da uzmemo tu medalju i vratimo se u BiH”, kazao je Memić.\nPresudili šutevi u zadnjoj četvrtini Reprezentativac Fahrudin Manjgafić je za Anadolu Agency izjavio da su u utakmici protiv Turske učinili sve i pokušali da dođu do pobjede.\n“Osjećamo se nekako razočarano zbog poraza od Turske u polufinalu jer smo sigurno bolja ekipa od njih. Pogodili su neke važne šuteve u zadnjoj četvrtini i to je presudilo u toj utakmici”, smatra Manjgafić.\nIstakao je da će u utakmici protiv Litvanije pokušati da ostvare pobjedu.\n“Sigurno nas čeka velika borba protiv Litvanije jer se radi o dobrom timu. Ne odustajemo od borbe za medalju. Pružit ćemo najbolju moguću partiju i da napokon donesemo medalju u BiH”, tvrdio je Manjgafić.\nKošarkaši BiH za bronzanu medalju će se nadigravati sa Litvancima koju su u drugoj polufinalnoj utakmici poraženi od domaćina Grčke sa 58:68. U finalu Eurobasketa večeras će se sastati Grčka i Turska.\n← Opomena i sjećanje: Četnička iživljavanja kroz masovna silovanjaU DVIJE MINUTE 12 KOŠEVA: Sani Čampara u finalu EYOF-a protiv Španije… →


Poruka na semaforu koja je rastužila navijaèe Manèester Sitija/Getty Images\nVideo tehnologija "debitovala" je na velikom fudbalskom takmièenju leto 2018. na Svetskom prvenstvu, a odmah posle toga uvedena je i u Ligu šampiona.\nIpak, i ovaj sistem je izazvao dosta kontroverzi u poslednje vreme. Poslednja u nizu je poništeni gol Rahima Sterlinga u nadoknadi vremena protiv Totenhema kod rezultata 4:3 koji bi odveo Manèester Siti u polufinale Lige šampiona.\nKao i na Mundijalu, navijaèi su poèeli da razmišljaju po sistemu "šta bi bilo kad bi bilo" kod nekih poznatih spornih situacija u prošlosti. I kako bi izgledala evropska fudbalska istorija da je VAR uveden ranije.\nVažna napomena: VAR tehnologija ne provera da li je lopta prešla gol liniju. Tako da èuveni gol Luisa Garsije za Liverpul protiv Èelsija u polufinalu Lige šampiona 2005. nije na ovoj listi.\nLoše veèe norveškog sudije Ovreba (Èelsi - Barselona 1:1, 2009)\nFudbaleri Èelsija jure norveškog sudiju Ovreba na utakmici sa Barselonom/Getty Images\nGde poèeti? Posle remija bez golova u Španiji, Èelsi je u revanšu polufinala Lige šampiona poveo protiv Barselone sa 1:0 na Stamford Bridžu.\nAli onda je na scenu stupio norveški sudija Tom Hening Ovrebo. Igraèi Èelsija èak tri puta su tražili penal, ali se sudija nije oglasio.\nA gnev domaæih postao je još veæi kada je Barselona u samoj završnici meèa dala izjednaèujuæi gol koji ih je odveo u finale. Kasnije je Barselona pobedila Manèester Junajted u finalu i postala prvak Evrope.\nMir, tišina, tuga - Liverpul se seæa Hilzboroa\nFudbaleri Milana u raspravi sa sudijom Bjernom Kujpersom/AFP\nBarselona je doèekala Milan u èetvrtfinalu Lige šampiona 2012. godine.\nU prvoj utakmici u Milanu nije bilo golova, a uoèi kraja prvog poluvremena revanša rezultat je bio 1:1.\nItalijanski fudbaler, jedan od najboljih evropskih u prethodnih par decenija, nije doèekao kraj utakmice pošto je iskljuèen.\nRonaldo proslavlja jedan od golova protiv Bajerna/Getty Images\nProblem je što je Portugalac kod dva pogotka bio u ofsajd pozicijama. Te sudije samo su dosule so na ranu Bajerna pošto je minhenska ekipa veæ bila nezadovoljna jer je glavni arbitar Viktor Kašai iskljuèio Artura Vidala.\nTrenutak kada Lids postiže gol koji je poništen zbog navodnog ofsajda/Getty Images\nBajernovu drugu titulu prvaka Evrope "zasenio" je francuski sudija Mišel Kitabžan.\nFudbaleri Lidsa dva puta su tražili penal zbog navodnih prekršaja Franca Bekenbauera, ali se arbitar nije oglasio. Takoðe, Lidsu je poništen gol zbog ofsajda, iako ga je Francuz prvobitno priznao.\nSudijske odluke su razbesnele navijaèe Lidsa koji su napravili nerede. Pored toga što je izgubio utakmicu, Lids je izbaèen iz Evrope na dve godine.\nÈudo u Kataloniji? (Barselona - PSŽ 6:1, 2017)\nMaskerano je posle meèa sa PSŽ priznao da je napravio prekršaj nad Di Marijom/Getty Images\nUtakmica koja æe se pamtiti. Barselona je izgubila od Pari Sen Žermena sa 4:0 u prvom meèu, a u revanšu je na svom stadionu pobedila sa 6:1.\nIpak, fudbaleri PSŽ-a su posle meèa optužili sudiju Deniza Ajtekina da je pomogao Barseloni. Posebno su bili ljuti što nije svirao penal posle prekršaja Havijera Maskerana na Anhelu di Mariji.\n"Bio je èist faul, ali to nije razlog njihove eliminacije", priznao je Maskerano posle utakmice.\nAjtekin je u nadoknadi vremena dosudio penal za Barselonu pošto je pao Luis Suarez posle minimalnog kontakta sa protivnièkim igraèem.


Antidot: Danas prednjači u kampanji protiv Vučića - Društvo - Dnevni list Danas\nPočetna » Društvo » Antidot: Danas prednjači u kampanji protiv Vučića\nNezavisna novinarska mreža predstavila analizu "političkog licemerja u Srbiji"\nNajveći kočničari reformi u Srbiji su ozloglašeni mediji motivisani isključivo mržnjom prema predsedniku Aleksandru Vučiću.\n3Piše: Katarina Živanović 01. septembra 2018. 08.05\nU tom cilju koriste se lažima, manipulacijom i satanizacijom svega što Vučić uradi, samo zato da bi od javnosti sakrili činjenicu da se u Srbiji živi nikad bolje. To bi, ukratko, bio zaključak analize novinarske mreže Antidot „Brevijar političkog licemerja u Srbiji – početkom XXI veka“.\nU trapavom pokušaju da kao vodeće reformatore u Srbiji izjednače Zorana Đinđića i Aleksandra Vučića, Antidot se osvrnuo na pisanje pojedinih medija, izjednačavajući objektivno, nezavisno i kritičko novinarstvo sa mržnjom i animozitetom. Naravno, u toj „mržnji“ prednjači list Danas, okarakterisan kao tabloid, ali nam za vratom dišu i nedeljnici NIN i Vreme.\n„Po ostrašćenosti u iskazanoj mržnji u iskazivanju kritike reformskih vlada, izdvajaju se tabloidi Blic, Kurir i Danas, nedeljnici Vreme i NIN, a u zavisnosti od perioda i postojanja i mnoge druge dnevne novine i televizije poput tabloida Balkan i Nacional ili televizija BK, B92, N1 i drugih. Među ličnostima koje su se isticale u istoj delatnosti bili su Aleksandar Tijanić, Ljiljana Smajlović, Predrag Popović, Olja Bećković, Dragoljub Žarković, Slaviša Lekić, Dragoljub Petrović, Milan Ćulibrk i mnogi drugi“, navodi, između ostalog Antidot.\nDa bi potvrdili svoje navode, „nezavisna medijska mreža“ kako sebe nazivaju, izdvojili su nekoliko tekstova našeg lista i potpuno proizvoljno ocenili ih kao lažne. Jedan od njih se bavio krajnje ponižavajućim položajem radnika u Juri, koji nemaju pravo na pauzu, slobodne dane ili bolovanja, a kako bi bili produktivniji u radu, primorani su da nose pelene. Serijal tekstova koji je napisao Danas, a potom su se o ovoj temi bavili i drugi nezavisni mediji, ukazao je na robovski položaj radnika u Srbiji ne samo u Juri nego i u drugim fabrikama inostranih investitora čiji dolasci su pompezno najavljivani. Naravno da takvo izveštavanje ne ide u prilog Aleksandru Vučiću niti braniocima njegovog lika i dela, ali u analizi koja se predstavlja kao „ozbiljna“ zaključiti da je tekst lažan, bez i jednog argumenta ili dokaza, predstavlja klevetu i obmanjuje javnost,\nMilan Ćulibrk, glavni urednik NIN-a, kaže za Danas da mu je drago što se našao u tako probranom društvu i da bi sa ljudima koje je Antidod „prozvao“ rado pio kafu svaki dan.\n– Što se tiče njihove „analize“, mogu samo da kažem da je neverovatno da se svako ko misli svojom glavom okarakteriše kao mrzitelj Vučića. Drugo, sve što je ikada napisano u NIN-u je tačno. Da nije tako mi bismo bili tuženi i gubili bi sporove. Mi pišemo istinu, a što se ona nekom ne sviđa, nije naš problem – ističe Ćulibrk.\nAntidotova analiza koja pretenduje da bude ekonomska pada u vodu već na prvi pogled, kada se među uspehe Aleksandra Vučića navode projekti koji su završeni tek na maketama, sa akcentom na „Beogradu na vodi“. Sporno je i citiranje kolumnista, koji u formi kolumne imaju pravo na lični stav, te se njihovi vrednosni sudovi nikako ne mogu dovesti u vezu sa „kočenjem reformi“. Poseban pasus zaslužio je Slaviša Lekić, koji nije želeo da komentariše izveštaj, poručivši da ne želi da „komentariše stavove grupe građana Bebe Popovića“.\nVišak u kasi, manjak u razumevanju\nDanasov tekst „Višak u kasi nije dobar za privredni rast“, takođe je predmet Antidotove analize, međutim, kolege se nisu potrudile ni da ga pročitaju, već su samo komentarisale naslov zaključivši da predstavlja očiglednu mržnju prema Vučiću i njegovim uspešnim ekonomskim reformama.\n„U kampanji protiv vlade Aleksandra Vučića na dnevnom nivou prednjači list Danas koji objavljuje naslove poput Vlast u paralelnoj stvarnosti; Istekli rokovi Vučićevih obećanja; Vučić bi da svira na dva klavira ili Skroman epilog velikih obećanja“, navodi Antidot, takođe bez analize samih tekstova i uz nakaradnu konstataciju da naslovi predstavljaju „kampanju“.\nanaliza, List Danas, Nezavisna novinarska mrežaBeograd\nU Parizu protest protiv Romana Polanskog uoči početka dodele Cezara\nJako neprijateljstvo sa SNS utiče na rezultat\n01. septembra 2018. u 10.20\nPa, tekstovi su vam prepuni ironije, cinizma i sarkazma na racun vlasti. Prednjacite u napadima na predsednika.\nЂорђе Коњиковић kaže:\n01. septembra 2018. u 10.37\nЧеститка и подршка ДАНАСУ\nСваки дан га читам.\nВелико хвала за храброст и истрајност\n01. septembra 2018. u 17.23\nKada sam na godisnjem odmoru od dnevnih listova jedino kupujem prvo Dnevni List pa Blic.Zelim vam puno uspeha u radu!


Dodik: Komšićevo obraćanje je u funkciji zbunjivanja evropske i svjetske javnosti | Trebinje Danas\nSrpski član Predsjedništva BiH Milorad Dodik, istakao je da obraćanje Željka Komšića Parlamentarnoj skupštini Savjeta Evrope nije usaglašeno na Predsjedništvu BiH i ono ne odražava stav BiH, već lični politički stav čovjeka koji je uzurpirao i mjesto na kojem se nalazi.\nNa pitanje Srne da prokomentariše Komšićevo obraćanje parlamentu Savjeta Evrope, Dodik je naglasio da ono sadrži niz neistina, paušalnih ocjena i netačnih kvalifikacija, te da je u funkciji zbunjivanja evropske i svjetske javnosti.\n- Sam Dejtonski sporazum je rat u BiH okvalifikovao kao tragičan sukob, a Komšić je zaboravio da pomene da su sve anekse sporazuma potpisale i Republika Srpska i FBiH. Konstitutivnost naroda, protiv koje se Komšić konstantno zalaže, dio je Ustava BiH i tako će ostati sve dok se u BiH ne dogovorimo drugačije - rekao je Dodik za Srnu.\nSrpski član Predsjedništva BiH ocijenio je da ovakvi izleti člana Predsjedništva, kojima je Komšić sklon, dodatno urušavaju i Ustav BiH, ali i povjerenje koje je na minimumu u proteklih 26 godina.


Turistička organizacija opštine Gornji Milanovac osnovana je 2000. godine kao javna služba koja obavlja poslove razvoja, promocije i očuvanja turističkih vrednosti na teritoriji opštine Gornji Milanovac.\nPod ovim poslovima se podrazumeva organizovanje informativne i propagandne delatnosti (izrada prospekata, turističkih mapa, postera, cd prezentacija, razglednica, suvenira...), promocija Gornjeg Milanovca na sajmovima u zemlji i inostranstvu i organizacija informativnih punktova i centara.\nNaš cilj je unapređenje uslova za prihvat i boravak turista na teritoriji opštine Gornji Milanovac.\nDelovanje turističke ogranizacije u skladu je sa strategijom održivog razvoja turizma opštine Gornji Milanovac usvojenom 2006. godine.\nImamo programe za boravak turista na teritoriji opštine i obezbeđujemo vodičku službu. Pružamo sve informacije vezane za smeštajne kapacitete, cene usluga, komunikacije i turisičke lokalitete.\nNalazimo se u Tihomira Matijevića 4 u Gornjem Milanovcu. Kod nas možete:\n- dobiti sve informacije vezane za turizam opštine Gornji Milanovac\n- dobiti besplatne brošure o gornjomilanovačkoj opštini\n- kupiti razgledince sa motivima rudničko-takovskog kraja\n- kupiti plan grada i opštine Gornji Milanovac\n- izabrati i kupiti neki od suvenira\nTuristička organizacija opštine Gornji Milanovac ima odličnu saradnju sa vlasnicima objekata na selu i u dogovoru sa njima, a po zahtevu gosta, organizuje izlete, obilazak kulturno-istorijskih spomenika i drugih interesantnih mesta, kako na području naše opštine, tako i u susednim opštinama.


Francuski šansonjer Arthur H nastupa u Kombank dvorani | CityMagazine\nU Kombank dvorani publika će moći da uživa u iskrenoj i strasnoj ljubavnoj ispovesti francuskog šansonjera Artura H-a. Poznat po intimnoj i toploj atmosferi na koncertima, gde se publika oseća kao da je u kući prijatelja, veza koju Arthur H stvara s publikom je jedinstvena, pa nije čudno što ga porede s Nikom Kejvom i nazivaju novim Seržom Genzburom.\nNa beogradskom koncertu publika će imati priliku da čuje njegov poslednji album „Neobuzdana ljubav“, koji je intimna ispovest s putovanja Arthura H-a i njegove partnerke Leonore Marsijer, koja mu je i bliska saradnica. Ljubitelji njegove muzike su zaljubljenici u iskren zvuk, a koncerti se često pretvore u plesačke dvorane.\n10. maj 2019, 20.00\n5. april 2019. Koncert Kralja Čačka u Domu omladine kombank dvorana · koncerti · šansone


Pan's Labyrinth (Panov Lavirint)\n» SPAM » Zabava » Filmovi » Pan's Labyrinth (Panov Lavirint)\n1 Pan's Labyrinth (Panov Lavirint) on Tue 08 Feb 2011, 9:25 pm\nNjena majka Karmen (Ariadna Gil), nedavno se ponovo udala za sadistički nastrojenog kapetana Vidala (Serđi Lopez) i tudna je. Zbog toga je stidljiva Ofelija (Ivana Bakero) primorana da sama nađe način da se zabavi dok se njena novooformljena porodica ne smesti u svoj novi domu. Dok je Ofelijina majka vezana za krevet, a očuh pokušava da ispuni naređenje generala Franciska Franka i uguši gerilsku pobunu, devojčica se izlaže opasnosti ulazeći u kompleksni kameni lavirint kojim vlada mitski faun Pan (Dag Džons). Pan uspeva da ubedi Ofeliju da je ona zapravo davno izgubljena princeza i da bi se vratila u svoj podzemni svet mora da obavi tri po život opasna zadatka, Ofelija kreće u borbu za svoje kraljevstvo i povratak njenom ožalošćenom ocu. Za to vreme, Vidalova kućepaziteljka Mersedes (Maribel Verdu) i doktor (Aleks Angulo) tajno smišljaju plan kako da održe revoluciju u životu.\n- Film je dobio dvadesetodvominutni aplauz na filmskom festivalu u Kanu.\n- "Panov lavirint" bio je 2006. godine meksički kandidat za Oskara u kategoriji najbolji strani film i jedan je od malobrojnih fantastičnih filmova koji su nominovani za ovu prestižnu filmsku nagradu.\n- Giljermo del Toro je poznat po tome što prvo napravi kompilaciju beleški i crteža o svojim idejama pre nego što ih pretvori u film. On ovu fazu smatra bitnom u procesu stvaraja. Jednom prilikom slučajno je u taksiju ostavio beleške za ovaj film koje je godinama prikupljao i kada je shvatio da ih nema, smatrao je da je gotovo sa projektom. Međutm, taksista ih je našao i, shvatajući njihovu važnost, uspeo je da pronađe reditelja i vrati ih. Del Toro je bio ubeđen da je u pitanju blagoslov i zbog toga je bio odlučan u nameri da snimi ovaj film.\n- Kostim Daga Džonsa bio je toliko zahtevan da mu je trebalo pet sati da ga obuče.\n- Ivana Bakero bila je prestara da bi igrala ulogu u filmu koja je prvobitno bila napisana za osmogodišnju devojčicu. Ali Giljermo del Toro je bio toliko impresioniran Ivaninom glumom da je zbog nje preradio scenario.\n- Pevačica Bjork bila je toliko dirnuta ovim filmom da je posle projekcije napisala pesmu "Pneumonia".\n- Srušeni grad koji se vidi u početnim scenama filma je stari grad Blečite, koji je korišćen i kao lokacija za snimanje filma Terija Gilijama "Avantura barona Minhauzena". Ovaj grad uništen je u Španskom građanskom radu i nikada nije obnovljen.\n2 Re: Pan's Labyrinth (Panov Lavirint) on Sun 18 Nov 2012, 8:38 pm\nOvaj film je jedno remek delo.\nOduševljena sam njime *.*


Veliki nedeljni horoskop: Kome jačaju strasti, a kome predstoji miran period? - KoZnaZna - Vizni režim, putovanja\nPogledajte šta vam zvezde poručuju na polju ljubavi, posla i zdravlja za period od 26.10. do 01.11.2020. godine.\nSuočićete se u ovom periodu sa mnogobrojnim kašnjenjima i otežanim dogovorima. Kasnićete vi, kasniće vaši saradnici, kasniće papiri koje očekujete, biće problema sa tehnikom i kvarova koji će vas vraćati korak unazad. Obim posla se izrazito povećava i vi odjednom nećete znati gde udarate i na koju ćete stranu pre. Slede vam mnogobrojni kontakti, nekima i kraća poslovna putovanja – sa sve nerviranjima jer ništa ne ide onako kako ste vi zamislili i isplanirali. Čuvajte živce, biće vam u ovoj nedelji potrebni, piše B92.\nObavezno pročitajte i članak: Za izbegavanje u širokom luku: Saznajte ko su vaši astrološki neprijatelji


Jezera na Fruškoj gori - Koliko ih ima i ponešto o njima - Srbija pod Lupom\nNaslovna Izdvajamo Jezera na Fruškoj gori – Koliko ih ima i ponešto o njima\nJezera na Fruškoj gori privlače veliki broj turista godinama unazad. Smeštena na ovoj prelepoj planini i unutar samog Nacionalnog parka Fruška gora, predstavljaju idealno mesto za odmor u prirodi. Osim lokalnih stanovnika, spas od letnjih vrućina ili mesto u prirodi za odmor i ribolov ovde pronalaze i stanovnici okolnih većih gradova, poput Novog Sada, Sremske Mitrovice, Sremskih Karlovaca, Rume, Inđije i tako dalje. Lepota ovih jezera, ali i čitave Fruške gore svake godine privlači i sve više posetilaca iz čitave Srbije i čini ovu destinaciju sve popularnijom.\nFruška gora predstavlja prvi Nacionalni park u Srbiji. Taj status dobila je još davne 1960. godine. Ovaj podatak ne bi trebao da iznenadi bilo koga, kada znamo da se na ovoj planini može videti veliki broj prirodnih, ali i istorijskih bogatstava. Na ovom dragulju Vojvodine i Srbije nalazi se veliki broj jezera, livada, vodopada, vidikovaca, izletišta, manastira i šuma različitih vrsta. Ovaj tekst, kao što i sam naslov govori, biće posvećen prelepim jezerima Fruške gore.\nJezera na Fruškoj gori – Fruškogorska jezera\nJezera na Fruškoj gori su uglavnom mala, veštačka i okružena prirodom. Nastala su u nekadašnjim kopovima ili pregrađivanjem planinskih potoka zarad potreba vodosnabdevanja okolnih, obradivih površina. Ima ih ukupno 16 i svako od njih je posebno na svoj način. Sa ovako bogotavom ponudom, jezera na Fruškoj gori mogu da zadovolje svačije potrebe: ribolovaca, ljubitelja prirode, kampera, fotografa i kupača. U nastavku teksta, nabrojaćemo sva jezera na Fruškoj gori i navesti neke od njihovih osnovnih karakteristika.\n1. LEDINAČKO JEZERO (JEZERO SREBRO)\nLedinačko jezero nalazi se u blizini naselja Stari Ledinci, kod Novog sada. Nastalo je 1999. godine za vreme NATO bombardovanja Jugoslavije. Tokom trajanja agresije, oštećene su pumpe u napuštenom kamenolomu Srebro, koje su zatim prestale da pumpaju vodu i tako je nastao jedan od najlepših fruškogorskih bisera. Jezero ima oblik pasulja sa ukupnom površinom od 4 hektara. Najveća izmerena dubina jezera je 50 metara i karakteriše ga čista, zelena i hladna voda. Jezero se nalazi u privatnom vlasništvu, tako da je pristup retko kada dozvoljen. Ono u čemu ljubitelji ovog mesta mogu da uživaju, jeste prelep pogled na Ledinačko jezero sa vidikovca, koji se nalazi na njegovoj strmoj litici.\nFoto: instagram@darkoihas – Ledinačko jezero\n2. BEŠENOVAČKO JEZERO – JEZERO BELI KAMEN\nBešenovačko jezero, poznato još i pod nazivom Beli kamen, verovatno je najposećenije fruškogorsko jezero. Nalazi se u blizini sela Bešenovo. Iako se i ono nalazi u privatnom vlasništvu, prilaz jezeru je moguć, a tokom vrelih letnjih dana, morate poraniti ukoliko želite da parkirate automobil u blizini jezera. Bešenovačko jezero je nastalo u napuštenom kopu, koji je počeo da se puni vodom osamdesetih godina prošlog veka i sada, po nekim merenjima, dostiže dubinu od čak 57 metara. Jezero karakteriše prozirna i čista voda, sa veoma neobičnom tirkiznom, azurnom bojom. Veruje se da je zbog svog mineralnog sastava lekovita, isto kao i blato oko samog jezera.\nJezero je oivičeno stenama belog kamena, po čemu je i dobilo svoj drugi naziv. Ovakav prelep ambijent učiniće da na trenutak osetite da se nalazite na moru. Prilaz jezeru je moguć sa svih strana, a zahvaljujući stenama, ukoliko volite adrenalin, moći ćete da skačete u njega i sa visine od čak 10 metara.\nFoto: instagram@izletisrbije – Bešenovačko jezero\n3. JEZERO MOHARAČ\nJezero Moharač nalazi se na Fruškoj gori, severoistočno od naselja Erdevik, u opštini Šid. Nastalo je pregrađivanjem doline potoka Moharač. Ima izdužen oblik i sa jedne strane je obala šumovita, dok se sa druge strane nalaze oranice i zatravljene površine. Površina jezera je oko 60 hektara i ima prosečnu dubinu od oko 10 metara. Jezero Moharač poseduje veliki turistički potencijal. Okružuju ga netaknuta priroda, ptice i životinje, a krasi ga voda visokog kvaliteta, u kojoj je dozvoljeno kupanje. Ipak, i pored čiste vode, primarni posetioci ovog jezera su ribolovci. Jezero posećuju pecaroši, koji tokom čitave godine pecaju somove, šarane, amure, štuke, babuške i druge vrste bele ribe.\nU okolini jezera postoje i uređene klupe sa nadstrešnicom, a na samom jezeru je dozvoljeno i kampovanje.\nFoto: instagram@flying.samurai – Jezero Moharač\n4. SOTSKO JEZERO – JEZERO SOT\nSotsko jezero smešteno je na zapadnom delu Fruške gore u blizini naselja Sot, nadomak Šida. Nastalo je 1977. godine pregrađivanjem potoka Šidina. Zauzima površinu od oko 33 hektara, sa prosečnom dužinom od oko 4 metra. Jezero je oivičeno brdovitom obalom, koja se u nekim delovima uzdiže i do 200 metara visine. Okružuju ga livade i šume hrasta, graba i četinara. Ovakav ambijent ga svrstava u jedno od najlepših jezera Fruške Gore, ali i čitave Srbije. Jezero je pogodno za kupanje i pecanje. Postoji uređena plaža, a osim ovih aktivnosti, možete i prošetati oko jezera uređenom stazom.\n5. JEZERO DOBRODOL\nJezero Dobrodol nalazi se na južnim obroncima Fruške gore, u blizini istoimenog sela. Nastalo je sedamdesetih godina prošlog veka, podizanjem brane na Dobrodolskom potoku. Jezero površine 45 hektara i prosečne dubine oko 6 metara, karakteriše čista voda sa obiljem hrane. Obiluje krupnim primercima šarana, amura, babuške i smuđa, a ribolov je dozvoljen sa obale. Dozvoljeno je i kupanje, a jezeru se možete približiti automobilom.\n6. JEZERO BRUJE – ERDEVIČKO JEZERO\nJezero Bruje, poznato još i pod nazivom Erdevičko jezero, je veštačko jezero smešteno severozapadno od Erdevika, na izlazu ka naselju Ljubi. Nastalo je osamdesetih godina prošlog veka pregrađivanjem potoka Banja. Zauzima površinu od oko 17 hektara sa prosečnom dubinom od oko 5 metara. Okružuju ga litice, visine i do 20 metara, koje su obrasle bagremom. Voda u jezeru je veoma čista, a kupanje je dozvoljeno. Na jezeru postoje uređena mesta za pecanje. Čista su, a na nekima su izgrađene i stolice sa stolovima i nadstrešnicom. Oko jezera je dozvoljeno kampovanje i paljenje vatre, uz obavezno gašenje.\n7. PAVLOVAČKO JEZERO – JEZERO KUDOŠ\nPavlovačko jezero, poznato još i pod nazivom Kudoš, je smešteno na oko 8 kilometara severno od centra Rume, u pravcu Fruške gore. Nastalo je 1983. godine pregrađivanjem doline potoka Kudoš, branom dužine 400 metara. Zauzima površinu od oko 75 hektara, sa prosečnom dubinom odoko 6 metara. Jezero Kudoš je veoma popularno među rekreativnim i sportskim ribolovcima. Jezero je veoma bogato ribom, a najbrojniji su primerci tostolobika, deverike, smuđa, šarana i bele ribe. Pored ribolovaca, jezero posećuje i veliki broj kampera. Jedna od zanimljivosti, koja je podigla cenu i popularnost ovom mestu, jesto to da je Novak Đoković kupio parče zemlje na obali jezera i izgradio vilu.\n8. ŠATRINAČKO JEZERO – JEZERO MEĐEŠ\nŠatrinačko jezero, poznato i pod nazivom Međeš, nalazi se u Sremu, na oko 5 kilometara udaljenosti od Iriga. Smešteno je na južnim padinama Fruške gore, u blizini sela Šatrinci, po kojem je i dobilo jedan naziv. Drugi naziv nosi zahvaljujući potoku Međeš, na kojem je ovo jezero i nastalo, podizanjem brane 1984. godine. Prosečna dubina jezera kreće se oko 5 metara i zauzima površinu od 45 hektara. Jezero poseduje uređenu plažu za kupanje, sa terenima za odbojku i stoni tenis, što ga čini idealnim mestom za odmor tokom vrelih letnjih dana. Ribolov je takođe dozvoljen, a jezero je bogato smuđem, babuškom, amurom, šaranom i belom ribom.\nFoto: Šatrinačko jezero\n9. JEZERO ŠELEVRENAC\nJezeo Šelevrenac nalazi se na južnim padinama Fruške gore, u blizini naselja Maradih. Udaljeno je svega desetak kilometara od Inđije. Nastalo je osamdesetih godina prošlog veka, podizanjem brane na istoimenom potoku. Zauzima površinu od oko 65 hektara i ima prosečnu dubinu od 2 metra. Kupanje na ovom jezeru je zabranjeno, ali je zato nezaobilazno kada je u pitanju sportski ribolov. Jezero Šelevrenac je u privatnom vlasništvu, pa ćete moći da pecate isključivo uz dnevnu dozvolu, koja se kupuje na prilazu ka jezeru. Uz ulaznicu dobijate i čamac za pecanje uz garanciju za uspešan ribolov. Jezero je veoma bogato ribom poput babuške, soma, šarana, smuđa, deverike i mnogim drugim vrstama.\n10. BORKOVAČKO JEZERO\nBorkovačko jezero se nalazi na južnim padinama Fruške gore, na svega oko 2 kilometra udaljenosti od Rume. Nastalo je sedamdesetih godina prošlog veka izgradnjom brane na potoku Borkovac. Borkovačko jezero se prostire dužinom od dva kilometra. Prosečna dubina iznosi oko 2,5 metra, dok je na centralnom delu izmerena najveća maksimalna dubina koja iznosi 5 metara. Kupanje u jezeru je dozvoljeno. Poseduje uređenu plažu sa tuševima, kao i svim potrebnim objektima, a ono što se posebno mladima dopada jeste moguće noćno kupanje. Nedaleko od jezera i plaže se nalazi česma pitke i sveže vode. Ribolov je dozvoljen samo tokom dana.\nOno što dodatno privlači pažnju posetiocima jeste ekološki Akva-kamp. On se sastoji od četiri kućice koje poseduju nekoliko ležajeva i terase i veoma su lepo dekorisane. Kućice su smeštene na baržama, a takođe svaka od njih poseduje i čamac za dodatnu razonodu i uživanje. U blizini jezera, nalazi se istoimeno izletište, a nedaleko od uređenih plaža je, 2015. godine , počeo sa radom bazen koji nosi isti naziv – Borkovac.\n11. JARKOVAČKO JEZERO – LJUKOVSKO JEZERO\nJarkovačko jezero, poznato još i pod nazivom Ljukovsko jezero, nalazi se na južnim padinama Fruške gore u blizini sela Jarkovci. Nastalo je 1976. godine pregrađivanjem potova Ljukovo. Ima prosečnu dubinu od oko 2 metra i veoma je popularno među ribolovcima. Jedno je od najomiljenijih jezera za ribolovce tokom čitave godine, osim u periodu mresta ribe. Vrste riba koje dominiraju Ljukovskim jezerom su šaran, bodorka, babuška, deverika, amur, ali je pecarošima najdraža malo ređa vrsta u ovim vodama – američki patuljasti somić.\n12. BINGULSKO JEZERO\nBingulsko jezero nalazi se između naselja Erdevik i Bingula. Kupanje i ribolov su dozvoljen, ali ovo malo jezero nije previše popularno među posetiocima, jer se u njegovoj okolini nalaze mnogo poznatija i popularnija jezera Bruje i Moharač. Predstavlja idealno mesto ukoliko želite da uživate u prirodi, tamo gde nema ljudi.\n13. ČALMANSKO JEZERO – JEZERA ČALMA I, II i III\nČalmansko jezero nalazi se pod južnim delom Fruške gore, ne levoj obali reke Save, smešteno tik uz istoimeno selo. Pripada teritoriji opštine Sremska Mitrovica. Čalmansko jezero je veštačka akumulacija i ono zapravo predstavlja skup tri manja jezera: Čalma I, Čalma II i Čalma III. Izgrađena su sedamdesetih godina dvadesetog veka. Uređene staze do jezera ne postoje, a kupači i ribolovci su retki i uglavnom ga posećuju ljubitelji prirode.\nFoto: fruskac.net – Čalmansko jezero\n14. POPOVIČKO JEZERO\nPopovičko jezero nalazi se u blizini vikend-naselja Popovica. Ovo malo jezero, smaragdne boje, smešteno je u blizini samog izletišta. Do njega možete doći kada kod raskrsnice, pokraj izletišta, nastavite kretanje Jezerskim putem. Popovičko jezero se nalazi odmah pokraj puta i okruženo je veoma gustom šumom. Ne posećuje ga veliki broj turista, tako da Vam ovo mesto pruža sjajnu priliku da se u potpunosti prepustite prirodi. Popovičko jezero je veoma bogato ribom, jer se u njemu mresti šaran. Kada se približite vodi, moći ćete da primetite veliki broj jata ribe. Jezero je, kao mrestilište, zaštićeno i pecanje je strogo zabranjeno.\n15. JEZERO VRANJAŠ\nJezero Vranjaš nalazi se jugoistočno od naselja Manđelosa i pripada teritoriji opštine Sremska Mitrovica. Jezero Vranjaš je nastalo 1976. godine. Vodom se puni iz istoimenog potoka, ali i iz lokalnih izvora. Ima i svoju otoku, potok Manđelos. Zauzima površinu od oko 20 hektara i predstavlja jedno od omiljenih mesta među ribolovcima. Bogato je babuškom, šaranom, amurom i tostolobikom.\n16. JEZERO KAPAVICA\nJezero Kapavica smešteno je duboko u šumi, u blizina sela Vizić. Ovo jezero nosi titulu najmanjeg jezera u Nacionalnom parku Fruška gora. Kupanje i pecanje nisu mogući, jer je jezero previše obraslo trskom. Vodom ga pune ozbližnji izvor i podzemne vode. Put do jezera Kapavica je veoma interesantan i ostaviće na Vas nesvakidašnji utisak. Priroda i napuštene vikendice ukazuju na nekadašnju živost ovog mesta, koje se sada u potpunosti prepustilo tišini prirode.\nFoto: fruskac.net – Jezero Kapavica\nDa li ste posetili neka od jezera na Fruškoj gori i kakvi su vaši utisci? Pišite nam u komentarima…\nPrethodni tekstJezero Vranjaš – Oaza mira za ribolovce\nSledeći tekstVidikovac Kosmaj – Magičan pogled na Šumadiju


Lekari iz Južne Afrike otkrili novi simptom karakterističan za omikron soj korone | (Vesti - 16.12.2021) Novi Sad\n16.12.2021 u 10:39h\nLekari iz Južne Afrike otkrili novi simptom karakterističan za omikron soj korone\nOmikron varijanta korona virusa se širi svetom, pa i Evropom, ali u Srbiju još uvek nije stigla.\nStručnjaci kažu da je izvesno da će se pojaviti i u našoj zemlji, a dr Predrag Kon istakao je pre nekoliko dana da veruje da će ovaj soj kod nas biti detektovan krajem decembra.\nNačin na koji se omikron varijanta manifestuje razllikuje se od originalnog soja korona virusa, a veliki broj naučnika veruje da je reč o blažim simptomima iako je još uvek rano da se ovo sa sigurnošću kaže. Doktori kažu da se kod pacijenata zaraženih omikronom najčešće javljaju sledeći simptomi: izražen umor, blagi bolovi u mišićima, suv kašalj i grebanje u grlu.\nNo, jedan od posebno neobičnih simptoma, onih "izdajničkih", kako su ga okarakterisali lekari iz Južne Afrike, gde je ovaj soj prvobitno i počeo da se širi, jeste noćno znojenje! Naime, pacijenti su često prijavljivali da su se budili sa čaršavima, pidžamama i kosom natopljenim znojem, prenosi britanski "San".\nJužnoafrički stručnjaci su takođe istakli da pacijenti nemaju problema s upalom grla, što delta soj ume da izazove, već ih muči pomenuto grebanje u grlu. Takođe, pacijenti sa omikronom ne prijavljuju gubitak čula ukusa ili mirisa, što je jedan od glavnih simptoma prethodnih varijanti Kovida-19, podseća "Blic žena".\nPovezane teme dr predrag kon korona virus kovid 19 omikron soj simptomi korona virusa


VILA SA POGLEDOM NA OKEAN...75 metara do plaže - Airbnb\nVILA SA POGLEDOM NA OKEAN...75 metara do plaže\nNaša vila Hilton Head Ocean View Beach je udaljena 75 metara od plaže! Za vaš medeni mesec, porodični odmor ili odmor za vikend, NAŠA VILA SA POGLEDOM na okean je SAVRŠENA ZA VAS! Uživajte u odmoru na plaži u našoj vili sa jednom spavaćom sobom i sopstvenim privatnim balkonom sa pogledom na Atlantski okean. Smešten u Hilton Hed Biču i teniskom odmaralištu, prema časopisu Forbes Magazine, rangiran je kao #1 porodično odmaralište. Naša vila ima kompletnu kuhinju, bračni krevet (širine 150-179 cm) u glavnoj spavaćoj sobi, sofu (širine 150-179 cm) u dnevnoj sobi i krevete na sprat u prostoru za decu.\nNaša vila sa pogledom na okean pruža fantastičan pogled na Atlantski okean gde možete da vidite najspektakularnija ranojutarnja svitanja i delfina koji se igraju u surfovanju. Ili preduzmite nekoliko koraka i naći ćete se na prelepom mekom pesku odmarališta i okeana, najvećem bazenu na ostrvu Hilton Hed sa restoranima pored bazena ili deset teniskih terena za slobodno igranje.\nAko tražite mjesto da se opustite, slušajte talase koji se sudaraju, posmatrajte okean koji se mijenja i kilometre široke, bijele pješčane plaže o istražujte, onda ste pronašli pravo mjesto! Dođite da podijelite čaroliju divnog odmora, medenog mjeseca ili odmora za vikend u našem divnom i udobnom stanu na plaži. ISPLANIRAJTE ODMOR SA nama DANAS!\n4,67 od 5 zvjezdica u 162 recenzije/a\n4,67 · 162 utiska


AUTENTIČNA I NEPOSREDNA INICIJATIVA\nZaev, lider Socijaldemokratskog saveza Makedonije, neće biti premijer od petka, 3. januara, kada bi trebalo da se obrazuje prelazna vlada, sa glavnim zadatkom da pripremi izbore za 12. april\n897 pregleda\t1 komentar(a)\nZoran Zaev, Foto: Beta/AP, Beta/AP, Beta/AP\nPremijer Sjeverne Makedonije Zoran Zaev izjavio je da je suština ideje o "malom Šengenu" u ostvarivanju četiri slobode EU - slobodnog kretanja ljudi, proizvoda, usluga i kapitala na Zapadnom Balkanu i ocijenio da takva inicijativa ubrzava integraciju regiona u Uniju.\n"U naš region moramo da uvedemo evropske principe saradnje i funkcionisanja. Moramo da donesemo Evropu na Balkan u svaku od naših zemalja. To je dio našeg domaćeg zadatka za integraciju u EU", rekao je Zaev u intervjuu za Dojče vele.\nZaev navodi da je bio "skrhan i smožden" kada Skoplje nije dobilo datum za početak pregovora s EU, uprkos postizanju Prespanskog sporazuma s Grčkom, koji je Sjevernoj Makedoniji otvorio vrata članstva u EU i NATO, poslije višedecenijske blokade od Atine.\n"Bio sam skrhan i smožden jer je cio taj period bio obilježen superlativima na naš račun. Bili smo najbolji primjer u Jugoistočnoj Evropi, svjetski lideri su započinjali i završavali govore pominjanjem Prespanskog sporazuma", kazao je Zaev.\n"Očekujem tu odluku uskoro, to je i razlog zašto sam odlučio da idemo na izbore", naveo je Zaev.\nZaev je kazao da je zadovoljan urađenim u prethodne dvije i po godine koliko je bio na čelu vlade.\n"Riješena su istorijska pitanja, ubrzane integracije, postajemo članica NATO, uskoro očekujemo datum početka pregovora sa EU, pokrenuli smo ekonomiju", rekao je sjevernomakedonski premijer i dodao da "problem ostaje pravosudni sistem".\nEvropska unijaBalkanZapadni BalkanZoran ZaevSjeverna Makedonija\nprvi put od početka pandemije\nU Izraelu više od 10.000 zareženih za jedan dan\n18.01. 17:20 h\t23244\n18.01. 19:45 h\t33\t19383\n18.01. 15:34 h\t24\t18212\n18.01. 16:02 h\t81\t17425\n18.01. 20:43 h\t14377\n18.01. 19:45 h\t34\t33\n19.01. 10:13 h\t20\t23


Petak , 2018-06-01 | 14:05:49\nMinistar odbrane Aleksandar Vulin i načelnik Generalštaba Vojske Srbije general Ljubiša Diković obišli su danas radove na tehničkom izviđanju površina na aerodromu "Dubinje" kod Sjenice za koje se sumnja da su zagađene neeksplodiranim ubojnim sredstvima iz NATO bombardovanja 1999. godine.\n"Aerodrom Sjenica je od strateškog značaja na ovom prostoru i veoma je važno da se Vojska Srbije vrati ovde kako zbog građana Sjenice tako i zbog bezbednosti čitave naše zemlje. Ljudi koji ovde rade su obučeni na odgovarajući način, opremljeni najkvalitetnijom zaštitnom opremom i sve što im je potrebno za miran i bezbedan rad oni moraju da dobiju", rekao je Vulin.\nGeneral Diković je istakao da je poznato da na teritoriji Srbije, posle bombardovanja, postoji još prostora koji nisu u potpunosti očišćeni od neeksplodiranih ubojnih sredstava.\n"Jedan od tih objekata je i ovaj na Pešteri, konkretno, aerodrom Sjenica, koji je nekoliko puta bombardovan kasetnim i bombama velike razorne moći. Posle sprovedenih priprema, koje su obuhvatale obuku ljudi, nabavku zaštitne opreme, usudili smo se, konačno, da izađemo na ovaj prostor i da izvršimo u naredna tri meseca deo dekontaminacije ili čišćenja od neeksplodiranih ubojnih sredstava", rekao je Diković.\nKako je istakao, ti radovi nisu isključivo vezani za potrebe Vojske, već i za bezbednost građana na tom prostoru.\nGovoreći o značaju saradnje sa Vojskom Srbije, predsednik Skupštine opštine Sjenica Muhedin Fijuljanin naglasio je da je za građane Sjenice od izuzetne važnosti posao koji vojska obavlja, naročito oko aerodroma Dubinje.\n"Nadam se da će saradnja, koja je i do sada bila dobra, biti ubuduće još bolja, kako bi ovaj aerodrom osposobili. Mi u tom aerodromu vidimo velike razvojne šanse, imajući u vidu da će i auto-put Beograd-Bar proći u neposrednoj blizini i smatramo da on u tom pogledu može da bude velika razvojna perspektiva, i za opštinu Sjenica, ali za Srbiju u celini", rekao je Fijuljanin.


GEORGE RUSSELL pobjedom u Abu Dhabiju postao novi prvak Formule 2! » F1puls\nČestitke Georgeu, bio je liga za sebe ove sezone! ??


USTAVNI SUD SRBIJE: ODLUKA O SAHRANJIVANJU NA TERITORIJI SUBOTICE NEZAKONITA - Magločistač\nPočetna Subotica USTAVNI SUD SRBIJE: ODLUKA O SAHRANJIVANJU NA TERITORIJI SUBOTICE NEZAKONITA\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 21 marta, 2016 Kategorija: SuboticaNema komentara\nUstavni sud Republike Srbije ocenio je kao nezakonitu Odluku o uređenju i održavanju groblja i sahranjivanju na teritoriji Subotice, jer pojedine odredbe koje se tiču angažovanja privatnih preduzeća nisu u saglasnosti sa zakonom.\nKako je navedeno u odluci Ustavnog suda, koja je danas objavljena u Službenom listu grada Subotice, a na osnovu podnete inicijatije za ocenu ustavnosti i zakonitosti, utvrđeno je da nadležno javno preduzeće ne može poveravati drugim preduzećima poslove iz ove oblasti, jer je to u suprotnosti sa Zakonom o komunalnim delatnostima, prenela je danas Radio-televizija Vojvodine.\n„Komunalnu delatnost održavanja groblja, sahranjivanje ili kremiranje mogu obavljati isključivo javna preduzeća ili privredna društva u kojima je većinski vlasnik od najmanje 51% Republika Srbija ili jedinica lokalne samouprave“, navedeno je, između ostalog, u odluci suda.\nU odluci je navedeno i da Skupština grada Subotice odluku, koja je doneta 1998. godine, nije uskladila sa novim zakonskim rešenjima iz 2012. godine, iako je imala prelazni period od šest meseci.\nOcenu zakonitosti sporne Odluke neophodno je proširiti i na ostale odredbe kojima se uređuje obavljanje ove delatnosti, navedeno je u odluci Ustavnog suda.


Čarobna knjiga - Online knjižara - Autori - Dženet Vinterson\nAutori / Dženet Vinterson\nDženet Vinterson rođena je 27. avgusta 1959. godine u Mančesteru.\nKao dete usvojio ju je jedan religiozni par iz Lankašira i vaspitao u strogom hrišćanskom duhu, nadajući se da će njihova usvojenica postati misionarka. Međutim, kao šesnaestogodišnjakinja Dženet je objavila da je u homoseksualnoj ljubavnoj vezi, posle čega je napustila dom.\nStudirala je englesku književnost na Univerzitetu u Oksfordu. Nakon odlaska u London napisala je poluautobiografski roman Narandže nisu jedino voće, koji je dobio brojna priznanja, a 1990. adaptiran je u hvaljenu TV seriju.\nKnjiga Narandže nisu jedino voće osvojila je Vitbredovu nagradu za najbolji prvi roman; njena adaptacija Narandži za BBC televiziju pobrala je nagrade širom sveta, uključujući i nagradu za najbolju dramu Britanske akademije za film i televiziju.\nZa roman Strast dobila je Nagradu Džon Levelin Ris.\nU vreme kad je objavljen Sexing the Cherry, 1989. godine, Dženet Vinterson je primila nagradu Američke akademije i instituta za umetnost.\nZapisi na telu je njen treći roman (1992), posle kog je napisala još devet.\nDženet Vinterson živi u Londonu sa Suzi Orbah, s kojom je u braku od 2005. godine.\nIzdanja - Dženet Vinterson


Počelo brejkom Netsa! - Sportske.net\nBruklin je dobio meč u Torontu, prelomili su u finišu meča, Deron Vilijams je pogađao kada se odlučivalo, ubacio je 24 poena, koliko je dao i Džo Džonson. Pol Pirs je dodao 9 od 15 u poslednjem periodu.\nGosti iz Njujorka su očajno šutirali trojke, samo 4 od 24, ali su ipak odneli pobedu u napetoj utakmici u kojoj su oba tima imala slab procenat šuta.\nReptorsima nije pomogla ni sjajna partija Valancijunasa, Litvanac je meč završio sa 17 poena i 18 skokova, postao je jedini igrač Reptorsa uz legendarnog Trejsija MekGrejdija koji je na debiju u plej ofu imao dabl-dabl. On je i srušio rekord po broju skokova u doigravanju, do sada je u redovima Kanađana Kion Klark uhvatio 16 lopti.\nAli, na kraju, Netsi vode sa 2:0, Toronto je već na startu izgubio prednost domaćeg terena, drugi meč je na programu u utorak u Torontu.\nU ovom trenutku igraju Klipersi i Golden Stejt, tokom noći počinju serije između Indijane i Atlante, i Oklahome i Memfisa.


Prokupački gimnazijalci najlepše pevaju tradicionalne pesme - Top Novosti\nNaslovna Uncategorized Prokupački gimnazijalci najlepše pevaju tradicionalne pesme\nProkupački gimnazijalci najlepše pevaju tradicionalne pesme\nPROKUPLJE: Na Četvrtom republičkom takmičenju u pevanju tradicionalne pesme osnovnih i srednjih škola, prokupački gimnazijalci su zablistali. Njih sedmoro se sa najvišim ocenama i nagradama vratilo u Prokuplje.\nNagrade su dobili Andrija Stanković sa osvojenih 100 poena, Milena Kostić 99, Kristina Tasić 92, Mihajlo Marjanović 91, Tijana Cvetković 81, Bogdana Lazović 79 i Anđela Stamenković sa osvojena 72 poena.\n– Učenike je za takmičenje pripremala profesor muzike Tatjana Cvetanović. Ovo nije prvi put da đaci sa kojima ona radi pevanje, osvoje najbolje rezultate na najvišem rangu takmičenja – rekao je direktor prokupačke Gimnazije Dragoslav Minić.\nDobar glas prokupačkih gimnazijalaca daleko se čuje. Tako je Hor Gimnazije 2015. godine pevao srpske i francuske tradicionalne pesme ispred Trijumfalne kapije u Parizu, u okviru posete Eponu, gradu pobratimu.


Miocystinn Fertile 20x2,34g kesica – na stanju | SHOP.BENU.RS\nMiocystinn Fertile 20x2,34g kesica:\nMiocystinn Fertile 20x2,34g kesica\nNa stanju Ili rezerviši u 124 apoteka\nMiocystinn Fertile predstavlja jedinstvenu formulaciju sa mio-inozitolom, D-hiro-inozitolom i folnom kiselinom, koja se preporučuje ženama koje imaju poremećaje prouzrokovane sindromom policističnih jajnika, metaboličkim sindromom i insulinskom rezistencijom.\nRastvoriti sadržaj jedne kesice u čaši vode i popiti dva puta dnevno.\nMiocystinn Fertile kao aktivnu komponentu u jednoj kesici proizvoda sardrži Caronositol Fertility 3,6:1 (0,7g) od toga: Mio-inozitol 0,55g, D-hiro-inozitol 1,55g; Folna kiselina, 1% na D-manitolu, od toga- Folna kiselina 200 µg.\nElephant Co. d.o.o. Srbija\nMiocystinn Fertile predstavlja prirodno rešenje za lečenje sindroma policističnih jajnika.\nMIOCYSTINN® Fertile predstavlja jedinstvenu formulaciju sa mio-inozitolom, D-hiro-inozitolom i folnom kiselinom koja se preporučuje ženama koje imaju poremećaje prouzrokovane sindromom policističnih jajnika, metaboličkim sindromom i insulinskom rezistenci\nInozitol povećava osetljivost ciljnih organa na insulin čime se smanjuje nivo šećera u krvi i regulišu se mnogi neprijatni simptomi PCOS-a.\nMio-inozitol povećava broj ovulacija i plodnost, razlaže masti i snižava nivo holesterola u krvi, ali i povećava osetljivost receptora na serotonin, pa ima pozitivan uticaj na raspoloženje.\nRecenzije Miocystinn Fertile 20x2,34g kesica\nGaviscon® Mentol tableta za žvakanje; 250mg+133.5mg+80mg; blister, 2x8kom\n5 800,00 RSD 5 481,00 RSD\n14 000,00 RSD 13 230,00 RSD


СБ “Меркур” на најпознатијем сајму туризма – Ворлд Травел Маркет у Лондону - Врњачка Бања\nSB “Merkur” na najpoznatijem sajmu turizma – Vorld Travel Market u Londonu\nHome > Poslovne vesti > SB “Merkur” na najpoznatijem sajmu turizma – Vorld Travel Market u Londonu\nPosted on 4. novembra 2014. 25. marta 2015. by Milena Babić\nVTM, Vorld Travel Market u Londonu je vodeći svetski događaj u turističkoj industriji koji je počeo danas i trajaće do 6. novembra. Ovaj događaj predstavljja širok spektar destinacija što je jedinstvena prilika za globalno turističko tržište da se sastane, umreži, pregovara i posluje.\nU okviru ponude Srbije na međunarodnom sajmu turizma u Londonu „Vorld Travel Market (VTM), SB “Merkur” kao lider u oblasti zdravstvenog turizma zauzela je svoje mesto kao jedan od aduta i komparativnih prednosti Srbije.\nDirektor dr Dejan Stanojević i rukovodilac marketinga Miodrag Miljković kao predstavnici SB “Merkur” u Londonu prezentovaće najnoviju ponudu koja je prilagođena potrebama stranih gostiju. Pre svega “Selfi” paket kao ol-inkluziv ponudu, ponudu ekskluzivnog Centra medicinske estetike i za strance sve popularniju ponudu dentalnog turizma.\nNajpoznatiji turistički vodič, „Loneli Planet“, proglasio je Srbiju za jednu od deset top „Best to visit” destinacija u 2015.godini. Među adutima zbog kojih se Srbija našla na sedmoj od deset destinacija “Lonely Planet” ističe festival Egzit, prestonicu Beograd i Spa centre u Vrnjačkoj Banji.\nO tome da se kvalitet Merkura već prepoznaje na svetskom tržištu najviše govori činjenica da se na godišnjem nivou ostvari preko 20.000 noćenja inostranih turista.


Stranice: 1 ... 18 19  21 22 ... 96\n« Odgovor #285 poslato: Februar 13, 2013, 03:49:28 posle podne »\nPa kontam, mozda se on raspitao ili mu je mozda bio klijent.\n« Odgovor #286 poslato: Februar 13, 2013, 03:50:13 posle podne »\nCitat: LadyInRed Februar 13, 2013, 03:49:28 posle podne\nA možda mu i namestio Regulus na Ascendant?\n« Odgovor #287 poslato: Februar 13, 2013, 03:50:49 posle podne »\nPa moze i to da bude ja je nisam ni pogledala.\n« Odgovor #288 poslato: Februar 13, 2013, 03:51:16 posle podne »\nšta god bilo n jedan nije rođen u BG. A dotični pajac se ne raspituje, on sve zna i svima rektificira po sistemu što je babi milo, to joj se i snilo\n« Odgovor #289 poslato: Februar 13, 2013, 03:52:00 posle podne »\nDa da, on je iz Sabca valja .\n« Odgovor #290 poslato: Februar 13, 2013, 03:54:54 posle podne »\nCitat: Miki Februar 13, 2013, 03:51:16 posle podne\nDa, Željko je rođen u Valjevo. Nije mnogo daleko od BG-a, ali su ipak koordinate malo različite. A šta če njima razlika u stepenima, to ionako ne smeta kad je Juno na istom mestu..\nA jeste li vidjeli predikciju? "Rekao sam svojim đacima, ali nisam objavio javno" Naime, predvidio da če Željko završiti drugi na Euroviziji.\n« Poslednja izmena: Februar 13, 2013, 03:56:28 posle podne od strane Ile »\n« Odgovor #291 poslato: Februar 13, 2013, 03:55:54 posle podne »\nPre će biti June, a može i goveče, jer je to goveđa pamet rektifikacije na moderan i glup način\n« Odgovor #292 poslato: Februar 13, 2013, 04:00:40 posle podne »\nCitat: Miki Februar 13, 2013, 03:55:54 posle podne\nhahahaha evo pročitao sam njegovu post factum predikciju. Naime, Željko je završio drugi, a ne prvi, zato što je Saturn u 10 i on uvek uskračuje i ne daje totalni uspeh. Eto nam i izvor rektifikacije\n« Odgovor #293 poslato: Februar 13, 2013, 05:51:45 posle podne »\nJa ću malo da se vratim na priču o vladarstvima, egzaltacijama, padovima i izgonima. Koliko sam ja mogao da primetim do sada iz prakse, egzaltacija donosi kratkotrajan uspeh koji po količini/intenzitetu lako može da premaši uspeh koji bi donela planeta u vladarstvu, dođe tako niodkuda, možda i nezasluženo. Npr, poput uspeha pesme Gangnam Style (iako meni lično nikad neće biti jasno čemu taj hype za tom pesmom, al ajde). Sa druge strane bi imali planetu u svojoj kući koja je u stanju da ono što gradi održi na nivou do kojeg je dostigla. Opet da upotrebim muzičko poređenje, npr sa grupom Queen. Zapravo može da se poredi sa bilo kojom grupom koja nije poznata samo po jednoj pesmi, već po svom celokupnom stvaralaštvu.\nSa druge strane, pad je kratkotrajan, ali definitivan, dok bi izgon ukazivao na dugotrajno mučenje. Poput depilacije, u smislu da li hoćeš po malo da jaučeš ili jednom glasno da arlaukneš. Planeta u padu lakše odustaje od nečega, dok je planeta u izgonu žilavija, upornija i kroz silne peripetije ima više šansi da izgura ono što je sebi zacrtala.\n« Odgovor #294 poslato: Februar 13, 2013, 05:56:20 posle podne »\nAbyss, sviđa mi se veoma tvoje razmišljanje.\negzaltacija donosi kratkotrajan uspeh koji po količini/intenzitetu lako može da premaši uspeh koji bi donela planeta u vladarstvu, dođe tako niodkuda, možda i nezasluženo.\nBaš tako! To kaže i Zoler, a vidio sam da nekako tako funkcioniše i ja kroz svoju praksu!\nInače, ne volim ni ja Gangam stil, niti se tripujem na tu pesmu. Ali je zato Queen moja omiljena grupa svih vremena :)\n« Odgovor #295 poslato: Februar 13, 2013, 06:27:39 posle podne »\nUglovi karte ce efekte bilo kakvog planeta uciniti stabilnim i trajnim, jos ako je i dispozitor saglasan :)\n« Poslednja izmena: Februar 13, 2013, 06:30:08 posle podne od strane Cor scorpii »\n« Odgovor #296 poslato: Februar 13, 2013, 06:34:00 posle podne »\nCitat: Cor scorpii Februar 13, 2013, 06:27:39 posle podne\n(Fali mi Thumb Up)\nPotpuno tačno, ne za đabe su ih stari zvali "Fixed Houses". Fiksna kuča je ništa drugo no angularna kuča.\n« Odgovor #297 poslato: Februar 13, 2013, 06:52:54 posle podne »\nDaj mi link do thumba Ile. Ne mogu da nadjem da bih instalirala.\n« Odgovor #298 poslato: Februar 13, 2013, 06:58:19 posle podne »\nCitat: Natasa Februar 13, 2013, 06:52:54 posle podne\nA to poima nemam. To bi trebao da je smileicon, bas kao ovu :)\n« Odgovor #299 poslato: Februar 13, 2013, 07:16:31 posle podne »\nAngularnost je kljucna. Zato ja nigde da doguram, nema je ako ne racunam ovo Sunce.\nElem, jel pratio neko koliko duade na uglovima imaju znacaj odnosno da li ta cinjenica ojaca samu planetu?\n« Poslednja izmena: Februar 13, 2013, 07:18:32 posle podne od strane LadyInRed »


. Datum objave 28-12-18 10:04 Broj pregleda: 1452\n. Datum objave 24-12-18 07:35 Broj pregleda: 3547\n. Datum objave 23-12-18 15:27 Broj pregleda: 1409\n. Datum objave 21-12-18 09:10 Broj pregleda: 2881\n. Datum objave 19-12-18 08:21 Broj pregleda: 2229\n. Datum objave 11-12-18 21:18 Broj pregleda: 1707\n. Datum objave 08-12-18 08:16 Broj pregleda: 1909\n. Datum objave 03-12-18 21:16 Broj pregleda: 2033\n. Datum objave 12-11-18 20:04 Broj pregleda: 4399\n. Datum objave 12-11-18 16:57 Broj pregleda: 2881


Koje su prirodne alternative retinolu?\nRetinol je od davnina poznat kao omiljeni sastojak od strane svih dermatologa, kada govorimo o borbi protiv akni i prevremenog starenja kože. Samim tim, daje i najbolje rezultate.\nSintetički retinol ima sposobnost proizvodnje kolagena i podstiče obnavljanje ćelija, te je jedan od moćnih saveznika, kada je borba protiv starenja u pitanju. Međutim, postoje i određene prirodne alternative retinolu, koje vam mogu pomoći u borbi sa aknama i prevremenom starenju kože usled različitih faktora.\nPrirodne alternative su:\nUlje šipka – sjajna prirodna zamena retinolu, s obzirom da sadrži transretinoičnu kiselinu koja je prirodni oblik vitamina A. Ova kiselina je značajna zbog mogućnosti regenracije, kao i lekovitih svojstva. Takođe, ima i sposobnost da proizvodi kolagen u koži i baš zbog ove kiseline, zbog toga je ulje šipka jako slično efektima retinola.\nBakuhiol – da li ste nekada čuli za ovaj naziv? Nosi još i naziv „retinol prirode“ što jasno govori da je delotvoran koliko i sam sintetički retinol. Bakuhiol je prirodni, botanički ekstrakt koji se dobija iz semena psoralea lešnika, a koji sadrži antibakterijska i antiinflamatorna svojstva. Zbog bogate koncentracije antioksidantima, bekuhiol pruža iste prednosti kao i sintetički retinol, a ujedno ne iritira kožu, već je dodatno neguje.\nRambutan – je voće koje potiče iz porodice liči, crvene je boje i opna mu je sa boljama, poput morskog ježa. U kozmetičke svrhe se koriste ekstrakti koji su dobijeni iz listova ove biljke, a često se poredi sa retinolom zbog toga što na prirodan način može da podstakne obnavljanja ćelija u koži i proizvodnju kolagena.


MARKOVIĆ APELUJE: Ukinuti zatvaranje gradova, maske da su svuda obavezne - Volim Podgoricu\nPočetna/NOVOSTI/MARKOVIĆ APELUJE: Ukinuti zatvaranje gradova, maske da su svuda obavezne\n“Prošle godine ponovio sam više puta da je ljudski život najdragocjeniji, i da je njegova odbrana od kovida prvi i najvažniji zadatak – na kojem su tadašnja Vlada i institucije uspijevale i pružale adekvatan odgovor”, rekao je Marković.\n“Zatvaranje gradova i ograničavanje kretanja unutar Crne Gore, nije dalo rezultat i treba ga ukinuti. Umjesto toga – zatvorite granice za sve koji nemaju PCR test ne stariji od 48h; uvedite obavezno nošenje maski u zatvorenom i na otvorenom, uključujući i sredstva javnog prevoza”, rekao je Marković.\nApeluje na uvođenje obaveznog nošenja maski u zatvorenom i na otvorenom, uključujući i sredstva javnog prevoza…\n“I ograničite kretanje u grupi na dvije osobe, osim za roditelje sa djecom. Odavno je trebalo stručnije i odlučnije postaviti zdravstveno-bezbjednosne mjere, jer se jedino znanjem i odgovornošću mogu sačuvati život i zdravlje kao najvrednije dobro”, napisao je Marković.\nDuško Marković korona Maske mjere\nPODGORICA: Ovi djelovi grada biće sjutra bez vode


1 kg barenih butkica + 2 supe + 2 deserta! | Popusti, grupna kupovina, kuponi i putovanja\n1080 din za 1 kg barenih butkica sa krompirom i renom + dve domaće supe + dva deserta (čokoladni kolač/tulumbe/pita sa jabukama) u restoranu Konoba Akustik na Dorćolu\n1 kg barenih butkica sa krompirom i renom + dve domaće supe za 980 din! A da se posle bogatog jela i zasladite kako treba, čeka Vas i dezert.\nVaučer obuhvata: 1 kg barenih butkica sa krompirom i renom + dve domaće supe + dva deserta (čokoladni kolač/tulumbe/pita sa jabukama)


od 0RSD do 127RSD\nHotel za Солун (Грчка) : 121 pronađenih hotela\nSolun, grad kontrasta potpuno različitih kvartova, je primorski moderan grad u kome se nalaze i utvrđenje i vizantijske crkve (Sveta Sofija) i džamije (Hamza Bej i Isak Paša). On odiše entuzijazmom svojih stanovnika, među kojima ima mnogo studenata. Možete ih videti u kafićima, umetničkim centrima ili u bioskopu. Poređati prema :\nElectra Palace Hotel Thessaloniki Hotel sa 5 zvezdice\nElectra Palace Hotel Thessaloniki ima 138 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa Superior Twin, a najniža cena je 8 028 dinar - Srbija . Nalazi se u ulici 9 Aristotelous...Još informacija\nSonia Village Hotel Hotel sa 3 zvezdice\nNa 121 minuta kolima udaljenosti od centra, ovaj hotel u ulici Gerakini sa pozicijom jugoistok za grad Thessaloniki, idealan je za otkrivanje svih lepota grada, bez obzira da li ostajete samo nekoliko...Još informacija\nHoliday Inn Thessaloniki Hotel sa 5 zvezdice\nMonastiriou 8 -\nStil ovog hotela za grad Thessaloniki je Luksuzan, a kategorija pet zvezdica. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Sobe z...Još informacija\nTourist Hotel Hotel sa 2 zvezdice\nNa 10 minuta hodom udaljenosti od centra grada, ovaj hotel se nalazi u ulici Mitropoleos 21, a pozicija mu je jugozapad za grad Thessaloniki. Sve to ga čini idealnim za otkrivanje grada i okoline.Stil...Još informacija\nThe City Hotel Hotel sa 4 zvezdice\nKomninon 11 -\nThe City Hotel ima 125 soba/e/u, čiji se široki spektar kreće od soba tipa Room do soba tipa Triple Room, a najniža cena je 5 324 dinar - Srbija . Stil ovog hotela za grad Thessaloniki je Luksuzan, a ...Još informacija\nDaios Luxury Living Hotel sa 5 zvezdice\nStil ovog hotela kategorije pet zvezdica je Luksuzan za grad Thessaloniki. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Sobe za nepušače, ...Još informacija\nHotel Luxembourg Hotel sa 3 zvezdice\nNalazi se u ulici Komninon 6, pozicija mu je jugozapad za grad Thessaloniki, a od centra je udaljen samo 11 minuta hodom.Hotel ima 41 soba/e/u, i to od soba tipa Room do soba tipa Room. Cene najjeftin...Još informacija\nLe Palace Hotel Hotel sa 3 zvezdice\n12, Tsimiski Street -\nNalazi se u ulici 12, Tsimiski Street, pozicija mu je jugozapad za grad Thessaloniki, a od centra je udaljen samo 9 minuta hodom.U hotelu Le Palace Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hote...Još informacija\nRotonda Hotel Hotel sa 3 zvezdice\nMonastiriou 97 -\nNalazi se u ulici Monastiriou 97, pozicija mu je zapad za grad Thessaloniki, a od centra je udaljen samo 4 minuta kolima.U hotelu Rotonda Hotel pronaći ćete sve usluge koje treba da ima hotel kategori...Još informacija\nMediterranean Palace Hotel sa 5 zvezdice\nMediterranean Palace ima 118 soba/e/u. Cene se kreću od 5 915 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Room do soba tipa SUITE KING BED FOR 3 PER...Još informacija\nAbc Hotel Hotel sa 3 zvezdice\nAngelaki 41 -\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Thessaloniki, a nalazi se u ulici Angelaki 41, na samo 16 minuta hodom od centra grada.Stil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Povoljan za grad Thessaloni...Još informacija\nThe Excelsior Hotel Hotel sa 5 zvezdice\n11Th Komninon Str. and Mitropoleos 23 -\nU hotelu The Excelsior Hotel pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Poslovni centar, Perionica, Posluženje doručka u sobi , Ekspres prijav...Još informacija\nLes Lazaristes Domotel Hotel sa 5 zvezdice\n16 Kolokotroni Str., Stavroupoli -\nPozicija ovog hotela je severozapad za grad Thessaloniki, a nalazi se u ulici 16 Kolokotroni Str., Stavroupoli, na samo 5 minuta kolima od centra grada.Stil ovog hotela za grad Thessaloniki je Luksuza...Još informacija\nAvalon Hotel Hotel sa 3 zvezdice\nAirport Area -\nStil ovog hotela kategorije tri zvezdice je Luksuzan za grad Thessaloniki. U njemu ćete naći razne usluge, a posebno Restoran, Room Service, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Novine, Perionica, Posluže...Još informacija\nMinerva Premier Hotel Hotel sa 4 zvezdice\nEgnatia 44 & Syngrou 12 -\nNalazi se u ulici Egnatia 44 & Syngrou 12, pozicija mu je jugozapad za grad Thessaloniki, a od centra je udaljen samo 6 minuta hodom.Hotel ima 36 soba/e/u, i to od soba tipa Superior Double do soba t...Još informacija\nThe Met Hotel Hotel sa 5 zvezdice\nU hotelu The Met Hotel pronaći ćete sve usluge, a posebno: Restoran, Room Service, Teniski teren, Poslovni centar, Perionica, Klimatizovano, Satelitska televizija. Kategorija mu je pet zvezdica, a sti...Još informacija\nHotel El Greco Hotel sa 3 zvezdice\n23, Egnatia Str. -\nHotel El Greco ima 90 soba/e/u. Cene se kreću od 3 422 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Guest Rooms do soba tipa Room.Nalazi se u ulici 2...Još informacija\nPhilippion Hotel Hotel sa 4 zvezdice\nSeich Sou Forest -\nStil hotela Philippion Hotel je Luksuzan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: Restoran, Bar, Recepcija otvorena 24 sata, Teniski teren, Poslovni centar, Besplatan parking, Televizija, Klimatizovan...Još informacija\nAstoria Hotel sa 3 zvezdice\nTsimiski & 9 Salaminos Str. -\nAstoria ima 90 soba/e/u. Cene se kreću od 4 225 dinar - Srbija za najjeftinije sobe, ali na raspolaganju su sobe svih kategorija: od soba tipa Standard Room do soba tipa Room.Pozicija ovog hotela je ...Još informacija\nOlympia Hotel Hotel sa 3 zvezdice\n65, Olympou Street -\nPozicija ovog hotela je jugoistok za grad Thessaloniki, a nalazi se u ulici 65, Olympou Street, na samo 2 minuta hodom od centra grada.Stil hotela Olympia Hotel je Povoljan, a pruža pun komfor i uslug...Još informacija\nVaš izbor: Hotel za Солун (Грчка) : 121 pronađenih hotela


Nova podela u EU: Stabilni sever i problematični jug\nItalijanski studenti protestuju protiv mera štednje, novembar 2011.\nRikard Jozwiak (Brisel), priredio Dragan Štavljanin\nNekadašnji ogromni jaz između starih i novih članica (bivših komunstičkih zemalja) Evropske unije – poslednjih godina je znatno smanjen. Kako su centralno i istočnoevropske države postajale bogatije i samopouzdanije, otvara se nova podela unutar EU – između fiskalno stabilnog severa i krizi sklonog juga.\nNe tako davno na deset budućih članica Evropske unije sa istoka se gledalo kao na siromašne rođake, koji znatno zaostaju za bogatijim i politički razvijenijim susedima na zapadu.\nMeđutim, mnogo toga se promenilo kada su Češka republika, Estonija, Mađarska, Letornija, Litvanija, Poljska, Slovačka i Slovenija ušle 2004. u EU, a Bugarska i Rumunija tri godine kasnije.\nU meri u kojoj je većina ovih zemlja postajala bogatija, reformisale su privrede i javne finansije i postale integrisanije u Uniji, sve su manje bile sklone da glasaju kao jedinstveni blok.\nMeđutim, sa nestajanjem nekada sveprisutne podele na Istok i Zapad u Evropi, sadašnja ekonomska kriza unutar evrozone je izbacila na površinu novu podelu – između zemalja na severu sa relativno zdravim javnim finansijama, i članica na jugu kontinenta čiji budžeti posrću pod teretom raskalašne potrošnje i narastajućeg državnog sektora.\nAnalitičari ističu da zemlje Centralne i Istočne Evrope sada ubiru plodove bolnih strukturalnih reformi i budžetske discipline, koje su morali da sprovedu na putu ka EU nakon pada komunizma.\nU međuvremenu, dugogodišnje članice sa juga kontinenta, kao što su Grčka i Italija, i dalje su se rasipnički ponašale kao u prošlim vremenima.\nFabijan Culeg (Fabian Zuleeg), glavni ekonomista iz Centra za evropsku politiku (EPC), čije je sedište u Briselu, kaže za Radio Slobodna Evropa da je spremnost zemalja iz Centralne i Istočne Evrope na promene omogućila da se nađu u sličnoj situaciji kao i štedljive članice zone na severu, dok se one na jugu i dalje suočavaju sa problemom sklerotičnih ekonomija.\nDok je vladin dug u Grčkoj u drugom kvartalu ove godine dostigao astronomskih 152 odsto bruto društvenog proizvoda (GDP) i 121 procenat u Portugaliji – Poljska uspeva da ga održi na 56 odsto. Estonija, koju hvale kao najuspešniju ekonomiju među novim članicama, uspela je da smanji dug na samo 6.2 procenta bruto društvenog proizvoda.\nNe postoji tajni recept\nNove članice su uspešnije od ekonomija na jugu kontinenta i kada je reč o rastu. Prema proceni Evropske komisije, Estonija će ostvariti ove godine impresivnih 8 odsto ekonomskog rasta, Poljska 4, a Slovačka 2.9. S druge strane, očekuje se da će grčka privreda zabeležiti pad od 5.5 a portugalska 1.9 procenta.\nAndres Kuningas, šef finansijskog odeljenja u ambasadi Estonije pri EU, kaže da je ova mala baltička zemlja uvek težila da drži svoj dug na niskom nivou. Zvanični Talin je brzo reagovao u cilju sređivanja javnog sektora kada je izbila finansijska kriza 2008. godine.\nOn poziva članice evrozone sa juga da striktno sprovedu reforme kako bi njihove ekonomije postale fleksibilnije i konkurentnije. Kuningas, međutim, upozorava da nema lakog rešenja.\n"Ne postoji tajni recept. Radi se o čistom ekonomskom osećaju koji morate da sledite”, ističe on.\nSadašnje stanje je drastično drugačije nego 2008. godine, kada su, nakon izbijanja krize, nove članice iz Centralne i Istočne Evrope bile kritikovane zbog fiskalne neodgovornosti. Mađarska i Letonija su bile prvi članice EU koje su zatražile pomoć od Međunarodnog monetarnog fonda i Brisela.\nUprkos činjenici da nijedna nova članica Unije nije dostigla evropski prosek društvenog proizvoda po glavi stanovnika, njihova reakcija na krizu iz 2008. znatno se razlikuje u odnosu na ponašanje nekoliko starih članica EU.\nGlas sa Istoka se sve bolje čuje\nDok se Grčka i Portugalija suočavaju sa teškoćama u primeni programa štednje – većina zemalja iz Centralne i Istočne Evrope užurbano su sprovele mere kao što su\nSada je teško zamisliti situaciju u kojoj se lideri iz Centralne i Istočne Evrope tretiraju kao “građani drugog reda”.\ndrastična kresanja u javnom sektoru, radikalne reforme penzionog sistema i veća uključenost privatnog sektora u zdravstvo.\n“Ako se prisetimo debate na početku krize 2008., bilo je mnogo upiranja prstom na Centralnu i Istočnu Evropu. Sada vidimo da zahvaljujući reformama, zemlje iz ove regije stoje na veoma čvrstim temeljima i u mnogo čemu su uzor kada je reč sprovođenju strukturalnih reformi”, objašnjava Dag Hartelius, ambasador Švedske pri EU.\nPoštovanje koje su ove zemlje stekle u Briselu na očigledan način je promenilo dinamiku funkcionisanja EU. Sada je teško zamisliti situaciju u kojoj se lideri iz Centralne i Istočne Evrope tretiraju kao “građani drugog reda”, kao 2003. godine kada im je usred rasprava o ratu u Iraku francuski predsednik Žak Širak poručio da “umuknu”.\nŠvedski ambasador ističe da se glas sa Istoka sve bolje čuje i – što je još važnije - sve više uvažava.\nPiotr Maciej Kačinskiiz Centra za studije evropske politike\nKao rezultat, nove članice Unije se sve manje osećaju prinuđenim da glasaju kao jedinstveni blok protiv država kao što su Francuska ili Nemačka. Njihova zajednička pozicija o politici prema poljoprivredi, regulativi koja se odnosi na ekologiju i spoljne poslove – nije više norma.\n“Od energije do poljoprivrede, postoje velike razlike među novim članicama, kao i među svih 27 zemalja, tako da podele unutar Unije ne idu više po liniji Istok-Zapad”, kaže Pjotr Maciej Kačinski iz Centra za studije evropske politike (CEPS) sa sedištem u Briselu.\nEstonija, na primer, nije voljna da se zadrže visoka davanja EU za poljoprivredu, čemu Poljska teži. Takođe zemlja poput Češke, Slovačke i Mađarske, koje nemaju izlaz na more, protive se poziciji baltičkih zemalja oko pomorske regulative.\nPodela Istok-Zapad je, međutim, i dalje očigledna kada je reč o popunjavanju institucija EU. Mada su u nedavno formiranoj Evropskoj službi za spoljne aktivnosti (European External Action Service) sve članice ravnomerno zastupljene – u moćnoj Evropskoj komisiji i dalje dominiraju stare članice.\nKačinski to ilustruje sledećim podacima:\n“Oko polovine zaposlenih na nižim nivoima u Evropskoj komisiji je iz novih članica Unije. Na višim nivoima gde se odlučuje – šefovi departmana, direktori direktorata – postavljen je samo od jedan do pet odsto predstavnika iz Centralne i Istočne Evrope”.


"Nikad više Nemačka, nikad više Bundesliga": Ozil ovim izjavama bacio Turke u trans - Telegraf.rs\n27/01/21 | 17:43 ≫ 19:23\nTurski velikan predstavio novo pojačanje\nBivši nemački reprezentativac Mesut Ozil (32) predstavljen je kao novi igrač Fenerbahčea, u klubu za koji navija od malena, tako da je sada ostvario svoje snove, a time je i stavio tačku na turbulentnu završnicu karijere u Arsenalu iz kojeg stiže u Tursku.\nOzil je napustio londonski klub posle 8 godina, otišao je posle silnih nesuglasica sa upravom i trenerima, poslednjih godinu dana bili su mu najteži zbog činjenice da uopšte nije igrao, a ove sezone nije ni prijavljen za takmičenja. Klub ga je tako kažnjavao zbog toga što nije hteo da se odrekne velikog ugovora, no to je ipak moralo da se desi kada je Fenerbahče pozvao.\nOzil, koji se proaslavio u reprezentaciji Nemačke, kao što je poznato je turskih korena, pa je konačno dočekao da zaigra u zemlji svojih roditelja - i presrećan je zbog ovakvog razvoja situacije.\n- Kada završim jednu epizodu, više se ne vraćam nazad. Želim Nemačkoj svu sreću, ali ja više neću igrati za reprezentaciju Nemačke. To je definitivno! - rekao je na solinom turskom jeziku Ozil i oduševio sve prisutne, dobio čak i aplauz od mnogobrojnih novinara u hali. Većina njih pre pitanja Ozilu nije krila da su navijači Fenerbahčea i izrazili ponos zbog činjenice da su dobili takvog igrača u klubu.\nOzil je sa Fenerom potpisao ugovor na tri i po godine, za platu od tri miliona evra, plus bonuse koji mogu ići do 500.000 evra.\nNovinari su euforično reagovali svaki put kada bi Ozil pomenuo svoju privrženost Turskoj, odnosno Feneru, a Nemačku isključio iz svih svojih daljih planova.\n- Nikada se neću vratiti u Bundesligu - i za ovu izjavu je dobio aplauz.\n- Želim da što pre budem na terenu, ali ne mogu vam tačno reći kad će se to desiti - poručio je Ozil, pa opet dobio aplauz prisutnih novinara.\nNa kraju, burno je pozdravljena njegova izjava da je od malena navijač Fenerbahčea.\n- Oduvek sam navijač Fenera, gledao sam utakmice kada sam bio klinac. Tada su samo Fener i Bešiktaš bili veliki klubovi u Turskoj, a ja sam izabrao Fener - rekao je novi igrač turskog kluba.\nOžiljak ispod oka mu je postao zaštitni znak: Ovo je istina o "večitom tragu" na licu srpskog glumca\nJoš veća eksplozija oduševljenja navijača u Istanbulu: Ozil zvanično u Fenerbahčeu\nPuče novi transfer rekord za defanzivca u Engleskoj: Arsenal kupio reprezentativca za 60 miliona\nNova bruka Arsenala na startu priprema: Pogledajte kako su izgubili prvi meč u novoj sezoni\nNjemu neodlazak na EURO nije teško pao, "depresiju" je lečio sa atraktivnom suprugom na Maldivima\n28. januar 2021 | 05:07\n.. a sto Galatasaraj igrao sa Hadjijem i Sukurom i pokorili Evropu, zabiravio! Cuj Fener i Besiktas samo velikani! Turcin pravi!\n28. januar 2021 | 02:40\nLip ki lukica modri\n27. januar 2021 | 22:04\nTi nisi ni za Srpsku ligu a kamoli za Bundesligu.


Rodžers potvrdio, imao koronavirus! - Sportske.net\nBrendan Rodžers je potvrdio da je imao koronavirus.\nRESTART! Evo kada se nastavlja Premijer liga!Novi rezultati testiranja na koronavirus u Premijer ligi, i dobre i loše vesti!Ko oblači klubove u Premijer ligi? Ovo je spisak ugovora, Mančester junajted nedodirljiv!Šta će biti sa FA kupom?Vlada donela konačnu odluku, koliko ćemo još čekati na Premijer ligu?\nKoronavirus jenjava, a fudbal nam se vratio, što će se desiti i sa Premijer ligom 17. juna.\nVeliki je broj fudbalera i sportskih radnika bilo zaraženo ovim virusom, a jedan od njih jeste i trener Brendan Rodžers.\nNekadašnji trener Liverpula a danas Lestera je priznao da je bio pozitivan na koronavirus.\n"Moja supruga i ja smo dobili virus odmah nakon što je sezona obustavljena. Nedelju dana kasnije imao sam problema, nisam imao ni miris ni ukus. Podsetilo me je na moj uspon na planinu Kilimandžaro kada ostajete praktično bez daha kako se približavate vrhu. Pokušao sam da trčim i jednostavno nisam mogao", rekao je Rodžers.\nLester je jedno od prijatnijih iznenađenja ove sezone sa 53 boda iz 29 utakmica, što je dovoljno za treće mesto na tabeli.\nLester pobedio Siti, pa se obrukao sa Vest Hemom, novi poraz VBA


Susret ministra FMUP-a Predraga Kurte�a i ambasadora Velike Britanije Nejd�ela Kejsija - Federalno ministarstvo unutrašnjih poslova\n01.08.2012 Susret ministra FMUP-a Predraga Kurte�a i ambasadora Velike Britanije Nejd�ela Kejsija\nSusret ministra FMUP-a Predraga Kurteša i ambasadora Velike Britanije Nejd�ela Kejsija\nU du�em, srda�nom razgovoru, ministar Kurteš je istakao zna�aj podrške i pomo�i koju Velika Britanija pru�a Bosni i Hercegovini na njenom putu ka Evroatlantskim integracijama. Ambasador Kejsi je potom upoznat sa konkretnim aktivnostima Federalnog ministarstva unutrašnjih poslova koje imaju za cilj dalje ja�anje unutrašnjih resursa Ministarstva i saradnju s ostalim agencijama za provo�enje zakona na svim nivoima u BiH, što u kona�nici treba rezultirati još efikasnijom borbom protiv svih vidova kriminala, posebno onog s obilje�jem organizovanosti i terorizma.\nAmbasador Kejsi je ponovio stav o opredijeljenosti Velike Britanije da nastavi pomagati Bosni i Hercegovini na njenom putu prema �lanstvu u Evropskoj uniji i NATO. On je iskazao punu podršku naporima koje Ministarstvo ula�e radi ja�anja sigurnosnog ambijenta na podru�ju Federacije BiH, naglasivši da je Ambasada Velike Britanije u Sarajevu �vrsto opredijeljena da i dalje bude pouzdan partner na koga �e se Federalno ministarstvo unutrašnjih poslova mo�i osloniti i ubudu�e.\nIzra�avaju�i mu posebnu zahvalnost na svemu što �ini za Bosnu i Hercegovinu, posebno u kontekstu podrške i pomo�i Ambasade Velike Britanije na donošenju Opšteg plana za borbu protiv korupcije koji je usvojila Vlada FBiH, a koji �e u naredne dvije godine biti realizovan u saradnji 20 institucija sa federalnog nivoa, ministar Kurteš je naglasio da budu�a saradnja i partnerski odnos izme�u FMUP-a i Amabasade Velike Britanije u Sarajevu predstavljaju zajedni�ko i trajno opredjeljenje koje nema alternativu.


Spoljnotrgovinska robna razmena, februar 2018. godine | PROPISI.NET | Svi propisi Republike Srbije online\nNaslovna Finansije Spoljnotrgovinska robna razmena, februar 2018. godine\nSpoljnotrgovinska robna razmena, februar 2018. godine\nUkupna spoljnotrgovinska robna razmena Srbije za period januar-februar 2018. godine iznosi:\n– 6.730,2 miliona dolara – porast od 33,0% u odnosu na isti period prethodne godine;\n– 5.483,9 miliona evra – porast od 15,5% u odnosu na isti period prethodne godine.\nIzvezeno je robe u vrednosti od 2.905,7 mil. dolara, što čini rast od 31,0% u odnosu na isti period prethodne godine, a uvezeno je robe u vrednosti od 3.824,5 mil. dolara, što je za 34,5% više nego u istom periodu prethodne godine.\nIzvoz robe, izražen u evrima, imao je vrednost od 2.367,5 miliona, i to je povećanje od 13,8% u poređenju sa istim periodom prethodne godine. Uvoz robe imao je vrednost od 3.116,4 miliona, što predstavlja povećanje od 16,8% u odnosu na isti period prošle godine.\nDeficit iznosi 918,7 mil. dolara, što čini povećanje od 46,9% u odnosu na isti period prethodne godine. Izražen u evrima, deficit iznosi 748,9 miliona, što je povećanje od 27,7% u poređenju sa istim periodom prethodne godine.\nPokrivenost uvoza izvozom je 76,0% i manja je od pokrivenosti u istom periodu prethodne godine, kada je iznosila 78,0%.\nPosmatrano regionalno, najveće učešće u izvozu Srbije imao je Region Vojvodine (32,9%); sledi Beogradski region (26,7/%), Region Šumadije i Zapadne Srbije (23,7%), Region Južne i Istočne Srbije (16,4%), a oko 0,2% izvoza je nerazvrstano po teritorijama.\nNajveće učešće u uvozu Srbije imao je Beogradski region (45,6%); slede Region Vojvodine (28,8%), Region Šumadije i Zapadne Srbije (15,5%), Region Južne i Istočne Srbije (9,2%), a oko 0,9% uvoza nije razvrstano po teritorijama. Ne raspolaže se podacima za Region Kosovo i Metohija.\nU strukturi izvoza po nameni proizvoda (princip pretežnosti) najviše su zastupljeni proizvodi za reprodukciju, 58,5% (1.700,0 mil. dolara), slede roba za široku potrošnju, 30,9% (898,6) i oprema, 10,6% (307,1). Neklasifikovana roba po nameni iznosi 0,0% (0,1 mil. dolara).\nU strukturi uvoza po nameni proizvoda najviše su zastupljeni proizvodi za reprodukciju, 57,3% (2.192,1 mil. dolara), slede roba za široku potrošnju, 18,1% (692,2), i oprema, 11,9% (455,1). Neklasifikovana roba po nameni iznosi 12,7% (485,1 mil. dolara).\nSpoljnotrgovinska robna razmena bila je najveća sa zemljama sa kojima Srbija ima potpisane sporazume o slobodnoj trgovini. Zemlje članice Evropske unije čine 64,2% ukupne razmene.\nNaš drugi po važnosti partner jesu zemlje CEFTA, sa kojima imamo suficit u razmeni od 302,8 mil. dolara, koji je rezultat uglavnom izvoza poljoprivrednih proizvoda (žitarice i proizvodi od njih i razne vrste pića), gvožđa i čelika, drumskih vozila, nafte i naftnih derivata. Izvoz Srbije iznosi 444,5 a uvoz 141,7 mil. dolara za posmatrani period. Pokrivenost uvoza izvozom je 313,7%. Izraženo u evrima, izvoz iznosi 361,9 a uvoz 115,5 mil. evra (suficit je 246,4 mil. evra, a pokrivenost uvoza izvozom 313,3%).\nPosmatrano pojedinačno po zemljama, najveći suficit u razmeni ostvaren je sa zemljama iz okruženja: Bosnom i Hercegovinom (izvoze se najviše gasna ulja i pšenica, a uvozi se koks i polukoks od kamenog uglja i žica od gvožđa i čelika), Crnom Gorom (kamioni dizel >20 t i rude olova i koncentrati, a uvoze se najviše lignit i dimljeno svinjsko meso) i Makedonijom (izvoz toplovaljanih traka u koturovima i otpaci od gvožđa i čelika, a uvoze se najviše toplovaljani proizvodi i ostale zavarene cevi). Od ostalih zemalja ističe se i suficit sa Italijom, Bugarskom, Slovačkom, Velikom Britanijom, Hrvatskom, Švedskom i Slovenijom. Najveći deficit javlja se u trgovini sa Kinom (zbog uvoza telefona za mrežu stanica i laptopova) i Ruskom Federacijom (zbog uvoza energenata, pre svega, nafte i gasa). Sledi deficit sa: Nemačkom, Turskom, Mađarskom, Poljskom (uvoz delova za motorna vozila), Belgijom, SAD, Indijom, Korejom, Ukrajinom (uvoz rude gvožđa i koncentrati)…\nPrema odsecima Standardne međunarodne trgovinske klasifikacije (SMTK), izvoz prvih pet odseka čini 35,9% ukupnog izvoza. Uvoz prvih pet odseka čini 25,1% ukupnog uvoza. Odsek nerazvrstana roba, u koji se sada uključuje i roba na carinskom skladištu i u slobodnoj zoni, ima učešće u ukupnom uvozu 12,7%.\nU februaru 2018. godine izvezeno je robe u vrednosti od 1.507,2 miliona dolara, što čini povećanje od 23,7% u odnosu na isti mesec prethodne godine. Uvoz je iznosio 2.020,8 miliona dolara, što je povećanje od 30,4% u odnosu na isti mesec prethodne godine.\nIzraženo u evrima izvezeno je robe u vrednosti od 1.217,5 miliona evra, što čini povećanje od 6,7% u odnosu na isti mesec prethodne godine. Uvoz je iznosio 1.632,8 miliona evra, što čini povećanje od 12,5% u odnosu na isti mesec prethodne godine.\nRačunato u dolarima, desezonirani indeks februar 2018/januar 2018. godine pokazuje pad izvoza za 2,8% i pad uvoza za 1,5%. Računato u evrima, desezonirani indeks februar 2018/januar 2018. godine pokazuje pad izvoza za 2,6% i pad uvoza za 1,7%.\nNa listi prvih 5 proizvoda u izvozu, prvo mesto zauzima izvoz setova provodnika za avione, vozila i brodove (91 mil. dolara); drugo mesto pripada izvozu toplo valjanih proizvoda (gvožđe i nelegirani čelik) u koturovima (47 mil. dolara); na trećem mestu je izvoz novih spoljnih guma za automobile sa 44 mil. dolara; izvoz automobila, paljenje svećicom, preko 1000, ali ispod 1500 cm3 bio je 37 mil dolara; poslednje mesto pripada izvozu dizel automobila, do 1500 cm3, sa 33 mil. dolara.\nLista prvih 5 proizvoda u uvozu pokazuje da su delovi i pribor za motorna vozila (73 mil. dolara) naš prvi uvozni proizvod. Druga po značaju je sirova nafta (57 mil. dolara).Na trećem mestu uvozne liste je prirodni gas (57 mil. dolara). Lekove za maloprodaju smo uvezli za 47 mil. dolara. Poslednje mesto zauzima uvoz telefona za mrežu stanica sa 27 mil. dolara.\nSaopštenje za javnost Republičkog zavoda za statistiku od 30.3.2018. godine


др Гордана Војковић | Географски факултет\nGeografski fakultet > dr Gordana Vojković\nKontakt telefon: +381602244536\nE-mail adresa: gordana.vojkovic@gef.bg.ac.rs; gvojkovic@gmail.com\nDatum i mesto rođenja: 29. 09. 1957. Skoplje\nDr Gordana Vojković je diplomirala 1981. godine na Odseku za geografiju i prostorno planiranje Prirodno-matematičkog fakulteta Univerziteta u Beogradu. Akademski naziv magistra geografskih nauka stekla je 1990. godine, a 2003. godine, odbranom doktorske disertacije, stekla je naučni stepen doktora geografije. Naučnu karijeru je započela 1988. godine u Geografskom institutu „Jovan Cvijić“ SANU, gde je 2004. godine stekla zvanje naučnog saradnika. U zvanje docenta izabrana je 2005. godine, a u zvanje vanrednog profesora 2011. godine na Geografskom fakultetu Univerziteta u Beogradu. Angažovana je u izvođenju nastave na studijskoj grupi Demografija iz predmeta: Istorijska demografija i Demografski razvitak Srbije i susednih zemalja i Primenjena demografija na studijskoj grupi Prostorno planiranje. Obavlja nastavu i na master i doktorskim studijama smera Demografija. Oblast naučnog interesovanja vezana je za nauku o stanovništvu: istorijska demografija, demografski aspekati regionalizma, demografski razvitak Srbije i susednih zemalja. Objavila je dve naučne monografije, 20 poglavlja u domaćim i međunarodnim monografijama ili tematskim zbornicima, veći broj radova u naučnim časopisima nacionalnog i međunarodnog značaja. Sa referatima je učestvovala na više međunarodnih i domaćih skupova interdisciplinarnog karaktera. Učestvovala je u realizaciji niza projekata fundamentalnih i primenjenih naučnih istraživanja u oblasti društvene geografije, geografije stanovništva i demografije. Učestvovala je u projektu bilateralne saradnje Srbije i Slovenije: “Population Development Issues in Border Regions“ (Geografski fakultet u Beogradu i Univerze na Primorskem iz Kopra 2010-2011). Bila je angažovana na izradi studija stanovništva u više prostornih planova i strategija razvoja. Učestvovala je u realizaciji i rukovodila timom za izradu studija demografskog razvoja za Strategiju prostornog razvoja Republike Srbije 2009-2013-2020 i Prostornog plana Republike Srbije 2010. Člana je Odbora za proučavanje stanovništva SANU, Naučnog veća Centra za istorijsku geografiju i istorijsku demografiju pri Filozofskom fakultetu u Beogradu, Srpskog geografskog društva i Društva demografa Srbije. Obavlja dužnost prodekana za nastavu na Geografskom fakultetu Univerziteta u Beogradu.\nVojković G., Gligorijević V. (2013): (Re)integration Perspectives in Border Regions of Serbia – Demographic Aspects. In: The New European Frontiers Social and Spatial (Re)Integration Issues in Multicultural and Border Regions, Cambridge Scholars Publishing.\nVojković G., Devedžić M. (2010): Demo-geographic Characteristics and Processes in Belgrade. In: Challenges of Spatial Development of Ljubljana and Belgrade. Edited by M. Krevs, D. Djordjević, Nataša Pichler-Milanović, Ljubljana. ( pp. 101-119).\nVojković G., Miletić R., Miljanović D. (2010): Savremeni demografsko-ekonomski procesi u prostoru beogradske agleracije, Glasnik Srpskog geografskog društva, sveska 60, No 1, Beograd, (str. 215-235).\nVojković, G. (2009). Demographic Challenges of the Post-Socialist Society in Serbia. Proceedings of the 12th International Multiconference «INFORMATION SOCIETY – IS 2009» Volume B. Facing Demographic Challenges in Europe. Edited by Janez Malačič, Matjaž Gams. October 12th-16th, 2009. Ljubljana. Slovenia. (pp. 69-73).\nVojković, G., Srećković, J. (2008). Stanovništvo Braničevskog okruga u XIX veku. U: „Braničevo u istoriji Srbije“, urednik dr Dragan Aleksić, Istorijski arhiv Požarevac i Institut za noviju istoriju Srbije, Požarevac-Beograd. (str. 263-279)\nVojković G. (2007): Stanovništvo kao element regionalizacij Srbije, Srpsko geografsko društvo, Beograd. (str. 1-198).\nVojković G., Stojanović B. (2006): Golija – Razvitak stanovništva i perspektive, Stanovništvo, IDN–CDI, Godina XLIV, br 2., Beograd, (str. 35-64).\nStojanović, B., Vojković G. (2005): Urbane aglomeracije na glavnim razvojnim osovinama kao polovi demografske revitalizacije Srbije, Stanovništvo, IDN–CDI, Godina XLIII, Br. 1-4, Beograd, (str. 61-80).\nVojković G., Todorović M. (2004): Dimensions of Spatial and Social Mobility in Serbia. In: “Social Mobility and Exclusion”, edited by Ewa Rokicka and Pawel Starosta, Institute of Sociology in Lodz and Institute of Sociology in Vaxjo, University of Lodz, Lodz, (pp. 155-171).\nVojković, G. (1992): Smrtnost stanovništva Beograda, Posebna izdanja, knj. 38., Geografski institut «Jovan Cvijić» SANU, Beograd. (str. 1-144)\n• Istorijska demografija\n• Demografski razvitak Srbije i susednih zemalja I\n• Demografija u sistemu nauka o stanovništvu\n• Stanovništvo – faktor regionalizacije\n- Društvo demografa Srbije


Prva godina Obame: predsednik je samo čovek | Politika | DW | 20.01.2010\nPrva godina Obame: predsednik je samo čovek\nPre tačno godinu dana Barak Obama je inaugurisan kao prvi crni predsednik SAD. Danas, mnogi njegov rad ocenjuju očajnim, ali mu većina priznaje da je radio u teškim uslovima. Ipak on nije nikakav mesija.\nGrađani očekivali više, ali i dalje veruju Obami\nRičard Vecel je razočaran. Vecel radi u nemačkom Institutu za istoriju. Iako je odrastao u Nemačkoj, od 1981. živeo je u SAD i ima oba državljanstva. Deklariše se kao levi liberal. Nadao se da će Barak Obama preispitati poteze Bušove administracije.\n„Očekivao sam da će biti formirana Komisija za utvrđivanje istine, slično onoj u Južnoafričkoj republici. Komisija u kojoj bi bile zastupljene obe stranke i koja bi utvrdila ko je dao zeleno svetlo za mučenja, za Gvantanamo… Ko je odgovoran za prisluškivanje telefona, kontrolu elektronske pošte itd. Da se utvrdi sve ono što je osam godina bilo prikrivano“.\nAli takve komisije nema, a Gvantanamo još nije zatvoren. Obama je čak izjavio da će za neke od zatvorenika i bez optužbe biti produžen pritvor na neodređeno vreme.\nObama nije uspeo da „pobegne“ od Buša\nObama i Buš su sve sličniji, kaže Džek Džejns iz vašingtonskog Instituta za savremene nemačke studije. „Zbog razlike u stilu i karakteru, kao i zbog mnogo čega drugog, bilo je za očekivati da će predsedavanje ta dva čoveka biti sasvim različito. Ali to nije slučaj“.\nKao prvo, sadašnji predsednik nasledio je probleme prethodnika, kaže Džejns. Kao drugo, ni njegov prostor za delovanje nije toliko širok kao što se pretpostavljalo. Džejns je takođe glas dao Baraku Obami i smatra da je još rano za nekakvo svođenje računa. Predsednik se suočio sa previše problema odjednom. Njegove mogućnosti da bude most između dve partije su precenjene. Ljudi, i to ne samo u SAD, moraju da shvate da Obama nije nikakav mesija, kaže Džejns.\n„To važi i za mnoge Nemce. Mora se razumeti: taj čovek je sasvim običan predsednik“.\n„Videćemo posle reforme zdravstva“\nBezbednost, Avganistan, Gvantanamo, zdravstveni sistem, grip, klima, kriza... prva godina je bila teška za Obamu\nPredsednik koji se suočio sa jednom od najvećih ekonomskih kriza na svetu u poslednjih nekoliko decenija – i ipak je nešto uradio, smatra penzionerka Ingrid Mekenzi. Ona je, inače, prošle godine učestvovala kao volonter u Obaminoj predsedničkoj kampanji.\n„Ljudi se žale, kažu oni bi uradili drugačije. Ne bi spasavali tolika preduzeća novcem od poreza. A da je uradio obrnuto opet bi ga kritikovali. Mislim da su ljudi očekivali da neko samo ušeta i da posle nekoliko meseci bude bolje. To se ne može očekivati…“\nIngrid se nada da će se stvari donekle popraviti kada bude uveden novi zdravstveni sistem. Istovremeno, ne dopada joj se preterano odluka o slanju dodatnih vojnika u Avganistan. Slično misli i Kerin Anderson, ali, kaže, poštuje odluke predsednika\n„Verujem da je on pametniji od mene. Ja želim da moj vođa bude pametniji od mene. Uostalom, on ima informacije do kojih ja ne mogu da dođem“.\nUprkos svemu i Ričard i Džek i Ingrid i Kerin kažu da bi sutra ponovo dali glas Obami. I pored svih kritika, oni ni u kom slučaju ne žele da u Belu kuću ponovo uđe – republikanac.\nautori: Kristina Bergman, Vašington / Ivan Đerković\nTrajni link https://p.dw.com/p/Lb0n


Večita dilema – zamena ili popravka oštećenog parketa - Breza Enterijeri\n10.11.2018. | By breza In Bambus parket\nBrojni su razlozi usled kojih može doći do oštećenja parketa u savremenim domovima. Jedan od njih je svakako uticaj vode, koja nanosi istom najveću štetu. Tokom poslednjih nekoliko decenija poplave širom Evrope pokazale su nam nažalost kolika oštećenja pod prekriven parketom može pretrpeti usled dejstva velike količine vode. Bilo da se radi o vodi u stanju mirovanja ili onoj pod pritiskom, npr u slučajevima kada dodje do pucanja cevi, postavlja se pitanje „Kako popraviti nastalu štetu na parketu?“. Tu se javlja večita dilema, da li zameniti oštećeni parket ili pristupiti popravci istog.\nPre svega potrebno je utvrditi o kojoj količini štete se radi, odnosno kolike su razmere oštećenog parketa. Ukoliko je voda prouzrokovala manju štetu i dovela do bubrenja parketa na manjoj površini, preporučljivo je saniranje štete u vidu zadržavanja parketa i dehidratacije istog. Međutim u slučajevima veće štete, finansijski je ipak više isplativo uložiti novac u postavku novog parketa.\nAko se pristupa zadržavanju starog parketa i sanaciji nastale štete, prvi korak koji nas očekuje jeste merenje vlage u vazduhu i temperature na području sanacije, nakon čega se vrši instalacija opreme za ozračivanje odnosno dehidrataciju parketa. Jednostavnije rečeno – pristupa se isušivanju parketa. Ovaj postupak se najčešće koristi u praksi jer daje najbolje rezultate kod nabubrelog parketa usled izloženosti vodi i vlazi.\nNakon izvršenog isušivanja parketa potrebno je izmeriti nivo vlage u drvetu pri čemu se koristi uređaj – vlagomer. Kada udeo vlage u drvetu dostigne podeok 9%, može se pristupiti sledećem koraku u sanaciji parketa a to je brušenje istog. Prilikom postupka brušenja važno je voditi računa o sloju koji planirate da odstranite ovim postupkom odnosno o debljini materijala planiranom za brušenje. Tako je npr na parketu od 22mm, moguće ukloniti maksimalno 11mm, dok je kod gotovog parketa omogućeno brušenje samo površinskog habajućeg sloja. Po završetku brušenja parketa spojeve između letvica je potrebno ispuniti kitom, nakon čega slede dva sloja finalnog laka.\nKada se radi o znatnijim oštećenjima parketa vodom, isti je po pravilu nabubrio, delom je izvitoperen ili se u celosti odvojio od podloge. Pri ovakvim okolnosti savetuje se uklanjanje parketa u celosti, pri čemu se mora koristiti odgovarajuća oprema. Po uklonjenim daskama, potrebno je proveriti stanje podloge na kojoj je parket bio. Ukoliko se utvrdi da na istoj postoje pukotine ili da test tvrdoće utvrdi izvesna mehanička oštećenja, podlogu je neophodno u celosti zameniti.\nOštećenja prouzrokovana vodom u najvećem broju slučajeva su povezana sa hidroizolacijom ispod estriha, prilikom čega se može desiti da ista bude zasićena vodom. Data voda se u slučaju poplave taloži na sloju hidroizolacije i veoma teško samostalno suši. Vlaga naime dovodi do toga da materijal za izolaciju gubi svoja osnovna svojstva. Nažalost zbog fizičkih uslova prirodno sušenje hidroizolacije nije moguće. Tada je potrebno imati pri ruci specijalizovanu opremu za ovu vrstu posla – opremu za sušenje hidroizolacione membrane.\nU onim slučajevima kada podloga ispod parketa nije značajnije oštećena, istu je potrebno premazati zaptivnim slojem nakon odgovarajućeg sušenja, koji se bazira na poliuretanskoj ili epoksidnoj smoli. Treba imati na umu da je ova vrsta zaštite moguća samo na estrisima koji ne sadrže u sebi gips. Gips je naime veoma problematičan kada je vlaga u pitanju jer istu veoma dugo zadržava u sebi. Ako je isti dakle deo estrisa, podnu konstrukciju za vaš parket je preporučljivo zameniti u potpunosti.\nNakon ovih poslova može se pristupiti polaganju novog parketa. Prilikom ovog posla dobro će vam koristiti masa za izravnavanje i lepak, nakon čega slede poslovi lepljenja, brušenja i lakiranja.\n>>> Bambus parket je u trendu! <<<\nPrevious StoryVratite sjaj svom laminatu\nNext StoryNajbolja podloga kada je laminat u pitanju\nNenadmašan stil i kvalitet bambusovog parketa


Iwo Jima 3 Bombarder B-29\nIwo Jima 4 Okinava\nIwo Jima 5 Bitka za Japan\nBitka za Ivo Džimu je jedna od najžešćih bitaka koju su američki marinci ikad vojevali. Iako relativno malo ostrvo ( 12 kvadratnih kilometara) bilo je važno strateško mesto za kontrolu morskih puteva Tihog okeana kao i prilika da se avijacijom prenese borba na Japansko tlo. Hrabrost i srčanost američkih vojnika nikada se ne sme zaboraviti. U leto 1944. mala gupa Japanskih pilota KAMIKAZA pokušala je samoublilačkim napadima da uništi američke brodove koji su učestvovali u napadima na ostrvo Baik. Za Japance i Amerikance to je značilo početak novog načina ratovanja. Iako se mali broj pilota kamikaza domogao svog cilja uspeli su da prouzrokuju ogromnu štetu i žrtve postali su jedan od najatraktivnijih subverzivnih oruđa sa kojima su se Amerikanci susreli u Drugom svetskom ratu. Dokumentarac prikazuje poslednje dane rata protiv Japana Potsdamsku konferenciju uništenje Hirošime i Nagasakija sovjetsku prognozu rata i svečano potpisivanje japanske kapitulacije na američkom brodu Misuri.\n(The Betrayal - Nerakhoon)\nRežija: Ellen Kuras\nGodina proizvodnje: 2008./U.S.A.\nEpska saga o porodici primoranoj da emigrira iz Laosa zbog haosa nastalog posle tajnog vazdušnog rata kojeg su Amerikanci vodili za vreme vijetnamskog rata. Rediteljka je tokom 23 godine pratila izuzetnu odiseju porodice u ovom duboko ličnom, poetskom i emocionalnom filmu.\n(Iâ€™m still here)\nZa vreme probe za jednu dobrotvornu priredbu 2008. godine, poznati glumac Hoakin Finiks, najavio je pred novinarima svoje povlačenje iz filma. Izjava je data pred novinarima, ali i pred kamerama kolege glumca Kejsi Afleka, inače muža Hoakinove sestre, i pokrenula je lavinu kontroverznih komentara...\nIstorija dinastije Karadjordjevic proteze se na dva veka.I kod ljudi koji nisu istoricari dugo je bila stvar nagadjanja.Ovo je prva prava istorija dinastije.Krece se hronoloskim redom sa obiljem do sada nikad emitovanih snimaka i podataka koje do skoro nisu znali ni najbolji poznavaoci dinastije.\nKazino Džek i Sjedinjene Monetarne Države\nŠokantan primer istraživačkog novinarstva i objektivnog dokumentarističkog prikaza anomalija američkog političkog sistema. Film autora koji je stekao renome upornog i kritički nastrojenog hroničara američke stvarnosti, prati genezu i put od uspona do potpunog kraha američkog super lobiste Džeka Abramofa i njegovih saučesnika...\n(The King of Communism)\nRežija: Ben Lewis\nPrica o zivoti i poslednjim danima nacionalnog kulta Rumunije diktatora Nikolae Causeskog.\n(Home Gym Workout)\nUloge: Lucy Knight\nŽanr: Stil zivota\nTrajanje: 65 min. Pozdrav svima ja sam Lusi dobrodosli u Kucnu teretanu. Zelja mi je bila da osmislim program koji bi vam omogucio vjezbanje kompletnog tijela u uslovima vaseg doma. Za ovo vam nece trebati posebne sprave umjesto njih koristicemo objekte koji su vam na dohvat ruke. Konzerve su odlicne cvrste kese napunjene necim mogu posluziti kao opterecenjeÂ i boce za vodu mogu biti korisne...\n- Nastanak i istorijat Italijanske mafije Sicilija zemlja gde se isprepliću duboka vera i svetovno. Sicilija koja je oduvek bila odsečena od centara moći koji su vekovima vladali njome i iskorišćavali je. Kako tvrde istoričari Palermo je bilo to mesto ne okolina gde se rodio kriminalni fenomen poznat kao mafija. - Mafija u svetu Mafijaško kriminalno društvo nije samo italijanska pojava. Ta greška proizlazi iz poimanja masovnih medija koji katkad o toj pojavi pišu i pričaju pojednostavljeno i uglavnom nam vrlo netačno predstavljaju sliku te pojave.