NA KOSOVU SPALJUJU SRBIJANSKE PROIZVODE! Haradinaj poručio: "Porezi stoje dok Srbija ne prizna Kosovo" - GlobalCir\nNA KOSOVU SPALJUJU SRBIJANSKE PROIZVODE! Haradinaj poručio: “Porezi stoje dok Srbija ne prizna Kosovo”\n“Dok Srbija ne prizna Kosovo, porez ne treba smanjivati”, rekao je predsjednik Vlade Kosova Ramush Haradinaj, kako ga je citirala GazetaExpres. Haradinaj je to rekao danas u parlamentu, na sjednici koju je sazvalo 42 poslanika na temu “skandala i neuspjeha” u kosovskoj spoljnoj politici.\n“Samo priznanje nezavisnog Kosova od srpske države može da smanji porez”, rekao je Haradinaj na sjednici Kosovske skupštine, On je rekao i da Hashim Thaci sa Beogradom pregovora na drugačiji način, a da je njegov stav da Kosovo “samo sankcionisanjem može od Srbije da dobije priznanje”.\n“Bez ovakvog pristupa, nemoguće je postići međusobno priznavanje, niti se može postići obostrano prihvatljiv sporazum”, rekao je Haradinaj.\nNeki stanovnici Kačanika sinoć su spaljivali srpske proizvode i snimali ovu akciju, koju su objavili na društvenim mrežama, prenosi KoSSev.\nPrema njihovim riječima, ovo je došlo nakon apela za bojkot srpskih proizvoda. “Nakon apela da bojkotujemo srpske proizvode, neki Kačaničani su odlučili da spale sve srpske proizvode. Akcija je započela i sada je u toku”, rečeno je između ostalog u objavljivanju videa na albanskom sajtu Albeu.com.\nNakon što je propao pokušaj Kosova da postane član Interpola, tokom dva kruga glasanja na zasjedanju Generalne skupštine te međunarodne organizacije u Dubajiu, zvanična Priština podigla je carine na robu iz Srbije za 100 posto.\nTo je izazvalo oštre reakcije Beograda, a zbog takvog poteza Prištine održana je i hitna sjednica Savjeta za nacionalnu bezbjednost. Na toj sjednici, kakoje rekao predsjednik Srbije, odlučeno je da se sve službe u Srbiji stave u pripravnost.\nVučić je naveo da su viđeni kosovski ministri kako se slikaju u prodavnicama i kako se “hvale” da nema nijednog proizvoda iz Srbije.\nBiH: Nećemo uvoditi kontramjere Kosovu


Zima | Kriminal Koka\nArhive kategorija: Zima\nPrvi susret s baletom – Krcko Oraščić\n3 februara, 2018 kriminalkoka\tSezone, Zabava, Zima\tOstavite komentar\nKako divan uvod u novogodišnju euforiju, Piletov i moj izlazak 1na1 – Krcko Oraščić!\nPre par godina sam razvila strašnu privrženost drvenim lutkicama Krcka Oraščića. Nekako mi simbolizuju Novu Godinu i praznike i celu tu ushićenost oko budućnosti. I, narafski, našla sam jednu, pa još jednu, pa još par sitnih – za jelku – a onda je Baka preuzela uzde i sad ni ne znam koliko ih imam. Deca ih obožavaju, pa smo ih ove godine premestili sa visokog mesta na mesto ispod jelke, te su im imali pristup kad god su hteli, a to je značilo igranje sa novim figurama. A onda je neko dovoljno porastao i za pozorište, i eto, nas dva srećna.\nKarte smo rezervisali bezmalo mesec dana ranije, i jedva smo ugrabili mesta! Slagaću, mislim da ima samo 4 izvođenja i to samo u decembru, tako da imate vremena da razradite taktiku kako da dođete do karata za ovu godinu.\nBalavac nije išao s nama – još uvek ne voli glasnu muziku (mada nije nešto glasno, ali znamo se nas dvoje) i mislim da bi mu bilo naporno da sedi toliko dugo u kontinuitetu – jeste da postoji pauza, ali dva sata je dva sata, a pundravci su pundravci.\nMnogo dece, mnogo šareniša, odlična scenografija – nas dvoje smo se proveli sjajno! I Pile i ja smo se oduševili kostimima, tako da mu je trebalo samo malo podstreka da pohvata „loose ends“ kod likova za koje nismo znali ko su (podsetnik: program nabaviti PRE, ne posle predstave).\nPrepričavati je neću, ne bih mogla da dočaram sve utiske. Muzika tu igra itekakvu ulogu, a verujte mi da ne biste voleli ni da pevam ni da sviram. Ali, obojica JESU imala mali niz aktivnosti posle toga, sve vezano za Krcka i za Novu godinu, pa ćemo na to da se fokusiramo.\nPile je bati odmah ujutro referisao gde je bio i šta je radio i šta je video i koga je čuo. A onda je, da bi to i dočarao, bati crtao Krcka, Vilu Šećeru, Kralja Miševa i vojnika (oni su ostavili jak utisak – top na sceni ga je dodatno pojačao).\nZa Balavca sam pronašla zanimacije: sortiranje. Sortiraj po obliku, sortiraj po veličini i sortiraj i po obliku i po veličini. Za to vam treba 2-3-4-5 različitih oblika, u različitim veličinama. Pošto naša tema prati Krcka i novu godinu, oblici su bili Deda Mraz, Krcko, pahulje i ukrasi za jelku.\nKoju nedelju ranije (nije loše povremeno dati sebi vremena da se razmisli o nekoj temi) sam pripremila kartice za matematiku – odštampala sam pahuljice sa zadacima sabiranja i oduzimanja. Zatim sam ih plastificirala i dala mu uz male plastične pahulje, kao pomoć (em dođe kao abakus, em deca vole da rade s prstima).\nNaravno, Balavac je morao sve da isproba pre bate, ne može on da bude isključen.\nZatim smo prešli na slova – da ne kažem čitanje, iako Pile ume da čita slova i (vrlo neobično) iako čita jedno po jedno slovo, zna šta je pročitao i može rečenicu da poveže u celinu. Slike, poput Krcka i kralja Miševa treba spojiti sa natpisom, sto znači da treba da pročita i spoji pročitano sa slikom.\nA onda smo prešli na kockanje … Jerbo mora malo i zabave da bude :) Trebaju vam zvezdice iz prethodne aktivnosti i kocka. Mi smo bacali kocku naizmenično, i poklapali zvezdicama broj manji nego što bi kockica pokazala.\nZa sledeću zanimaciju vam treba brašno (ma bilo šta belo, da imitira sneg), ali kako Pile ima kontaktnu alergiju na brašno, a soli nije bilo u toj količini, njih dvojica su dobila poklopce od kutija i kukuruzno brašno da piskaraju po njemu.\nZa kraj sam pronašla odlican paket Birmingham Royal Ballet-a: stranice za bojenje, figure za isecanje, razne igrice, kao i lepo i kratko opisan nastanak „Krcka Oraščića“, ali i kako da upoznate decu od 3 godine (pa naviše) sa baletom. Oduševljena sam kako su to pametno uradili, da deci približe balet što više – eto odličnih smernica za naša pozorišta!\nOvde njih dvojica su prvo obojili, pa isekli figure, koje na mestu predviđenom za noge imaju dve rupe, pa kad provučete prstiće dobijete pravu figuricu koja šeta.\nTih listova za aktivnosti ima na sve strane. Možete praviti balerine od papira, vežbati osnovne baletske korake, identifikovati instrumente dok slušate muziku ili pričati o drugim zemljama uz arapski ili kineski ples, ili samo zajednički pogledati (poslušati) Diznijevu „Fantaziju“, gde je korišćena muzika Čajkovskog.\nA još bolje: upišite u kalendar decembar mesec i uživajte s decom.\n1na1baletKrcko Orascicmuzikapahuljezimske igrarije\nZima, zima e pa šta je! – hitići koji su nam obeležili zimu\n19 marta, 2015 kriminalkoka\tSezone, Top Lista, Zima\tOstavite komentar\n1. Tajni Deda-Mraz\nMislim da smo opet dorasli zadatku – u duhu Nove godine obradovali smo drugare. Neveni vilinsko selo a Dušanu 5u1 iznenađenca!\n2. Prvo kićenje jelke\nPrvo kojeg će zaista da se seća – iako sam htela prste da si pojedem, on je uredno otvarao sve kutije i kutijice, kačio kukice na ukrase i male figurice na jelku.\nOve godine je i Balavac dobio svoj prvi novogodišnji ukras – Pile je svake godine od kada se rodio dobio po jedan, pa tu tradiciju nastavljamo i sa batom. Na poleđini su zapisani datumi, i sanjarim da će jednog dana hteti da ih odnesu u svoj dom i da će im ceo novogodišnji doživljaj tako biti još svečaniji i draži.\n3. Prvi kućni bioskop\nI kokice pride! Pa kakav je to bioskop bez kokica (da vas ne izneverim, džedžala sam mu pored glave i mrko ih gledala da slučajno nekoj ne padne na pamet da krene da ga davi… osedeću dok ne odraste!)\nNažalost, bioskop je bio usko vezan za našu omiljenu zimsku aktivnost (bar ove zime)…\n4. Brzohodajuću Nabavku lekova i lekovitih sredstava\nStvarno mi je došlo da ih pitam da mi otvore „crtu“ kad već pola plate ostavljamo tamo. Ove zime nema šta nismo „popasli“, što mi što nama bližnji i dosta je više. Mislim da se nikad nisam toliko radovala proleću kao sada.\n5. Iskoristiti svaki momenat za zabavu\nMislim da će nam uskoro trebati novi kauč.\nI na kraju, ali ne i manje bitno –\n6. Budi potpuno očaran svetom oko sebe\nPrva predstava u pozorištu, sa punom scenografijom, svetlosnim efektima i potpuno posvećenim glumicama-lutkarkama.\nMislim da je skoro prestao da diše! Smejao se, plašio, uživao, grickao prste od nestrpljenja.. Ma ful paket!\nAma skoz preporučujemo, Pozorište Mladih – predstava „Palčica“ (koja mu se, btw, nije svidela jer se Palčica razdvojila od mame, ali je željan opet da ide u pozorište da gleda nešto drugo).\nNestrpljivo čekamo proleće – tako divne stvari imam na umu!\nPile sad ozbiljno pokušava da radi stvari koje možda i ne bi trebalo – valjda se vodi onim „Nisam znao da ne mogu da uradim, niko mi nije rekao!“\nVoli da mu se čita, i iako ne pokazuje znake da bi voleo da nauči slova, brojkama je već zaintrigiran.\nToliko energije ima (a popodne posle školice ja je nemam) da ozbiljno razmišljam o nekom sportiću, iako generalno nisam za njih kod dece njegovog uzrasta.\nOdgovara na senzibilitet druge dece – suptilno! ali odgovara. Sa komšinicom je u stanju da pocepa svet, dok drugaricu Anđelu pita da li hoće da sedne ili da li hoće da se igra, bez da je vuče ili cima kao komšinicu.\nPokušava da nas izvede iz takta skoro svaki budan momenat i priznajem da mu neretko to i uspeva. Uvek sam imala sliku opipavanja granica kao nešto fino, kao što slepi opipavaju neki predstavljeni predmet. Način na koji to Pile radi je bliži gerilskom vodu koji je rad da pogine pre nego da odustane, a pritom da napravi najveću moguću štetu u obližnjoj prodavnici stakla. Osećam li se isceđeno? – ne. Moraćete smisliti novi termin za ovo.\nMoju zimu je svašta obeležilo, ali jedino što ću pamtiti je odlazak još jedne osobe koja je činila ovaj svet malo podnošljivijim.\n„Teri Pračet (Terry Prachett 1948–2015) počeo je da radi kao novinar jednog dana 1965. godine i svoj prvi leš ugledao već posle tri sata, što je u to vreme bilo iskustvo koje je zaista nešto značilo. Pošto se oprobao u gotovo svakom poslu koji postoji u provincijskom novinarstvu, osim, naravno, praćenja fudbalskih utakmica subotom, prešao je u Central Electricity Generating Board i postao predstavnik za javnost četiri nuklearne elektrane.\nSve ovo se završilo 1987, kada je postalo očigledno da je pisanje romana o Disksvetu mnogo zabavnije od pravog posla. Od tada je broj napisanih knjiga postao dvocifren, a svaka naredna ima rezervisano mesto na top-listi bestselera. Pisao je knjige i za mlađe čitaoce. Povremeno su ga optuživali da se bavi književnošću. Govorio je da je pisanje najveća zabava koju čovek može sebi da priušti.“\nGovorio je da će pisati dok ga ne zakucaju u mrtvački sanduk – koliko se zna, držao se toga.\nNe mogu da obećam da ćete razumeti. Mogu da vam obećam da će vam čitanje njegovih knjiga biti najbolja zabava koju sebi možete da priuštite.\nbolestKićenje jelkeKućni bioskoppozorišteTajni Deda MrazTeri Pračet


Nedavno je održan Prvi Krajina film festival koji je uspio da u organizacionom smislu ujedini nekoliko gradova u Unsko-sanskom kantonu i ponudi jednu novu sliku i perspektivu usnuloj krajiškoj svakodnevnici.\nCazinjanin Adnan Bajrić je menadžer Festivala i osoba koja je, pored Harisa Samardžića umjentničkog direktora Festivala, odradila najveći dio posla. Za portal Akos.ba govori o samoj ideji organiziranja festivala, ciljevima, utiscima nakon zatvaranja i perspektivama samog projekta.\nAkos.ba: Kako se rodila ideja organizacije Krajina film festivala?\nBajrić: Samo ideju Krajina film festivala (KFF) najprije smo podijelili sa Udruženjem filmskih radnika Bosanske krajine (UFRBK) i unazad nekoliko godina uključili širok krug krajiških umjetnika u zemlji i dijaspori koji su davali foto i video podršku u afirmaciji same ideje. Jedan od glavnih ciljeva je bio da međusobno priznamo, čestitamo i nagradimo uspjehe naših Krajišnika u zemlji i inostranstvu. Krajina film festival je okupio krajiške privrednike, sportiste, naučne radnike i političare različitih opredjeljenja i uvjerenja, što nam predstavlja posebno zadovoljstvo, jer cilj udruženje Bosanska krajina jeste da da afirmiše i promoviše nauku, kulturu, sport, turizam, privredu i tehniku, te da pokuša ostvariti viziju Krajine kao najrazvijenije regije kako bi upravo takve ideje i projekti bili konstruktivni i kohezivni faktor, umjesto dnevne politike koja je često destruktivni faktor.\nBAJRIĆ: BILO JE ORGINALNO I SIMPATIČNO\nAkos.ba: Šta vam je bio glavni motiv da krenete u realizaciju ovako zahtjevnog projekta?\nBajrić: Osnovni cilj je bio da Krajina film festival uđe u kalendar svjetskih festivala, jer u ovoj dolini rijeke Une stanuje ljepota koja nas generacijski inspiriše i motivira. Upravo smo u tome pronašli glavnu motivaciju za pokretanje Festivala.\nAkos.ba: Da li se prvi Festival pokazao kao pun pogodak?\nBajrić: Pomalo je tužno što zatvoramo, ali na kraju treba istaći da je sve ovo bilo prelijepo, simpatično i emotivno, jer je bilo suza i smijeha. Bilo je orginalno i drugačije, kreativno i inovativno, čudesno, nestvarno i čarobno, jer smo svi zajedno ostvarili decenijski san i ušli u kalendar svjetskih poznatih festivala i umjetnika. S tim smo završili najuspješniji debitantski festival u Europi, a to je Krajina film festival.\nAkos.ba: Da li je projekat održiv dugoročno i na koji način to mislite finansirati?\nBajrić: Da, jer ovo je prvi i jedini festival u Europi koji je regionalan, održan u više gradova, okupio više vidova umjetnosti, a biću neskroman i najuspješniji čemu svjedoče gosti, proekcije i palnovi da se jedan od izloženih scenarija upravo režira i producira u Krajini. Što se tiče finansijskog dijela, javne institucije i privredni subjekti su vidjeli da je ovakvim događajem grad došao u fokus građana i medija, te da ima direktne i indirektne koristi od njega u smislu pozitivnog imidža njihovog brenda. Upravo kroz ovaj i slične projekte možemo ovdje u Krajinu dovesti i na jednom mjestu okupiti svjetske umjetnike iz oblasti filma, književnosti, arhitekture, muzike, te na taj način afirmisati i promovirati Krajinu, Unu i Sanu na svjetskom nivou.\nAkos.ba: Je li Krajina film festival ispunio cilj i očekivanja publike i organizatora?\nBajrić: Ispunili smo cilj, okupili krajiške, bosanske, regionalne i svjetske umjetnike, u takmičarskom programu prikazali 12 dugometražnih i 16 kratkometražnih igranih filmova iz 24 države svijeta. Imali smo radionice za mlade, panele, diskusije, Q&A sesije i slično, a u završnim danima Krajina film festivala imali smo i Una regatu, te na kraju sve to završavili spektaklom Dine Merlina u dvorcu Otrožac.\n(Za Akos.ba razgovarao Fahrudin Vojić)\nObjavio: Ned, 20/08/2017 - 15:24\nTakmičarski program 23. SFF-a otvoren projekcijom filma "Zrno" u Narodnom pozorištu (VIDEO)


Lista najboljih blogova\nDobrodosli na blog.rs forum\nNajzanimljiviji blogovi »\nСтранице: 1  3 4 ... 7\nАутор Тема: Lista najboljih blogova (Прочитано 32834 пута)\n« Одговор #15 послато: јануар 31, 2007, 01:31:03 поподне »\n^mislim da ne treba brinuti o kvalitetu.\nPismenost, zanimljivost i posecenost se lako vide. Mada ja u ovoj celoj temi nigde nisam video da je neko predlozio neki blog da se stavi u listu najzanimljivijih.\nMozda ako se popravi ( tipografija ) treba dodati:\nPredlog, da stoji dnevna lista sa hot blogovima prvih 4 ( samo naziv ). Kako odrediti "hot 4", pa prema posecenosti i prema komentarima. Neka se napravi neki model za izracunavanje koeficijenata, tipa:\n( posete x komentari ) / 100 = koeficijent\n« Одговор #16 послато: април 09, 2007, 03:17:02 поподне »\nDrugariii, vredi lista nam se malkic ustajala, zar ne... :lol:\nVidite ovako, Mladi luk (koga ja znam sa mojblog-a i tamo mi je bio na listi prijatelja) i Magrit ne dolaze bash cesto, a prvi su nam na listi.E sad ja da sam nov clan pa da dodjem i otvorim prva dva bloga, a ono tekstovi od pre trista godina, pa josh i nisu komentarisani nesto narocito..ja bih se verovatno okrenula i otishla..E sad mozda bih to smao ja, ali ne verujem bash u to.\nDalje mislim da ima nekih blogova koji su zaista za vredi listu, kao na primer blog..e sad ja ne znam kako se zove, ali pishe ga zaboravi (Goca..ima link kod mene na blogu).Dakle, ajde da ne izbacujem odmah spisak..kako bih ja to uradila.\nAli hajde da smislimo nekako da to malo promenimo.\nDa li da organizujemo glasanje..ili da gledamo ko ima najvishe komentara ili ko najvishe ostavlja komentare ili kako vec..ali mislim d bi malo trebalo da se promeni.\nesko je danas biti budala, velika je konkurencija...\n« Одговор #17 послато: април 09, 2007, 03:42:20 поподне »\nPazi ima par blogova koji su diskutabilni da li da se skinu.. i ja sam razlisljao za mladog luka i magrit kao i ti... ali kvalitet tekstova mladog luka ga cini zanimljivom (PO MENI i za one koji prvi put dolaze... jer je kolicina i kvalitet tekstova na tom blogu kao neka knjiga mozda.... Jedino da mozda promenimo raspored ali ja sam generalno imao u vidu da raspored nije bitan ... ali mozda eto jedino da stavimo one aktivnije i one koji se cesce updejtuju na prvo mesto... Slobodno predlazite ... Pa cemo videti... Sto se tice komentara uskoro cemo staviti i listu poslednji komentarisani pa ce se dobiti malo na dinamici ) I jos MNOGO novina ))\n« Одговор #18 послато: април 19, 2007, 12:26:15 поподне »\npredlazem da se razmili o ubacicvanju vavilonske ribice na listu kandidata za vredi listu. :wink:\n« Одговор #19 послато: мај 20, 2007, 09:07:14 поподне »\nAko me neko pita..\nJa glasam za to da se Zeleni putokazi i OLFC (ili kako god) skinu sa vredi liste.\nI jedan i drugi blog poslednji put azurirani u februaru!?!\nz.p. ima smao 8 postova...\nmislim da je sve to nedovoljno da se ostane na listi, jer ima blogova koji mnogo vishe zasluhuju od njih da tu budu.\n« Одговор #20 послато: мај 27, 2007, 07:51:57 поподне »\nKoliko vidim poseta foruma je jos uvek mala. Steta.\nMozda bi mogli direktno na blogove ubaciti opciju (neku ikonicu) kako bi citaoci jednim klikom mogli nekog da nominuju za vredi listu.\np.s ako nije problem, na listi "kandidati za vredi listu" naziv mog bloga je napisan pocetnim velikim slovom. Ja sam ipak namerno napisala sve malim slovom, pa ako mozete da promenite to.. Unapred zahvalna :mrgreen:\nОдг: Lista najboljih blogova\n« Одговор #21 послато: фебруар 25, 2008, 10:32:38 поподне »\nPredlažem da se blog Svastara stavi na listu kandidata za Vredi pogledati.\n« Одговор #22 послато: фебруар 26, 2008, 12:57:33 пре подне »\nPredlazem da se kod navodjenja imena bloga za nominaciju takodje navede i URL (adresa) bloga, jer u ovom slucaju postoji dosta "svastara" pa ne znam na koji mislis\n« Одговор #23 послато: фебруар 26, 2008, 04:53:34 поподне »\nU pravu si- Preložila sam blog Svastara blogerke bealiever.blog.co.yu\nČesto napiše nešto stvarno dobro.\n« Одговор #24 послато: фебруар 27, 2008, 03:26:04 поподне »\nbealiever.blog.co.yu , je dobar blog i treba mu pružiti šansu.\nMoraš prihvatiti poraze i pobede,moraš se navići na tugu i sreću,moraš da voliš i da te vole,moraš biti deo stvarnosti,ipak,nikada ne napuštaj svoje snove!\nuzeli su mi metlu, ali su ostavili varjaču\n« Одговор #25 послато: фебруар 27, 2008, 03:54:36 поподне »\npridružujem se predlogu da se blog bealiever uvrsti na listu kandidata.\n« Одговор #26 послато: фебруар 28, 2008, 09:23:16 поподне »\nEvo i mene na forumu\nNe mogu da verujem da smatrate da moj blog treba da bude na listi kandidata za vredi listu. U svakom slucaju drago mi je. Ma lazem, super mi je! Sada, ozbiljno, smatram da sam tek pocetnik u ovome, pa mi je malo nelogicno... Hocu da kazem da sam navikla da se zestoko potrudim da bih nesto postigla, mislim da je potrebno jos da radim da bih zavredela paznju i mesto na listi. U svakom slucaju hvala vam svima.\nMeni se dopadaju blogovi koji su vec na listi, samo bih volela da mogu da glasam za dva bloga, umesto za jedan.\n« Одговор #27 послато: фебруар 29, 2008, 01:08:31 поподне »\nPa i ja tako kažem, skoro sam počeo i nalazim se na listi.\nTvoj blog je kvalitetan, to se vidi , tako da nemoj mnogo da se čudiš\n« Одговор #28 послато: фебруар 29, 2008, 08:33:35 поподне »\nVladice, tebi treba da zahvalim i evo to cinim. Hvala ti sto si me uputio na ovaj blog. Smatram da je veoma kvalitetan, a kako i ne bi bio kada su ljudi koji pisu na njemu inteligentni, svestrani i radni.\nZelim da nas (blogera) bude u sve vecem broju kako bi razmenjivali iskustva, misljenja, utiske sa putovanja i iz zivota uopste....\n« Одговор #29 послато: фебруар 29, 2008, 11:58:41 поподне »\nBea, svi smo mi ponekom zahvalni što nam je pokazao put dovde. To je kao u životu , kad pitaš nekoga za neki pravac i on ti pokaže . Ali opet sve zavisi najviše od tebe , da li ćeš otići tim pravcem i koliko ćeš ga iskoristiti. Ti si ta koja uspešno koristi taj pravac i ovo mesto. Čestitam ti kandidaturu za vredi listu.\nСтраница је направљена за 0.056 секунди са 24 упита.


Kriminal i psihologija: „Drugi čovek postati nećete - kako oštećenja mozga dovode do zločinačkog ponašanja - BBC News na srpskom - Dnevni list Danas\nPočetna » BBC News na srpskom » Kriminal i psihologija: „Drugi čovek postati nećete – kako oštećenja mozga dovode do zločinačkog ponašanja\nBBC News na srpskom28.07.2021. 21:07\nPucnjava u Kazanju, dan kasnije: Cveće, plišane igračke, „zašto“ i pitanje kako do oružja u Rusiji\n„Ne sme ništa da nas košta“\n„Ponekad mi se činilo da ludim. Nije mi bilo jasno šta se sa mnom dešava. Bio sam vrlo agresivan“, priznaje Alen.\nPotrebno je da su u pitanju stvari koje nadzornici mogu sami obavljati i da ne oduzimaju mnogo vremena. I ne sme ništa da nas košta“.\n„Kada su mi ljudi prepričavali šta sam radio, sam u to nisam mogao poverovati. Nisam mogao da se setim većine stvari koje su se desile“.\n„Oni izgledaju isto kao mi“\n„Najteži deo mog posla je da utvrdim ima li poremećaja“, objašnjava Pitman.\n„Ako pogledate moje pacijente nikada ne biste pretpostavili da im nešto fali. Oni izgledaju kao i mi“.\n„Već u ovoj fazi znam da su njihove sposobnosti pamćenja i obrađivanja informacija oštećene“, navodi Pitman.\n„Moj zadatak je da sve namestim tako da se oni osete bezbedno, da uvek znaju šta se događa i da ne ispoljavaju agresiju. Pa, kada osećamo uznemirenost? Kada ne kontrolišemo situaciju“.\n„Ako su nervozni, ići će do krajnjih granica i vrlo verovatno će te udariti“.\n„Oštećenja u mozgu vas nikad neće promeniti u drugu osobu, ali vam mogu pokvariti sve kočnice“, kaže Pitman.\nPrema rečima stručnjaka, glavni zadatak u radu sa takvim ljudima je stvoriti im predvidljivo okruženje: „Kao da se vozite na posao, a na svim semaforima je zeleno“\n„Tako nešto sebi, nikada ranije, nije dozvoljavao, što ne znači da nikada nije pomišljao tako. Samo sada, kada tako misli, to i kaže. To je razlika između čovekovog ponašanja pre i posle povrede“, govori Pitman.\n„Kao da se vozite na posao, a na svim semaforima svetli zeleno. Crveno se jednostavno ne pali. Vi se ne zaustavljate, ne nervirate se i ne ljutite se“, navodi.\n„Više puta smo viđali da ljudi zbog svojih zločina završe u zatvoru, a godinama posle toga sazna se da imaju ozbiljne zdravstvene probleme – kriminalno ponašanje može biti prvi simptom bolesti“, smatra članica Švedske medicinske asocijacije Madelin Lelegren.\n„Sigurna sam da bi društvo, kada dođe do napretka neurobiologije, zastupalo neko mišljenje o moralnoj odgovornosti, a napredak će uticati na to kako ćemo se u budućnosti odnositi prema kriminalnom i društveno neprihvatljivom ponašanju“, dodaje.\n„Pritom, psihopate, kod kojih je sposobnost empatije isključena, podložnije su izvršavanju zločina, ali ukoliko dugo uzimaju lekove mogu odustati od takve ideje“, navodi Lilegren.\n„Istraživanja koja sprovode naučnici govore o tome da ovakvi zdravstveni problemi mogu povećati šansu za nastanak antisocijalnog ponašanja u otprilike 10 odsto slučajeva, što nije veliki procenat“, kaže doktor psihijatrije Sina Fajzel sa Oksfordskog univerziteta.\n„Ako ste odrasli u, na primer, porodici gde je vaš otac ispoljavao neki oblik nasilja, bio agresivan ili u zatvoru, rizik se takođe povećava“, dodaje.\nU drugim slučajevima dijagnoze ne doprinose mnogo smanjenju stepena odgovornosti, ali je, svakako, ne poništavaju“, navodi.\n„Morate se oslanjati na zaključke lekara koji su bazirani na razgovorima sa pacijentom, istoriji bolesti i na tome kako drugi ljudi procenjuju ponašanje tog čoveka“, kaže Sina Fajzel.\n„Zamislite da ste dete koje nema više od pet godina i da spadate u pet odsto najsiromašnijeg stanovništva, pa ozbiljniju povredu glave možete dobiti samo zbog mesta u kojem odrastate“, navodi profesor.\n„Mnogo sam od njih naučio, najvažnije od svega mi je što su me naučili da se smirim i da izbegnem konflikte sa drugima“, kaže Alen.\n„Na tome sam im veoma zahvalan“.


Betfair pregled - Kladionica Olimp\n19 марта, 2022 19 марта, 2022 Sportsko Kladenje\t0 Comments\nBetfair je onlajn kladionica iz UK koja sadrži sportsko klađenje, sportsku berzu, onlajn kazina i druge opcije za kockanje. Kompanija je osnovana 2000. i nalazi se među najprepoznatljivijim brendovima do danas. Osnivač Betfair-a je Andrew Black. Kladionica ima više od 1,5 miliona korisnika širom sveta.\nDa biste se registrovali na Betfair morate živeti u jednoj od zemalja u kojima operater legalno nudi svoje usluge. Sajt je distupan iz UK, Gibraltara, Malte, Španije, Italije, SAD, Rumunije, Danske i drugih zemalja. Nažalost, ne možete se registrovati ukoliko živite u Francuskoj, Grčkoj, Nemačkoj, Portugalu, Belgiji i Sloveniji.\nProcedura otvaranja naloga se ogleda u nekoliko jednostavnoh koraka. Prvo, kliknite na “Join” dugme na početnoj strani. Kada to uradite bićete odvedeni na registracioni formular gde treba popuniti sledeća polja:\nPol (muško ili žensko);\nTajno pitanje i odgovor\nKada ste popunili ove podatke, treba da odete do svog prijemnog sandučeta i aktivirate nalog. Od sada se uvek logujte svojom adresom e-pošte i lozinkom koju ste upotrebili da se registrujete na onlajn platformu.\nBetfair sportsko klađenje\nSajt ima sportske događaje sa svih strana sveta. Možete se kladiti na poznate i manje poznate sportove kao i na sve vrste šampionata i turnira. Lista sportova za klađenje je veoma duga. Videćete je nakon ulaska na sajt i biranja “Kladionica” u glavnom meniju. Evo glavnih vrsta takmičenja koje Betfair nudi:\n… i još njih!\nOvo je jedan od sajtova sa najvećim kvotama za sportsko klađenje. Naravno, uz standardne markete ima i dodatnih opcija uključujući opklade na poluvremenu, duplu šansu, hendikep, tačan broj golova i mnoge druge.\nBetfair sportska berza za klađenje\nDo sada smo Vas upoznali sa opcijama za sportsko klađenje na Betfair-u ali to nije jedini način da zaradite novac od tačnog predviđanja. Možete posetiti sportsku berzu na sajtu, gde ćete se kladiti protiv ostalih igrača. Kako bismo objasnili ovu mogućnost, evo primera:\nPrilikom kalđenja na sportskoj berzi morate odabrati meč pa tek onda predvideti da li će rezultat biti 1, X, ili 2. Pretpostavimo da se kladite na Real Madrid protiv Brselone i odaberete 1 za pobedu Reala. Onda, morate čekati da se opklada upari sa drugim igračem sa suprotnim predviđanjem. Interesantno, igrači mogu postaviti sopstvene uslove.\nKazino igre na Betfair-u\nUkoliko želite da okušate sreću u kazino igrama, biće Vam drago da znate da operater nudi i ovu priliku. Postoje dva odeljka sa igrama. U prvom, koji se zove “Vegas” ćete pronaći slotove, blekdžek, evropski rulet i video poker. Drui, “Live casino” Vam omogućava da igrate protiv stvarnih dilera u realnom vremenu. Kazino uživo nudi nekoliko varijacija blekdžeka, džekpot ruleta i bakare.\nVi odlučujete na koje kazino igre ćete se kladiti, a raznolikost ne manjka, kao što ćete i sami videti nakon što se registrujete na Betfair i pregledate ponude za kockanje. Posledne ali ne i manje važno, dobro je znati da operater nudi sjajne bonuse koje možete videti u odeljku “Promotions” na stranici kazina.\nBetfair opcije plaćanja\nKladionica nudi nekoliko opcija za uplatu i isplatu koje možete koristiti nakon što se registrujete na sistem. Imajte na umu da pre nego što podignete bilo koji dobitak morate proći verifikaciju. Ovo počinje sa slanjem kopije identifikacionog dokumenta operateru. Korisnici Betfair-a imaju na raspolaganju sledeće opcije za plaćanje:\nMolimo imajte na umu da dodatne opcije plaćanja postoje za korisnike iz određenih zemalja. Ovo su pojedinačna rešenja koja ćete videti nakon što se registrujete i kliknete na “Deposits” u meniju naloga.\nOperater nudi vrhunsku podršku. Možete ih kontaktirati telefonom, dopisivanjem uživo ili e-porukom. Sve kontakt opcije ćete videti u odeljku “Help & Contact Us”, koja pruža kontakt informacije. Bii smo vrlo impresionirani zaposlenima u kladionici i kvalitetom ponuđene usluge.\n← Šta BTTS znači u klađenju na fudbal?\nŠta 1×2 znači u klađenju? →\nMozzart ponuda bonus dobrodošlice\n11 децембра, 2021 20 децембра, 2021 Sportsko Kladenje 0\n7 načina za pravljenje malih opklada\n15 децембра, 2021 15 децембра, 2021 Sportsko Kladenje 0


Odata počast ubijenim borcima na Skakavcu\nU organizaciji JOB „Unija veterana općine Centar“, kod spomen-česme na lokalnom putu Nahorevo-Skakavac, položeno je cvijeće i odata počast za osam ubijenih pripadnika Armije RBiH koje su u junu 1992. godine agresorske snage zarobile i pogubile na putu prema Skakavcu, gdje su pronađena njihova spaljena tijela.\nUz članove porodica žrtava, komšija i predstavnika boračkih organizacija, obilježavanju 28. godišnjice ovog svirepog zločina, u ime Općine Centar, prisustvovali su savjetnik načelnika Bećir Sirovina, vijećnik Velija Katica i predsjednik Komisije Općinskog vijeća za boračka pitanja Dževad Jusić.\nSavjetnik Sirovina je u ime načelnika dr. Nedžada Ajnadžića i svoje lično ime pozdravio prisutne i istaknuo važnost čuvanja sjećanja na one koji su dali svoje živote za našu slobodu.\n-Moramo da budemo i ostanemo prije svega dobre komšije i graditelji naše domovine. Treba da se sjećamo i nikada ne zaboravimo naše heroje, naglasio je Sirovina.\nRiječi zahvale Općini Centar za dugogodišnju podršku u obilježavanju ovakvih i ostalih godišnjica na mjestima stradanja pripadnika Armije RBiH je uputio Salko Pandžić, predsjednik mjesnog odbora JOB „Unija veterana općine Centar“.\n–Na ovaj način želimo sačuvati istinu od zaborava kako se ovako nešto nikada i nikome ne ponovi. Tokom proteklog rata agresor je počinio velike zločine i ljudi koji su ovo napravili još nisu procesuirani. Dok smo živi moramo istrajati na istini i doprinijeti da zločinci odgovaraju pred zakonom i narodom, kazao je Pandžić.\nMeđu mučki ubijenima stanovnicima Nahoreva pet je članova porodice Pandžić: Džulaga, Hamid, Sanel, Esad, Ahmed, kao i Ramiz Smajlović, Mustafa Kožljak i Sejo Gljiva.


Izaberite mesto koje ima dobre preporuke - Želite dobru atmosferu na prvom dejtu.\nNemojte izabrati mesto koje je preglasno jer nećete čuti jedno drugo - Ako ćete samo sedeti, gledati u njega i povremeno se nasmejati, verovatno ćete uprskati ako će vam on ispričati neku tužnu priču, a vi ćete se smejati jer ga ne čujete. Pobrinite se da oboje čujete jedno drugo bez galame.\nNemojte izabrati ni pretiho ili preintimno mesto - Morate izabrati ravnotežu. Ako je pretiho, može vam postati naporno kad zapnete na jednoj temi.\nImajte plan za dalje ako je dejt uspešan - Ne želite da završite dejt taman kad je atmosfera počela da se zagreva. Ako zastanete na uglu ulice i ne znate kuda dalje, dejt može da se završi neuspešno.\nIspričajte dobru priču - Imajte spremnu neku smešnu i možda pomalo neugodnu priču koju možete iskoristiti za razbijanje leda.\nOdlučite se - Nemojte satima odlučivati šta ćete pojesti ili biti preterano nemirni. Recimo "Ne jedem ništa od morskih ili kopnenih životinja, osim pilećih prsa i zelenog povrća". Shvatili ste? Vaš partner će pomisliti kako će svaka večera sa vama biti borba. Nemojte biti princeza, jedite!\nNemojte se ponašati kao šefica, ali donesite odluku ako prebaci lopticu na vašu stranu - Ako vam odgovara da pustite da se stvari razvijaju svojim tokom, to je jedna stvar, ali ako vas pita šta želite, nemojte samo blebetati. Stalno ponavljanje "Joj, ne znam baš" nije baš slatko, a ni privlačno. Imate mozak, prema tome - iskoristite ga.\nSlušajte - Dobar sagovornik zna kako da sluša. Napomena: postoji razlika između slušanja sa namerom da što pre uskočite sa svojom pričom i pažljivog slušanja i upijanja šta druga strana govori. Pokažite mu da ste zaista zainteresovani za to što želi da ispriča.\nPostavite toliko pitanja na koliko vi odgovorite - Ovo je odlično pravilo za održavanje ravnoteže razgovora.\nNađite zajednički jezik - Ako razgovor zapne, pokušajte sa zajedničkim interesovanjima, o knjigama koje čitate, životinjama koje oboje volite, bilo šta.\nUvijte kosu - Devojke sa kovrdžavom kosom su opuštenije i jednostavnije. Nije loše izgledati što pristupačnije na prvom viđanju, zar ne?\nNe pričajte o bivšima - Ozbiljno, ni reči!\nAko ne znate ništa o temi, nemojte se pretvarati da znate - To će vam se sigurno vratiti kasnije, a on će pomisliti da ste lažljivica.\nNemojte se napiti - To nije poželjno ponašanje i izgledaćete manje privlačno nego što mislite.\nNemojte biti preglasni - Ako ste nervozni, ne pokušavajte to da sakrijete tako da preglasno pričate ili se preglasno smejete. Želite da budete zabavni, a ne da se ponašate kao razbijačica.\nNemojte biti bezobrazni prema konobaru ili taksisti - Oni ne zaslužuju vaše loše ponašanje i ispašćete antipatični.


10 HALJINA KOJE NAJLEPŠE NOSI MONIKA BELUČI: evo zašto je lepa Italijanka kraljica lepote i jednostavne mode (FOTO) | Lepota i stil | Moda\n10 HALJINA KOJE NAJLEPŠE NOSI MONIKA BELUČI: evo zašto je lepa Italijanka kraljica lepote i jednostavne mode (FOTO) 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\n09.05.2017 12:20 22.01.2019 09:37\nZanosna Italijanka je nesumnjivo jedna od najlepših žena na svetu, a njen jednostavan stil uvek oduševi modne kritičare!\nUvek jednostavna, a tako elegantna, Monika Beluči ne stavlja puno nakita i ne nosi provokativne haljine, već svoj seksepil i šarm ističe jednostavnu garderobu, piše Lepa & srećna.\nMonika je nedavno objasnila koja je njena tajna za savršenu figuru: "Umesto napornog vežbanja u teretani, ja često oblačim crno." Ona je ovu izjavu potvrdila i u praksi, jer lepu glumicu najviše viđamo u crnoj garderobi, ali uz unikatan nakit ili detalj u jarkoj boji Monika vešto razbija monotoniju crne. Ipak, glumica je pokazala da joj i druge boje stoje savršeno, a naročito jarkocrvena.\nJoš uvek lepša od svih devojaka Džemsa Bonda: ovo su tajne mladosti Monike Beluči (52)\nNjen stil odlikuju uske crne haljine koje savršeno ističu obline, ali i haljine sa spuštenim ramenima i dubljim dekolteom. Međutim, Monika je na premijeri filma Emira Kusturice, "Na mlečnom putu", u Rimu, crvenim tepihom prošetala u dugoj crnoj haljini sa cvetnim dezenom u jarko žutoj boji.\nKLINKITE NA SLIKU DA LISTATE GALERIJU!\nMonika Beluči Emir Kusturica Večernja haljina Mala crna haljina Haljina bez rukava Mini haljina Balska haljina Haljina Koktel haljina Crna haljina Odeća Crna boja Lepota Moda Garderoba Crveni tepih Premijera\nKAKO JE KEJT MIDLTON UVEK NAJLEPŠE OBUČENA: 3 tajne dobrog modnog stila...


Izložba „Srpska revolucija i stvaranje moderne srpske države (1804 -1878)“ – Semendria\nIzložba „Srpska revolucija i stvaranje moderne srpske države (1804 -1878)“\n21. janaur 2016. KULTURA – Izložba „Srpska revolucija i stvaranje moderne srpske države (1804 -1878)“ priređena je kao doprinos službe zaštite nepokretnog kulturnog nasleđa Srbije obeležavanju velikog jubileja – 200 godina od podizanja Drugog srpskog ustanka i u cilju negovanja sećanja na period kada se stvarala moderna srpska država.\nIzložbu čine fotografije i kratki tekstovi koji na jasan i vizuelno upečatljiv način prikazuju memorijalna mesta Prvog i Drugog srpskog ustanka, događaje iz vremena srpske revolucije, kao i podsećanje na prve državne institucije i niz najistaknutijih ličnosti koji su vodili ka stvaranju i osamostaljivanju moderne srpske države.\nDruštvo konzervatora Srbije realizovalo je ovu izložba u saradnji sa Sekcijom fotografa, dok je u okviru 27. Svetosavskih svečanosti u Smederevu organizator izložbe Regionalni zavod za zaštitu spomenika kulture Smederevo.\n« Treći humanitarni turnir na Strelištu\nBogat program Muzeja u sklopu Smederevskih svetosavskih svečanosti »


Moskva: Šerijatske patrole „love“ neposlušne muslimane (video, foto) - Sputnjik Srbija\nMoskva: Šerijatske patrole „love“ neposlušne muslimane (video, foto)\nYT/Alif TV - telekanal ob islame i musulьmanah\n17:39 02.03.2017 (osveženo 17:45 02.03.2017) Preuzmite kraći link\nNa ulicama Moskve pojavile su se „šerijatske patrole“. Njihov zadatak je da „love“ neposlušne muslimane, koji piju ili puše na javnim mestima, ili na bilo koji način remete javni red i mir. Iza ovog projekta, koji su mnogi osudili, stoji poznati čečenski bloger Islam Ismailov.\nIsmailov se u Rusiji proslavio kao jedan od aktivista pokreta „Stop ham“, koji je osnovan 2010. godine, a poznat je po tome što uspešno „ratuje“ sa bahatim vozačima na ulicama Moskve i drugih ruskih gradova.\nAktivisti „Stop hama“ se sa nesavesnim vozačima, koji se parkiraju gde stignu, obračunavaju tako što ih prvo ljubazno zamole da preparkiraju svoj automobil, a ako to ne urodi plodom, zalepe im na šoferšajbnu veliku nalepnicu s natpisom — „Briga me za sve. Parkiram se gde mi je volja“.\nV Moskve poяvilsя "šariatskiй patrulь": organizoval ego učastnik proekta #Stopham Islam Ismailov https://t.co/JvqJ8ibjoy pic.twitter.com/vrS7s2Z18u\n— Ortodoksiя.ru (@orthodoxy_ru) March 1, 2017\nMeđutim, Ismailov je sada pokrenuo svoj sopstveni projekat, naizgled sličnog naziva — „Stop haram“.\n„Haram“ je reč koja u šerijatu označava sve ono što je zabranjeno raditi. Neki su „haram“ smatrali islamskim sinonimom za reč „greh“, ali to nije sasvim tačno. Arapska reč „haram“ se može prevesti kao „zabranjeni“.\nU novom projektu Ismailov sa video-kamerom ide ulicama Moskve i hvata na delu muslimane koji piju ili puše i opominje ih da to ne čine, a zatim te video-snimke objavljuje na Jutjubu.\nU video-snimku pod nazivom „Stop haram. Spreman sam da umrem za islam“ Ismail govori da „stotine hiljada ljudi treba da vidi kako naši vernici krše moralne i verske norme, piju alkohol, smetaju drugim ljudima, plaše ih…“.\n„Mi smo došli ovde da bismo pokušali da ih ubedimo da više tako ne postupaju“, istakao je Ismailov.\nSozdatelь proekta «Stop Haram» rasskazal, začem on podhodit k lюdяm na ulice i prosit ne pitь i ne kuritьhttps://t.co/95ERMX1aJ8\n— Otkrыtaя Rossiя (@openrussia_org) March 2, 2017\nBloger poziva prolaznike da poštuju „univerzalne norme ponašanja“ i „veru u Alaha“.\nU video snimku patrola opominje migrante, koji piju alkohol na ulici. Jedan Uzbekistanac sa flašom u ruci objašnjava da je pio votku jer pati za porodicom, koju nije video tri godine.\n„I nećeš je videti, ako nastaviš da piješ“, uzvratio mu je bloger, prepoznatljiv po riđoj bradi.\nU jednoj sceni „islamska patrola“ opominje i devojku slovenskog izgleda, koja ide sa cigaretom u ruci kroz podzemni prolaz.\nRezultat — cigareta je bačena, flaše takođe, a palo je i obećanje da više neće piti. Jedan od prolaznika govori odlučno da je za „islam spreman da umre“, pa je video-snimak tako i nazvan.\nTvorci „Stop harama“ očigledno ističu svoj odnos prema religiji. To se vidi iz naziva projekta i iz razgovora sa prolaznicima.\nSovet muftiev Rossii osudil proekt "Stop-haram" https://t.co/6YwyaMXuID pic.twitter.com/T5CYBYlzhx\n— RIA Novosti (@rianru) March 2, 2017\nNa snimku se dvaput pred kamerom pojavljuje i advokat iz Tatarstana koji radi u Moskvi Ruslan Hajbulov, a koji je predstavljen kao „religiozni delatnik“. On govori o tome da je patrola „Stop harama“ u ovu misiju krenula ne samo zbog brige za zdravlje ljudi već i zato što ti ljudi krše neke zakone, zbog čega bi ih trebalo „kazniti“.\nRuski mediji navode da u zemljama arapskog Istoka postoji krivična odgovornost za javno konzumiranje alkohola ili za pušenje i da to kontroliše specijalna „šerijatska policija“, ali istovremeno podsećaju da takvih zakona nema u Rusiji.\nIsmailovljev projekat pokrenuo je u Rusiji lavinu burnih diskusija, komentara, kritika i osuda.\nSavet muftija Rusije nije podržao ovu inicijativu. Zamenik predsednika Saveta muftija Rušan Abjasov je rekao da se tvorci „Stop harama“ nisu konsultovali sa Savetom oko tog projekta.\n„Mi pozivamo prvenstveno da se poštuje sekularno zakonodavstvo. Ali, ni šerijat u sekularnoj državi ne dozvoljava da se u gruboj formi nekome prilazi i nešto zabranjuje“, rekao je Abjasov.\nSovet muftiev Rossii prokommentiroval zapusk proekta «StopHaram» https://t.co/jEXIOTd8bh pic.twitter.com/6TR5k7X2HF\n— RT na russkom (@RT_russian) March 1, 2017\nTakođe, on smatra da bi sa takvim pozivima i inicijativama trebalo biti oprezan kako se „islam ne bi diskreditovao u očima drugih ljudi“.\n„Koji je njihov cilj? Hoće da ljudi budu civilizovaniji i zdraviji? Onda treba akcenat staviti na to, a ne na verske aspekte“, dodao je Abjasov, navodeći da muslimansko sveštenstvo u svojim propovedima stalno poziva da na zdrav način života.\nLider pokreta „Stop ham“ Dmitrij Čugunov ističe da „šerijatske patrole“ nemaju nikakve veze sa njegovim pokretom i da on ne podržava taj projekat. On je objasnio da je Ismailov nekada bio aktivista „Stop hama“, da je bio prilično aktivan, ali da u poslednjih nekoliko godina nije u pokretu.\nČugunov je podvukao da je „Stop haram“ projekat koji je Ismailov sam pokrenuo, a koji „banalno parazitira na brendu ’Stop hama‘“.\nPredsednik Komisije za bezbednost Javne komore Rusije i šef organizacije „Oficiri Rusije“ Anton Cvetkov je izjavio da aktivisti „Stop harama“ mogu, nesvesno, da izazovu ozbiljne međunacionalne konflikte, iako možda imaju dobre namere.\nBurna polemika se povela i na društvenim mrežama. Jedni se pitaju šta je sledeće — „inkvizicija?!“, dok drugi staju u odbranu i podržavaju projekat.\nSTOPHARAM. Sestra v hidžabe razgromila bandu mušrikov "StopHama" v vilaяte Moskva. pic.twitter.com/9aDXiU1Y5z\n— D///IHAD (@tvjihad) August 16, 2016\nPredsednik Udruženja muslimana u Rusiji, član Javne komore i moskovski muftija Aljbir Krganov nije podržao projekat, a „Stop haram“ je okarakterisao kao „nejasnu inicijativu“.\n„Mislim da će ona dovesti do konflikta, naročito ako počne da se širi u regione. Ako bi predstavnici svih konfesija počeli da dosađuju prolaznicima na ulici i morališu, šta ćemo dobiti? U sekularnoj državi, kako se to može doživeti?“, pita se Krganov.\nMuftija je takođe naglasio da takvo ponašanje aktivista može biti u suprotnosti sa (antiterorističkim) „zakonom Jarove“ o misionarskom radu, a da za to postoje posebna mesta, na primer, hramovi, džamije i nedeljne škole.\nšerijat, Islam Ismailov, Moskva


Er Srbija obnavlja letove do Španije | 013 info\nRTV\tČet, 09/07/2020 - 11:07\n"Raduje nas što obnavljamo vazdušne mostove ka Madridu i Barseloni, dvema destinacijama koje su odmah nakon uvođenja prošle godine izazvale izuzetno veliko interesovanje među našim putnicima. Sada smo ponovo u prilici da im ponudimo jutarnje i večernje letove koji su pogodni i za poslovna i za turistička putovanja“, izjavio je Jirži Marek, direktor za komercijalu i strategiju Er Srbije.\nsrbija Španija aviosaobraćaj


Danas, 29.4.2021.godine u prostorijama Policije Brčko distrikta BiH održana je press konferencija na kojoj su Šef Policije Brčko distrikta BiH Goran Pisić i Direktor Uprave policije Ministarstva unutrašnjih poslova Tuzlanskog kantona Dževad Korman prezentovali rezultate uspješno realizovane zajedničke operativne akcije kodnog naziva “Klanac”.\nNaime, u okviru navedene akcije dana 26.4.2021.godine službenici Policije BD-a i Uprave policije MUP-a TK-a, pod nadzorom Tužilaštva Brčko distrikta BIH, izvršili su pretrese na 22 lokacije i lišili slobode 19 lica za koje postoje osnove sumnje da pripadaju organizovanoj kriminalnoj grupi. Tokom pretresa, pronađeno je i oduzeto preko 4 kg materije koja svojim izgledom asocira na opojnu drogu “speed”, određena količina materije koja svojim izgledom asocira na opojnu drogu “marihuana”, nelegalno oružje, novac u vrijednosti preko 50.000 KM, pet motornih vozila i druge vrijednosti za koje postoje osnove sumnje da su stečene izvršenjem navedenih krivičnih djela.


Reprezentacija Srbije - Košarka - NS Portal\nAugust 9, 2011 in Košarka\nKošarkaška reprezentacije Srbije osvojila je prvi pripremni turnir koji je odigrala u sklopu priprema za evropsko prvenstvo u Litvaniji. Pobjeđena je reprezentacija Hrvatske :kez:\nsamo da cestitam mladim kosarkasima\nna osvojenoj bronzi na Eurobasketu na Kritu.\nU utakmici za trece mesto dobili su reprezentaciju Hrvatske 79:66\nDa li ce se ovi nasi plasirati za Rio?Vec su poceli sa otkazima,kalkulisanjem,necu igrati turnir,bicu spreman za Olimpijadu..a kako kad idu samo pobednici turnira?Ne zavidim selektoru na poslu ni malo..\nKrenuo kvalifikacioni turnir,sinoc savladan Portoriko.Idemo dalje,nadam se dobrom kraju i plasmanu..\nSavladani i Cesi.Ako sam dobro videla,opet igramo sa Portorikom u finalu.\nPobedili smo,to znate,a evo i grupe i protivnika..\nVidim govore da je naša grupa jača od one druge. Ne vidim kako. Jeste, tu su SAD, ali ostali protivnici su svakako slabiji od svih timova iz grupe B osim Nigerije. Ovo će biti jedno gadno četvrtfinale koliko vidim. Samo zadržati ozbiljnost na visokom nivou, pošto smo već počeli sa standardnim preterivanjem u očekivanjima. Pomalo strahujem da nam se ne ponovi svetsko prvenstvo u fudbalu kad smo se nakon pobede nad Nemačkom već videli u polufinalu. Ovo je košarka, tu su stvari ipak malo drugačije nadam se.\nЈа мислим да је наша група јача...јер је врло могуће да наша група освоји све три медаље...а реално двије...док то ипак није случај код групе Б...\nPoslednja pripremna utakmica Srbije sa Hrvatskom\nkakav komentar njihovog komentatora... neprocenjivo\nJesmo li spremni za SP, za Kinu i rano ustajanje,jesmo li spremni deco !?\nVerujem da jesmo,da ste svi gledali nasu prvu utakmicu.Rutinski,protivnik Angola,malo jaci trening.Mi ocigledno uvezbavali neke kombinacije i pripremali se za jace protivnike.\nIdemo dalje,pali i Filipini.Cekamo da prodje ovaj krug sa slabijim protivnicima i da vidimo kad krenu malo ozbiljnije utakmice..\nUtakmica protiv Italije bila nekako cudna,ali pobeda je bila sa nekih dvadesetak razlike,i samo se to racuna.Portoriko rutinski,mozda cak i malo razocaranje,ocekivao se jaci otpor.Slusam komentare Vlade Djurovica pre i za vreme utakmice,sta mislite o njegovoj analizi?\nIzgubismo od Spanije. Sta da kazem,mora da ste gledali,slazem se s komentarom Dragana Lukovskog,totalno nemotivisani i utripovani da ce sami Spanci pobediti sebe.\nJa ne bih menjao selektora. ALi šta ja znam, ja ne bih menjao ni Grbića. Ni Antića. Dao bih šansu dokazanim sportistima i stručnjacima da pokažu šta mogu da urade, ne bih ih šutnuo u dupe nakon prvog neuspeha.\nOno što bih menjao je mentalitet naroda koji na svoje sportiste spušta teret intergalaktičkih šampiona pre nego što su loptu propisno uzeli u ruke, a onda ih provlači kroz blato kad ne uspeju da dostignu vasionske visine na kojima on smatra da oni treba da budu. To bih menjao. Izbegavam sad da čitam i da gledam sve ovo što traje i sledi i nadam se samo da će Sale preživeti kao selektor.\nJednom je Duda Ivkovic rekao ,bar mi se cini da je on,'za uspeh tima zasluzni su igraci,za neuspeh trener', Sasa Djordjevic treba bar da ponudi ostavku.I nisam ocekivala zlato,vec borbu,igru,zalaganje.Svega toga nije bilo.Nije bilo zara,zelje.Igraci kao da su imali maske na licu,u stvari nisu maske,njihova lica su i ocrtavala ono sto osecaju,zelju da se to odradi,odigra i kako bude.Jedinu borbenost i zalaganje videla sam kod Bogdanovica i Lucica.Sta stoji iza,neuigranost,nemanje kondicije ili ko zna sta drugo,nije bitno.I zasluzuju kritiku,imamo i pravo na to,nisu oni neki sveci u koje ne smes pipnuti pa ne sme rec da se kaze.Niti iza njih stoji niz uspeha pa ajde ,desava se. Nisu tu dosli kao autsajderi,oni su tu kao predstavnici zemlje koja ima dugu tradiciju igranja,dobrog igranja,jedno ime koje ima tezinu.I da,zasluzuju malo valjanja po blatu ,jer i svoj uspeh duguju renomeu i imenu i tradiciji i dobroj skoli kosarke koja stoji iza imena nase zemlje.Bilo gde kad dodjes i kad cuju da si kosarku ucio u Srbiji drugacije te gledaju. Uvek sam i u bilo kom sportu realna. Kad je neko bolji,bolji je.Od fudbalera ne ocekujem mnogo,a od odbojkasa da.Ocigledno je da Grbic nesto ne radi dobro.Dosta je to vremena i prilika,Nikola je legenda,najbolji tehnicar Evrope i sveta,ali dobar igrac ne znaci i dobar trener.Fali mu mozda temperamenta ili iskustva kako da u datom trenutku motivise,prodrma igrace.Smena ne znaci da nisi dobar,znaci samo da toj ekipi ne odgovaras.\nKako god ,bar je razbijena prethodna fama koja se odnosila na ono-eh kad bi jos dosli Bjelica,Jokic.....- skup poznatih imena ne znaci nista ako nisu tim.\nŽelju da se to odradi im je stvorila kompletna nacija. Svi ostali su poslali reprezentacije uz najbolje želje, mi smo poslali svetske prvake - gotovo, kraj - ima samo jedan meč, finale protiv Amera i to je to. To je potpuno nezdrav odnos prema sportu. Prvi put kad su već krunisani i dočekani svetski prvaci naleteli na nekoga ko ume da se lopta pa promašili par šuteva uvukla se nervoza, buđenje iz fantazije i mahnito jurenje rezultata - kraj. Ne kažem ja da Sale nije kriv, sigurno jeste jednim dobrim delom. Ali mi uz njega imamo srebra sa svetskog prvenstva, olimpijskih igara i evropskog prvenstva nakon decenije stagnacije na svim poljima. Ja mislim da mu dugujemo makar toliko da ga ne popljujemo nakon prvog malo lošijeg rezultata. Koji u stvari i nije loš rezultat. Ovo nije nikakva katastrofa. Među dvesta nacija čiji igrači se loptaju pod koševima mi smo minimalno osmi! Odakle nam ideja da je to katastrofa? Hajde da naredni put na svetsko prvenstvo pošaljemo košarkašku reprezentaciju, a ne nepogrešive vanzemaljce, gospodare univerzuma. Samo to. Odmah ćemo imati zdraviji odnos prema sportu i nećemo videti kao totalnu katastrofu sve što nije finale.\nSvako ima pravo na svoje vidjenje.Moje je da pritisak nacije ovog puta i nije bio presudan.Nacija nesto i nije videla niti prisustvovala njihovim treninzima ili pripremama.Ono,pre bih rekla da priprema nije ni bilo,pre je bilo samo snimanja sto vise reklama za pojedine proizvode i sponzore. Slusala sam komentar Vlade Djurovica na poluvremenu utakmice koju smo dobili,onu s Portorikom.Ucinilo mi se da je nekako pesimistican,ali ih covek procitao za jedno poluvreme.Sve tacno sto je rekao.Ono malo sto dopire iz raznoraznih izvora sve to potvrdjuje.Igraci cija je sujeta dovela do toga da nema mi,da je kod pojedinaca bilo glavno gde igraju i ko su oni.Nema tu Morfe pritiska nacije zbog plasmana,kao sto rece onaj sto je danas komentarisao utakmicu protiv Ceha,njima je u glavi kako li ce na drustvenim mrezama biti ocenjeni.Kakva nacija,kakva zemlja koju predstavljaju,to im ni na kraj pameti nije.Skidam kapu i naklon do poda Bogrdanu Bogdanovicu,decku sa srcem,sa osmehom,sa zeljom u ocima!\nEvo, ode Sale. Kaze da zna kad je vreme da selektor napravi prvi korak. Mislim da je pogresio i nadam se da ce zamena biti dostojna svoje uloge i svog prethodnika na tom mestu. Idemo dalje, vreme ce pokazati.\nZaista mi je žao što Đorđević odlazi...\nMislim da su mediji i masa izvršili takav pritisak da je čovek na kraju odlučio da se povuče sa mesta selektora. A nakon par godina slabih rezultata, Sale je vratio reprezentaciju na sam vrh, vratio nam veru u košarkaše i mislim da je napravio dobru atmosferu u ekipi. Bar je tako izgledalo. Ne znam šta će se u budućnosti dešavati. Celu naciju sad zanima ko je sledeći selektor i kako će se to odraziti na odziv igrača...\nPa, da sačekamo...


SAOPŠTENJE SA 48. SJEDNICE SKUPŠTINE\nNalazite se:Vijesti|SAOPŠTENJE SA 48. SJEDNICE SKUPŠTINE\nViše iz kategorije: « PRIJEM U SKUPŠTINI ZA ČLANICE UDRUŽENJA ŽENA OBOLJELIH OD KARCINOMA DOJKE „ŽIVOT“\tRUKOVODSTVO SKUPŠTINE KANTONA SA PREDSJEDAVAJUĆIM VIJEĆA JEDINICA LOKALNE SAMOUPRAVE U ZDK »


31 Interni oglas za popunjavanje radnog mjesta državnog službenika u Uredu za veterinarstvo Bosne i Hercegovine\n16.октобар 2019 Broj posjeta:\n32 Javni oglas za popunjavanje radnog mjesta državnog službenika u Generalnom sekretarijatu Vijeća ministara Bosne i Hercegovine\n15.октобар 2019 Broj posjeta:\n33 Interni oglas za popunjavanje radnog mjesta državnog službenika u Agenciji za lijekove i medicinska sredstva Bosne i Hercegovine\nKrajnji rok za prijave: 18.10.2019.\n1/01 Stručni savjetnik za obezbjeđenje kvaliteta u Kontrolnoj laboratoriji\n10.октобар 2019 Broj posjeta:\n34 Javni oglas za popunjavanje radnog mjesta državnog službenika u Direkciji za evropske integracije Vijeća ministara Bosne i Hercegovine\n09.октобар 2019 Broj posjeta:\n35 Javni oglas za popunjavanje radnog mjesta državnog službenika u Sekretarijatu Parlamentarne skupštine BiH\n36 Javni oglas za popunjavanje radnih mjesta državnih službenika u Uredu za veterinarstvo Bosne i Hercegovine\n03.октобар 2019 Broj posjeta:\n37 Interni oglas za popunjavanje radnog mjesta državnog službenika u Službi za zajedničke poslove institucija Bosne i Hercegovine\n02.октобар 2019 Broj posjeta:\n38 Interni oglas za popunjavanje radnog mjesta državnog službenika u Službi za zajedničke poslove institucija Bosne i Hercegovine\n01.октобар 2019 Broj posjeta:\n39 Javni oglas za popunjavanje radnog mjesta državnog službenika u Sekretarijatu Parlamentarne skupštine Bosne i Hercegovine\nKrajnji rok za prijave: 21.10.2019.\n1/01 Viši stručni saradnik za komunikaciju i edukacije\n30.септембар 2019 Broj posjeta:\n40 Javni oglas za prijem pripravnika u Institutu za mjeriteljstvo Bosne i Hercegovine\n23.септембар 2019 Broj posjeta:


Kod Doma zdravlja podignut šator za prijem pacijenata sa respiratornim smetnjama\nAutor:\tVesna Šoškić 24.03.2020, 19:31 Društvo\nZavod za hitnu medicinsku pomoć Crne Gore danas je, uz podršku pripadnika Mornarice Vojske Crne Gore, zaposlenih u Opštini, koji su se priključili volonterima Crvenog krsta i tima MZ Sutomore, postavio šator ispred Hitne službe u barskom Domu zdravlja.\nŠator će služiti za prijem i obradu pacijenata sa respiratornim smetnjama, kako bi se izbjegli kontakti sa drugim oboljelima i, eventualno, širenje zaraze koronavirusom, kazao je za Radio Bar i Bar info, direktor Zavoda za hitnu medicinsku pomoć Crne Gore, dr Saša Stefanović.\n“Šatore ćemo postaviti u svim gradovima u kojima imamo službe hitne pomoći, što predstavlja značajnu preventivnu mjeru. Svi pacijenti koji imaju temperaturu, respiratorne probleme i kod kojih postoji sumnja da su zaraženi koronavirusom, neće ulaziti u ustanovu, već će doktor i naše osoblje izlaziti i u šatoru obavljati pregled, sa zaštitnom opremom i svim potrebnim mjerama predostrožnosti. To je olakšavajuća činjenica za sve građane koji potraže medicinsku pomoć, doktore i osoblje, jer će biti smanjena mogućnost međusobnih kontakata. Ljekari će nakon pregleda, zavisno od simptoma, pacijente upućivati kući ili na infektivnu kliniku”, kazao je direktor Zavoda za hitnu medicinsku pomoć, dr Saša Stefanović, koji je istakao da medicinsko osoblje ima na raspolaganju najsavremeniju zaštitnu opremu – skafandere, maske, naočari, rukavice i kaljače, a od sjutra i čizme.\nLjekari Hitne službe radiće u šatoru od 21h do 7h izjutra, dok će se pregledi tokom dana obavljati po uobičajenoj proceduri u Domu zdravlja.


Da li je moguć njemački Obama? | Evropa | DW | 10.11.2008\nDa li je moguć njemački Obama?\nKancelar migrantskog porijekla za većinu Nijemaca je još uvijek nezamisliv. Ankete pokazuju da 58 procenata smatra kako je Njemačka daleko od mogućnosti da na čelo Vlade u Berlinu dođe političar stranog porijekla.\nBarak Obama - Može li se uspjeh sličan njegovom desiti i u Njemačkoj?\nDa li je moguć njemački Obama? Prvi odgovor na ovo pitanje došao je prošlog četvrtka od saveznog ministra Olafa Scholza nakon Samita o migrantima. On je šaljivo rekao:„Danas su prihvaćene kandidature.“\nIpak, Oezcan Mutlu (Očan Mutlu), glasnogovornik Kluba poslanika Saveza 90 i Zelenih smatra da je Njemačka još uvijek daleko od toga da bi mogla imati kancelara stranog porijekla: „Za Saveznu Republiku Njemačku bilo bi veoma poželjno kada bi se etnička raznolikost ove zemlje ogledala i na nivou Vlade. No, Njemačka je od te realnosti daleko. Naša zemlja nema istoriju građanskih prava, kakvu imaju primjerice SAD. I u Njemačkoj migranti iz svojih redova ne mogu stvoriti jednog Obamu. Stoga ja mislim da smo mi od tog cilja daleko. No, to bi bilo poželjno za Saveznu Republiku i za unutarnji mir ove zemlje.“\nPredstavnici svih građana\nJosip Juratović je uvjeren u mogućnost da se i Njemačkoj desi "njen" Obama\nPoslanik SPD-a u Bundestagu Josip Juratović je pak uvjeren u mogućnost da Njemačka dobije svog Obamu. Ovaj 49-godišnjak hrvatskog porijekla smatra da je to moguće zbog demografskog razvoja njemačkog društva: „To bi sigurno bilo moguće jer 30-40 procenata njemačkih građana je stranog porijekla. U međuvremenu su neki migranti izabrani u Parlament. Zašto dakle tako nešto ne bi bilo moguće? No, pretpostavka je da se oni smatraju predstavnicima svih građana, upravo kao što je to Barak Obama. On isključivo pridaje vrijednost tome da je predsjednik svih Amerikanaca. To znači da se onaj ko stupa na dužnost mora smatrati predstavnikom svih građana.“\nNeovisno od Amerike treba započeti diskusiju\nIpak poslanica CDU-a u Berlinu Emine Demirbuerken-Wegner, koja je turskog porijekla, smatra da je diskusija o eventualnom njemačkom Obami neumjesna jer je migracijski razvoj u Njemačkoj veoma različit od onog u SAD: „Amerika ima sasvim drugačiju istoriju. Obamin uspjeh se ne može prenijeti na istoriju useljavanja stranaca u Njemačku. Neovisno od Amerike može se, naravno, započeti diskusija o tome koliko je Njemačka zrela za jedan takav proces. Smatram da će takva diskusija biti nezadrživa kada budemo imali više takvih poslanika u Bundestagu. Smatram da će se mnogo više osoba migrantskog porijekla etablirati u politički život. No, to je proces koji se ne smije požurivati.“\nInformation on how to apply for immigration to Germany\nAutor Jülde Danisman


Četvorica muškaraca zadobila su teške telesne povrede, jedan od njih, starosti oko 22 godine, je metalnim predmetom proboden u trbuh, trojica imaju povrede grudnog koša, a dvojica su zadobila lakše telesne povrede. Nezvanično saznajemo da su svi povređeni muškarci državljani Pakistana. Svi su prevezeni u Opštu bolnicu u Kikindi gde im se ukazuje lekarska pomoć.\n- Jedan pacijent ima teške telesne povrede opasne po život i nakon pregleda bila je nužna hitna operacija. Mladić je zadobio teške povrede trbušnih organa, jer je metalnim predmetom, možda nožem ili nečim sličnim, proboden u stomak. Trojica pacijenata imaju povrede grudnog koša, ali, zasad, nisu životno ugroženi. Dvojica pacijenata imaju lakše telesne povrede – saznali smo od dežurnih u Opštoj bolnici u Kikindi.\nU Policijskoj upravi u Kikindi potvrdili su da se dogodio sukob migranata, ali više detalja nisu mogli da saopšte, jer istraga još traje i povređenima se još ukazuje pomoć u Opštoj bolnici.\nOvo je druga ozbiljna tuča migranata u Prihvatnom centru centru kod Kikinde u kojoj su učesnici teško povređeni. Prvi takav sukob dogodio se i početkom februara, kada se potuklo njih desetak, a dvojica su zadobila teže telesne povrede.\nNajteže je povređen A.R. (34) iz Bangladeša, koji je u kikindsku bolnicu primljen sa raskotinama trbuha, pa je operisan i uspešno izlečen. Zbog ove tuče, tada je uhapšen A. B. Z. (21) iz Avganistana i protvi njega je podneta krivična prijava zbog postojanja osnova sumnje da je izvršio krivična dela nanošenja teške i lake telesne povrede.\nOn je osumnjičen da je oštrim predmetom naneo teške telesne povrede dvojici migranata, dok je trojicu lakše povredio, saopštila je u februaru Policijska uprava u Kikindi.\nUZNEMIRUJUĆE: Snimak mesta u Novom Pazaru gde su u pucnjavi ranjene dve osobe\nmigranti Masovna tuča Prihvatni centar Kikinda vesti


Da li su pronađeni otisci braće Jojke\nOTKRIVENO! EVO DA LI SU PRONAĐENI DNK TRAGOVI BRAĆE "JOJKE": Policija došla do ključnih informacija o zločinu 0 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\n26.10.2021. / 10:55\nIako Goran Džonić, koji je osumnjičen za ubistvo porodice Đokić, tvrdi da je bio samo saučesnik u zločinu koji su počinila braća Jojke, njihovi DNK tragovi i dalje nisu pronađeni na predmetima sa mesta zločina.\nNi na jednom od predmeta koji su veštačeni na biološke tragove izvršilaca ubistva tročlane porodice Đokić, nije pronađen DNK braće K.M. i K.M. iz Moravca koji su uhapšeni nakon što ih je Goran Džonić, označio kao saučesnike.\nPrema saznanjima medija, sve čaure, kako ona pronađena u spaljenom "pasatu" porodice Đokić, tako i one otkrivene desetak kilometara dalje u ataru sela Moravac gde su likvidirani, poslate su na DNK veštačenje na Biološki fakultet u Beograd. Ostali dokazi, kojih ima više desetina, predati su na Institutu za sudsku medicinu u Nišu radi analize bioloških tragova.\n"Mada je Institut za sudsku medicinu u Nišu referentna ustanova za analizu bioloških tragova, odluka tužilaštva je bila da se čaure iz slučaja Đokić upute u Beograd. Sve ostalo povereno je njima tako da su njihovi ljudi, s obzirom na to da se radi o velikom slučaju sa ogromnim brojem tragova, sve svoje kapacitete usmerili na taj posao", objašnjavaju sagovornici upoznati sa ovim slučajem.\n"Na novčanicama, kesama, torbi, daskama i brojnim drugim predmetima sa mesta zločina nisu pronađeni tragovi uhapšene braće. Izvršeno je poređenje njihovog uzorka sa biološkim tragovima i nije bilo nijednog poklapanja. Svi tragovi su samo od Gorana Đokića", objašnjava izvor.\nSve ovo bi mogao biti ključni dokaz odbrane navodnih Džonićevih saučesnika uz već postojeće, kao što su snimci kamera video nadzora koji potvrđuju da u vreme izvršenja dela nisu bili ni blizu mesta gde su Đokići usmrćeni.


Pogledajte gde je snimljena poslednja scena filma TOMA - BIGportal.ba\nPogledajte gde je snimljena poslednja scena filma TOMA\n7 Aprila, 2021 7 Aprila, 2021 03664\nNakon skoro godinu dana, snimanje filma o legendarnom muzičaru Tomi Zdravkoviću je konačno završeno. Premijera se očekuje na jesen, a reditelj i scenarista Dragan Bjelogrlić nije krio zadovoljstvo zbog ostvarenog još jednog fenomenalnog projekta.\nPoslednja scena filma snimljene su u Čikagu, a Dragan se na društvenoj mreži Instagram pohvalio i mestom, gde su snimili film o legendarnom pevaču koji je ostavio neizbrisiv trag na našoj muzičkoj sceni.\n– Ovo je bilo jedno od najlepših snimanja u mom životu – rekao je u snimku Dragan Bjelogrlić i dobio ovacije.\nGlavne uloge u filmu tumače Milan Marić, koji igra Tomu Zdravkovića i Tamara Dragičević, kojoj je poveren lik Silvane.


XTEAMERI - Xteam\nGLAVNI TRENER I SUVLASNIK\nAleksa je oličenje osobe koja je ceo život posvetila pokretu. Iza sebe ima 15 godina profesionalnog bavljenja individualnim sportovima kao i 10 godina upravljanja sportskim udruženjima i programima, od rada sa decom do rada sa profesionalnim timovima. Diplomirani je menadžer u sportu, bivši prvak u skijanju na vodi, trener skijanja na vodi u Beogradu i SAD, osnivač Beogradskog kluba skijanja na vodi “Rush” kao i licenciran instruktor tenisa sa PTR američkom licencom. Takođe je i licencirani instruktor skijanja na snegu i strastveni zaljubljenik u najrazličitije ekstremne sportove.\nUkoliko ga pitate da li više voli vodu ili sneg, neće imati odgovor.\nAleksa je već 10 godina ponosni član Gorske službe spasavanja (GSS) koja okuplja najkvalitetnije dobrovoljce širom Srbije.\nKao idejni tvorac XTEAM trening centra i XTEAM ISLANDa veruje da je pokret a posebno funkcionalni pokret najefikasniji način da održite i unapredite svoj životni stil.\nIako je svoje formalno visoko obrazovanje stekla u oblasti kostimografije, Nina ljubav prema sportu i pokretu gaji od malih nogu. Sedam godina je posvetila kik-boksu dok je 4 godine u oblasti funkcionalnih treninga. Njena mentalna i fizička snaga fascinira sve vežbače koji se nađu u grupama koje vodi Nina.\nČlan XTEAM-a od samog početka, Nina vas čeka kako u Basic tako i Performance terminima.\nMaja Perović Lazarević\nSUVLASNIK I STRUČNJAK ZA MARKETING I BIZNIS\nMaja je profesionalac u marketingu i biznisu preko 10 godina. Master komunikologije i diplomirani ekonomista, jako veruje da bez posvećenosti zdravlju i zdravom telu, nema zdravog duha i da je pomeranje granica na svim nivoima jako bitno.\nVlasnik je Market Republic i Digital Quince i kroz svoje poslove uglavnom sarađuje sa kompanijama iz SAD, Velike Britanije i EU.\nU XTEAM-u je od juna 2016. godine i zajedno sa Aleksom, posvećena je da XTEAM postane jedinstven lifestyle koncept koji u jednoj tački okuplja sve što ima veze sa zdravim navikama, sportom, ekstremnim sportovima, zdravom ishranom i sl.


Vučić predstavlja Srbiju - Smedia\nVučić predstavlja Srbiju\n17.05.2018 | 08:12\n17.05.2018 | 13:12\nLideri Evropske unije i Zapadnog Balkana okupili su se u Nacionalnoj palati kulture u Sofiji, gde je počeo samit na kom se razmatraju dalje mere za približavanje regiona Evropskoj uniji. Predsednik Srbije prvi je govorio na Samitu, koji se održava iza zatvorenih vrata.\nU Sofiji se danas održava Samit EU i Zapadnog Balkana, a predsednik Srbije Aleksandar Vučić imao je čast da je prvi govorio.\nInače, predsednika Vučića je, kao i ostale visoke zvanice, dočekao je premijer Bugarske Bojko Borisov.


Đeljošaj bi Nimanbegua prije Ljerke Dragičević\nĐeljošaj je, prema saznanjima “Vijesti” tražio da se održi sastanak na kojem bi se partije dogovorile o daljem funkcionisanju kluba, jer smatra da mjesto šefa kluba treba da pokriva predstavnik albanskih partija koje imaju najviše mandata u klubu\nNik Đeljošaj, Genci Nimanbegu, Foto: Boris Pejović\n17.03.2016. 06:24h Ažurirano: 17.03.2016. 06:24h\nUmjesto Ljerke Dragičević iz Hrvatske građanske inicijative (HGI), na čelu poslaničkog Kluba manjinskih partija trebalo bi da bude poslanik iz albanskih partija, jer one imaju najviše mandata, smatra poslanik Albanske alternative (AA) Nik Đeljošaj, saznaju “Vijesti”.\nKlub manjinskih partija, osim HGI i AA, čine Forca i Liberalna partija.\nIz Kluba je juče saopšteno da će Dragičevićeva preuzeti vođenje ovim Klubom, kojim do 20. marta upavlja upravo Đeljošaj.\nKako saznaju “Vijesti”, Đeljošaj je imao dogovor sa Gencijem Nimanbeguom (Forca) da mu prepusti vođenje Kluba.\nĐeljošaj je, prema saznanjima “Vijesti” tražio da se održi sastanak na kojem bi se partije dogovorile o daljem funkcionisanju kluba, jer smatra da mjesto šefa kluba treba da pokriva predstavnik albanskih partija koje imaju najviše mandata u klubu.\nKada je formiran Klub manjinskih partija, postignut je dogovor o redosljedu šefova kluba koji se rotiraju na osam mjeseci.\nLjerka DragičevićNik ĐeljošajGenci Nimanbegu\n18.01. 16:08 h\t453\t85868\n18.01. 15:15 h\t115\t72659\n18.01. 07:25 h\t69\t50866\n18.01. 07:00 h\t70\t46906\n18.01. 06:30 h\t40\t43134


Valerijana čaj za smirenje i protiv nesanice – priprema – Dijeta plus\nValerijana čaj za smirenje i protiv nesanice – priprema\tPočetna\nValerijana čaj za smirenje i protiv nesanice – priprema\tSeptember 9, 2015 by admin\nValerijana biljka (lat. Valeriana officinalis) je višegodišnja zeljasta biljka koja pripada porodici Valerianaceae. Poznata je još i po sledećim narodnim nazivima: macina trava, odoljen, majčina trava, kozlić i dr. Raste kao samonikla biljka u polusenovitim šumama, na livadama, pored potoka i reka (gde ima dovoljno vlage). Valerijana biljka ima razgranat koren, stabljika je takođe razgranata i može da naraste i do 1 m u visinu. Cvetovi valerijane su bele ili roze boje.\nKoren valerijane se koristi kao lek, treba ga sakupljati u proleće ili jesen, i specifičnog je mirisa i ukusa.\nČaj od valerijane, koji se priprema od korena ove biljke, najviše se koristi za smirenje i protiv nesanice. Međutim, valerijana ima i spazmolitičko dejstvo, pa se može koristiti i kod mnogih drugih tegoba, poput stomačnih problema, PMS sindroma i dr.\nČaj od valerijane za smirenje\nČaj od valerijane za smirenje nerava ima sedativno dejstvo i deluje opuštajuće na vaš nervni sistem, tako što se njegovi aktivni sastojci vezuju za receptore u mozgu i omogućavaju opuštanje nerava. Valerijana sadrži valerensku kiselinu koja je odgovorna za sedativno dejstvo ove biljke. Naravno, ne treba preterati sa upotrebom čaja za smirenje, jer mogu u tom slučaju dovesti do nekih nus pojava. Poželjno je da se konsultujete sa lekarom pre bilo kakve upotrebe čajeva za smirenje u lekovite svrhe, kako biste bili upućeni u to koliko ja dozvoljena doza i koji su mogući neželjeni efekti. Valerijana ima najjače sedativno i spazmolitično dejstvo od svih biljaka. Recite NE sedativima i okrenite se prirodi.\nPovezano>>> Valerijana kapi za smirenje živaca i nesanicu\nČaj od valerijane protiv nesanice\nNe možete da zaspite, muči vas nesanica? Bez brige, nemojte uzimati razne lekove za uspavljivanje, probajte čaj od valerijane! Osim za smirenje, čaj od valerijane protiv nesanice se sve više koristi. Potrebno je da uzmete preporučenu dozu najviše 2 sata pred spavanje. Čaj od valerijane protiv nesanice deluje tako što skraćuje početak sna i poboljšava sam kvalitet sna. Obično se koristi u kombinaciji sa nekim drugim biljkama koje takođe imaju sedativno dejstvo.\nČaj od valerijane dejstvo\nValerijana je biljka koja ima najjače sedativno i spazmolitično dejstvo u prirodi. Čaj od valerijane se upotrebljava kod nervne napetosti, uznemirenosti, nervoze, razdražljivosti, stresa, histerije, agresivnog ponašanja, epileptičnih napada, nesanice i kod grčeva nekih unutrašnjih organa.\nPročitajte i 10 lekovitih biljaka protiv stresa i nervoze\nDejstvo čaja od valerijane: sedativno (uspavljujuće), anksiolitičko (uklanja nedefinisane strahove), antidepresivno, spazmolitičko (otklanja grčeve), dovodi do smanjenja krvnog pritiska i ublažava simptome PMS-a.\nČaj od valerijane dejstvo:\npomaže u ublažavanju stresa, napetosti, nervne razdražljivosti i histerije\ndeluje i protiv depresije, nesanice i anksioznosti\nsprečava pojavu neuro-psiholoških bolesti\ndeluje pozitivno na centralni nervni sistem\npoboljšava raspoloženje i otklanja ‘’loše misli’’\nuklanja simptome anksioznosti\nČaj od valerijane priprema\nČaj od valerijane je neprijatnog mirisa, pa se uglavnom koristi u kombinaciji sa nekim drugim biljkama (koje ne bi trebalo da imaju sedativno dejstvo, jer je valerijana dovoljno jak sedativ, dakle samo treba da poboljšaju sam ukus čaja).\nPovezano>>> Valerijana ili odoljen lekovitost\nČaj od valerijane – priprema:\nPreliti jednu veliki kašiku korena valerijane sa 2 dl ključale vode, poklopiti i ostaviti da odstoji oko 30 minuta. Čaj možete piti najviše 2-3 puta dnevno, s tim da se poslednja šolja čaja popije bar pola sata pred spavanje.\nČaj od valerijane se podjednako koristi i za smirenje i protivnesanice. Neko ga takođe koristi i za odvikavanje od pušenja.\nSlične straniceČaj od valerijane priprema, doziranje, lekovita svojstvaValerijana ili Odoljen lekovitostValerijana kapi dejstvo i upotreba za smirenje, nesanicu…Čaj od brusnice dejstvo i pripremaČaj od kukuruzne svileČajevi od lista maline i kupineČaj od lipeLekovita biljka kičica – čaj


Nove kazne "vječitima": Parole, vrijeđanje, baklje | MONDOBA\nDisciplinska komisija FSS kazne Zvezda i Partizan vrijedjanje FSS i bakljade navijaca\n10.10.2019. / 17:46 17:51\nAutor mondo.rs 10.10.2019. / 17:46 17:51\nNajgore je prošao Partizan koji će zbog bakljade na "vječitom" derbiju, kao i vrijeđanja organa Saveza (transparenti i verbalno) morati da plati 1.000.000 dinara, odnosno još 600.000 zbog uvreda koje su zabilježene i na mečevima protiv Proletera, Javora i Radničkog.\nFK Crvena zvezda FK Partizan FK Vojvodina Fudbalski savez Srbije kazne


Pauza u ispitivanju oksfordske vakcine zbog pojave neobjašnjive bolesti - Magločistač\nPočetna Vesti Pauza u ispitivanju oksfordske vakcine zbog pojave neobjašnjive bolesti\nPostavio/la: MagločistačObjavljeno: 09 septembra, 2020 Kategorija: VestiNema komentara\nFarmaceutska grupa AstraZeneka saopštila je da će napraviti pauzu u kliničkim ispitivanjima svoje eksperimentalne vakcine protiv Kovid-19 nakon pojave neobjašnjive bolesti kod jednog učesnika.\nAstraZeneka je industrijski partner britanskog univerziteta Oksford, a njihova vakcina je jedan od najnaprednijih zapadnih projekata, testiran na desetinama hiljada volontera u Velikoj Britaniji, Brazilu, Južnoj Africi i SAD.\nVakcina je ušla u treću, poslednju fazu ispitivanja, koja se odnosi proveru bezbednosti i efikasnosti.\nPriroda i težina problema koji se pojavio nisu poznati, ali prema portalu Stejtnjuz, očekuje se da će se učesik ispitivanja oporaviti.\nOvo je prva zvanično saopštena suspenzija kliničkog ispitivanja u vezi sa eksperimentalnom vakcinom protiv Kovid-19.\nGrupe Oksford/AstraZeneka je već potpisala ili je u pregovorima sa više zemljama o kupovini milion vakcina, ako se pokaže da je efikasna, od čega veliki broj doza za Evropsku uniju.\nDonald Tramp kandidat za Nobelovu nagradu za mir 2021.


Obama je homoseksualac ?! Seksualna prošlost Baraka Obame je skrivena Ubistvima Bivših Ljubavnika !\nMajka ubijenog Obaminog ljubavnika je progovorila !\nU junu 2010., wašingtonski istraživački novinar i publicista Wayne Madsen je šokirao javnost sa novim otkrićem Obaminog članstva u Chicago gay klubu, pod nazivom Klub muškaraca\nMadsen je isto tako izvestio javnost o Obaminim seksualnim odnosima, uključujući imenovanog wašingtonskog političara Donald Younga. Javno priznati i poznati gay, direktor je udruženja u čikaškoj crkvi, u kojoj je Obama bio član preko 20 godina – crkva Ujedinjenog Trojstva Hristove crne teologije oslobođenja. Obamin odnos je isto tako potvrdio Larry Sinclair, koji tvrdi da je imao dva kokainska seksa sa Obamom.\nBili su svi javno priznati homoseksualci u Wrightovoj crkvi: Larry Bland i Nate Spenser. Kasne 2007, kada je Obama počeo da se napreduje prema predsedničkom mestu, u intervalu od pola meseca, sva tri navedena lica su “odjedanput” umrla:\nBland je ubijen egzekucijskim stilom 17. decembra, 2007;\nYoung je ubijen egzekucijskim stilom 24. decembra, 2007;\nSpenser je iznenada umro od sepse, upale pluća, i HIV-a 26. Novembra 2007.reportedly died of septicemia, pneumonia, and HIV on December 26, 2007. (Uzrok smrti koji je naveden u smrtovnici Blanda i Younga.)\nDanas, Youngova majka govori o sumnjama da je nen sin ubijen da bi se zaštitila Obamina reputacija i osigurala njegova politička budućnost kao budućeg predsednika SAD -a.\nBela kuća zataškava štetu koja je mogla nastati oko čikaške gay istorije.\nPriča o predsedniku Baraku Obami neće tako tako lako nestati. Sada, u ekskluzivnom intervju sa The Globe časopisom, Norma Jean Young, 76-godišnja majka preminulog direktora udruženja crkve Ujedinjenog Trojstva Hristovog, je progovorila i deklarisala da su određene osobe pokušale zaštititi Obamu, ubile njenog sina na vrhuncu predsedničke demokratske kampanje, primarno da zaštite Obamu od neugodnog javnog otkrića o homoseksualnim odnosima sa njenim sinom.\nTelo Donalda Younga je nađeno izrešetano u čikaškom stanu 23. decembra, i pokazalo se da je ubistvo delo profesionalnog ubice.\nLarry Sinclair, homoseksualac koji je izjavio da je imao dva susreta sa Obamom u Čikagu 1999, napisao je knjigu “Kokain, Seks, Laži i Ubistvo”, u kojoj izjavljuje da je Obama bio povezan sa ubistvom Younga.\n19. juna , 2008, WMR je objavio izveštaj:\n“WhiteHouse.com je održala konferenciju za javnost u kome je objavila video oko Sinclairovog ispitivanju na poligrafu. Posle nekih tehničkih poteškoća sa video prezentacijom, Parisi je iznenada odjavio i prekinuo konferenciju za štampu i odbio da odgovara na sva pitanja novinara”.\nVelika većina masona koji danas učestvuju u upravljanju državama, su homoseksualci. Da li je to deo njihovog obreda, ili je to uslov za ulazak u visoko društvo novog svetskog poredka ? ? ?\nThe Globe časopis je objavio u martu 2008. da je čikaški privatni detektiv rekao da je Young vrlo verovatno “izbrisan” zbog odnosa sa Obamom. Sinclair je podržao stavove privatnog detektiva u vezi Younga i Obame. The Globe je objavio da je Young pre svoje smrti planirao da otputuje u Afriku, da radi kao profesor.\nEx gay, Obama sa pastorom\nObama optužen za gay sex, drogu i ubistvo


14.11.2017. 20:28h 14.11.2017. 20:46h\nŠtrajk poštanskih radnika, foto: Dragan Kadić\nTakođe traže zabranu zapošljavanja novozaposlenih na sistematizovana radna mesta sa rešenjima o privremeno-povremenim poslovima. Zaposleni traže i razrešenje v.d direktorke Pošte Srbije Mire Petrović i što hitniji izbor direktora na osnovu već sprovedenog konkursa, zatim razrešenje predsednika i članova Nadzornog odbora i utvrđivanje odgovornost predstavnika poslovodstva zbog pritisaka i pretnji zaposlenima i sindikalnim aktivistima.


Završena runda tehničkog dijaloga u Briselu | Radio Kosovska Mitrovica\nZavršena runda tehničkog dijaloga u Briselu\n27. February, 2018 19:35 |\nDvodnevni razgovori delegacija Beograda i Prištine na tehničkom nivou, a u okviru dijaloga o normalizaciji odnosa, završeni su danas u Briselu. Naredna runda je sledećeg meseca, a neformalni izvori “Tanjuga” u Briselu kažu da bi se susret, istina neformalan, Vučića i Tačija, mogao desiti već 1. marta u Sofiji.\nU Evropskoj službi za spoljne poslove najavili su za naredni mesec nastavak tehničkih razgovora o Zajednici srpskih opština, energetici i mostu u Mitrovici, a portparolka Evropske komisije Maja Kocijančič je u pisanoj izjavi nakon drugog dana razgovora ekspertskih timova Beograda i Prištine navela da su razgovori ekspertskih delegacija Beograda i Prištine vođeni u “konstruktivnom duhu”.\n“Diskusija je vođena u knstruktivnom duhu i rezultirala je zajedničkom identifikacijom nekoliko pitanja i koraka koji se moraju rešiti kako bi se nastavilo sa implementacionim poslovima i daljom norlamizacijom odnosa”, poručila je Kocijančičeva u pisanoj izjavi.\n“Razgovaralo se o sporazumu o slobodi kretanja, zajedničkom upravljanju granicama (IBM), pravosuđu, Asocijaciji odnosno Zajednici srpskih opština, mostu u Mitrovici i energetici”, navela je Kocijančičeva u pisanom saopštenju.\nIzvori Tanjuga u Briselu navode da bi se predsednici Aleksandar Vučić i Hašim Tači mogli neformalno sastati već u četvrtak 1. marta na marginama ručka koji se povodom posete predsednika Evropske komisije Žana Kloda Junkera organizuje u Sofiji.


Kabat, Bratislava - Studio Berar\nNa novom stadionu FK Slovan u glavnom gradu Slovačke 5. juna 2019. najpoznatiji rok bend bivše Čehoslovačke Republike ,,Kabat,, održao je nezaboravni koncert.\nMnogobrojna publika iz Bratislave i okolnih gradova slavila je 30 godina postojanja ovog legendarnog benda koji i dalje svira u nepromenjenom sastavu.\nKategorija: Koncerti 5 juna, 2019\nPrethodniPrevious post:Air Serbia-promocija novih destinacijaSledećiNext post:Jubilej radija 202


Bečić primio kinesku vakcinu u Beranama – Mladi Nikšića\nU cilju afirmacije masovne vakcinacije, predsjednik Skupštine Crne Gore Aleksa Bečić primio je danas vakcinu Sinofarm protiv koronavirusa u Hali sportova u Beranama, saopšteno je iz Skupštine Crne Gore.\nOvom prilikom, predsjednik Skupštine je istakao da odlukom o vakcinaciji pokazujemo odgovornost prema sebi i drugima.\nU izjavi za medije, predsjednik Bečić je istakao da nije imao favorite među vakcinama „jer je siguran da sve što je odobreno od strane zdravstvenih ustanova jeste kvalitetno i djelotvorno“, te je naveo da je primio kinesku vakcinu Sinofarm, zato jer je trenutno ima najviše u Crnoj Gori.\n„Odlučio sam da to učinim u Beranama kako bih poslao jasnu poruku i dao skroman doprinos i podsticaj procesu masovne vakcinacije u sjevernom regionu naše zemlje jer time čuvamo sebe, druge, zdravlje i sistem u cjelini“, istakao je predsjednik Bečić.\nNaglasio je da smo pozitivan primjer u Evropi, te stoga i dobijamo pohvale od međunarodnih zvaničnika.\n“U proteklim danima na dnevnom nivou imamo više oporavljenih, nego novozaraženih što ukazuje da su trendovi optimistični. U susret turističkoj sezoni pozivam na veliki opez i na masovnu vakcinaciju kako bi uz poštovanje mjera omogućili da nastavimo pozitivnim tempom i čuvamo naš zdravstveni sistem, sve građane Crne Gore, uspjeh naše turističke sezone, našu ekonomiju, a time u cjelini i našu Crnu Goru”, zaključuje predsjednik Bečić.\nPanteri u Trebinju\nČitaoci šalju: Izgubljena dokumenta


Transparentnost | RNIDS\nPretraga registra dokumenata\nRad RNIDS-a je javan i po tome se ističe među svim organizacijama u Srbiji. Svi aspekti rada RNIDS-a su dostupni javnosti, izuzev onih koji se tiču bezbednosti sistema upravljanja nacionalnim internet domenima.\nRNIDS ima statutarnu obavezu da posebno brine o javnosti svog rada, kao organizacija koja obavlja aktivnosti od velikog značaja za infrastrukturu Interneta. Po Sporazumu sa ministarstvom nadležnim za telekomunikacije i informaciono društvo, RNIDS jednom u tri godine izveštava ministarstvo o sprovedenoj analizi ispunjenosti preuzetih obaveza po pitanju organizacije, sistema za registraciju i javnosti rada. Samo izveštavanje se vrši tako što se na javnom konkursu bira stručna, nezavisna kuća koja samostalno analizira funkcionisanje RNIDS-a i njegovu usklađenost sa ugovornim obavezama. Osim toga, eksterna revizija redovno kontroliše Završni račun, odnosno vrši reviziju računovodstva.\nNa sajtu RNIDS-a, u okviru Registra dokumenata, nalaze se svi zapisnici sa sednica Konferencije i Upravnog odbora, finansijski izveštaji, finansijski planovi i njihova realizacija, kvartalni i godišnji izveštaji direktora i Upravnog odbora i mnogi drugi dokumenti.\nJavnost rada RNIDS-a se redovno obezbeđuje i objavljivanjem oglasa, konkursa i tendera na sajtu i u drugim medijima, sprovođenjem javnih rasprava o aktima koje donose organi RNIDS-a, kao i izdavanjem kvartalnih, godišnjih i povremenih publikacija, kao što su "RNIDS info" i "Godišnji izveštaj" i prospekti na posebne teme.\nSvaka firma - privredno društvo ili preduzetnik, kao i druge organizacije registrovane u Srbiji, mogu da pristupe RNIDS-u, čime ostvaruju direktan uticaj na rad RNIDS-a. Najšira javnost može da prati sednice Konferencije suosnivača, koje su javne i otvorene za sve, koje se redovno snimaju i potom postavljaju na Internet.\nJavni poziv za prikupljanje preliminarnih ponuda za istraživanje tržišta\nSpecijalno izdanje "RNIDS info" o DIDS 2018


Kia cee�d 2006-\nU ovom momentu �irom sveta krstari oko 1.100.000 Fiata 500, od ?ega je milion napravljeno u Fiatovoj Tychy fabrici u Poljskoj, dok je jo� oko sto hiljada iza�lo iz meksi?ke fabrike Toluca. Pro�lo je 69 meseci od kada je po?ela proizvodnja 2007. godine, a sada Fiatova poljska fabrika proslavlja jubilej.\nOpširnije: Milion primeraka Fiata 500\n2009 skoda octavia Dacia Sandero Stepway Honda accord Mitsubishi Colt 1.1i Porsche 911 GT2 RS VW ac schnitzer adac ampera blindirana vozila carroll shelby coupe elektri?ni automobili euro sumar fiat l0 fiat panda gas google honda osm jugo kia forte kvarovi automobila popust subaru porsche 914 propisi renault Clio sajam novi sad 2009 sandero stepway skoda octavia scout skoda octavia vrs smart toyota prius tuning essen volkswagen passat zoragy e


Oni su pisali o aktuelnim političkim događajima, socijalnim i ekonomskim prilikama u zemlji, te afirmirali bošnjačku kulturu i tradiciju. Istovremeno su se bez predrasuda i otvoreno počeli približavati pozitivnoj evropskoj misli, uvažavajući tekovine zapadne civilizacije. U svojim člancima doajen bošnjačkog novinarstva i intelektualac širokih vidika Mehmed Šakir Kurtćehajić ukazivao je na zaostalost bošnjačkog naroda, tražeći njene uzroke u slabom sistemu školovanja, praznovjerju, te slijepom slijeđenju zastarjelih narodnih običaja. On je smatrao da Bošnjaci mogu jedino osigurati svoj opstanak na ovim prostorima i doživjeti preporod ukoliko se budu obrazovali - posebice u egzaktnim naukama te usavršavali u evropskim zanatima. Kao vrstan novinar i analitičar socijalnih zbivanja Kurtćehajić je promišljao i o tada aktuelnom sukobu civilizacija - islamske koja je nekoliko stotina godina prevalirala u Bosni i evropsko-kršćanske koja je tek počela prodirati na ovo područje. On je posve tačno ustvrdio da su mnogi Bošnjaci umjesto da usvoje pozitivne vrijednosti koje su prisutne na zapadu (ljubav prema nauci, želju za radom i redom, te tačnosti) počeli prihvatati pogrešne zapadne običaje kao što su konzumiranje alkohola, razvrat i udaljavanje od vjere. Na taj način ne samo da su ostali neobrazovani i zaostali, već su povrijedili i ono najbolje što su imali - moralne norme svoje tradicije. Novine su postale dragocjen instrument djelovanja na mase u tim prijelomnim trenutcima sa kraja 19-tog stoljeća pred odlazak turske, a dolazak kršćanske austrijske vlasti. Urednici listova i novinarski saradnici pokušavali su smiriti uzavrele strasti naroda i smanjiti konfuziju građanstva tako što su objavljivali samo provjerene informacije, korektno informirajući o aktuelnim događajima. Djelovali su i protiv praznovjerja, te podizali opću i zdravstvenu kulturu naroda jer su smatrali novinarstvo i kao jedan vid prosvjećivanja.\nVeć u aprilu 1866. godine počeo je izlaziti list "Bosanski vijesnik" , a nedugo nakon njega i "Bosna" - list za javne korisnike. Jedno vrijeme ovaj vladin list uređivao je Mehmed Š. Kurtćehajić koji je kasnije pokrenuo i list "Sarajevski cvjetnik", sa ciljem da se popularnim i etičko-poučnim sadržajem dopuni zvanična "Bosna".\nNa nesreću, ta plodna novinarska aktivnost biva prekinuta činom okupacije Bosne i Hercegovine od strane Austro-Ugarske. Bošnjaci su bili zatečeni i zbunjeni novim društvenim okolnostima, pa se period nakon same okupacije karakterizira općom pometnjom i psihozom, odnosno zastojem u književnom stvaralaštvu. Da bi na neki način ispunile prazninu u izdavaštvu, austrougarske vlasti su pokrenule službene novine u kojima su autori srpske i hrvatske nacionalnosti pisali pod pseudonimima, dok za Bošnjake u njima gotovo da nije bilo mjesta. U tim novinama preovladavali su kroatizmi a potpuno izbačeni turcizmi i narodni izraz.\nKrajem 19-tog stoljeća dolazi do otriježnjenja u bošnjačkim intelektualnim krugovima te se ponovo pokreću listovi na bosanskom jeziku koje uređuju Bošnjaci. List "Bošnjak" pokrenuli su 1891. godine muslimanski intelektualci koji su se okupili oko Mehmed-bega Kapetanovića Ljubušaka i to je bio prvi nacionalni list bosanskih muslimana. Tako je bosanska nacija i kultura našla prostor za svoju afirmaciju.


Ništa novo u bh. institucijama: Inžinjer šumarstva na čelu državnog zatvora | Portal 072info\nNišta novo u bh. institucijama: Inžinjer šumarstva na čelu državnog zatvora\n01/09/2020 01/09/2020 u 3:00\nJosip Grubeša, ministar pravde BiH imenovao je Sinišu Perkovića za vršioca dužnosti upravnika državnog zatvora, odnosno Zavoda za izvršenje krivičnih sankcija, pritvora i drugih mjera Bosne i Hercegovine, kako se zvanično zove ova institucija.\nPerković, inače diplomirani inženjer šumarstva, kako je to navedeno u Službenom glasniku BiH, imenuje se na dužnost počevši od 10. augusta 2020. godine na period od tri mjeseca, a najdalje do završetka konkursne procedure za izbor i imenovanje upravnika Zavoda.\nPodsjetimo, zatvor je otovoren kram jula, a prema tadašnjim nakjavama, ova institucija prve zatvorenike mogla bi primiti na jesen, ukoliko ne bude nepredviđenih problema.\nFoto: Printscreen: Službeni glasnik\nIznenadio i sebe i ljekare: Tinejdžeru pronašli iglu u srcu\nMlada manekenka na meti internet nasilnika: “Previše si ružna da bi bila model”


Sećanje na Mariju Kiri\nNa današnji dan, 7. novembra 1867. godine, rođena je Marija Sklodovska Kiri, direktor Instituta za radijum u Parizu i profesor fizike, rodom Poljakinja.\nFoto: Wikipedia/Generalstabens Litografiska Anstalt Stockholm\nBila je udata za francuskog naučnika Pjera Kirija, s kojim je otkrila radijum i polonijum i dala osnov modernoj nauci o radioaktivnosti.\nPod njenim ličnim nadzorom vršena su, prvi put u svetu, istraživanja o mogućnosti izlečenja raka pomoću radioaktivnosti. Jedan je od osnivača nove grane hemije – radiohemije.\nZajedno sa mužem dobila je Nobelovu nagradu za fiziku 1903, a 1911. godine sama je dobila Nobelovu nagradu za hemiju.\nJedina je žena u istoriji koja je dobila dve Nobelove nagrade.\nPredsedniku Kolumbije uručena Nobelova nagrada za mir


Migranti iz gradova - B92.net\nMigranti iz gradova\nB. Radivojša ponedeljak, 20.12.2004. | 11:38\nU odnosu na 1991, smanjen broj onih koji svakog dana putuju do posla u drugo mesto, ali se poveæava udeo dnevnih migranata iz gradskih naselja\nSvaki deseti stanovnik centralne Srbije i Vojvodine je dnevni migrant. Dnevni migranti su, prema statistièkoj definiciji, lica koja rade ili se školuju van mesta stalnog boravka, ali se svakodnevno ili više puta tokom sedmice vraæaju kuæi.\nOvih dana su objavljeni podaci iz popisa o tome koliko koja opština u Srbiji ima ovih putnika. Kao što se i pretpostavljalo, najviše ih je u naseljima blizu Beograda. U opštinama Lazarevac i Sopot svaki peti stanovnik svakodnevno putuje na posao, u školu ili na fakultet, u Obrenovcu je to svaki šesti, a u Staroj Pazovi svaki sedmi. Rekorder je, meðutim, opština Grocka, sa svakim èetvrtim, s tim što ovaj groèanski „rekord” treba shvatiti uslovno, jer i veliko naselje Kaluðerica, kao sastavni deo Beograda, pripada ovoj prigradskoj opštini. Tako, statistièki gledano, stanovnici Kaluðerice putuju svakodnevno u „drugo mesto Beograd”, mada su stvarno u Beogradu.\nU ostalim delovima republike svakodnevnih putnika je manje. U proseku, u regionalnim centrima, ili blizu ovih centara, ima ih\nviše, a u slabije razvijenim podruèjima manje. U Panèevu, Smederevu, Jagodini, Paraæinu, Kruševcu, dnevni migrant je svaki deseti stanovnik, u Novom Sadu i Kraljevu svaki jedanaesti, u Loznici svaki deveti...\nS druge strane, u opštinama u istoènoj Srbiji dnevnih putnika je procentualno duplo manje. Bor i Zajeèar, recimo, nemaju ni pet procenata ovih migranata, a u Kragujevcu je još manji udeo ovih stanovnika, što treba dovesti u vezu sa zastojem privrede u ovim gradovima.\nPodaci o dnevnim migracijama su dobijeni na osnovu popisa stanovništva 2002. godine. U odnosu na prethodni popis 1991, ovih putnika je, inaèe, vidno manje. Doduše, mogli smo uporeðivati samo podatke o dnevnim migrantima koji putuju na posao: poèetkom prošle decenije takvih je u centralnoj Srbiji i Vojvodini bilo 684.000, a 2002. godine – 564.000, dakle 120.000 manje, što se može objasniti i stanjem u privredi. Jer, veliki broj radnika je tokom devedesetih godina prošlog veka ostao bez posla, pa je, kao deo „ove situacije“, smanjena i potreba za svakodnevnim putovanjima do radnog mesta.\nDnevna putovanja – radnika, ðaka i studenata su, inaèe, fenomen prigradskih i seoskih naselja: od svaka èetiri putnika – tri su iz sela i predgraða. Na poslednjem popisu 2002. godine broj radnika-putnika iz sela i predgraða je, meðutim, u odnosu na 1991. godinu, vidno smanjen. U centralnoj Srbiji, sa 380.000, spao je na 310.000, u Vojvodini sa 130.000 na 70.000, što je samo jedan od pokazatelja da naši gradovi nude sve manje posla. A kad nema posla – nema ni putovanja.\nS druge strane, broj dnevnih migranata iz gradova je u periodu 1991-2002. ostao manje više isti. Taènije, u Vojvodini je smanjen za samo dve hiljade, u celoj centralnoj Srbiji za èetiri, dok stanovništvo gradskih opština Beograda beleži èak porast broja radnika koji odlaze na posao izvan grada. Dok je na popisu 1981. takvih bilo samo oko tri hiljade, 1991. ta brojka se penje na osam, a 2002. na – èetrnaest hiljada, tako da su i centralne beogradske opštine, zbog krize, za sve veæi broj njihovih stanovnika samo – mesto stanovanja.\nMilutin Prokiæ, iz Republièkog zavoda za statistiku, kaže da ovaj nešto veæi broj dnevnih migranata iz centralnih gradskih opština u prigradskim naseljima ne treba da èudi ako se ima u vidu prevelika koncentracija zaposlenih u glavnom gradu i nešto slabija popunjenost naselja u okolini, naroèito visokostruènim kadrom. Lekari, apotekari, informatièari, trgovci raznom robom sve više odlaze u okolna naselja. To se dešava i sa drugima, jer je u vreme recesije do posla teško doæi, pa se zato manje izbegavaju i ova dnevna putovanja.\nDnevni migranti su, inaèe, oni mnogobrojni srednjoškolci koji ujutro zaposedaju lokalne autobuse i vozove, žureæi u školu u susedni grad, sa torbom u rukama. To su i radnici koji putuju prema gradu prvim jutarnjim vozovima.\nCunami na Moravi\nSvako nam može blokirati put, Beograd i život. Vlast je samo tužno lice jedne neorganizovane države. Njenu æe snagu osetiti preplašeni podanik, izložen svakom zlu,\nPregled stampe petak 31.12. 12:08 Komentara: 0\nMamina sarma i ženin podvarak\nKad otkuca ponoæ i krene pirotehnika, srpski politièari æe uglavnom biti u svojim domovima. Ako im je verovati na reè, Novu 2005. godinu doèekaæe poput veæine graðana\nPregled stampe petak 31.12. 12:06 Komentara: 0\nŠta nas èeka u 2005.\nPredrag Bubalo, ministar privrede Teški sluèajevi Teško da æemo u 2005. moæi da ostvarimo privredni rast kao što je bio u 2004. godini, ali razloga za zadovoljstvo\nPregled stampe petak 31.12. 11:59 Komentara: 0\nSpreman za premijera\nPredlažem da se raspišu izbori za ustavotvornu skupštinu. Ta skupština trebalo bi da donese novi ustav i formira novu vladu koja bi imala stabilnu demokratsku veæinu.\nPregled stampe petak 31.12. 11:56 Komentara: 0\nRamush Haradinaj, kontroverzni kosovski premijer\nRamush Haradinaj je, sa samo 36 godina, najmlaði evropski premijer. On je verovatno i najkontroverzniji predsednik vlade. A to je teško poverovati dok ga gledate\nPregled stampe èetvrtak 30.12. 16:50 Komentara: 0\nPreviše darova pod jelkom\nIz godine u godinu traže sve skuplje poklone i... dobijaju ih. Da li vam to kvari novogodišnje raspoloženje? Koliko je to opasno i kako roditelj razapet izmeðu\nPregled stampe èetvrtak 30.12. 12:39 Komentara: 0\nBez nade i para\nGraðani Srbije kažu da su u odlazeæoj godini živeli isto kao i prethodnih, a u 2005. ne oèekuju znaèajnije promene Za samo devet odsto graðana Srbije godina na\nPregled stampe èetvrtak 30.12. 12:35 Komentara: 0\nSa ovakvom državnom zajednicom nikada neæemo biti èlanovi EU\nMiroljub Labus, potpredsednik Vlade Srbije i predsednik G 17 Plus izjavio je, svodeæi ovogodišnje raèune rada Vlade Srbije, da je zadovoljan koliko je uraðeno s\nPregled stampe èetvrtak 30.12. 12:26 Komentara: 0


"NE, NE, NE, U KRIVINI SMO" Trener FK "Polimlja" vikao vozaču da ne pretiče šleper, a onda je naišao "audi" i NASTAO JE HAOS - PRIJEPOLJE ONLINE\n“NE, NE, NE, U KRIVINI SMO” Trener FK “Polimlja” vikao vozaču da ne pretiče šleper, a onda je naišao “audi” i NASTAO JE HAOS\nKako je moglo biti – dobro je prošlo, pričali su Prijepoljci danas, dan posle udesa koji je doživela kadetska ekipa lokalnog FK “Polimlje”, po povratku sa utakmice na Zlatiboru. U stravičnom sudaru dva vozila povređeno je osam osoba, među kojima su i četiri maloletna fudbalera i njihov trener.\nDo jakog sudara minibusa preduzeća “Es turs” iz Priboja, koji je prevozio kadete “Polimija” i “audija” kikindskih registarskih oznaka došlo je oko 13.15 u nedelju na Vodicama preko Zlatibora.\nZoran Čarkilović, trener kadeta fk polimlje\nPosle odigrane utakmice na Zlatiboru, 12 fudbalera kadetske ekipe FK “Polimlje” i njihov trener Zoran Čarkilović minibusom je krenulo ka Prijepolju.\n– Sedeo sam pored vozača i, s obzirom da sam 25 godina radio kao instruktor vožnje, pomno pratio situaciju na putu. Ispred nas se, blizu jedne blage desne ali nepregledne krivine stvorila kolona. Vozač minibusa je pretekao dva putnička automobila i krenuo da pretiče šleper. Povikao sam: “Ne, ne, ne” jer smo ulazili u krivinu. U jednom trenutku kao da je usporio i pokušao da se vrati u desnu traku. Međutim opet je nagazio na gas i nastavio da pretiče šleper. Iz drugog pravca se pojavio “audi”. Vozila su velikom brzinom išla jedno na drugo. Naš vozač je pokušao da se vrati udesno, ali nije mogao zbog šlepera. Da bi izbegao udes skrenuo je na proširenje sa naše desne strane, međutim sa puta je, bežeći od minibusa, skrenuo i “audi”. Na proširenju je došlo do sudara – priča za “Blic” Zoran Čarkilović.\nU udesu su povređena četiri fudbalera i njihov trener\nSudar su, nastavlja on, videli vozači šlepera i dva putnička automobila koja je vozač minibusa pretekao, ali niko on njih nije zaustavio i pritekao u pomoć.\nNesrećni čovek je, kako kaže, zadobio povredu vratnog pršljena, čela, ruke i kolena. Zajedno sa njim u bolnicu su prevezena i četvorica njegovih fudbalera od kojih je jedan polomio prst ruke, drugi nos, treći povredio vrat, četvrti glavu.\n– Uporedo sa nama pomoć je ukazana muškarcu iz Kikinde koji je, kao su mi rekli, polomio obe ruke, a njegova supruga je zadobila prelom rebra – kaže Čarkilović.\nDeca se sama vraćala kući posle udesa\nJedan od povređenih kadeta Polimlja je Denis Luinović ocu Senadu ispričao je da je njegov trener upozoravao vozača minibusa da ne pretiče kolonu.\n– Denis je sedeo iza vozača, u udesu je polomio prst leve ruke i zadobio hematom na butini. Odmah pošto su mi javili da mi je sin prebačen u bolnicu krenuo sam u Užice. Dete mi je u nedelju optušteno iz bolnice, ali je istraumirano, danas ću ga voditi na razgovor kod psihologa. Neverovatno je da niko iz FK „Polimlje“ nije reagovao, niko me nije pozvao da me pita kako mi je sin. Posle udesa nisu poslali vozila da vrate decu koja su čekala prevoz kući. Po neke dečake su otišli roditelji, druge su prevezli Prijepoljci koji su ih prepoznali pored puta – pričao nam je juče Senad Luinović.\nNedžad Talović, čiji sin, takođe Denis, je bio u minibusu takođe je rekao da ga niko iz FK “Polimlje” nije kontaktirao posle udesa.\n– Moje dete i dvojicu njegovih saigrača je na mestu udesa pokupio jedan naš sugrađanin i dovezao ih kući. Po dolasku u Prijepolje, zbog posekotine na obrazu i hematoma na glavi, odvezao sam ga u hitnu pomoć gde su mu dali uput na pregled kod hirurga. Ne želim da krivim nikoga dok istraga ne bude završena – kaže Talović.\n– Pogrešio je jer je loše procenio situaciju na putu. Ograničenje na tom delu puta 80, a on nam je preneo da se kretao brzinom od 70 kilometara na sat. Rekao nam je da nije preticao kolonu, već svako vozilo pojedinačno. Po njegovim rečima „audi“ sa kojim je se sudario išao je mnogo brže od dozvoljenih 60 kilometara na sat. Minibus je star sedam godina i tehnički je ispravan, a vozač koji je njime upravljao radi kod nas osam – devet godina i ovo mu je bio prvi incident. Na Zlatibor smo posle sudara poslali automobil kojim smo vratili u Prijepolje petoricu fudbalera – rečeno nam je u ovoj prevozničkoj firmi.\nPrema saznanjima „Blica“ protiv M. I. (35) iz Priboja, koji je upravljao minibusom, podneta je krivična prijava zbog teškog dela protiv bezbednosti saobraćaja.