Vesti Archives - Stranica 30 od 37 - Kajakaški savez Srbije\nKongres Evropske kajakaške asocijacije doneo novine\n13. kongres Evropske kajakaške asocijacije održan je u Bukureštu proteklog vikenda. Evropska kuća kajaka i kanua na kongresu u glavnom gradu Rumunije potvrdila je promene Statuta koje je predložio Upravni odbor. Takođe su usvojeni i finansijski izveštaj, kao i budžet za period od 2017. do 2018. godine. Novina u takmičenju u kajaku i kanuu na…\nRaspored trka na Svetskom kupu u Beogradu\nMeđunarodna kajakaška federacija odobrila je konačan raspored trka i disciplina na Svetskom kupu koji se od 1. do 4. juna održava na Adi Ciganliji. Na Svetskom kupu čiji je domaćin Beograd veslaće se ukupno 191 trka u četiri dana. Prvog dana takmičenja na Svetskom kupu na Savskom jezeru nadmetaće se samo parakajakaši. Trke počinju u…\nUspešno održano prvenstvo države na kajakaškim ergometrima\nNa Prvenstvu Srbije na kajakaškim ergometrima za 2017. godinu učestvovalo je preko 200 takmičara iz 17 klubova iz Srbije, dok su ove godine po drugi put na nacionalnom prvenstvu Srbije učestvovali i takmičari iz Bosne i Hercegovine. Veslana je po jedna trka u svakoj disciplini, a takmičari su u konačnom plasmanu rangirani na osnovu ostvarenog…\nPrvenstvo države na kajak i kanu ergometrima u subotu 11. marta u Novom Sadu\nPrvenstvo Srbije održaće se u subotu 11. marta u Centru za sport u ulici Dr Vase Savića 3 (DIF-ova sala kod Đačkog igrališta) u Novom Sadu, sa početkom od 09.00 časova. Na Prvenstvu Srbije na ergometrima za 2017. godinu učestvuje preko 200 takmičara iz 16 klubova iz Srbije i uz učešće takmičara iz Bosne. Takmičari su podeljeni u 5 starosnih kategorija…\nSeniori na pripremama u Beleku\nSeniorski kajakaški reprezentativci Srbije prvi deo veslačkih priprema odrađuju u Turskoj. Najbolji srpski kajakaši i ove godine su za zimsku veslačku bazu izabrali Belek, u kojem će ove godine u dva navrata odraditi kajakaške pripreme za predstojeću sezonu. U prvom delu priprema seniori će do 26. februara na turskom primorju trenirati u sledećem sastavu: Bojan…\nPripreme juniora i mlađih seniora u Kotoru\nKada pogledamo uspehe koje su naši takmičari u juniorskoj konkurenciji ostvarili prošle godine, gotovo je obaveza da pred domaćom publikom naši mladi reprezentativci u kajaku i kanuu osvoje medalje, s obzirom da je Srbija od 22. do 25. juna u Beogradu domaćin Evropskog prvenstva za juniore i mlađe seniore u kajaku i kanuu. Mlađe kategorije nalaze se…\nNova internet prezentacija Kajakaškog saveza Srbije!\nKajakaški savez Srbije danas je pokrenuo novu internet prezentaciju! Od danas informacije u vezi sa aktivnostima Kajakaškog saveza Srbije, rezultatima međunarodnih i domaćih takmičenja, kao i detaljne biografije članova seniorskih i juniorskih nacionalnih timova i još mnogo toga možete pronaći na: www.kajaksrbija.rs Sajt je modernog dizajna i optimizovan je i za upotrebu na mobilnim uređajima,…\nOdržan tradicionalni „Dan Kajaka“\nKajakaški savez Srbije uspešnu 2016. godinu ispratio je oganizacijom tradicionalnog „Dana kajaka“ u Velikoj dvorani hotela Excelsior. Na novogodišnjoj svečanosti sumirani su rezultati, nagrađeni najbolji u godini na izmaku, i predstavljeni ambiciozni planovi za narednu godinu.\nPrvi test za mlađe kategorije\nTreneri zaduženi za mlađe kategorije obelodanili su spisak pozvanih dečaka i devojčica rodjenih od 1999. do 2002. godine na zajednički trening koji će se održati u Beogradu na Adi Ciganliji 26 novembra.\nPrethodna strana Strana 1 … Strana 29 Strana 30 Strana 31 … Strana 37 Sledeća strana


NikkieTutorials - Famoza.net\nNikkieTutorials opljačkana pod pretnjom pištoljem!\n09/08/2020 09/08/2020 Vladimir (Famoza.net) 134202Commenthttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Fnikkietutorials-opljackana-pod-pretnjom-pistoljem%2FNikkieTutorials+oplja%C4%8Dkana+pod+pretnjom+pi%C5%A1toljem%212020-08-09+14%3A30%3A00Vladimir+%28Famoza.net%29https%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D134202\nNakon divnih trenutaka podrške koje dobila od javnosti, jutjuberka NikkiTutorials doživela je najstrašniji momenat u svom životu. Ona je tako otkrila da je u subotu […]\nVečeras je onlajn prenos Evrovizije, Hurricane intervjuisala NikkieTutorials!\n16/05/2020 16/05/2020 Valentina Krstić 1309621https%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Fveceras-je-onlajn-prenos-evrovizije-hurricane-intervjuisala-nikkietutorials%2FVe%C4%8Deras+je+onlajn+prenos+Evrovizije%2C+Hurricane+intervjuisala+NikkieTutorials%212020-05-16+16%3A45%3A00Valentina+Krsti%C4%87https%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D130962\nU aprilu smo vam pisali da je Evrovizija kao takmičenje ove godine definitivno onemogućena zbog pandemije korona virusa, ali srećom, organizatori su našli način da […]\nEllen DeGeneres je odvratna osoba, kaže i slavna jutjuberka\n19/04/2020 18/04/2020 Valentina Krstić 1300693https%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Fellen-degeneres-je-odvratna-osoba-kaze-i-slavna-jutjuberka%2FEllen+DeGeneres+je+odvratna+osoba%2C+ka%C5%BEe+i+slavna+jutjuberka2020-04-19+10%3A00%3A00Valentina+Krsti%C4%87https%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D130069\nEllen DeGeneres je novinar i komičar kakav bismo svi voleli da budemo – redovno je u društvu najvećih zvezda na svetu, i sve zvezde koje […]\nNikkieTutorials: Plakala sam pre nego što sam objavila svoju tajnu!\n23/01/2020 23/01/2020 Tijana Minić 126712Commenthttps%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Fnikkietutorials-plakala-sam-pre-nego-sto-sam-objavila-svoju-tajnu%2FNikkieTutorials%3A+Plakala+sam+pre+nego+%C5%A1to+sam+objavila+svoju+tajnu%212020-01-23+17%3A00%3A00Tijana+Mini%C4%87https%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D126712\nPoznata jutjuberka NikkieTutorials prošle nedelje nas je sve iznenadila priznanjem da je transrodna, odnosno da je rođena kao muškarac. Na njeno iznenađenje, dobila je toliko […]\nVelika podrška za NikkieTutorials, oglasila se i Ariana Grande!\n15/01/2020 15/01/2020 Vladimir (Famoza.net) 1263941https%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2Fvelika-podrska-za-nikkietutorials-oglasila-se-i-ariana-grande%2FVelika+podr%C5%A1ka+za+NikkieTutorials%2C+oglasila+se+i+Ariana+Grande%212020-01-15+14%3A00%3A00Vladimir+%28Famoza.net%29https%3A%2F%2Fwww.famoza.net%2F%3Fp%3D126394\nNakon što je zbog ucene bila prinuđena da objavi svetu da je rođena kao dečak, jutjuberka NikkieTutorials nailazi na gotovo nepodeljenu podršku, pa joj je […]


Zašto je dobro imati veću zadnjicu i široke bokove? | Ćaskanja\nZašto je dobro imati veću zadnjicu i široke bokove?\nPoslednjih decenija svedoci smo velike kampanje protiv masnog tkiva, ali ono je bitno za naš opstanak i zdravlje, pokazuju nedavna istraživanja.\nNova studija pokazuje da osobe s malo više masnog tkiva imaju šest posto nižu stopu od prerane smrti nego osobe idealne, "zdrave" težine. Mala količina masnoća može osigurati dodatnu energiju organizmu u borbi protiv bolesti i pomoći u procesu oporavljanja od povreda.\nDo pre 20 godina mislilo se da su masnoće jednostavno skladište u kome telo čuva višak kalorija, ali su istraživanja pokazala da je ona presudna za mnoge procese u celom telu. Masti otpuštaju oko 300 hemijskih signala, a nauka nije ni blizu razumevanja koje su sve funkcije tih signala, iako sada znamo da su važni.\nNa primer, izgleda da neki signali mobilišu ćelije imunog sistema i od vitalnog značaja su za borbu protiv bakterija i infekcija. To je razlog zašto vrlo vitki ljudi češće obolevaju od prehlada i gripa i zašto su sportisti osetljiviji na infekcije. Mnogi su od tih masnih signala su ključni za plodnost, posebno kod žena. ....\nKad smo kod ženskog tela, ja volim da izražene kukove. Ne preterano, ali ...\nništa preterano... malo zaobljeno, to je u redu...\nMoze li neka tema o tome zasto je dobro imati stomacic, i butkice?\nPa gde su ti forumaši, sve teme u pauzi od najmanje godinu.\nŠto se tiče teme, lepa guza i malo širi kukovi čine da ženi sve što obuče mnogo lepše stoji... o drugom ja ne bih...


IMAGINARIJUM DRAGANA ĐILASA: Lider SSP u svađi sa zdravim razumom, logikom i konkretnim brojkama!\n18:45h ANA KORAĆ BEZ DLAKE NA JEZIKU O MAJI MARINKOVIĆ! Žestoko udarila po njoj: U redu je da joj je neko IDOL, ali ona je ODVRATNA!\n18:40h GRUPA NAORUŽANIH LJUDI PROTESTVOVALA ISPRED TEKSAŠKOG KONGRESA: Došli su da traže svoja prava! (VIDEO)\n18:35h MIROSLAV ALEKSIĆ OPTUŽEN ZA 8 SILOVANJA, TUŽILAC TRAŽI PRITVOR: Osumnjičeni perverznjak rešio da se brani\nNA LICU MU SE VIDE TRAGOVI TEŠKE BORBE SA UPALOM PLUĆA: Isplivala prva 9\t342\nNAJTEŽE JE KAD DECU MORAM DA VRATIM HRANITELJIMA: Đorđe je bio inspiracija 51\t2.4k\nODRALA NAS SLAVICA: Đukić Dejanović spiskala čak 66 MILIONA DINARA na istraživanja, 23\t221\nBLAGI PORAST KORONA BROJKI: 1.578 novozaraženih, preminuo 21 pacijent 49\t67\nJa sam najlepši, najpametniji i najpoželjniji Dragan Đilas kao da je zarobljen u svojim lažima, Foto: Shutterstock Montaža\n30.10.2020. 08:08h 29.10.2020. 21:23h\nUprkos neumoljivoj stvarnosti, iskazanoj egzaktnim brojevima, u kojoj beležimo uspehe u ekonomiji i borbi protiv korone i kriminala, Đilas pokušava da nas ubedi da je Srbija bez njega na vlasti crna rupa Evrope\nLider Stranke slobode i pravde Dragan Đilas izgradio je oko sebe čitav imaginarni svet, u koji pokušava da uvuče sve koji ga okružuju. Đilasova omiljena igra u javnim nastupima, a pogotovo prema svojim ljudima, jeste obmanjivanje brojkama i izokretanje činjenica, bilo da priča o ekonomiji, zauzdavanju epidemije koronavirusa, borbi države protiv kriminala, bilo o svom političkom rejtingu.\nĐilas se zapravo ponaša poput bogatog razmaženog derišta koje sebe zamišlja kao najlepše, najpametnije i najpoželjnije kad se pogleda u ogledalo. Međutim, pošto ima zahtevnu ambiciju da bude ozbiljno shvaćen kao političar, imamo potrebu da Đilasa podsetimo da u svetu odraslih i odgovornih ljudi ne postoji političko igralište u kojem on može da ubeđuje sve okolo da je Srbija bez njega na vlasti crna rupa Evrope. Đilas mora da otvori oči i da shvati da postoji nešto što se zove neumoljiva realnost, nešto što je savim drugačije od njegovih želja, spinova i maštarija.\nBoli ga rejting\nU šarene laže lidera SSP sve manje ljudi veruje, pogotovo u njegovom najbližem okruženju. To potvrđuju i najnovija istraživanja javnog mnjenja eminentnih agencija. Razumljivo je da to kod Đilasa izaziva nelagodu i potrebu za novim pravdanjima javnosti i svojim ljudima, ali neshvatljivo je da on svoj bes iskaljuje na istraživače, ne zamerajući sebi ništa. Još manje je prihvatljivo da podmeće svoju verziju stvarnosti, po kojoj Aleksandar Vučić i njegova Srpska napredna stranka navodno mogu da računaju na 38,6 odsto glasova. Izgleda da je Đilasa baš zabolelo kada je u utorak u emisiji „Upitnik“ na RTS Marko Uljarević iz „Ipsosa“ izneo najnovije rejtinge: Vučić i SNS, i to bez koalicionih partnera, na istorijskom su maksimumu od 63 odsto podrške birača, a SSP se trenutno meri na skali od jedan do tri odsto. Šta ovde gospodinu Đilasu nije jasno?\nDeveti i 14. u Evropi\nOvaj opozicioni lider iskoristio je i krizu izazvanu pandemijom kovida 19 kao svoj teren za omiljenu igru - manipulaciju podacima i saplitanje države dok se bori za život svakog građanina Srbije. Đilas sam sebe proglašava za neprikosnovenog medicinskog stručnjaka, ruši autoritet onih koji mesecima stoje u prvim borbenim redovima, pa na kraju proglašava Srbiju najgorom zemljom u borbi protiv pandemije. Zapravo on govori da je Srbija na pretposlednjem mestu u svetu i da je samo Kolumbija ispod nje. Šta gospodinu Đilasu opet nije jasno? Podaci iz registra „Vorldomitersa“ (Worldometers), koji prati sve države sveta, pokazuju da je naša zemlja na devetom mestu u Evropi po broju zaraženih na milion stanovnika, a na 14. mestu po broju mrtvih na milion stanovnika. Po oba ova kriterijuma Srbija je ubedljivo najbolja u regionu i među uspešnijim u Evropi.\nDo pre nekoliko dana Srbija je čak bila „pusto ostrvo“ usred Evrope. Dok je Đilas kritikovao naš krizni štab, podaci Evropskog centra za prevenciju i kontrolu bolesti (ECDC), najmerodavnije takve institucije na Starom kontinentu, pokazivali su da Srbija ima 20 zaraženih na 100.000 stanovnika u poslednje dve nedelje. Ove Đilasove obmane i manipulacije najviše mu služe, čini se, za mađijanje nad svojim ljudima, u čemu je sve manje uspešan.\nSmeta mu i jaka ekonomija\nUprkos ubedljivim podvizima srpske ekonomije da bude jedna od najjačih u Evropi usred pandemije i ekonomske krize i činjenici da za to prima čestitke sa svih relevantnih adresa, Dragan Đilas nastavlja da obmanjuje javnost, i to najčešće preko medija u vlasništvu Dragana Šolaka, tvrdnjama o posrnuću privrede i izmišljenom javnom dugu, koji, kako panično najavljuje, svakog građanina Srbije zavija u crno.\n- Srbija zaista duguje, odnosno dugovaće kad povučemo sve pare za koje smo potpisali ugovore ili se javno obavezali, čak 50,4 milijarde evra - naveo je Đilas.\nIstina je i ovoga puta izvan Đilasovog imaginarijuma: ekonomska politika i reforme Srbiju su dovele na sam vrh Evrope. Nesumnjiv dokaz o stabilnosti srpske ekonomije je procena Međunarodnog monetarnog fonda (MMF), koji je poboljšao prognozu BDP Srbije za 2020. godinu. MMF je pohvalio i monetarne i finansijske mere i veliki fiskalni paket, koji su uvedeni kao odgovor na krizu, ocenivši da su odigrali ključnu i pozitivnu ulogu u pružanju podrške ekonomiji. Nije onda slučajno da čak 61 odsto svih stranih direktnih investicija na zapadnom Balkanu završi u Srbiji.\nA stanje javnog duga i ekonomiju Srbije Đilasu je objasnio ministar finansija Siniša Mali.\nLaži o kriminalu\n- Čovek ne može da podnese odlične ekonomske rezultate i učiniće sve da umanji njihov značaj. Činjenica je da ćemo imati najbolji rezultat po pitanju privrednog rasta u Evropi, da nam je javni dug pod kontrolom, da smo pomogli privredu sa 5,8 milijardi evra u jeku najveće krize, da povećavamo plate i penzije, da je nezaposlenost na istorijskom minimumu od 7,3 odsto - naglasio je Mali i podsetio da su uslovi u srpskom zdravstvu neuporedivo bolji nego u vreme Đilasa.\nLideru SSP izgleda da posebno smetaju i rezultati u borbi protiv kriminala, pa koristi svaku priliku da u medijima koje kontroliše Srbiju proglasi „evropskom Kolumbijom“, da je označi kao „državu uhvaćenu u mreži kriminala“... Ipak, ni ovde ne biva onako kako bi Đilas želeo. Činjenice su ponovo neumoljive - Ministarstvo unutrašnjih poslova je u prethodnih nekoliko godina imalo neuporedivo bolje rezultate od perioda rada bivše vlasti.\n- Smanjen je broj ubistava za oko 25 odsto, a razbojništava za oko 23 odsto. Ukupan broj krivičnih dela drastično je manji - rekao je nedavno predsednik Aleksandar Vučić, najavivši i odlučnu borbu protiv mafije. A nedavno je i dojučerašnji ministar policije Nebojša Stefanović izneo podatke o borbi protiv korupcije.\n- U periodu od 2014. do 2020. godine uhapšeno je 160 direktora javnih preduzeća, predsednika opština, državnih sekretara, pomoćnika ministara, funkcionera na različitim nivoima i svih onih ljudi za koje su se pronašli dokazi i za koje je obezbeđeno da se u sudskom procesu, pred sudovima koji su nezavisni i koji će odlučiti da li je neko kriv ili nije, pokrenu postupci i dođe do pravde za građane Srbije - naveo je Stefanović.\nMIRSAD ĐERLEK, DRŽAVNI SEKRETAR ZA ZDRAVSTVO\nSZO je odala priznanje Srbiji, oni su verovatno validniji od Đilasa\nDržavni sekretar u Ministarstvu zdravlja Mirsad Đerlek kaže za Kurir da su Đilasove kritike na račun zdravstvenog sistema samo pokušaj da sebi podigne nepopravljivo loš rejting koji ima.\n- Đilas se ne razume ni u ono za šta se školovao, a kamoli u zdravstvo i diskusiju o medicini. SZO je odala priznanje Srbiji kao jednoj od uspešnijih zemalja u Evropi u borbi s pandemijom, njihovo mišljenje je verovatno validnije od Đilasovog. Podsetiću, mnoge zemlje EU, kada je u februaru i martu krenuo kovid, upozoravale su našeg predsednika da će nam zdravstveni sistem pući za pet dana. Na našu sreću, a na njihovu žalost i žalost Dragana Đilasa, država je pokazala kako se bori za zdravlje i živote svih građana, ma kojoj političkoj partiji, veri ili naciji pripadaju - kaže Đerlek.\nKurir.rs/ Ekipa Kurira Foto: Shutterstock Montaža\nDRAGAN ĐILAS IZGUBIO KOMPAS! KAKVA BRUKA: Ismeva Kineze, izveo bi ljude na ulicu!\nDRAGAN ĐILAS PREUZIMA BEOGRADSKI ODBOR DS! Stiže novi šef demokrata u Beogradu!\nLICEMERJE LIDERA SZS: Dragan Đilas pregovara sa EU na doručku u hotelu\nANA KORAĆ BEZ DLAKE NA JEZIKU O MAJI MARINKOVIĆ! Žestoko udarila po njoj: U redu je da joj je neko IDOL, ali ona je ODVRATNA!\nGRUPA NAORUŽANIH LJUDI PROTESTVOVALA ISPRED TEKSAŠKOG KONGRESA: Došli su da traže svoja prava! (VIDEO)\nNA LICU MU SE VIDE TRAGOVI TEŠKE BORBE SA UPALOM PLUĆA: Isplivala prva fotografija Čedomira Jovanovića iz bolničke postelje (FOTO) 9\t342\nNAJTEŽE JE KAD DECU MORAM DA VRATIM HRANITELJIMA: Đorđe je bio inspiracija za film Otac, a njegova borba za ćerke traje 5 godina 51\t2.4k\nIZGLEDAO JE KAO RASPOJASANI ZADRIGLI KLOŠAR, UTEKLA SAM OD SILOVANJA Voditeljka bila u Mikinoj školi, a sad otkriva NOVOG MANIJAKA 17\t848


Odluka o neradnoj nedjelji u Banjaluci na idućoj sjednici - mojKontakt portal - Radio Televizija Kontakt\nOdluka o neradnoj nedjelji u Banjaluci na idućoj sjednici\nNedjelja je dan za porodicu, dan za naše bližnje i one koje volimo, poručio je danas gradonačelnik Banjaluke Draško Stanivuković.\nOdluka o neradnoj nedjelji trebalo bi da se nađe na dnevnom redu naredne sjednice Skupštine grada, a Stanivuković je na današnjoj konferenciji za novinare rekao da je odluka strateška i racionalna.\n– Uradili smo određena istraživanja, kao i tržišna. Kada izvučete prosjek u trgovinama je zaposleno preki 60 odsto žena, majki… Prvi njihov slobodan dan je svaki 10. ili 14. dan, a to znači razjedinjena porodica – rekao je Stanivuković.\nDodao je da je fokus na porodici, te da će sva politika biti usmjerena na to.\n– Broj radnika bi se samo preraspodijelio, a grad je sproveo anketu gdje se 93 odsto ljudi pozitivno izjasnilo o neradnoj nedjelji. Treba da budemo jedinstveni u tom pogledu, da mijenjamo navike i mentalitet – kazao je Stanivuković.\nIstakao je da je političari ne bi trebalo da gledaju kroz politiku, a da majkama izađu u susret.\n– Pekare i cvjećare će raditi do 12 časova, ali ukoliko oni to žele, a svi ostali neće moći raditi. Čvrsto stojim iza ovoga, smatram da sve lokalne samouprave treba da ovo ispoštuju – kazao je Stanivuković.\nNikola Ćetković u reprezentaciji umjesto Vladana Kovačevića\nDirektoru i članu uprave fabrike obuće “Fortuna” 14 godina robije


Pušenje (ne) leči psihičke probleme | Mozaik | DW | 11.09.2009\nDuševni bolesnici, depresivni, neurotični ljudi najviše puše. Njihovi lekari često se ne bave njihovom zavisnošću jer smatraju da bi prestanak pušenja produbio psihičke probleme. Za to, međutim, nema nikakvih dokaza.\nNajstrastveniji pušači su oni sa psihičkim problemima\nOsobe koje pate od mentalnih bolesti kao što su depresija i anksioznost - najteži su pušači u zemlji, ali njihovi lekari se plaše da ih zamole da prestanu da puše. Naime, lekari pretpostavljaju da će se mentalni poremećaji njihovih pacijenata pogoršati, ako prestanu sa pušenjem. To je mit, kaže Brajan Hitsman, specijalista za zavisnost od duvana i docent preventivne medicine na „Nortvestern univerzitetu“ u Kanadi.\n„Opštu upotreba duvana u stanovništvu treba sprečavati, a zavisnost treba lečiti“, kaže Hitsman koji je dizajnirao i objavio prvi sveobuhvatan plan za psihijatre, psihologe i druge stručnjake za mentalne bolesti na osnovu kojeg mogu da pomognu svojim pacijentima da prestanu sa pušenjem.\n„Ovi lekari i stručnjaci za mentalno zdravlje usredsređeni su na duševno zdravlje svojih pacijenata i izgubili su iz vida njihovo fizičko zdravlje. O prestanku pušenja se mnogo govori, ali smo izostavili populaciju koja zapravo najviše puši“, objašnjava Hintsman.\nNema dokaza za lekarske tvrdnje\nIzmeđu 40 i 80 odsto osoba sa nekom mentalnom bolešću su redovni pušači, u poređenju sa manje od 20 odsto ljudi koji imaju istu zavisnost, a nemaju problema sa duševnim bolestima.\nPsihički bolesni takođe puše više cigareta dnevno - često i do dve paklice. Osim toga, primetna je nesrazmerno visoka stopa takozvanih duvanskih bolesti, kao što su kardiovaskularne bolesti i rak - i smrtnosti od njih.\nPrilikom posete psihijatru, samo 12 odsto psihički bolesnih osoba dobija tretman za prestanak pušenja, 38 odsto kod lekara opšte prakse. Lekari pogrešno veruju da će se mentalni poremećaji pogoršati, ako se osobi „oduzme“ duvan.\n„Ni jedna studija ne pokazuje da su se simptomi pogoršali“, kaže Hitsman koji je pratio 13 kliničkih studija kojima su mereni psihijatrijski simptomi tokom tretmana za prestanak pušenja. Sedam studija pokazuje da su psihijatrijski simptomi zapravo poboljšani tokom tretmana za prestanak pušenja, šest je pokazalo da nije bilo nikakvih promena.\nDrugi problem je što stručnjaci za mentalno zdravlje veruju da pušenje duvana, u odnosu na druge droge, nije prava zavisnost.\n„Smatra se je da je pacijentu duvan potreban, jer je to njegov jedini izvor zadovoljstva i pomaže mu da se oseća bolje. Međutim, postoji vrlo malo dokaza da pušenje cigareta leči emocionalne simptome.“\nPrestanak pušenja moguć\nMeđutim, nekoliko studija dokazuje da, kada se u terapiju mentalne bolesti uključi i tretman za prestanak pušenja, pacijenti mogu da smanje pušenje ili čak potpuno prestanu.\nHitsmanov plan za prestanak pušenja duševnih bolesnika kombinuje kognitivno bihevioralnu terapiju, farmakoterapiju i motivacioni trening. On je takođe identifikovao nekoliko lekova koji ovom delu populacije mogu da olakšaju odvikavanje od nikotina.\nHitsman priznaje da je osobama sa mentalnim poremećajima teže da se odviknu od pušenja nego ostaloj populaciji, ali kaže da novija istraživanja pokazuju da je ovim pristupom moguće povećati šanse za uspeh. Čak i ako pacijent jednostavno smanji pušenje, rastu šanse da će jednom, kasnije, potpuno prestati.\nHitsman takođe smatra da zavisnost od duvana treba tretirati kao hroničnu bolest. „Znamo da lečenje koje traje duže znatno povećava stope apstinencije kod ljudi bez mentalnih poremećaja“, rekao je on i pojasnio: „Pušači sa nekom mentalnom bolešću posebno će profitirati od proširenog tretmana protiv zavisnosti od duvana.“\nTrajni link https://p.dw.com/p/JcuK


Celia Sánchez - Bijeli jasmin Kubanske revolucije\nU kontekstu Celijine važnosti za Revoluciju, prema jednom dijelu istraživača, upravo je Marijin slučaj označio začetak Kubanske revolucije, a ne Fidelov napad na vojarnu Moncado, 1953. godine. Ovakvom interpretacijom Celia Sánchez postaje presudna osoba za pobjedu ''najpoznatije revolucije na svijetu''.\nUtemeljila je organizaciju Farmer's Milita, koju su činili mali farmeri. Navedena je organizacija opskrbljivala gerilce na Sierra Maestri sa gotovo svim potrepštinama, pružajući im na taj način nužnu logističku pomoć. Celija je sredinom 1960-ih bila imenovana u Centralni komitete kubanske komunističke partije, a nekoliko godine kasnije i u Politibiro.\nvezane teme: povijest\tstrašne žene


Brexit bi mogao biti dobar za Tursku | Eurointegracije | Al Jazeera\nEventualni odnos Velike Britanije i EU-a nakon Brexita može biti putokaz za odnos Unije s Ankarom, piše autor (Reuters)\nTurski put ka članstvu u Evropskoj uniji uvijek je bio težak i sporan. On izaziva strastvene reakcije i protivnika i zagovornika eurointegracija. Ono što se može tretirati kao novost je spoznaja kako je turski proces ka članstvu u EU već odavno razdvojen od odnosa ove države s Evropom.\nNo, dok britanski izlazak iz EU-a nagovještava dalje probleme u kandidaturi Turske za EU, procesu koji je već u neredu, Brexit može također u konačnici biti blagodat za turske bilateralne odnose s evropskim državama. Ovo može stvoriti poticaje za Tursku i EU da počnu razmatrati alternativni međusobni dogovor kako bi se prevazišle tjeskobe i očekivanja nastali dugim, nedjelotvornim i, uglavnom, iluzornim procesom ka članstvu.\nBritanski izlazak iz EU-a može potencijalno proizvesti dva tipa odgovora. Prvi je da se krizom pogođena EU može okrenuti ka unutrašnjosti i izgubiti svoj apetit za daljim proširenjem, a kamoli za priključenjem Turske. S druge strane, Evropska unija, inspirirana historijom evropskih integracija, može pokušati da nadmaši krizu dubljom integracijom, što bi dovelo do stvaranja još uvezanije unije.\nU ovom slučaju, identitet i politička kultura će još više značiti za neku potencijalnu državu članicu. Po ovom scenariju, udaljenost EU-a i muslimanske Turske, njene drugačije političke kulture i demokratije problematičnog kredibiliteta, može postati još veća.\nOvo nije cijela priča. Jedna od velikih grešaka koje eksperti prave je to što tretiraju turski put ka članstvu u EU i odnose ove države s Evropom kao istu stvar. Dugo vremena su i Turska i Evropa ove odnose smatrale jednakim. Ali, to više nije slučaj. Razdvajanje je postalo opipljivo proteklih mjeseci i čini se kako će se nastaviti. Štaviše, britanski izlazak iz EU-a će utjecati na ove dvije staze veoma različito.\nKako je ranije navedeno, dok turskoj kandidaturi za EU nedostaje zamaha i u vrijeme kada bi se mogla još više odugovlačiti nakon Brexita, turski odnosi s Evropom doživljavaju preporod i čini se kako nude relativno obećavajuću budućnost. Sirijska izbjeglička kriza, rastuća plima radikalizacije, propadanje regionalnih odnosa na Bliskom istoku i na Sjeveru Afrike te rusko oponiranje NATO-u potiču Tursku i Evropu na bližu saradnju. Ovi trendovi će se vjerovatno nastaviti.\nKako je riječ o razmatranjima realpolitike, a ne o zajedničkim vrijednostima, ovi odnosi više ne mogu služiti kao sidro turskih procesa demokratizacije, kao što je proces ka članstvu u EU uradio za Tursku u periodu 2002-07. Ovo je nesretan rezultat razdvajanja kandidature Turske za članstvo u EU i njenih evropskih odnosa.\nAko se zanemari ova štetna nuspojava, Brexit bi mogao unaprijediti tursko-evropske odnose. Velika Britanija i EU imaju zamršene i obostrano korisne ekonomske veze, koje će ohrabriti obje strane u pronalaženju novog dogovora kako bi se umanjile negativne posljedice odlaska.\nZa razliku od užurbanih ranijih poziva zvaničnika i članica EU-a za brzi odlazak Velike Britanije, njemačka kancelarka Angela Merkel je pozvala preostalih 27 članica da ne donose ishitrene odluke i racionalno razmotre dalji put EU-a u kontekstu Brexita. S prolaskom vremena, ovo će vjerovatno biti intonacija za definiranje budućih odnosa Velike Britanije i EU-a.\nOvdje Turska može postaviti presedan kao članica carinske unije s EU-om. Turska želi nadograditi status ovog sporazuma kako bi se on odnosio na poljoprivredne proizvode i usluge, pored industrijskih proizvoda. Ukoliko do ovoga dođe, to može postati presedan za Veliku Britaniju, po kojem može tražiti carinski sporazum s EU-om, koji uključuje provizije iz njene, svjetski poznate, finansijske industrije i usluga.\nZauzvrat, novi britanski dogovor s EU-om može ponukati Tursku da traži, ili da barem bude saglasna, s novim oblikom dogovora s EU-om koji će biti veoma blizu punopravnog članstva. Takva potraga za alternativnim dogovorom nije nova. Tačnije, kada su turske nade za članstvom bile visoke 2004. i 2005. godine, tadašnja liderka Kršćansko-demokratske unije Angela Merkel i ministar unutrašnjih poslova Francuske Nicolas Sarkozy, koji se borio za mjesto predsjednika, predlagali su “partnerstvo s privilegijama” kao alternativu članstvu.\nOvom prijedlogu je manjkalo snage. Turska ovu ponudu nije smatrala ni privilegijom, niti partnerstvom, već samo gušenjem šansi za članstvo. Štaviše, Turska je strahovala da bi ova ponuda učinila njen status u evropskom sistemu drugorazrednim. Turska je odbacila ovaj prijedlog. Otpor ka njemu imao je i političke, i psihološke aspekte.\nGledajući unatrag, Turska je možda bila upravu da odbije zamršeni i plitki sadržaj ponude, ali ne i samu ideju o njoj. Turski proces za članstvo u EU ne ide nigdje. Do sada je Turska otvorila 16 poglavlja, a privremeno je zatvorila samo jedno od 35 poglavlja koje bilo koja država kandidatkinja mora ispuniti.\nNajteža provjera do sada\nStoga se, zbog dugog kašnjenja, Turska i EU trebaju fokusirati na ono što donosi korist objema stranama, na novi oblik partnerstva, umjesto da se prepiru o onome što je neodrživo, a to je puno članstvo. Eventualni model odnosa Velike Britanije i EU-a može im biti putokaz.\nSpecijalni status Britanije u odnosima s EU-om može pomoći u prevazilaženju psihološkog otpora Turske takvim mjerama, jer se ovi sporazumi više ne bi mogli tretirati kao davanje drugorazrednog statusa Turskoj u evropskom sistemu i stoga bi bili prihvatljiviji turskoj političkoj eliti i općoj javnosti.\nBrexit je stavio proces eurointegracija na najtežu provjeru do sada. No, nisu sve posljedice Brexita štetne, barem ne za sve države. Ukoliko Turska pokaže političku vještinu i iskoristi šansu, Brexit će joj stvoriti nove prilike.\nTurska očekuje milion ruskih turista do kraja godine\nTuristički radnici očekuju da će broj ruskih gostiju iduće godine biti jednak onome koji je bilježen prije krize između dvije zemlje.\nErdogan: NATO se mora promijeniti zbog novih prijetnji\nLider Turske kazao je kako se NATO mora transformirati kako bi sačuvala globalnu stabilnost i trenutni balans snaga.\nU posljednjih pet godina izvoz proizvoda od čokolade iz ove zemlje narastao je na milijardu i 39 miliona dolara.


BIOGRAFIJA – MOŽE I NA TAJ NAČIN\n– profesor razredne nastave, samostalni pedagoški savetnik. Uspešno se bavi učiteljskim pozivom skoro 20 godina. Radi u OŠ „Jovo Kursula“ u Kraljevu.\nU toku svog ličnog i profesionalnog razvoja istražuje i primenjuje različite pristupe\nrada u nastavi. Holističko obrazovanje postaje „ljubav na prvi pogled“. Nastoji da svako dete pojedinačno oslušne, oseti njegove potrebe, njegove sposobnosti, želje i mogućnosti i da shodno tome prilagodi svoj rad i podršku. Smatra da učitelj treba da upotrebi sve raspoložive metode a da će učenik primiti koliko je spreman i sposoban. Čak i kada se prepozna potencijal ali bez odsustva unutrašnje motivacije, tada je spoljašnji podsticaj efektivan sve dok traje. Čim podsticaj prestane, motivacija za radom opada i učenik dolazi na svoj lični nivo inspiracije. Naravno, stalna težnja da se deca motivišu kroz različite načine rada je neophodna i odatle su proistekli svi njeni projekti za razvoj motivacije.\nSTALNO STRUČNO USAVRŠAVANjE I NAPREDOVANjE\nPosle niza edukacija i aktivnosti primenjenih u radu sa decom i roditeljima stiče\nnajpre zvanje pedagoškog savetnika a zatim i zvanje samostalnog pedagoškog savetnika.\nSvoj rad čini transparentnim i na republičkom nivou objavljujući i prezentujući svoje radove na Učiteljskom fakultetu u Beogradu. Akreditovala je seminar „Lektira ne boli-razvoj čitalačke motivacije“, koji je pohađalo oko 300 prosvetnih radnika širom Srbije.\nSvoja znanja prenosi deci i roditeljima , čime doprinosi efikasnijoj komunikaciji i\nnaprednijem načinu saradnje. Sagledava potrebe dece i porodice i pruža stalnu\npodršku u boljem razumevanju svih aspekata obrazovno vaspitnog procesa. Svojim posebnim stilom rada u kome koristi primere iz stvarnog života, humor i metafore, inspiriše roditelje da menjaju poglede, da se oslobode strahova i pruže deci potrebno razumevanje. Kreirala je program „Težak život đaka prvaka“, set radinica koje su pune do poslednjeg mesta.\nOsnovna nit Aninog rada je motivacija, prožeta kroz svaki korak , u težnji da dete\npostane najbolja verzija sebe i da živi srećno, uspešno i okruženo ljubavlju. Ona\nsmatra da je raspust sjajno vreme da se na nenametljiv način deca motivišu da čitaju i par godina radi sa njima radionice u biblioteci „Stefan Prvovenčani“ . Ovaj rad je pretočen u stručni seminar „Lektira ne boli“, kako bi doprinela širenju čitalačke motivacije i implementiranja drugačijih pristupa rada u učionici. Najnoviji projekat, koji raste već drugo leto je „Moj srećan raspust“, namenjen smislenom provođenju slobodnog vremena i oslobađanju dece od pasivnih oblika zabave.\nAnin moto je SVI SMO ISTI, A SVI RAZLIČITI


U Sibiru otkriveno 7 džinovskih kratera | Visoko.ba\nNaslovnica Zanimljivosti U Sibiru otkr...\nU Sibiru otkriveno 7 džinovskih kratera\nRuski naučnici su dosad pronašli sedam džinovskih kratera u Sibiru, za koje vjeruju da su posljedica klimatskih promjena.\nOtkriće ogromne rupe u julu prošle godine na krajnjem sjeveru Rusije, poznatom među lokalnim stanovništvom kao “kraj svijeta”, podstaklo je spekulacije da je riječ o krateru nastalom usljed pada meteorita ili o djelu vanzemaljaca.\n“Upravo smo saznali da je u Jakutiji došlo do novih podataka o džinovskom krateru prečnika od jednog kilometra”, izjavio je za AFP Vasilij Bogojavljenski, direktor Instituta za istraživanje nafte i gasa pri Ruskoj akademiji nauka.\nOn je naveo da je dosad pronađeno sedam ovakvih rupa.\n“Na osnovu snimaka smo identifikovali sedam kratera, ali ih zapravo ima daleko više”, dodao je on.\nSvi ovi bezdani pronađeni su u zabačenoj, energijom bogatoj oblasti Jamalo-Nenecki, na sjeverozapadu Sibira.\nNaučnici smatraju da su rupe izazvane topljenjem naslaga leda u permafrostu, koji je najvjerovatnije ubrzan porastom temperatura kao rezultat globalnog zagrijavanja.\n“Fenomen je sličan erupciji vulkana”, objasnio je Bogojavljenski.\nUsljed topljenja leda, oslobađa se gas metan. Tada se pritisak povećava i dolazi do eksplozije, što dovodi do pojave kratera.\nNaučnici sada pokušavaju da procjene opasnost koju bi ove rupe eventualno mogle da predstavljaju. Metan je izuzetno zapaljiv, a najmanje jedan od kratera se nalazi u blizini eksploatacije gasne bušotine.\nPlanirano je slanje ekspedicije koja bi imala za zadatak da ispita najnoviji krater.\nBogojavljenski je rekao da će možda biti teško da se identifikuju ostale rupe jer je za očekivati da su se u međuvremenu pretvorile u jezera.\n“Kada se pojave, krateri su prazni, ali malo pomalo ispune se vodom. U razmaku od dvije do tri godine postanu jezera i tada je njihovo proučavanje otežano”, objasnio je on.\nMoguće je da su pojedine rupe nastale prije nekoliko desetina, pa čak i stotina godina, ali su ostale nezapažene u tako zabačenom dijelu planete.\nČlanak prijeNova ATP rang-lista, nazadovali Džumhur, Bašić i Brkić, a Šetkić zadržao poziciju.\nSljedeći članakPokušajte, možda ovaj put nije stranački: Prijem državnih službenika u Općini Visoko


Treći trimestar - strana 177 - Trudnoća po trimestrima - Bebac.com - Forum\nStranica 177 od 1815\nIh mi taman mislile da ces i ti da nas obradujes..ja danas disem ko riba na suvom ne mogu da se namestim ama nikako\nJao kamo srece Wido. Nego gde si ti, a gde bi da se selis?\nEvo najnovijih informacija od MajeNS. Danica se rodila 13.08. 2900 grama i 48 cm Dobro su obe, a Danica je postala popularna u porodilištu jer ima neki fazon da plazi jezik, no Maja će to svakako bolje opisati\nOstale su malo duže u bolnici zbog žutice, ali danas izlaze. Maja pozdravlja sve i kaže da će se javiti kad dođu kući.\nmi smo trenutno u nasem stanu , zamisli dupleks od 20 kvadrata...za nas dvoje je super al sad nema mesta za krevetac...ili moramo kod svekrve *Necu da komentarisem koliko mi se ide* ili da iznajmimo negde...mi smo inace sad u centru a odgovarao bi nam Zemun jer mm radi u Batajnici...\nPrvo da čestitam MajiNS, ma znala sam ja da se ona porodila, druga Danica, lepo,lepo, nek su nam zdrave i vesele.\nJao Wido, pa ja to ne mogu ni da zamislim dupleks od 20kvadrata, i mi smo u tako malom stancicu al smo eto uspeli nekako sve da uglavimo u sobicu. Imam jos kupatilo i kujnicu i to je to. Ne znam sta bih ti rekla. Ako je to vase pa da iznajmljujeta a vi da trazite nesto drugo..a kod sveki..jbg, ako je ok, pa za neko vreme dok se ne snadjete, otkud znas mozda bude ok.\nMi vec mesecima mozgamo sta da radimo...prvi plan je bio da prodamo stan i kupimo neku kucu malo van grada...medjutim mi smo zimus renovirali,radili smo unutrasnju izolaciju i donji deo stana nikako da zavrsimo...sve pare odose na nesto drugoa zbog ove crkavice od trudnickog koja kasni ne mogu da uzmem kredit..i sad nit mogu da ga izdam nit da ga prodam dok se to ne zavrsi...inace dole su kuhinja i kupatilo a gore na galeriji je soba...gotivno je za studentski stan..odmah racunaj da u stanu imam stepenice pa se dnevno jedno 50 puta prosetam gore dole...ne mogu da ne budem u formi heheh...crni humor\ninace svekrva je ok...prema meni je super nikada nista ruzno nit uradila nit rekla...ali je zena bolesna i uzasno naporna svima nama (muzu,zaovi,zetu) jer te stalno pegla s istom pricom i kukanjem...i s pitanjima a zasto ovo ne bacite?a sta je ovo?zasto je nebo plavo? etc.....jedino bih volela tamo da predjemo zbog muzeve bake...ona je carica s njom je vecito vristanje od smeha...\niskreno ne bih volela da zivim ni sa sopstvenom kevom...vec 6 godina je proslo od kako sam se odvojila od njih i kako sam samostalna...\nPa nebi bilo lose da napunimo 37. nedelju,i odma,cap i gotovo . Ja imam neopisivi utisak da cu da cekam 27.septembar sto posto.Jer i tebi termin 27. ili kome bese?Meli?\nDa, draga, meni je termin 27. septembar, međutim na jučerašnjem preledu mi reče doca da ću se, po njegovoj slobodnoj proceni, poroditi između 15. i 20. (?!)\nCestitke za MajuNS i njenu curicu!!!\nOk, totalno te razumem, mozda bi ti ona bila dodatni psihicki teret i napor, jos kad dodje bebica, zasto bi se dodatno nervirala. I ja sam tako mislila kako cemo sami, bez pomoci, pa da odemo kod mojih...ma kad bolje razmislim, snacicemo se, i ja sam nekako nasla mir, iako su moji, sigurno bi me za nesto nervirali\nA gore u toj vasoj sobi jel ima mesta za neki manji kretvetac? Joj stvarno ne znam, da zavrsavate to sto pre, tebi se blizi..\nMeni krivo kad su prodavali kucu u selu ostale sve stvari a bila kolevka za bebicu, drvena, ma znas kakva. Tako bi nam odgovarala dok je beba mala, al dobro uglavismo i ovaj veliki.\nJao, Wido, zaista zamršena situacija... Ja sam od moje svekrve (koja je takođe super prema meni) udaljena 500 kilometara, pa opet nepogrešivo ume da me smori - ne bih mogla zamisliti da živim sa njom...\nA što se stančića tiče, pokušajte bar za sada nekako da se smestite pa ćete kasnije videti... mislim, ipak je tvoja kućica - tvoja slobodica.\nmene bi moja mama ako nista drugo nervirala nutkanjem i pitanjima sta da mi spremi za rucak...a ince ja sam tip osobe *uradi sam*...nekako mi je draze da ja to sve sama probam pa valjda s malo logike i majcinskog instinkta mogu da brinem o sopstvenom detetu...nije mene sramota da pitam al ne volim da mi se drugi mesaju i zapitkuju zasto je ensto tako kako jeste..\nupravo to...ako ocu da se setam gola po kuci ima da se setam gola...ako ocu da spavam, jedem ili sta vec trece da nikom ne moram da se pravdam...\nEto sve tri smo se slozile. Koliko je toliko je, al je vase. Ma snacicete se.\nZivot u zajednici i nije resenje kad si vec navikla na samostalnost.\nKasnis bre sa resavanjem stanbenog, kud tako trudna da se selis! Ako ti je stancic mali u centru mozda je bolje da ga prodas i kupis malo veci na periferiji ili u zemunu kao sto kazes. Da mozes da uzmes kredit pa da ga izdajes... Za prodaju je lose vreme, slabo ljudi kupuju stanove trenutno.... Pitacu mm jel neko trazi ako si zainteresovana... Ovi gasterbajteri su uvek za kupovine\nsto da ne nisam ja gadljiva na pare :P:P...ma u gradu su bezobrazno skupe i kuce a i stanovi da kupis..jedino onaj deo Mala mostanica i sl ima pristojne cene...nije meni frka da se selim jer nam je manje vise sve vec u kutijama zbog nedostatka prostora...spakovali bi se za sat vremena ..problem je sto je sve nekako lancano povezano tako da dok se klupko ne odmota bicu u neizvesnosti...\nI ja imam slican problem sa stanom doduse ima 30 kvadrata ali ni mi ne znamo gde da smestimo krevetac. A sobzirom da smo zdanjih godinu i po od kako smo se uselili u stan sve kompletno renovirali ne sli nam se nege u iznajmljeno ipak je ovde sve novo i lepo. Planirala sam da iselim deo gde je mm radni sto pa da tu satvimo krevetac. Tesko ali nadam se da cemo se snaci vec nekako. MAda kod mojih pocinjem da sredjujem sobu pa pravim neku rezervnu varijantu ako prigusti.\nInace i meni je termin 23 septembar tu smo po datumima.\nMAda mene u poslednje vreme nesto zaboli dole npr kad se neko nezgodno nagnem kao da sam sela na bebu imamo utisak kao da ce na guzu da mi izadje u tom trenutku .NE znam sta bi to mogle da bude a kod lekara tek krajem meseca.\nPitacu, ne brini. Javim cim nesto saznam\nMajo, svaka cas. Poljubac za Danicu, mora da vidimo slicicu kako nam se plezi ))\n@Planirala sam da iselim deo gde je mm radni sto pa da tu satvimo krevetac. Tesko ali nadam se da cemo se snaci vec nekako.\nSve se to moze. Sto mm je otisao, a i jos neke stvari pa vi jos imate 10 kv vise!\nWido sory ako smo te smorile, al eto cisto pricamo o takvoj situaciji.\nMa niste me smorile...ja se sprdam s tim...sta da radim mrzim kad su mi ruke vezane a od kukanja i plakanja nema vajde...kod nas je i onako sve na rasklapanje i sklapanje...sto rece moj muz moze i beba na policu negde...e kad malo sredim slikacu da vam pokazem...\n@mmmoj u kom si ti delu grada?\nto je normalno jer je bebica sve nize i nize ja vise ne mogu da sedim na stolici...iskljucivo pod ili krevet...\ni da mnogo mi se svidja ideja da zivim negde u tri lepe gde nema komsija ni nepozeljnih gostiju...\nMela, ti si iz Sente? Rekli su mi da je tamo eeekstra porodiliste! Blago tebi\nMela mozda i meni promene termin ,ja kod doce idem u ponedeljak pa cemo videti,nisam bila Boga mi,vec mesec dana.\nWido,lokacija kao sto je PM gde nigde nikog nema,je idealno resenje,bolje ne postoji!!!\nJa sam zemunka u rakovici\nmoji su kupili kucu u Grliskoj reci, mozda znas gde je, znas koja milina, imaju komsie s kojima se druze ali nije kao autobuska stanica ko kad smo bili u centru Zajecara


Prozvali su ih najlepšim bliznakinjama na svetu a evo kako one izgledaju 7 godina kasnije – Ženski kutak\nProzvali su ih najlepšim bliznakinjama na svetu a evo kako one izgledaju 7 godina kasnije\nNerođene sestre se potukle u majčinom stomaku\nPre 8 godina rođene su NAJLEPŠE BLIZNAKINJE NA SVETU: Danas njihove slike ljudi ne mogu da izbace iz sećanja\n‘Dobili smo bajku’: Dirljiva priča o bliznakinjama koje su rođene spojene a sada idu na studije u različitim državama\nObjavljeno 29. januara 2018.\nKada su Žaki Klements i njen suprug doneli na svet dve slatke devojčice 7. jula 2010. godine, nisu imali pojma da će im život biti toliko haotičan. Naravno, očekivali su duplo menjanje pelena, neprospavane noći i bljuckanje, ali nisu imali pojma da će bliznakinje podignuti toliku larmu. One su osvojile internet, a kada vidite njihove slike, biće vam apsolutno jasno i zašto.\nAva Mari i Lea Rouz rođene su četiri i po nedelje ranije. Žaki kaže da znajući njihovu ličnost sada, ima potpunog smisla što su se rodile ranije, nenajavljeno, spremne da preuzmu svet. Kako su meseci prolazili, a devojčice rasle, ljudi su počeli da primećuju koliko zapanjujuće izgledaju. Slušajući komentari i osećajući lepotu svojih ćerki, Žaki je potpisala ugovor sa modnom agencijom kada im je bilo 6 meseci. Međutim, stvari nisu ispale kako je zamislila i ubrzo je raskinula ugovor sa agencijom. Nije mogla ni da zamisli da će nekoliko objava na Instagramu preokrenuti sve.\nUz sina i dve devojčice, užurban život u kući Klementsovih nastavio je i nakon propasti karijere u modelingu. Devojčice su nastavile da cvetaju, a komentara o njihovom izgledu bilo je sve više. Žaki kaže da su ih ljudi svuda zaustavljali i raspitivali se za devojčice. „Otkad pamtim, stranci su mi prilazili i pitali da li su bliznakinje… Sledeći komentar je uvek bio „Vau, toliko su lepe, trebalo bi da ih upišete na manekenstvo.“\nNakon propalog prvog pokušaja, Žaki je bila nervozna po pitanju povratka devojčica u modnu industriju. Ipak, kada su devojčice napunile 7 godina, stvari su se promenile. Žaki je podelila trenutak kada je shvatila da su one spremne za svetla reflektora. „Ova godina je bila drugačija. One su bile drugačije. Imale su sopstvenu ličnost. Volele su da plešu pred publikom, bilo kojom publikom. Kompijama, prijateljima, strancima… nije im bilo važno, jer su volele da budu u centru pažnje. Osim činjenice da verujem u znake i da skoro svi kažu da je 7 srećan broj, znala sam da će im ova godina biti zabavna i uzbudljiva. Iznela sam predlog devojčicama da pored časova plesa i plivanja svake nedelje, mogu da pokušaju i sa manekenstvom. Počele su da skaču od sreće i nisu mogle da dočekaju da počnu!“\nPrvi nastup je bio za porodičnog prijatelja koji je otvarao butik za decu. Žaki se složila da mu pomogne sa traženjem modela i zgrabila devojčice i kameru.\n„Ne mogu da kažem da sam znala šta radim. Ava bi gledala u kameru, dok bi Lea zurila u prazno… Onda bi Lea slučajno gurnula Avu, koja bi pomislila da je namerno i požurila bi da joj vrati. Sve u svemu, na kraju se ispostavilo da su uspele, iznenađujuće. Imali smo nekoliko dobrih slika za prijateljev posao i za nas da ih pošaljemo u modne agencije nadajući se da će pokazati interesovanje.“\nNakon mnogo prepirki i gurkanja, Žaki je uspela da napravi zaista zapanjujuće slike njenih devojčica. Postavila ih je na svoj Instagram profil i za čas su one osvojile internet. Agenti su zvali želeći da upoznaju devojčice. Na kraju, potpisali su ugovor ne sa jednom, već sa dve agencije u Kaliforniji i otada su non-stop zauzete.\nPostoji razlog zašto Avu i Leu smatraju za najlepše bliznakinje na svetu. Ne možemo da dočekamo da vidimo šta je budućnost spremila za njih – a sa strogom majkom kakva je Žaki, znamo da će ostati nogama čvrsto na zemlji.\nUmetnik koji stvara jedinstvene murale posvećene detinjstvu\nSeth Globepainter (čije je pravo ime Julien Malland) francuski je umetnik koji je zaslužan za zanimljive...\nSigurno niste znali za ovaj fenomenalan trik! A biljke će vam biti zahvalne. Kada u narednom...\nSPC i pravoslavni vernici danas obeležavaju praznik Cveti, koji se slave u svim hrišćanskim zemljama, ali...\nObjavio Jovana 20. aprila 2019.\nNa samom kraju šeste nedelje velikog Vaskršnjeg posta, proslavljamo i svečani ulazak Isusa Hrista u Jerusalim....\nKupujte čista i neoštećena jaja, i obavezno ih pre kuvanja operite mlakom vodom Uskoro ćemo proslaviti...\nDanas slavimo Lazarevu subotu: Zašto je Vrbica dečji praznik i šta obavezno mora da se ispoštuje!\nNe propustite da odvedete decu u crkvu na ovaj dan i kupite im venčiće i zvončiće...\nSutra proslavljamo Lazarevu subotu i Vrbicu\nObjavio Jovana 19. aprila 2019.\nSrpska pravoslavna crkva proslaviće sutra praznike Vaskrsenja Lazarevog ili Lazarevu subotu i Vrbicu. Praznik Lazareva subota...\nGorući problemi roditeljstva: Da li je moje dete zavisno od video igara i kako da mu pomognem?\nU svetu gde deca „digitalno odrastaju“, vrlo je važno pomoći im da nauče zdrave koncepte korišćenja...\nI sportista i princeza: Mama fotografijama poslala jasnu poruku devojčicama širom sveta – ne morate da birate! (FOTO)\nMama koja se bavi fotografijom rešila je da na ovaj način pošalje poruku svim devojčicama da...\nObjavio Jovana 18. aprila 2019.\nVeruje se da prvo ofarbano crveno jaje za Uskrs štiti dom od negativne energije! Uskrs je...\nKONAČNO JE OTKRIVENO: Muškarci su mnogo srećniji u braku sa ženama koje izgledaju ovako!\nIstina koju prećutkuju sve predivne mame


Povišen šećer kriv za prevremeni porođaj - Zdravlje i bezbednost - Ringeraja.rs\nBlic online (www.blic.rs), 16.6.2010\nKako objašnjava doktor Mima Fazlagić, potencijalnu opasnost za krajnji ishod trudnoće mogu da predstavljaju podaci o zdravstvenom stanju žene pre začeća, odnosno da li je trudnica ranije imala pobačaje ili prevremene porođaje, da li boluje od hroničnog oboljenja bubrega i šećerne bolesti, kao i da li je imala problema sa hroničnim ginekološkim i mokraćnim infekcijama. Lekari upozoravaju da su rizičnije trudnoće kod onih žena koje su starije od 35 godina, kao i one koje su zatrudnele uz pomoć vantelesne oplodnje.\n- Najveći problem je preteći privremeni porođaj, a tu su i hronična oboljenja koja otežavaju trudnoću. Često se srećemo sa tim da trudnica ima problema sa povišenim krvnim pritiskom i takozvanim gestacijskim dijabetesom, koji izaziva veliki porast težine. Događa se i da problemi nastaju zbog nisko usađene posteljice - istakla je dr Mima Fazlagić.\nPraksa je da se krvni pritisak u trudnoći kontroliše prvi put posle 20. nedelje, ali samo kada je reč o ženi koja pre trudnoće nije imala nikakvih problema sa pritiskom. Trudnoća, kao fiziološko drugo stanje, sama po sebi ne menja krvni pritisak, što znači da on treba da ostane na (optimalnom) nivou - 120 sa 80 milimetara živinog stuba (mm Hg). Tim pre što postoji jedan prirodan mehanizam na osnovu kojeg se organizam praktično navikava na bebu i porođajni cirkulatorni volumen. Međutim, ponekad se desi da taj mehanizam fiziološke adaptacije na neki način izostane. Tada dolazi do pojave visokog krvnog pritiska, čak i kod žena koje nikada ranije nisu imale sličan problem. U pitanju je hipertenzioni sindrom u trudnoći. Zbog toga, pritisak mora da se meri nekoliko puta u toku dana.\nGestacijski dijabetes obično nestaje šest nedelja nakon porođaja\nTerapija podrazumeva, pre svega, neslanu dijetu (ukidanje soli u ishrani) i odgovarajuće medikamente. Ponekad je neophodan boravak u bolnici, uz dodatnu ultrazvučnu kontrolu - upotrebu doplera, odnosno češću kontrolu ploda, a procedura nalaže i kompletnu laboratorijsku i biohemijsku analizu.\nKod izvesnog broja žena, kod kojih ranije nije ustanovljena šećerna bolest, može da se javi takozvani gestacijski dijabetes. To je vrsta dijabetesa koji se razvija tokom trudnoće i obično nestaje šest nedelja nakon porođaja. Inače, nastaje zbog smanjene osetljivosti tkiva na delovanje insulina, a najverovatnije kao rezultat hormonskih promena u trudnoći. S obzirom na to da se radi o blažem metaboličkom poremećaju, najčešće je dovoljno da trudnica pređe na dijetalni režim ishrane.\nPrema nekim istraživanjima, u bolesti u trudnoći koje nose rizik po zdravlje mame i bebe spadaju i anemija, odnosno malokrvnost, poremećaji u razvoju ploda, ali i ako je trudnica imala operacije na materici, depresiju posle porođaja, više od šest začeća, novorođenče sa anomalijama.\n- Pod posebnim nadzorom moraju da budu one trudnice koje boluju od bolesti srca, pluća, krvi, gastrointestinalnih oboljenja, oštećenja jetre, neurološko-psihijatrijskih problema, tegoba zbog poremećaja rada štitne žlezde, deformacija koštanog-zglobnog sistema - dodala je dr Fazlagić.


» Otvoren poziv za finansiranje projekata koji se bave medijskom i informacionom pismenošću\nPoziv za podnošenje projekata koji se bave medijskom i informacionom pismenošću bio je tema današnje info sesije održane u novosadskom EU info kutku, kojoj su prisustvovali predstavnici organizacija civilnog društva. Novosadska novinarska škola raspisala je ovaj poziv u sklopu regionalnog projekta „Mediji za građane – građani za medije“, koji se uz podršku Evropske unije realizuje u Albaniji, Bosni i Hercegovini, Makedoniji, Crnoj Gori i Srbiji.\nPoziv je namenjen organizacijama civilnog društva u Srbiji koje se bave medijima, obrazovanjem, zagovaranjem, javnim kampanjama, umetnošću ili razvojem digitalnih inovativnih projekata, a ideja je da se kroz odabrane projekte promovišu prakse i politike medijske i informacione pismenosti na lokalnom nivou.\nPodršku će dobiti dve vrste projekata: oni koji poboljšavaju veštine medijske i informacione pismenosti građana i projekti u oblasti umetničke, medijske i tehnološke produkcije kojima se promovišu inovacije i pristupačnost u obrazovanju iz medijske i informacione pismenosti. Budžet za ovaj poziv za podnošenje predloga iznosi 20 hiljada evra, koji se ravnomerno dele na ove dve vrste projekata.\nRok za podnošenje predloga je 28. februar 2019. godine, u 23:59 časova, a detaljne informacije o pozivu mogu se naći na ovom linku.


24sata.info - Zemlja je najtoplija u posljednjih skoro 120.000 godina\nAutor T. C. 03. 09. 2018. • 12:32\nPosljednja tri jula bi mogla biti najtopliji mjeseci na Zemlji u posljednjih skoro 120.000 godina, tvrde naučnici.\nPrateći NASA-inu posljednju objavu da je juli 2018. godine bio treći najtopliji mjesec od početka pouzdanih mjerenja 1880. godine, klimatski naučnik Stefan Rahmstrof ističe da je posljednji juli, u kojem su zabilježeni rekordni valovi toplote, vjerovatno bio najtopliji mjesec od geološkog perioda poznatog pod nazivom Eemian.\nPeriod Eemiana i ledeno doba prije i poslije njega, bili su prirodni procesi Zemlje koje može objasniti naša orijentacija prema Suncu u to vrijeme, tvrde naučnici.\nOvi procesi zagrijavanja i hlađenja događali su se postepno hiljadama godina, ali trenutno brzo zagrijavanje na Zemlji, ono u posljednjih 150 godina, bez sumnje je ljudsko djelo, jer se u našoj atmosferi skupljaju snažni staklenički plinovi proizvedeni izgraranjem uglja i drugih goriva.\n"Fluktuacija između toplih i hladnih perioda na Zemlji se dešava oduvijek, ali ključna stvar se dešava od industrializacije, od tada imamo potpuno drugačiji raspored", kazala je Pat Bartlein, paleoklimatolog na univerzitet u Oregonu.\n"U potpunosti se slažem da su posljednja tri ljeta vjerovatno najtoplija u posljednjih 100.000 do 115.000 godina. Vrlo je vjerovatno da smo počeli prelaziti najtopliji dio Holocena, perioda koji je nastupio nakon ledenog doba", rekao je David Black, paleoklimatolog sa Stony Brook Univerziteta.\nStefan Rahmstrof je još 2013. godine tvrdio da je trenutna klima već nadmašila najtopliji period Holocena.


Špirić: Veliki izazovi ne samo pred OSA-om nego i pred sigurnosnim sektorom u BiH - Klix.ba\nBiH Špirić: Veliki izazovi ne samo pred OSA-om nego i pred sigurnosnim sektorom u BiH\nŠpirić: Veliki izazovi ne samo pred OSA-om nego i pred sigurnosnim sektorom u BiH\n16.11.2015. u 13:36\nNikola Špirić OSA BiH\nPredsjedavajući Zajedničke komisije za nadzor nad radom Obavještajno-sigurnosne agencije (OSA) BiH Nikola Špirić izjavio je novinarima da je mišljenje Komisije da su ispoštovani zakonski uvjeti u predlaganju novog rukovodstva Obavještajno-sigurnosne agencije (OSA) BiH.\nPredloženi su Osman Mehmedagić za generalnog direktora, Trifko Buha za zamjenika generalnog direktora i Damir Bevanda za glavnog inspektora OSA-e BiH.\nŠpirić je podsjetio da je postojećem rukovodstvu OSA-e istekao mandat i da je Zajednička komisija dobila prijedlog od predsjedavajućeg Vijeća ministara BiH za novo rukovodstvo OSA-e.\nIstiče da je zadatak Komisije koja vrši parlamentarni nadzor da da svoje mišljenje i utvrdi zakonitosti provođenja postupka.\n"Dalje to ide u proceduru da predsjedavajući Vijeća ministara predloži Vijeću ministara BiH i da se izvrši izbor novog rukovodstva OSA-e. Zadatak Komisije nije da predlaže, nego da samo utvrdi zakonitosti provođenja postupka. Mislimo da nema povrede zakona i da se može ići u dalju proceduru imenovanja", kazao je Špirić nakon sjednice Zajedničke komisije.\nNavodi da se radi o ljudima koji su zaposleni u obavještajno-sigurnosnom sektoru na bitnim pozicijama i mjestima.\n"Vjerujemo da će oni u narednom periodu odgovoriti potrebama i izazovima koje crpe iz zakona o OSA-i", rekao je Špirić.\nUpitan šta očekuje od novog rukovodstva OSA-e, odgovorio je da su veliki izazovi, ne samo pred OSA-om nego i pred sigurnosnim sektorom u BiH.\n"Komisija će veoma brzo, kad dođe do potvrđivanja izbora, imati zajednički sastanak s novim rukovodstvom da procijenimo pred kojim smo izazovima, na koji način možemo, koristeći sve mogućnosti koje nam zakon daje, da vršimo parlamentarni nadzor, a da i OSA bude od koristi za sve ljude koji žive u BiH. Prerano je da govorim o tome. Sačekajmo da se izvrši izbor i onda ćemo vidjeti kakav je zajednički stav njih trojice, šta je to i na koji način će oni odgovarati izazovima, ne samo unutar BiH nego i saradnji s drugim agencijama, sa susjednim zemljama", naglasio je Špirić.\nŠpirić je dodao da je 10 članova Komisije bilo "za“, jedan "protiv“ i jedan "suzdržan“.


Kora limuna: 10 razloga da se nađe u vašoj ishrani i na koji način · Poliklinika Intertim\nPočetna > Saveti\t> Kora limuna: 10 razloga da se nađe u vašoj ishrani i na koji način\tSaveti · Press Clipping · Sistematski pregledi · Izračunajte BMI · Kalorijske tablice\nDakle, sledeći put kada budete cedili limun, setite se svih benefita koje plod ovog citrusa nudi. Mi smo pripremili kratak članak koji vam daje kratak pregeld svega što je potrebno da znate o konzumaciji njegove kore:\n1. Kora limuna je bogatija nutrijentima od limunovog soka\nNaizgled neverovatno, ali kora limuna je bogatija nutrijentima nego sama unutrašnjost ploda ili njegov sok. Primera radi, 100 grama kore u odnosu na 100 grama ceđenog soka sadrži:\n22 puta više kalcijuma\n1.5 puta više kalijuma\n2. Održava kosti i zube jakima\nObilje kalcijuma i vitamina C pomaže održavanju zuba i kostiju. Samo 100 g kore limuna obezbeđuje 13.4 % dnevnih potreba odraslog čoveka za kalcijumom, dok je ovaj procenat za vitamin C čak 143 %! Vitamin C ima ulogu u sintezi proteina kolagena koji je esencijalan za zdravlje ligamenata, tetiva, kože i hrskavice. Sam kalcijum je od izuzetne važnosti za zdravlje krvnih sudova, mišića i lučenja hormona.\n3. Protiv ćelija raka\nLimunovo ulje koje se dobija iz kore limuna je bogato d-limonenom, antioksidantom koji se pokazao odličnim u borbi protiv raka dojke i debelog creva. Takođe, flavonoidi u kori limuna pospešuju apsorpciju vitamina C koji sprečava štetno delovanje slobodnih radikala. Konkretno, naringenin štiti molekul DNK od oštećenja, sprečavajući na taj način formiranje ćelija raka.\n4. Snižava krvni pritisak, štiti od srčanih oboljenja\nVisok sadržaj kalijuma, zajedno sa kalcijumom i magnezijum obezbeđuje relaksiranost krvnih sudova što se manifestuje snižavanjem krvnog pritiska. Svakako, regulisan krvni pritisak vodi i ka zdravijem srčanom radu. Takođe, vlakna, flavonoid hesperidin i pigment carotenoid snižavaju nivo holesterola što doprinosi zdravlju srca.\n5. Reguliše neredovnu stolicu\nS obzirom na visok sadržaj vlakana, kora limuna se preporučuje osobama koje pate od neredovne stolice, želudačnog čira, i refluksa (vraćanja) želudačne kiseline. Vlakna takođe imaju značajnu ulogu u regulaciji telesne težine, ali i umanjenju rizika od dijabetesa.\n6. Održavanje zdravog vida\nUnutar ljudskog tela, karotenoid se prevodi u vitamin A, koji je kao što znamo, važan za zdrav vid i smanjuje rizik od očnih infekcija. Kora limuna je bogata karotenoidom. Pored ovoga, vitamin C učestvuje u prevenciji makularne degeneracije (bolest oka usled starenja).\n7. Tretiranje infekcija i zarastanje rana\nPokazalo se da ekstrakt limunove kore ima antibakterijsko dejstvo, te da se potencijalno može naći kao savremeni antibiotik u borbi protiv nekoliko vrsta bakterija. Istraživanja na životinjama su takođe pokazala da kora limuna nosi potencijal u tretmanima za brže zarastanje rana. Sa druge strane, istraživanje sprovedeno na dijabetičarima koji su oralno konzumirali mešani ekstrakt kora citrusa (uključujući i limunov) je pokazalo brže zarastanje rana kod ovih ispitanika.\n8. Pomaže u borbi protiv akni\nPored antimikrobnog dejstva, kora limuna poseduje jedinjenja koja dovode do sužavanja pora što je čini pogodnom za tretiranje akni. Napravite rastvor za uparavanje i dodajte koru limuna zajedno sa listovima mente u ključalu vodu. Esencijalna ulja limunove kore će uticati na čišćenje, dok menta ima ulogu tonera kože lica.\nAntibakterijsko dejstvo limuna, u kombinaciji sa prijatnom citrusnom aromom čini ekstrakt njegove kore prirodnim dezodoransom. Sve što je potrebno da napravite čaj od kore limuna koji ste prethodno ohladili, a potom ga komadom čistog pamuka naneti umesto komercijalnog dezodoransa. Ostatak tinkture možete odložiti u frižideru i koristiti po potrebi.\nLimunov sok je poznati biocid koji uništava bakteriju Vibrio cholerae. Studija je pokazala da dodavanje određenih količina limuna u obroke i pića smanjuje rizik od infekcije ovim mikroorganizmom. Ista studija je takođe pokazala da dodavanje ekstrakta sveže ili sušene kore limuna delimično sprečava rast i razvoj mikroba kolere.\nPrimena u svakodnevnoj ishrani?\nUmesto konzumacije velikih količina soka limuna koji je snažno kiseo i vodi ka promenama na zubima i želudačnim nepogodnostima, jednostavnije je konzumirati svakodnevno manje količine limunove kore. Stoga izdvajamo sledeće savete:\nDodajte narendanu koru limuna svežim voćnim sokovima\nUmesto soli, možete koristiti limunovu koru u vašim obrocima\nPrilikom pripremanja čaja, limunov sok zamenite prstohvatom njegove kore\nRendanu koru možete osušiti, te je po potrebi pridodati vašim kolačima ili marinadama\nU vodu za kuvanje pirinča ili kinoe možete spustiti limunovu koru


RTCG - Radio Televizija Crne Gore - Nacionalni javni servis :: Košarka :: Poraz Dalasa i teška povreda Pauela\nNBA 22. 01. 2020. 09:01 >> 09:08 0\nPoraz Dalasa i teška povreda Pauela\nKošarkaši Dalasa poraženi su pred svojim navijačima od Los Anđeles Klipersa 110:107, u jutros odigranom meču NBA lige. Košarkaš Dalasa Dvajt Pauel pretrpio je tešku povredu u utakmici. U klubu strahuju da bi mogla da bude povreda Ahilove pete.\nOdlučujuće poene postigao je Kavaji Lenard sa linije slobodnih bacanja šest sekundi do kraja meča.\nLenard je meč završio sa 36 poena i i 11 skokova.\nU pobjedničkom timu istakli su se i Landri Šejmet sa 18 i Lu Vilijams sa 16 poena.\nU ekipi Dalasa najbolji je bio Luka Dončić sa 36 poena, deset skokova i devet asistencija.\nIz Dalasa su saopštili da čekaju preglede Pauela, kako bi se utvrdio tačan stepen povrede, ali i da se plaše da je jako teška.\nPauel se povrijedio u prvoj četvrtini, kada je posrnuo prilikom driblinga, te nije mogao sam da napusti teren.\nDalas Nba liga\nGolden Stejt preokretom do pobjede\nDalas: Pomen ubijenim policajcima\nUbica iz Dalasa ostavio poruku na zidu\n10. 07. 2016. 1\nTragična karijera šefa policije Dalasa\n09. 07. 2016. 1


Više od 100 pripadnika OVK dobilo poziv od Haškog suda zbog zločina na Kosovu | Radio Kosovska Mitrovica\n17. October, 2019 15:44 |\nGucati je rekao da očekuje da će ovog meseca biti podignute prve optužnice. Kosovski ministar pravde Abelard Tahiri je izjavio da je pre dve nedelje dobio poziv tribunala da dođe u Hag kao svedok.\nTahiri je rekao da su neki kosovski zakoni izazvali probleme sudu u Hagu. Imamo obaveze prema našim građanima, jer nisu svi u stanju da putuju u Hag, a i potrebna im je odbrana, što bi mi, kao država, trebalo da im osiguramo, izjavio je Tahiri.


Formirana komisija za analizu bezbednosnog sektora CG\nPODGORICA – Biro za operativnu koordinaciju, kome je predsedavao koordinator bezbednosnih službi i potpredsednik vlade Dritan Abazović, odlučio je danas da formira Komisiju za analizu rezultata bezbednosnog sektora u vezi sa događajima na Cetinju proteklog vikenda.\nKako je saopšteno iz vlade, na sednici Biroa doneta je Odluka o formiranju Komisije za analizu rezultata operativnog usklađivanja organa obaveštajno-bezbednosnog sektora.\nSednicu Biroa je sazvao Abazović, a prisutni su bili Sergej Sekulović, ministar unutrašnjih poslova, Dražen Burić, v.d. vrhovnog državnog tužioca, Saša Mašković, v.d. pomoćnika direktora za Sektor za finansijsko-obaveštajne poslove i Miodrag Laković, savetnik potpredsednika vlade za nacionalnu bezbednost.\nKako se navodi, Buruć je prvi izvestio o aktivnostima koje preduzima Tužilaštvo u vezi događaja na Cetinju. Nakon v.d. VDT-a, svoj osvrt imali su i direktor UP Zoran Brđanin i direktor ANB-a Dejan Vukšić.\nBrđanin, Burić v.d. VDT-a, izvestili su koordinatora Biroa o događajima na Cetinju, radnjama koje su preduzete i koje će biti preduzete do naredne sednice Biroa.


Nekretnine , Čajetina 0 prodaja 950,000€ , 335914 | SrNe Nekretnine\nID nekretnine: 335914\nKompleks sa 4 apartmana 400 m2, je potpuno novi objekat izgrađen 2002. god. na placu od 7,65 ari ,udaljen par minuta hoda od hotela Grand i još minut do žičare.Kompleks sačinjava dvospratna vila sa parkingom, depandansom i etno restoranom. Tu su još i pečenjara, ražanj i roštilj u dvorištu ispred kafane, ostava za zimsku opremu, pomoćne prostorije sa zamrzivačima, mašina za pranje i sušenje veša, mašinu za pranje posuđa, aparat za hleb.. Šifra:14828\nBroj poseta #335914


Siromaštvo sve češće u BiH - www.vecernji.ba\n23. listopada 2018. u 21:10 1 komentara 363 prikaza\nPrema istraživanju Eurostata, uspoređivanjem 28 država članica EU, tri članice EFTA-e (Island, Norveška i Švicarska), pet zemalja kandidata za članstvo u EU (Crna Gora, Makedonija, Albanija, Srbija i Turska) i jednog potencijalnog kandidata (BiH), Bosna i Hercegovina je na pretposljednjem mjestu najsiromašnijih zemalja Europe, a jedina iza je Albanija, pišwe Večernji list BiH.\nSlužbene statistike pokazuju da su većina radnika i skoro svi umirovljenici u zoni siromaštva, a kada se ovome dodaju nezaposleni i korisnici socijalne pomoći dobije se potpuna socijalna slika o BiH. Podaci Eurostata smatraju se najrelevantnijim za ocjenu životnog standarda jer se uzima u obzir BDP po glavi stanovnika s tekućim cijenama. Svaki drugi stanovnik BiH isključen je iz društva na jednoj ili više osnova, pokazuju sva relevantna istraživanja o siromaštvu. Ako se situacija sagleda na osnovi mjerila, koja se koriste za procjene rizika u EU, stopa siromaštva u BiH dostiže razinu od 58% socijalno isključenih, dok je broj osoba pogođenih siromaštvom i socijalnom isključenosti na razini EU-a u 2016. bio 23,5% stanovnika. Ovi podaci navedeni su u istraživanju “Žene i siromaštvo u dokumentima EU i BiH” koje je nedavno predstavljeno. Po tom istraživanju, riziku od dohodovna siromaštva u BiH izloženo je čak 32,4% stanovništva ili oko 1,5 mil. ljudi, dok je nešto više od 890.000 ili gotovo petina stanovništva teško materijalno uskraćena. Kao teško materijalno uskraćena smatraju se ona kućanstva koja sebi ne mogu priuštiti bar 4 od ukupno 9 stvari i usluga koje su nužne za pristojan život (otputovati na tjedan godišnjeg odmora, kupiti automobil, kupe telefon, televizor u boji te perilicu za rublje, imati jedan mesni obrok svaki drugi dan, osigurati odgovarajuće grijanje stana, podnijeti iznenadne financijske troškove ili, čak, platiti obveze kao što su stanarina, rate kredita i režije.\nU praksi još i gore\nOni koji u BiH izravno rade sa siromašnima ističu da je na terenu situacija još lošija.\nSa siromaštvom, bolešću i sličnim problemima susreću se izravno u radu i tvrde da je to na terenu sve mnogo teže nego što izgleda kroz brojke. Samo potrebe za hranom su daleko veće, a da ne govorimo o potrebi ljudi za njegom i pomoći.•\nKljučne riječi siromaštvo\nMožete li izbrojati legitimne siromahe i reći koliko je legitimnih Hrvata siromašno, a koliko legitimnih Bošnjaka. Bolesnici samo se borite za fotelje i zna se da je Bošnjački narod % najviše nezaposlenih. O tome ovaj list neće pisati.


Saradnja - Šumarski fakultet : Šumarski fakultet\nŠumarski fakultet > Odseci>Pejzažna arhitektura i hortikultura>Saradnja\nUniverziteti, fakulteti, instituti:\nTehnološki univerzitet u Beču – Institut za urbanizam i pejzažnu arhitekturu;\nSlovački tehnički univerzitet – Institut za vrtnu i pejzažnu arhitekturu, Bratislava\nUniverzitet Korvinus, Fakultet za pejzažnu arhitekturu, Budimpešta\nMetropolitan univerzitet u Mančesteru, Departman za pejzažnu arhitekturu\nUniverzitet poljoprivrednih nauka, Departman za planiranje predela, Alnarp, Švedska\nEFICEEC-EFISEE c/o, Univerzitet prirodnih resursa i životne sredine, Beč, Austrija\nFakultet za poljoprivredu i prirodne resurse, odsek šumarstva, Univerzitet Mičigen, SAD\nUniverzitet u Ljubljani, Biotehnički fakultet – Odsek za pejzažnu arhitekturu\nUniverzitet u Sarajevu ‒ Šumarski fakultet\nInstitut za pejzažni menadžment, Albert–Ludvig, Frajburg, Nemačka\nUniverzitet u Beogradu: Arhitektonski, Geografski , Građevinski fakultet i Filozofski fakultet .\nUniverzitet u Novom Sadu, Poljoprivredni fakultet – Departman za voćarstvo, vinogradarstvo, hortikulturu i pejzažnu arhitekturu ; Departman za biologiju i ekologiju\nInstitut za pesticide i životnu sredinu, Beograd‒Zemun\nMinistarstvo poljoprivrede i zaštite životne sredine, Urbanistički zavod, Zavod za zaštitu spomenika kulture, Zavod za zaštitu prirode Srbije.\nOrganizacije i udruženja:\nHUA – Hrvatska udruga za arborikulturu\nKrajinska arhitektura iz Ljubljane\nInternacionalno udruženje za geometriju i grafiku (ISGG)\nSrpsko udruženje za geometriju i grafiku (SUGIG)\nAktivni smo i na međunarodnom planu, prevashodno kroz Evropski savet škola pejzažne arhitekture (ECLAS), čiji smo aktivni član. Isto tako, naši nastavnici i saradnici obavljaju visoke dužnosti ili su aktivni članovi u različitim međunarodnim institucijama i telima, među kojima su Evropska federacija pejzažnih arhitekata (IFLA Europe), Međunarodna federacija pejzažnih arhitekata (IFLA) i Međunarodno udruženje za hortikulturalnu nauku (ISHS). Naši studenti su veoma aktivni u Evropskom udruženju studenata pejzažne arhitekture (ELASA). U Beogradu su bili i domaćini, a u inostranstvu su učestvovali u različitim aktivnostima. U skladu sa politikom Fakulteta, naši studenti su ohrabreni da često koriste mogućnosti međunarodne razmene studenata. slike\nOdsek za pejzažnu arhitekturu i hortikulturu bio je i deo trogodišnjeg TEMPUS LENNE projekta (2005‒2009), čiji cilj je bio formiranje strukture i sadržaja dvogodišnjeg Master programa – Planiranja i upravljanje. Rukovodilac projekta bila je prof. dr Jasminka Cvejić.\nJKP „ZELENILO BEOGRAD”, Beograd, Usluge zdravstvenog pregleda biljaka, narudžbenica broj 96 od 16. 9. 2016. god. Rukovodilac: prof. dr Milka Glavendekić.\nJKP „ZELENILO BEOGRAD” Beograd, Projekat analize zdravstvenog stanja tri stabla koprivića sa preporukom mera nege, broj prihvaćene ponude 01-1014/2 od 13. 11. 2015. god. Rukovodilac: prof. dr Milka Glavendekić.\nJ.P. DIREKCIJA ZA IZGRADNJU GRADA POŽAREVCA, Požarevac, Izrada analize zdravstvenog stanja stabala na lokaciji „Gradskog parka” i „Sunčanog parka” sa projektom rekonstrukcije, broj javne nabavke NMV 1.2.131/2015, od 10. 12. 2015. godine, Sunčani park – projekat broj 01-1560/2, Gradski park ‒ projekat broj 01-1560/3, april, 2016. Rukovodilac: prof. dr Milka Glavendekić.\nStudija zaštite ‒ Spomenik prirode „Lipovička šuma ‒ Dugi rt”. Rukovodioci: prof. dr Nenad Stavretović, Dragana Ostojić i Ana Vuković.\nGlavni projekat rasadnika za proizvodnju sadnica za rekultivaciju deponija TE „Nikola Tesla” u Obrenovcu, 2011. Rukovodilac: prof. dr Nenad Stavretović.\nKOMUNALNO STAMBENO JAVNO PREDUZEĆE „BUDVA”, Budva, Pregled zdravstvenog stanja ukrasnih biljaka u drvoredima na javnim zelenim površinama, Ugovor broj 6984/1 od 31. 8. 2010. godine. Rukovodilac: prof. dr Milka Glavendekić.\nStudija zaštite ‒ Spomenik prirode „Obrenovački Zabran”, 2010. Rukovodioci: prof. dr Nenad Stavretović i Milena Lazarević.\nStudija zaštite ‒ Spomenik prirode „Zvezdarska šuma”, 2010. Rukovodioci: prof. dr Nenad Stavretović i Marija Trikić.\nZAVOD ZA ZAŠTITU PRIRODE R. SRBIJE, Beograd, Pregled zaštićenog stabla „Šam dud” u Pećkoj patrijaršiji zajedno sa Bodo Siegert (Bodo Siegert), ovlašćenim stručnjakom za negovanje i statiku drveća. Ugovor broj 02-2293/3 od 24. 9. 2010. Rukovodilac: prof. dr Milka Glavendekić.\nStudija ocene postojećeg stanja kvaliteta biljnog materijala parkovske površine „Mali park” u Obrenovcu, 2007. Rukovodilac: prof. dr Nenad Stavretović.\nStudija ocene postojećeg stanja kvaliteta biljnog materijala Centralnog trga u Obrenovcu, 2007. Rukovodilac: prof. dr Nenad Stavretović.\nStudija ocene stanja drvorednih sadnica užeg centra Obrenovca, 2007. Rukovodilac: prof. dr Nenad Stavretović.\nProstorni plan opštine Kladovo. Tema: Prirodne karakteristike opštine Kladovo; Strategija zaštite prirode i resursa; Priroda opštine Kladovo – sistemi i vrednosti, Koncepcija razvoja (zaštita prirode i prirodnih resursa); Smernice planske razrade (pravila i propozicije); Mere i instrumenti za ostvarivanje integralne zaštite prirode i prirodnih resursa prioritetni projekti), 2006, Kladovo. Rukovodilac: prof. dr Jasminka Cvejić.\nStudija opravdanosti osnivanja rasadnika za proizvodnju sadnica za rekultivaciju deponija pepela i šljake TE „Nikola Tesla” u Obrenovcu, 2005. Rukovodilac: prof. dr Nenad Stavretović.\nGlavni projekat uređenja zelenih površina ‒ drvoreda u Kostolcu, Termoelektrana Kostolac, 2004. Rukovodilac: prof. dr Ljiljana Vujković.\nConsultant on Training program for gardening and green area planning, Swedish International Development Cooperation Agency (Sida), OPTO International AB, Topola Rural Development Program, Serbia, 2004. Rukovodilac: prof. dr Nenad Stavretović.\nConsultant on Training program for green sportfields maintenance, Swedish International Development Cooperation Agency (Sida), OPTO International AB, Topola Rural Development Program, Serbia, 2004. Rukovodilac: prof. dr Nenad Stavretović.\nConsultancy services as the Dessigner for the Landscaping for of the Area around the Karadjordjes barracks International Development Cooperation Agency (Sida), OPTO International AB, Topola Rural Development Program, Serbia, 2004. Rukovodilac: prof. dr Nenad Stavretović.\nProstorni plan posebne namene za Park prirode „Golija”, Zaštita i unapređenje predela Parka prirode Golija, Tema II: Šume i šumarstvo u Parku prirode, Centar za planiranje ‒ CEP, 2003–2004, Beograd. Rukovodilac: prof. dr Jasminka Cvejić.\nJ.P. „VOJVODINAŠUME“, Projekat: „Uporedna proučavanja diverziteta zglavkara u zaštićenim šumama područja Obedske bare i privrednim šumama u okolini”, Ugovor broj 01-2800/1 od 07.05. 2003. Rukovodilac: prof. dr Milka Glavendekić.\nIdejni projekat pejzažno-arhitektonskog uređenja P.K. „Cementara”, 2002–2003, Pljevlja. Rukovodilac: prof. dr Jasminka Cvejić.\nIdejni projekat pejzažnog uređenja porte crkve sv. Ilije i crkve brvnare u Vraniću, grad Beograd, Sekretarijat za kulturu, Beograd, jun 2014. Rukovodilac: dr Nevena Vasiljević.\nStrategija prostornog razvoja Republike Srbije, studijsko-analitičke osnove strategije prostornog razvoja Republike Srbije, vrednosti predela i fizičke strukture naselja Srbije kao elementi kulture i identiteta. Agencija za prostorno planiranje, Ministarstvo za zaštitu životne sredine i prostorni razvoj Republike Srbije, 2008–2009. Rukovodilac: mr Nevena Vasiljević.\nTipologija predela Beograda za potrebe primene Evropske konvencije o predelima, gradski Sekretarijat za zaštitu životne sredine, Beograd, 2008. Rukovodilac: prof. dr Jasminka Cvejić.\nGlavni projekat adaptacije i sanacije Pionirskog parka u Beogradu, grad Beograd, 2007–2008. Rukovodilac: prof. dr Ljiljana Vujković.\nGlavni projekat adaptacije i sanacije Gradskog parka u Zemunu, grad Beograd, 2007. Rukovodilac: prof. dr Ljiljana Vujković.\nZelena regulativa Beograda, Javno urbanističko preduzeće „Urbanistički zavod Beograd”, gradski Sekretarijat za zaštitu životne sredine, Beograd, 2006–2008. Rukovodilac: prof. dr Jasminka Cvejić.\nProstorne osnove za zaštitu predela očuvanih prirodno-istorijskih vrednosti na teritoriji Beograda u skladu sa Evropskom konvencijom o predelima, grad Beograd, 2006–2007. Rukovodilac: prof. dr Jasminka Cvejić.\nProjekat rekonstrukcije javnog zelenila centralnog dela Beograda u cilju ekološke revitalizacije i očuvanja prirodnih, kulturno-istorijskih, prosvetnih i estetskih vrednosti grada, Ministarstvo za zaštitu prirodnih bogatstava i životne sredine republike Srbije, Beograd, 2003. Rukovodilac: prof. dr Nebojša Anastasijević.\nGeneralni urbanistički plan Beograda 2021. Sistem zelenih površina i zaštita prirode i prirodnih dobara, javno urbanističko preduzeće „Urbanistički zavod Beograd”, 2001‒2003. Rukovodilac: prof. dr Jasminka Cvejić.\nRasadnik „Milan Topalović”, Lipolist\nRasadnik „Braća Topalović”, Lipolist\nRasadnik „Lepo polje”, Liplje, Ljig\nRasadnik „Džambula”, Subotica\nRasadnik „Manojlović”, Počekovina\nRasadnik „Žića”,Veliki Šiljegovac\nRasadnik BIOJela, Veliki Šiljegovac\nRasadnik „Omorika”, Sremčica\n„Zeleni hit”, Novi Beograd\nPoljoprivredna škola PK „Beograd”\nPoljoprivredna škola „Sonja Marinković”, Požarevac\nTehnička škola „Drvoart”\nNaturalist d.o.o, Beograd


LENDEJL IZ „ODBOJKE“ U POSLJEDNJOJ SEKUNDI ZA POBJEDU PARTIZANA – Slobomir – Internet, Radio i TV stanica ; najnovije vijesti iz BiH i regiona\nPočetna / SPORT / LENDEJL IZ „ODBOJKE“ U POSLJEDNJOJ SEKUNDI ZA POBJEDU PARTIZANA\nLENDEJL IZ „ODBOJKE“ U POSLJEDNJOJ SEKUNDI ZA POBJEDU PARTIZANA\n6. јануара 2019.\tSPORT, VIJESTI Ostavite komentar 132 Pregledi\nKošarkaši Partizana pobedili su Mornar 75:73 u dramatičnom meču 14. kola ABA lige u dvorani „Aleksandar Nikolić“.\nPartizan je uspeo da se revanšira ekipi iz Bara za poraz u oktobru prošle godine kada je Mornar trijumfovao 97:94.Aleksej Nikolić je do ove utakmice imao svega 17 odsto šuta za tri poena, ali se u prvoj četvrtini meča bar na nekoliko minuta pretvorio u Stefa Karija i pogodio tri od četiri šuta.\nCentar Đorđe Gagić je u tim trenucima malo „razmrdao“ ekipu Partizana, koja je dobro krenula drugu četvrtinu – poenima Gagića i trojkom Pejdža za 23:14.\nRenfro tada „gasi požar“ trojkom, a Partizan vraća razliku na onu iz prvog dela. Mornar je do kraja treće četvrtine postepeno „topio“ prednost domaćina, Mijović je iskoristio nekoliko slobodnih bacanja i Mornar je dva minuta pred kraj treće četvrtine prišao opet na dva razlike – 51:49.\nPartizan sada ima osam pobeda i šest poraza, dok se Mornar nalazi u „donjem domu“ ABA lige sa pet pobeda i devet poraza.\nPrethodni SVIJET SE OPROSTIO OD ŠEKULARCA: „KRALJ DRIBLERA, BELI PELE“\nSljedeći NAJSREĆNIJE GODINE ŽIVOTA 23. I 69.


Disaster Recovery na Cloud način -\nRazvoj tehnologije u poslednjih deset godina suštinski je olakšao manipulaciju podacima i računarskim resursima. Koncepti koji su do pre samo par godina bili nezamislivi, sada su svuda oko nas i svakodnevno se susrećemo sa sve inovativnijim primenama u najrazličitijim granama industrije. Razvojem tehnologije, promenila se i paradigma dostupnosti novih tehnologija, pa tako ona više nije privilegija najvećih korporacija, već svakodnevica ogromnog broja sasvim običnih korisnika. Tokom vremena, izdvojio se naziv Cloud koji oslikava tu novu paradigmu – servis sada i ovde, a podaci i resursi „tamo negde“.\nNa tom Cloud talasu našli su se i oni koji su se, dodavajući nazivima ono „as a service“, nadali da će time uskočiti u taj brzi voz modernih usluga kojima izraz Cloud daje sveopštu definiciju – pouzdano i isplativo. No, iza svake usluge, posebno u segmentu biznis korisnika, stoji čovek, odnosno tim profesionalaca koji biraju iz nepreglednog spektra novih tehnologija odgovarajuće i primenjive elemente, prilagođavaju ih i omogućavaju korisnicima zaokružen servis koji, tek tada, ispunjava tu rigoroznu percepciju kvaliteta i upotrebljivosti Cloud usluga.\nDisaster Recovery, kao tema, i u domaćim IT krugovima nije novina. Mnoge kompanije su, podstaknute inicijativama proizvođača hardvera, ovom važnom problemu pristupile po navici i inerciji kao i uvek do sada – nabavili su hardver, kupili odgovarajuće softverske licence i precrtali tu temu kao završenu. Ciklusi investicija u IT postaju sve kraći i oprema nabavljena pre par godina postaje nepodesna i zahteva nova ulaganja u proširenje kapaciteta i opšte povećanje potrebnih resursa.\nCloud koncepti omogućavaju kompanijama da zamene beskonačne cikluse investicija, sagledivim i predvidivim operativnim troškovima bazirani na premisi „plaćaš koliko trošiš“, što je u slučaju DR usluga baš ono što je nedostajalo. Ulaganja u DR su neophodna tema svake kompanije, ali, budimo iskreni, havarije epskih razmera se ne dešavaju baš svaki dan. Vremenom, opravdavanje velikih budžeta za ovu namenu biva sve teže, a u vreme nepovoljnih ekonomskih tendencija često spadaju u grupu koja se najčešće i najlakše „seče“. Do prve havarije.\nFer cenovni model Cloud usluga omogućava IT menadžerima da „podignu lestvicu“ i povećaju stepen zaštite podataka i IT sistema, ostajući u razumnim nivoima troškova. Cloud servisi u domenu Data Recovery usluga kreću se od bazičnih replikacija podataka kako na nivou storage sistema, tako i na nivou najrazličitijih aplikacija. Na ovaj način, korisnik u slučaju havarije na primarnoj IT lokaciji štiti svoje podatke i obezbeđuje da „dan posle“ ne bude toliko siv, koliko to može da bude.\nIskustva kompanija koje su preživele havarije govore da sama činjenica da su podaci „živi i zdravi tamo negde“ često ne znači puno. Percepcija koliko je zapravo skup downtime u takvim situacijama se iz korena menja. Dok pre havarije „sat vremena ili pet minuta“ garantovane dostupnosti ne pravi veliku razliku, kad havarija nastupi deluje kao pitanje svih pitanja. Iz tog razloga, kompanijama se nudi mogućnost zakupa kompletne stand-by infrastrukture koja, po komandi, postaje dostupna u svoj veličini neophodnih resursa kako bi se rad IT servisa nastavio nezavisno od stepena havarije na primarnoj lokaciji.\nDisaster Recovery servisi kompanije Mainstream prave se i realizuju „po meri“ korisnika. Korišćenjem hibridnih Cloud rešenja korisnicima je na raspolaganju širok spektar usluga, od replikacije podataka na nivou storage sistema, preko aplikativnih replikacija različitih RDBMS rešenja (Oracle, MS SQL), Microsoft AD i Exchange infrastrukture, do kompletne stand‑by virtuelizovane serverske infrastrukture koja podržava sve standardne virtuelizacione platforme (VMware, HyperV, Citrix XenServer).\nZašto se sve više menadžera odlučuje za cloud? 19 јуна, 2015


Ocena ustavnosti presude Vrhovnog suda Kosova Rev. br. 308/2015 od 12. januara 2017. godine - Ustavnog Suda\nOcena ustavnosti presude Vrhovnog suda Kosova Rev. br. 308/2015 od 12. januara 2017. godine\nbr. predmeta KI 24/17\nKI 24/17, Ocena ustavnosti presude Vrhovnog suda Kosova Rev. br. 308/2015 od 12. januara 2017. godine\nKI 24/17, Podnosilac Bedri Salihu\nPresuda od 27. maja 2019. godine, objavljeno 24. jula 2019.godine\nKljučne reči: Individualni zahtev, neobrazložena sudska odluka, (ne)pristrasan sud\nPodnosilac zahteva je naveo da je osporena presuda, odnosno Presuda [Rev. nr. 308/2015] od 12. januara 2017. godine, doneta uz povredu njegovih osnovnih prava i sloboda koje su zagarantovane u članu 31 [Pravo na pravično i nepristrasno suđenje] Ustava u vezi sa članom 6. (Pravo na pravično suđenje) Evropske Konvencije o Ljudskim pravima, jer, po podnosiocu zahteva, osporena Presuda (i) nije primenila Presudu Suda u slučaju KI18/16 i samim tim, nastavlja da ne ispunjava standarde jedne obrazložene sudske odluke; i (ii) doneta je od strane jednog pristrasnog suda, jer je sastav Veća za odlučivanje Vrhovnog suda bio identičan sa Većem koje je odlučilo i prvi put u njegovom slučaju, i to putem Presude [Rev.nr.308/2015] od 12. novembra 2015. godine, a koje je Sud proglasio nevažećim u slučaju KI18/16.\nU vezi sa prvim navodom, Sud je utvrdio da je Presuda Vrhovnog suda [Rev. br. 308/2015] od 12. januara 2017. godine nije ispravila nepdostatke utvrđene presudom Suda u slučaju KI18/16; i samim tim, nastavlja da ne ispunjava standarde jedne obrazložene sudske odluke kao što je to zagarantovano članom 31. Ustava u vezi sa članom 6. Evropske Konvencije o Ljudskim pravima, proglašavajući istu nevažećom i vraćajući slučaj podnosioca zahteva po drugi put na ponovno odlučivanje u Vrhovni Sud.\nSa druge strane, u vezi sa drugim navodom podnosioca zahteva, odnosno u vezi sa navodima koji se tiču jednog nepristrasnog suda, Sud je razmotrio (i) opšte principe Evropskog Suda za Ljudska Prava u vezi sa kriterijumima za ocenu nepristrasnosti jednog suda; (ii) koncept subjektivne i objektivne nepristrasnosti suda; (iii) praksu Evropskog Suda za Ljudska Prava u aspektu procene nepristrasnosti jednog suda, odnosno koncepta “legitimnih sumnji” i činjenice da iste trebaju biti “objektivno opravdane” na način da bi se mogla utvrditi nepristrasnost jednog suda; (iv) odgovarajuće sudske prakse u vezi sa određivanjem sudskih tela/veća u istom sastavu za ista sudska pitanja; i na kraju je utvrdio da (v) iako je presuda Vrhovnog Suda [Rev. nr 308/2015] od 12. januara 2017. godine , doneta od strane istog sastava Veća, koje je takođe odlučivalo u prethodnoj Presudi, odnosno, u Presudi [Rev.308/2015] od 12. novembra 2015. godine, rezultirajući tako “legitimnim sumnjama” u vezi sa nepristrasnošću suda, po proceni Suda, ove sumnje, u okolnostima ovog konkretnog slučaja, nisu “objektivno opravdane”.\nKao zaključak, u skladu sa članom 113.7 Ustava, članom 20. Zakona i pravilima 56 (1) i 74 (1) Poslovnika o radu, jednoglasno, na sednici od 27. maja 2019. godine, Sud je proglasio zahtev prihvatljivim, utvrdio je da je bilo povreda člana 31 Ustava a u vezi sa članom 6. Evropske Konvencije o Ljudskim pravima i proglasi je nevažećom Presudu Vrhovnog suda [Rev. nr. 308/2015] od 12. januara 2017. Godine, zbog toga što sudska odluka nije obrazložena.


Najavila "povlačenje sa estrade": Biću konobarica! (VIDEO) | Muzika\nNajavila "povlačenje sa estrade": Biću konobarica! (VIDEO) | Mondo Portal\nNajavila "povlačenje sa estrade": Biću konobarica! (VIDEO) 16 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n23.04.2020. / 09:09\nIzvor mondo.rs 23.04.2020. / 09:09\nPevačica Luna Đogani otkrila da je estrada uopšte ne zanima, ali i da je umorna od toga da je "jure fanovi i mediji".\nIzbacila je par pesama, nastupala nekoliko meseci i "umorila se".\nUčesnica rijalitija Zadruga Luna Đogani, otkrila je da se "povlači sa estrade", ali i planove za budućnost bez muke i stresa.\n"Prestajem da se bavim pevanjem i povlačim se sa estrade. Ne želim više da budem poznata, jer ja ne znam da se nosim s tim. Moram da razmislim čime ću da se bavim kada izađem iz Zadruge", pričala je pevačica pred Pinkovim kamerama i nastavila:\n"Oduvek sam maštala da budem konobarica na Ibici. Estrada me nikad nije zanimala, nisam za scenu, ne uživam u svemu tome".\nLuna je otkrila i da se ne oseća dobro u poslednje vreme zbog prevelike količine stresa i rekla: "Nisam dobro, opet sam psihički loše i pijem antidepresive. Želim da izlečim dušu i telo, a to ne mogu kada me jure fanovi i mediji. Želim da odem na neku planinu, da muzem krave i orem njive. Proklinjem dan kada sam postala poznata".\nGolubovića ipak gledamo u Zadruzi?\nLjuba Pantović o navodima da je David udario Anu Korać!\n29.04.2020. / 19:36\nDobra da pere čaše i flaše...\n25.04.2020. / 16:27\nJel ova stvarno bila na estradi? Pa mi nismo onda normalni.\n25.04.2020. / 15:05\nNe zna pevati. I bolje da se okani pevanja.


01.02.2014. ODRŽAN JE TREĆI EDUKATIVNI SEMINAR ZA TRENERE I SUDIJE I JEDNODEVNE PRIPREME ZA REPREZENTATIVNE KANDIDATE KSUS – Karate savez uže Srbije\nKALENDAR AKTIVNOSTI KSUS\nKALENDAR AKTIVNOSTI KFS\nISPITNI PROGRAM ZA ZVANJA\nREGISTAR VERIFIKOVANIH ZVANJA\n01.02.2014. ODRŽAN JE TREĆI EDUKATIVNI SEMINAR ZA TRENERE I SUDIJE I JEDNODEVNE PRIPREME ZA REPREZENTATIVNE KANDIDATE KSUS\nDana 01.02.2014. godine u Kragujevcu u Hotelu „Šumarice“, u organizaciji Karate federacije Srbije , održane su jednodnevne pripreme za reprezentativne kandidate regiona uže Srbije uzrasta, kadeti, juniori i mlađi seniori, u borbama i katama, za predstojeća međunarodna takmičenja.\nNa ovim pripremama učestvovalo je 80 reprezentativnih kandidata, a stručnim radom rukovodili su : selektor – Goran Šćepanović, kao i nacionalni treneri – Roksanda Atanasov (borbe) i Žarko Radovanović (Kate). Gost seminara je bio i Dragan Atanasov – zamenik ministra za sport Republike Srbije , koji je održao veoma kvalitetno predavanje, na temu primene džudo tehnike u trenažnom procesu karate sporta i kao instruktor džudoa, praktično demonstrirao tehnike bacanja sa učesnicima seminara.\nU sklopu priprema održano je treći po redu edukativni seminar za trenere i sudije , na temu „IZMENE I DOPUNE SUDIJSKIH PRAVILA“.\nPredavač je bio predsednik Evropske sudijske komisije G-din Primož Debenak, koji je kroz video prezentaciju , u teorijskom i praktičnom delu održao vrlo kvalitetno predavanje , kome su prisustvovale sudije i treneri iz Karate federacije Srbije.\nUZRASNE I TEŽINSKE KATEGORIJE\nNACIONALNI TURNIRI SRBIJE\non line TRENING 1 on line TRENING 2 on line TRENING 3 on line TRENING 4 on line TRENING 5 on line TRENING 6\n© 2022 Karate savez uže Srbije


Darko Šarić na današnjem suđenju rekao zameniku specijalnog tužioca: TI SI LOPOV! | Novosti.RS\nNovosti Online / J .D. Lj.\nčetvrtak, 04. 06. 2020. u 11:46\nDanašnji pretres Darku Šariću i optuženima za tzv. pranje novca bio je vrlo “dinamičan” i prožet brojnim sitnim opaskama i nesuglasicama u sudnici Specijalnog suda u Beogradu.\nJednog trenutka prvooptuženi Darko Šarić, kada je dobio reč, obratio se zameniku specijalnog tužioca Saši Ivaniću i rekao:\n-Nije moj običaj da se ovako izjašnjavam, ali moram da kažem. Ti si lopov! Uzeo si moju imovinu i dao je Nebojši Joksoviću koji sad 5 hektara na Zlatiboru prodaje za milione. Zato je i dobio status svedoka saradnika.\nPročitajte još: Očekuje blažu presudu i - treće dete: Darko Šarić u sudnici ne skida osmeh\nZbog ovakvog ponašanja sudija je Šarića kaznio sa 150 hiljada dinara.\nDetaljnije pročitajte u sutrašnjem izdanju “Novosti”.\na gde je pogrešio zašto novčana kazna?\nJa cu dati 300 hiljada dinara.jer je Darko upravu


O uslovima rada u umetnosti / Prezentacija istraživanja i diskusija – ULUS\nO USLOVIMA RADA U UMETNOSTI / Rezultati istraživanja i diskusija\nlive streaming preko ULUS-ovog YouTube kanala, ponedeljak, 15. mart 2021. godine od 17 časova\nDecenije tranzicije obeležene su redefinisanjem polja rada u smislu njegove deregulacije, izostanka garantovanih minimalnih radnih prava, socijalne zaštite i sigurnosti. Dominacija finansijskog sektora uslovila je da zarada dolazi više iz tržišne špekulacije, a manje kao naknada za realno obavljeni rad koji pritom postaje nevidljiv i potplaćen. Sa promenom društvenih i ekonomskih paradigmi rad u kulturi i umetnosti izgubio je suštinsku važnost za društvo (što se očituje u smanjenim državnim ulaganjima u ovaj sektor), a njena vrednost sagledava se u kapacitetu koji pokazuje za ostvarivanje profitnih interesa.\nKategorije: Aktivnosti, Događaji, Saopštenja i informacije 12. марта 2021.\nOznake: Debatni progamprojekat-ULUS\nPRETHODNAPrevious post:Zvanična poseta pomoćnika ministra za savremeno stvaralaštvo i tehničke izmene u radu ULUS-aSLEDEĆANext post:Podržite ULUS donacijom ili drugim oblikom pomoći!


Iran: Emirati i Bahrein odgovorni za ozbiljne posledice sporazuma sa Izraelom - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Iran: Emirati i Bahrein odgovorni za ozbiljne posledice sporazuma sa Izraelom\nPredsednik Irana Hasan Ruhani izjavio je danas da će Bahrein i Ujedinjeni Arapski Emirati (UAE) biti jedini „odgovorni za ozbiljne posledice“ normalizacije svojih odnosa sa Izraelom.\n0Piše: Beta-AFP 16. septembra 2020. 12.03\nU govoru prenošenom preko televizije, dan posle potpisivanja sporazuma o normalizaciji odnosa između Izraela i dve zemlje Zaliva, uz posredovanje predsednika SAD Donalda Trampa, Ruhani nije zapravo pomenuo te arapske zemlje Zaliva po imenu.\nOn je kritikovao „određene zemlje u regionu“ čiji „lideri ne razumeju ništa o religiji i ignorišu svoj dug prema palestinskoj naciji“, upitavši kako su se mogle približiti Izraelu.\nPočetkom septembra je vrhovni iranski vođa Ali Hamnei optužio Emirate da su „izdali muslimanski svet, arapske zemlje, države u regionu i Palestinu“, pristavši da normalizuju svoje odnose sa jevrejskom državom.\nU subotu je Ministarstvo spoljnih poslova Irana optužilo bahreinsku monarhiju da je „saučesnik u zločinima cionističkog režima“.\nOd Islamske revolucije 1979. Iran nije propuštao mogućnost da ponovi privrženost odbrani palestinskih ciljeva.\nBahrein, emirati, Iran, Izrael


OVA BOLEST KOSI ŽENE U SRBIJI, A VAKCINA POSTOJI! Najznačajnije otkriće današnjice KOŠTA 400 EVRA\nAutor: Glas javnosti 11.01.2022. u 16:30\nRak grlića materice, koji kosi žene u Srbiji, mogao bi da se spreči vakcinom, a do ovog, kako neki lekari kažu – najznačajnijeg otrića današnjice, veoma teško i doći.\nRak grlića materice mogao bi da se spreči vakcinom protiv humanih papiloma virusa (HPV), ali ona je u našoj zemlji samo preporučena, a uz to je veoma skupa – košta oko 400 evra. Vakcina protiv HPV je na listi preporučenih od aprila ove godine, a prema aktulenom Pravilniku o programu obavezne i preporučene imunizacije stanovništva. To znači da roditelji nisu u obavezi da je daju deci, već samo ukoliko to žele.\nDokazano je da HP virus izaziva rak genitalnih organa, od kojih je najučestaliji rak grlića materice, a Srbija se nalazi u samom evropskom vrhu po broju umrlih žena – godišnje oboli oko 1.500, a umre oko 600, što nas je svrstalo na neslavno treće mesto u Evropi, odmah posle Moldavije i Litvanije. Ta zastrašujuća statistika zapravo pokazuje da se praktično svaki dan rak grlića materice otkrije kod pet žena, a nažalost, dve izgube bitku sa tom opakom bolešću.\nHPV se inače prenosi direktnim kontaktom sa zaraženom kožom i sluzokožom, najčešće tokom se*sualnog odnosa. Zbog toga bi vakcinu trebalo da prime devojčice i dečaci između 9. i 12. godine, odnosno pre stupanja u prvi se*sulani odnos. Međutim, iskustva iz domova zdravlja, prvog mesta gde bi roditelji trebalo išta o tome da saznaju pa da se onda i možda i zainteresuju, govore da toga nema.\nOTKRIVEN TEST KOJI PREPOZNAJE KARCINOM! Može da otkrije tumor i pre simptoma\n– Ne možemo baš da se pohvalimo da je kod nas zaživela vakcinacija dece protiv HPV infekcije, u našem domu zdravlja je tek nekoliko dece vaksinisano i to samo devojčice – kaže za „Blic“ doktorka Biserka Šutaković, načelnica pedijatrije u Domu zdravlja „Zemun“.\n– Mi već godinama unazad informišemo roditelje o važnosti ove vakcine, ali sigurno je da bi veća zainteresovanost nastupila kada bi se kupovina vakcine finansirala iz Fonda – navodi dr Šutaković i dodaje da apsolutno podržava ideju da vakcina protiv HPV infekcije postane obavezna u kalendaru vakcinacije.\nKARCINOM U DOBA KORONE: Ivani (47) su rekli da ima TRI MESECA ŽIVOTA, ali ona se i dalje BORI! Moja jutra i dalje SVIĆU LEPA\nTri doze vakcine – 45.000 dinara\nOsim finansijskog momenta, dodatnu poteškoću predstavlja sama procedura vakcinacije. Zbog nejasnih propisa, lekari u domovima zdravlja uglavnom odbijaju da je daju, kaže za direktorka udruženja „Roditelj“ Gordana Plemić.\n– Roditelju su često zbunjeni kako uopše da da dođu do vakcine. Diskutabilan je takozvani hladan lanac, odnosno protokol transporta vakcine. Naime, kada roditelj donese kupljenu vakcinu u dom zdravlja, lekari nisu sigurni da li ispoštovana procedura optimalne temperature tokom skladištenja i transporta, pa zato ne mogu da preuzmu na sebe odgovornost da je detetu i daju – ističe Gordana Plemić, koja se već treću godinu za redom aktivno zalaže u kampanji „Vakcina sprečava. Srbija protiv raka grlića materice“.\nZbog toga je, kako kaže, najbolji savet roditeljima da se, pre svega, raspitaju kod svog pedijatra ili imunologa ako najbezbednije da dođu do HPV vakcine.\nNAJJAČI ANTIOKSIDANS U PRIRODI: Ova biljka ČINI ČUDA vašem telu, čuva od KARCINOMA i čisti sve TOKSINE (VIDEO, FOTO)\n– Sva spovedena istraživanja na ovu temu pokazala su efikasnost HPV vakcine. Međutim, ljudi u Srbiji su generalno nedovolljno informisani. Dodatni problem jeste, što mi nemamo svest da bi trebalo izvšiti imunizaciju ukoliko nije propisana kao obavezna – objašnjava Kon, prenosi Espreso.\nRak grlića matericekarcinom Vakcina\nNAJSAVREMENIJA TERAPIJA O TROŠKU DRŽAVE! Lista od 26 novih lekova za spas pacijenata sa karcinomom\nLEK NAM JE ISPRED NOSA: Ubica kancerogenih ćelija raste u svakoj bašti?\nJEZIVO SVEDOČENJE POZNATOG GLUMCA O BORBI SA KARCINOMOM: Zbog hemoterapije sam spao na 35 kila, cela usna šupljina mi je bila spaljena (FOTO)


Prekrasna Ellie Gonsalves karipsko-portugalskih korijena - mojusk.ba\nPrekrasna Ellie Gonsalves karipsko-portugalskih korijena\nEllie Gonsalves je australski model, a rođena je 5. februara 1990. godine u gradu Brisbaneu.\nEllie je poznata po tome što je tri puta krasila naslovnicu australskog časopisa Maxim, ali i zbog saradnje s kompanijom Guess. Također, na Instagramu je prati gotovo dva miliona osoba.\nZgodna brineta pored modelinga ima i svoju vlastitu liniju kupaćih kostima. Ona je vrlo strastvena kada je riječ o zaštiti divljih životinja, stoga je ambasadorica organizacija Australia Zoos i Wildlife Warriors.\nEllini roditelju su sa Kariba i iz Portugala, što je doprinijelo njenom jedinstvenom i prekrasnom izgledu.\nPoznata glumica otkrila zašto je pokušala da se ubije


Dan online - Sport: Revanš „jenkija” - 2019-07-11\nSport CRNOGORSKI VATERPOLISTI ZAUZELI DRUGO MJESTO NA TURNIRU U VENĐIJANGU\nMurišić jedini pogodio dva puta Revanš „jenkija” Crna Gora – SAD 4:8 (2:2, 2:3, 0:0, 0:3)\nOtvoreno plivalište u Venđijangu. Sudije: Džeremi Evan Endruz (Kanada) i Čen Zilijang (Kina).\nCRNA GORA: Lazović, Brguljan, Radović 1, Petković, Obradović, Ukropina, Janović, Đurđić 1, Ivović, Spaić, Drašković, Murišić 2, Kandić.\nSAD: Volf, Huper 1, Vavić, Obert, Halok, Stivenson 3, Daube 2, Vudhed, Bouen, Bamerc 1, Farmer, Irving, Holand.\nVaterpolisti Crne Gore zauzeli su drugo mjesto na turniru u Venđijangu. U borbi za trofej „crveni” su poraženi od Sjedinjenih Američkih Dražava. „Jenkiji” su se tako revanširali izabranicima Vladimira Gojkovića za poraz u drugom kolu (13:14). Aleksandar Ivović i drugovi su na turniru u Kini pobijedili domaćina 17:5 i Kanadu 14:8.\nCrnogorci su cijelim tokom finala bili primorani da jure protivnika. Priključak su držali u prvom poluvremenu (4:5). Za brigu Gojkoviću je što u drugoj i trećoj četvrtini njegova ekipa nije uspjela da zatrese mrežu. Tačnije, 17 minuta i 19 sekundi „crveni” nisu uspijevali da nađu put do mreže.\nUtakmica sa Sjedinjenim Američkim Dražavama je za Crnogorce ujedno bila generalna provjera za Svjetsko prvenstvo u Gvangdžuu. Crnogorci sjutra napuštaju Kinu i putuju u Južnu Koreju. Prvi meč na mundijalu vodenih sportova će odigrati 15. jula u 1.30 sati po srednjoevropskom vremenu. Pored „delfina”, rivali Crnoj Gori u grupi će biti Grčka i domaćin Južna Koreja.