Kristijano Ronaldo provodi Uskrs u Hrvatskoj - 92putovanja\nPortugalski fudbaler Kristijano Ronaldo sinoæ je privatnim avionom sleteo u Dubrovnik.\nIzvor: Tanjug nedelja, 21.04.2019. | 14:15\nNavukli" Hrvati Ronalda ili ne, treba im odati priznanje da, za razliku od nas, umeju da se reklamiraju i dobro prodaju. Evo vam primera. Lane je Hrvatsku posetilo blizu milion azijskih turista, Srbiju 122.000. Pa dok je naših prijatelja Kineza u Srbiji bilo samo 102.000, Hrvatsku ih je posetilo 366.000, Japanaca kod nas 6.000, u Hrvatskoj 160.000, Indijaca kod nas 7.000 u Hrvatskoj 65.000....pri èemu su južnokoreanski turisti u Hrvatskoj posebna prièa...\n(miloš, 22. april 2019 12:24)\nDobro, i? Naveo si ovde neke cifre broja stranih turista u Hrvatskoj u odnosu na Srbiju, meðutim, one uopšte nisu relevantne. Da Hrvatska nema more, imala bi stranih turista kao Srbija, možda èak i manje.\n(Smuleco, 1. maj 2019 15:39)\n(glupisanje, 26. april 2019 12:09)\n@Glupisanje "Da, da evo javljaju mi.......hr plaze pune kupaca...." ...."ajde begaj."\nDa li su i Georgina i Ronaldo sa njima, ili se i oni kao i svi drugi sada kupaju u hotelskim bazenima, a onda malo prosetaju morskom obalom, svrate do restorana i to "auticem" usred pesacke zone, ali dobro Boze moj, to je cena koja se placa zbog Ronaldove "spontane" odluke da za Uskrs "skokne" bas do Dubrovnika. P.S. Predlozi mi gde da pobegnem?\n(ketiS, 25. april 2019 21:42)\nDa, da evo javljaju mi.... hr plaže pune kupaèa, sve neki azijati, pa italijani, francuzi, španci...kažu, kod njih more ladno u ovo doba pa došli u jadranske tople kupke....koja si ti sorta zadrtosti i gluposti....ajd begaj!\n(glupisanje, 25. april 2019 10:33)\n@pucam od zadovoljstva ....(stvarno radi kojega djavla oni dolaze kod suseda?)....\nNe znam da li si cuo ali Hrvatska je primorska zemlja, ima neko more koje se cini mi se zove Jadransko. Ja sam imala peticu iz geografije, a ti, ako smem da pitam. Lep pozz i uzivaj!\n(ketiS, 24. april 2019 21:15)\nketiS bi se fino i argumentovano razgovarala preko portala?!\n(sluèaj za posmatranje, 24. april 2019 11:39)\nEvo ti malog izvoda od tvojih zadovoljavaæih rezultata:\nNaši dragi komšije Rumuni: Srbija 76.779 posetilaca - Hrvatska 116.330 posetilaca, pa nadalje Kina: SR 102.352 - HR 366.236, Japan: SR 6.486 - HR 160.124, Indija: SR 7.638 - HR 64.905, Izrael: SR 31.940 - HR 66.238, Brazil: SR\n2.579 - HR 66.230....."skorojevièe" iz USA, Kanade i Australije æemo preskoèiti\n(uostalom tamo, kako je poznato, ima mnogo više HR nego SR emigranata-turista), ali evo ti preegzotiènog Novog Zelanda: SR 1.788 - HR 43.018, ali i nedaleke "morske" Španije: SR 13.227 - HR 290.422 (stvarno, radi kojega ðavla oni dolaze kod suseda?)........sve preneto iz odgovarajuèih statistièkih popisa za 2018......pa se debeli od zadovoljstva s nadom da æe navedeni rezultati kao razlog zadovoljstva i nadalje da traju.....\n(pucam od zadovoljstva, 24. april 2019 11:26)\nMolim lepo iznesite vi vase argumente, pa da fino porazgovaramao. Moji stavovi se zasnivaju na verodostojnim povesnim izvorima i cinjenicama, a ne na politikanstvu. Uostalom ton vaseg komentara dovoljno govori.\n@brigaj svoju brigu\nMene uopste u sustini nije briga koliko turista posecuje Dubrovnik. Uostalom jasno sam rekla da svako ima pravo da se promice i preko takvih banalnosti (poseta belosvetskog "jetset-a") vec sam samo navela da "output" takvog turisticko-promidzbenog "input-a" nije nimalo impresivan, pogotovo u poredjenju sa onim destinacijama sa kojima ovdasnji "nalozeni" komentatori Dubrovnik porede. Inace Srbija nije ni skupa ni ekskluzivna destinacija, te svoju turisticku promociju usmerava ka sasvim drugacijem profilu turista. Meni se licno takav pristip dopada, a i objektivno daje sasvim zadovoljavajuce rezultate.\n(ketiS, 23. april 2019 22:12)\nZar je ova vijest da bi svadjali Hrvati i Srbi..\nLjudi hriscani smo... politika nas ovde i dovela.\nuzivajte jer ovaj zivot je kratak...\n(Danijel, 23. april 2019 18:55)\n(Kreso, 23. april 2019 12:43) Mavro Orbin daje savršene odgovore na sva ta pitanja i mislim da su ovakve rasprave besmislene!\n(Srdjan bg, 23. april 2019 13:22)\nVolio bih istoricare koji spominju stari srpski Dubrovnik da objasne kako su kolonije koje je Dubrovnik osnivao po svuda ocuvale hrvatski identitet. Pa tako i kolonija Janjevaca na Kosovu (okruzena Srbima i Albancima) je stoljecima ocuvala pripadnost hrvatskoj zajednici i Dubrovacku tradiciju.\n(Kreso, 23. april 2019 12:43)\nZa razliku od tebe, ja nemam nikakve dileme oko "skromnih" hr rezultata, pa kada se radi i o ovom sluèaju. Oni su se pokazali i dokazali vrhunskim maherima kada su pitanju sliène akcije i potezi. Mnogo više me brinu ovdašnji "uspesi".\n(brigaj sopstvenu brigu, 23. april 2019 11:33)\n....A ti prestani sa svojim olinjalim pseudo-nauènim tiradama, koje beziznimno rezultiraju s konstantnim NULA bodova (u stilu: primljeno na znanje, oznaèeno sr..nje!)\n(okoreli stupidarij, 23. april 2019 11:04)\nMi smo stvarno jedinstven narod. Umesto da nam Dubrovnik kao nekada srpski grad bude na ponos mi se svadjamo prepiremo i omalovazavamo. Znam, reci ce neko Dubrovnik nije bio u Srbiji, da ali Srbi su ga podigli i u njemu vekovima ziveli i stvarali. Danas jeste u drugoj drzavi ali to ne umanjuje lepotu i znacaj tog grada koji je i nase istorijsko nasledje. Da li mislite da Grci za Efes ne smeju da kazu da je grcki grad? Itekako smeju i ponose se svojim nasledjem iako je to danas grad u Turskoj. I Italijani se ponose Monalizom koja se nalazi u Francuskoj, to je njihovo kulturno i istorijsko dobro iako fizicki i zakonski pripada drugoj drzavi. Samo se na nas skace kad kazemo da je srpsko nesto sto danas nijw u Srbiji. Pa postoji nauka koja se zove istorija i ljusi koji su zivot posvetili njoj.\n(Biba, 23. april 2019 06:18)\nJok ti si zaslužio.\n(don, 22. april 2019 22:27)\nZa sve one koji tvrde da je Dubrovnik srpski, hrvatski ..... i slicne gluposti, shvatite vec jednom da do 19-og veka Dubrovcani nisu imali nikakav osecaj pripadnosti bilo kom etnicitetu, vec su prosto sebe nazivali Dubrovcanima a jezik slovinskim. Pri tom je neosporno da je Dubrovnik u kulturnom smislu bio pod jakim uticajem Venecije i Nemanjicke, te Moravske Srbije odnosno da se osecaj pripadnosti hrvatskom etniciteu javlja srazmerno kasno tokom 19-og veka. U isto vreme veliki broj Dubrovcana katolicke vere su se osecali Srbima, te je Dubrovnik postao jedan od centara Srba katolika. Tek u drugoj polovini 20-og veka Dubrovnik je vecinski kroatiziran i to je cinjenica koja mora da se postuje. Najveci deo danasnjih Dubrovcana se osecaju Hrvatima, to zvanicna Srbija postuje, ali to naravno ne znaci da Srbija i Srbi u kulturnom smislu nemaju pravo na i srpsko-katolicku i srpsko-pravoslavnu dimenziju Dubrovnika. Naprotiv! Sve u svemu Dubrovnik je jedan izrazito multikulturan grad, a to sto danasnja kroatocentricna Hrvatska to ne postuje je sasvim drugi problem. Stoga prestanite vise sa tim besmislenim prepucavanjima, jer samo pokazujete koliko neznate.\nTvoj komentar je toliko smesan da sam se dvoumila da li da uopste odgovorm. Ipak legitimno je da se neko "rejtinguje" i preko takvih gluposti kao sto su posete "zvezda" sporta i "showbizza". Medjutim, ukupni rezultat takvog pristupa je najblaze receno skroman, a poredjenja sa Venecijom ili Barselonom smesna do bola.\n(ketiS, 22. april 2019 21:52)\n(boki, 22. april 2019 14:08)\nMalo ''istorije'' po srpskoj verziji jel.\n(ma važi, 22. april 2019 17:31)\nRonaldu treba objasniti sve u vezi Sabora trubaèa u Guèi i kiselog kupusa sa svinjarijama. Nikad više neæe otiæi u Dubrovnik\n(Mitar, 22. april 2019 16:44)\nJedino u cemu zavidim Hrvatskoj je to primorje, ta priroda i arhitektura. Neko je jednom reko:zasto je takav narod zasluzio takvu prirodu.\n(karma, 22. april 2019 12:04)\npizaj se zasto vi niste zasluzili....,kao takav narod...?\n(GoWest, 22. april 2019 16:08)\n(boki, 22. april 2019 14:08) Zar još postoje ljudi koji veruju u seobe Slovena i spise Konstantina Porfirogenita?!? Te gluposti ljudi sa IQ veæim od avgustovskih temperatura prevazilaze u sedmom razredu osnovne škole!\n(Srdjan bg, 22. april 2019 14:58)\n@ hm, sva sreca pa si ti tu da ispravis krivu drinu?\n(hvalite me usta moja, 22. april 2019 14:22)\nNe prièaj gluposti, kakav ruski milijarder ti se prištampava kao vlasnik vile!? Vila Šeherezada privatizirana je u paketu s hotelom Argentina, neki ruski mlijarder je jedino u njoj boravio jedno èitavo ljeto i zato platio sumanuto vrtoglavi iznos.\n(vlaho, 22. april 2019 14:09)\nSta je Hrvata na ovoj vesti?\nAli svi da su opet ne mogu izbrisati da je Dubrovnik stari srpski grad.\n(Beli, 21. april 2019 20:26)\nTo jedino u tvojoj glavi i u glavi onog Šešelja.\nNije bio niti æe biti jedino vi možete imati komplekse.\nЗахумље (лат. Chulmorum) је била српска средњовековна кнежевина која је обухватала јужну Далмацију и делове Босне и Херцеговине до 10. века. Почетком 10. века, Захумље је било у саставу државе српског кнеза Часлава Клонимировића.\n— Константин Порфирогенит VII, „О управљању Царству“\nПорфирогенит пише да су Срби у 7. веку населили друге делове јужне Далмације, Травунију и Паганију.\nMilogorcino drzi se tvoje pecine i ne smrdi previse po Srbiji...\n(Tarabljenje sa preprekama)\nPo cemu? Jel to tvoje neka drzava?\n(EU, 22. april 2019 13:56)\nStigao vam Ronaldo ...oprez Hrvati...guzice uza zid... :))\n(Gde je izlaz?, 22. april 2019 13:49)\nPlaæeno Ronaldu da doðe u vilu Ruskog milijardera i propagira istu što nije ništa novo vezano za biznis i popularne liènosti.\n(misko, 22. april 2019 13:23)\nNajmanje komentara o samoj vesti. Kompleksi na obe strane rade 24 casa dnevno.\n(hm, 22. april 2019 13:00)\nDubrovnik je do prvog svetskog rata imao veæinsko pravoslavno stanovnistvo. A to nisu bili ni Grci ni Rusi.\n(Sinji, 21. april 2019 20:37)\nZaboravio si napisat da su sve katolièke crkve u Dubrovniku gradjene poslije drugog svjetskog rata ... Ili su mozda malo starije?\n(alexxx, 22. april 2019 12:55)\nMislim da je Dubrovnik veca reklama za Ronalda nego on za Dubrovnik pa mi je i ova vest nekako apsurdna. Jedino sto ce se njegovi kolege i po profesiji i po znanju mozda poceti utrkivati da odsednu u istoj vili a ta populacijas i nije za ignorisanje od strane vlasnika vile i hrvatskog turizma.\n(IL, 22. april 2019 12:51)\nSa dubrovnikom se nemmož usporeðivat niti jedan grad u europi. jedino kao što je venecija ili tako nešto slièno. ali beè , berlin , prag , london , pariz , nikada. po broju turista može jer su 100 puta veèe metropole i jako prometne. Ali po ljepoti. Dubrovnik pa i split su zakon.\n(don, 22. april 2019 12:31)\n"Navukli" Hrvati Ronalda ili ne, treba im odati priznanje da, za razliku od nas, umeju da se reklamiraju i dobro prodaju. Evo vam primera. Lane je Hrvatsku posetilo blizu milion azijskih turista, Srbiju 122.000. Pa dok je naših prijatelja Kineza u Srbiji bilo samo 102.000, Hrvatsku ih je posetilo 366.000, Japanaca kod nas 6.000, u Hrvatskoj 160.000, Indijaca kod nas 7.000 u Hrvatskoj 65.000....pri èemu su južnokoreanski turisti u Hrvatskoj posebna prièa...\nSve da se nekim likovima i plaæa da posete neko mesto (u šta u ovom sluèaju ne verujem), oni koji plaèaju sigurno imaju dobar razlog da to èine. Ne vidim u tome ništa sporno. To šta smo mi nesposobni, turistièki zakržljali i "zatucani" druga je prièa...\n(braslav, 22. april 2019 12:00)\n"Sta je Hrvata na ovoj vesti?\nAli svi da su opet ne mogu izbrisati da je Dubrovnik stari srpski grad."\nI pati pati srce moje ......\n(Zbunjeni, 22. april 2019 11:56)\nEto Ronaldo nasuprot vama došao baš zbog hr. mentaliteta.\n(don, 22. april 2019 11:51)\nBaš tako. I èikago je srbski?\n(don, 22. april 2019 11:48)\nMislim da æe turistièka zajednica Dubrovnika bankrotirati zbog ovog "ekscesa", a Republika Hrvatska dodatno se zadužiti. Što se tièe vrhunskih umjetnika, Dubrovaèke ljetne igre održavaju se redovito i nakon tvoje davne šetnje Stradunom.\n(maro, 22. april 2019 11:45)\nTko vama dolazi?\nNeka kèerka predsjednika iz neke afrièke države pa se hvalite kao da je Trump bio??\n(don, 22. april 2019 11:44)\nRonaldu je kuæa gdje se raðaju najbolji fudbaleri svijeta. Nije on ðabe u hr.\n(don, 22. april 2019 11:40)\n7000€ na noæ je stvarno mnogo, ali za hrvate na primorju to ni u kojem sluèaju nije "cijelo bogastvo". Pogotovo u Dubrovniku. Tamo je proseèna cena dvokrevetnog apartmana oko 120€, obilazak gradskih zidina 25€....ali ruku na srce imaju i goste tog kalibra...\n(iskreno da kažem, 22. april 2019 11:34)\n"za uskrs se sedi kuæi sa svojom familijom majstore!!!\nNatale con i tuoi, Pasqua con chi vuoi (Božiæ s familijom, Uskrs s kim hoæeš) kažu Italijani, a on živi u Italiji.\nI nije taèno da ide tamo gde mu se plati, ide tamo gde hoæe, i plaæa, kao prošlog leta u Navarino na Peloponezu.\nDubrovnik je spektakularan, to nièije nipodaštavanje ne može da promeni.\n(J., 22. april 2019 11:33)\n@Ivan Livno CRO: Livno u Hrvatskoj? 4 godine u NDH. Pa dobro... neka znamo s kim imamo posla.\n(Dejan, 22. april 2019 11:28)\nLepo od njega sto je dosao u stari srpski grad...\nKomentar poslat iz B92 Android™ aplikacije (Android Robot by Google, CC BY 3.0) (Tarabljenje sa preprekama, 21. april 2019 14:57)\nSrpski kao i Tokijo i Rio.\n(Marko, 22. april 2019 11:19)\nKakva je to senzacija sto je u Dubrovniku? Pa negde mora na odmor. Dubrovnik je vrhunska destinacija za jedan poset, kad jednom vidis zidine, vidio si sve. U Dubrovnik je lepo doci prvi puta, i to je to. Pa neces deset puta pesaciti zidinama! Slicno je i sa Venecijom i drugim takvim instant destinacijama koje svako poseti jednom i nikad se ne vraca.\nIpak, lepo bi bilo da i mi imamo takvih instant destinacija. Mi nismo bili te srece da nas osvajaju Habzburgovci i Venecijanci, nego Turci. A sta su nam turci ostavili? Gradjevine takvog kvaliteta da se same od sebe sruse nakon pedeset godina. Vidi se po njihovim gradjevinama da nisu imali nameru ostati kod nas. Za razliku od hrvatskih zemalja, nisu ni imali zbog cega imati zelju da ostanu.\n(Sinisa, 21. april 2019 19:23)\nNama uvek neko treba nešto da "ostavlja"!!! Ne bi sluèajno nešto sami napravili... Italijanima su ostavili Veneciju, Englezima London a Francuzima Pariz?\nMi u Vojvodini smo imali Austrougarsku ali smo ipak uspeli sve da pokvarimo\n(NS, 22. april 2019 11:12)\n..jahte, more i lokalna pevaljka ;)\n(donor, 22. april 2019 11:10)\nNe lozite se.\nTakvi likovi idu iskljuèivo gde im se plati. Ne zato sto tamo vole da idu ili im je lepo.\nProsle godine je bio u izraelu i u Budimpešti za praznike.\nZašto TOS ne placa to je drugo pitanje.\n(Gibanica, 22. april 2019 02:51)\nZašto misliš da je Dubrovniku potrebno da plaæa tamo nekog šupljoglavog šutaèa lopte, šta misliš da ovi besplatno snimaju Game of Thrones u Dubrovniku?!\n(Niks feršten, 22. april 2019 11:03)\nRecite mi, sta je tu senzacionalno?\nI ja sam davne 1974. godine bio u Dubrovniku i vise nikada,\nne zbog lepog grada, vec zbog mentaliteta tamosnjih ljudi\n(Turista, 21. april 2019 19:43)\nPre ce biti da nisi išao jer nema para!\n(EU, 22. april 2019 11:02)\nIdemo srpski cemeru i bedo, kleknite pred hrvate i dizite ih u nebesa i to zbog teritorije i grada koji nikada nisu pripadali njima.\nNajbednija smo nacija u svemiru i to ubedljivo...\n(Tarabljenje sa preprekama, 22. april 2019 10:59)\nPa dobro neka je, nek lepo provede praznike,iako mislim da je Mesi po meni bolji\n(Usamljeni vuk, 22. april 2019 10:57)\nNe nego ce u Leskovac\n(Nikola MNE, 21. april 2019 22:52)\n(Tarabljenje sa preprekama, 22. april 2019 10:53)\nMozda se i nama posreci pa nas za Vaskrs iznenadi mladji buraz Kim Jong-un;)\n(navali narode, 22. april 2019 10:50)\na vidi cuda sa njim i ostalim sa zapada nemamo problema....\n(GoWest, 22. april 2019 10:39)\nzato sto ste isli gdje je dobro...zato vas je puno i bilo po Hrvatskoj obali....\n(GoWest, 22. april 2019 10:38)\nOdi to objasni Dubrovèanima. Nisu ni svjesni da ste ih pokušali "osloboditi"\n(slavonija, 22. april 2019 10:28)\nSalma Hajek u Rovinju,Ronaldo u Dubrovniku.\n(Darko, 22. april 2019 10:24)\nLogicno za grad koji je stoljecima zabranjivao pravoslavcima boravak iza zidina nakon sto padne mrak.\n(Kreso, 22. april 2019 10:16)\n(ketiS, 21. april 2019 20:39)\nObzirom koliko uvijek dobiješ minusa smiješna si ti i nevjerojatno je kako ne odustaješ.\nŠto se mene tièe briga me za CR, ali èovjek je planetarno popularan.\n(Mario, 22. april 2019 10:11)\n(Mario, 22. april 2019 10:08)\nZnas li mozda koliko je to kostalo turisticku zajednicu grada Dubrovnika, mozda cak i Republiku Hrvatsku??? Nije taj tek tako dosao. Nekad su vam diolazili vrhunski umetnici, sad ovaj. Tuzno...\n(otrov, 21. april 2019 23:16)\nI da je koštalo, pa što onda TZ Dubrovnika dobro zaraðuje.\nDolaze i umjetnici i tajkuni i politièari i obièni ljudi.\n(Mario, 22. april 2019 10:05)\nKakav Dubrovnik??? Prolom banja i Bog da ga vidi... :=)\n(Buduænost Srbije, 22. april 2019 09:12)\nVerovatno mi je i decko tu negde.\n(freality, 22. april 2019 08:59)\nNije istina evo ga pod platanima u Trebinju.\n(samo da ti kazem, 22. april 2019 08:55)\nNe znam zašto se uopšte u ovom kontekstu pominje Beograd. Poreðivati ga sa Dubrovnikom u bilo kakvom turistièkom pogledu mogu samo specifièno inspirisane "guske".\n(ninoslav, 22. april 2019 08:15)\nza uskrs se sedi kuæi sa svojom familijom majstore!!!\n(ognjen, 22. april 2019 08:07)\nKada su fudbaleri imali ukusa? Nikada!\n(sony, 22. april 2019 07:11)\nNavika je cudo.Ne prestaje da ulazi u Hrvatsku.\n(Loading..., 21. april 2019 14:31) # Link komentara\nTi i tebi slièni vjerojatno mislite da ste jako duhoviti. No na žalost , samo ste mali frustrati koji svoje komplekse iskazujete preko neta. I ponekad plaèete zbog svojih tužnih života.\n(MasCa, 22. april 2019 00:14)\nja reko u Amsterdamu\n(ldjidji, 22. april 2019 00:10)\n@ Tko to kaže da mi konja za trku nemamo? Naime, Ronaldo se sa svojom djevojkom smjestio u vili u kojoj noæenje iznosi 7000 (da, da nema greške) eura!\n(dubrovaèki trubadur, 21. april 2019 16:05)\nJel da se èudimo? Da se iznenadjujemo? Šta bi u ovoj vesti bilo neobièno, ne razumem?\n(Saša, 21. april 2019 22:31)\nznas koliko me je briga za ovog Roma...\n(N NA KVADRAT, 21. april 2019 22:18)\nJa nikada vise ne bih na Jadransku baricu...juzna obala Italije i Grcka ostrva su za mene idealna mesta ...ali ko to mene pita ???\n(# kojekude èinis'voliko BobmarkSRB, 21. april 2019 21:59)\n(ivan, 21. april 2019 21:33)\nPosle ce na adu ciganliju, srpsku ibicu...\n(tzv b92, 21. april 2019 21:32)\nPa najlepša zemlja na Svetu\n(321, 21. april 2019 21:21)\nNeka ga ionako je los fudbaler i covek..sisica.\n(Kim Dzon Un, 21. april 2019 21:12)\nAl æe zato Novu Godinu da provede u Beogradu, sacekajte samo da popalimo rasvetu!\n(djoka, 21. april 2019 20:41)\nNisi u pravu! Ja smatram da je ovo za Hrvatsku izuzetno bitno, jer kad nemas nista bitnije, onda po onoj narodnoj "Daj sta das". Prema tome mislim da je ovo izuzetna mogucnost da se Hrvatska ucini prepoznatljivom, jer C.R. tako retko putuje da je Hrvatska vrlo verovatno jedna od retkih zemalja koju je C.R. posetio. Inace jedva cekam da dodje i u Srbiju, pa da i mi postanemo prepoznatljivi i bitni! Gospode Boze, da nije smesno bilo bi tuzno!\nPrièa se da je tražio da se uklone svi ajaxi iz vile...\n(Ujmemeni, 21. april 2019 20:21)\nOdakle mu pare èoveèe, pa jel on zna koliko je Hrvatska skupa?\n(Regent, 21. april 2019 20:11)\nU Srbiji bi ga docekali divlji taksisti na Beogradskom aerodromu i ne bi se pomerili od njega dok ne udje u divlji taksi.\n(Goran Vracar, 21. april 2019 20:00)\nbolje da je dosao kod mene na selo,domaci sira,kajmak,prsuta i sunka,ne bi mu nista naplatio\n(neko, 21. april 2019 19:28)\nA ovo je nama bitno zbog...?\n(Dr Yes, 21. april 2019 19:28)\njok u Srbiju ce da dodje da gleda raskopan beograd i kese po drvecu\n(rade, 21. april 2019 16:09)\npa realno bg i najruzniji grad u srbiji. nis ns, sombor su mnogo lepsi i nisu nigde raskopani\n(dzi, 21. april 2019 19:12)\nNaravno da je nebitno. To jeste vrhunski fudbaler, ali ipak, samo polupismeni fudbaler. Sta mislite da ce njega interesovati dubrovacke starine i da ce zeljeti da nesto nauci. Reda radi, bice malo obilazaka, tek da ga vide turisti. NJemu ce biti vazna "klopa", raskos koju nudi hotel i kupanje. Domacinima pare. Zamislite, 7 000 € x nekoliko dana! Cijelo bogatstvo. :))\nMoram malo ovako, zasluzili su to susjedi. Daleko su pakosniji kad smo mi u pitanju.\n(Olja, 21. april 2019 19:00)\nMajstore, uzivaj na Stradunu :)\n(Atari, 21. april 2019 14:52\nEvo ti mobtel cr7 pa pokušaj.\n(nesho je, 21. april 2019 18:35)\nКако је то могуће? Зар није дошао у БГ да види кружни ток на Славији или ресторан на врху Копаоника? Можда да упозна успут Јутку па да се волкају док гледају хиљаде аутобуса пуних будућности Србије\n(joj, 21. april 2019 14:48) Hahahaha bravo!\n(Malinkonija, 21. april 2019 18:19)\nдо почетка 20 века скоро ниједан хрват није живео у дубровнику били су само срби католици!\n(bojan, 21. april 2019 18:14)\nSrpski grad! Lepotan!\n(zex, 21. april 2019 18:09)\nJaka stvar. Bolje da je Piksi došao, barem bi platio koju pivu domaæim, ovaj samo zauzme cijelu terasu gdje doðe.\n(Mate, 21. april 2019 18:07)\n(Montenegringo, 21. april 2019 17:56)\nA nije kod lidera regiona !?\n(Milan, 21. april 2019 17:53)\nKaze da ce vaskrs provesti u Surdulici.\n(seljo, 21. april 2019 17:47)\nNormalno, sta ce u Srbiju kod nas se red zna. El Diego je najveci, a vi ostali se dogovorite. Pele, Ronaldo, R..injo, Mesi, Stoickov, kako bilo. Sava je lepsa od mora, a Marakana je bila arena velikih utakmica, El Diegu ne treba ni viza da svrati kad mu dusa pozeli, zna koliko je dobrodosao i koliko voli doci. Zdravo, sto je najbolje, mi ni nismo zemlja fudbala, vise smo u kosarci, al nama dolazi El Diego da broji metre na stadionu gde je primao lopte. Nek se Rvati tese K. Ronaldom, tog ce se za 10 godina samo frizeri secati, El Diega ceo svet zauvek\n(Midland/Odessa, 21. april 2019 17:41)\nToj kokoški što je izjavila da je Hrvatska neprepoznatljiva slobodno poruèi da je, za razliku od Hrvatske, Srbija prepoznatljiva ponajviše po kesama na drveæu i sveopštem smeæu.\n(poruka, 21. april 2019 17:39)\nDubrovnik je srpski\n(kvarezma, 21. april 2019 17:03)\nDokaz kad imas previse para nemas porodice. Dva dana u godini, ako ne vjeruje, moze bar da is koristi kao porodicni praznik I da se okupi sa najvopjenijim nego mu je ljepse da orgija po svjetskim destinacijama sa kojekakvim manekenkama.\n(rade, 21. april 2019 17:02)\nCudi me sto nije dosao na vasariste na Zlatibor da se malo voza u luna parku I dimi pored onih silnih rostilja,a posle da kupi svoj falsifikat dres na jednom od milion standova sa laznom robom.\n(Roki cetri, 21. april 2019 17:00)\nA grad nema ni raspevanu fontanu, ni gondole.\n(dragan, 21. april 2019 16:56)\nBas steta sto nemamo izlaz na more kao zemlja. Velika je to steta. Ronaldo zna gde moze lepo da se provede za praznik, a u isto vreme da bude blizu grada gde igra.\n(Demar De Rosen, 21. april 2019 16:53)\nDobrodošao drugi najbolji nagometašu svijeta u zemlju najboljeg svjetskog nogometaša.\n(dugave, 21. april 2019 16:35)\nOvakve stvari bile su vijest 2001. Sad je to potpuno normalno. Mozemo reci da je hr turisticka velesila.\n(Pijani zlotvor, 21. april 2019 16:34)\nКомплекс ниже вриједности.\n(милан, 21. april 2019 16:30)\nÈitam komentare i ne mogu da odolim. Dubrovnik nije Zagreb, glavni grad Hrvatske. Samim tim posprdni predlozi da doðe u Beograd promašuju poentu. Beograd nije apsolutno jedino vredno što treba videti u Srbiji. Srbija nije beogradski pašaluk.\n(Djoksa, 21. april 2019 16:29)\nNema šta èudno Dubrovnik je uz Veneciju Barcelonu i Monte Karlo vrhunska turistièka destinacija u Evropi. Sam obilazak njihove èuvene tvrðave košta oko 200 kn ili 3000 din ko ima to može priuštiti.\n(Car Dule, 21. april 2019 15:16)\nDobro je kad sam bio pre 40 godina, džabe.\n(Neplivaè, 21. april 2019 16:26)\nPa zna i Cristiano da je Hrvatska jedna od najljepsih zemalja na svijetu, a za Dubrovnik zna cijeli svijet!\n(Ivan Livno CRO, 21. april 2019 16:21)\nEno ih u vili Šeherzada. 7000 EUR noæ...\n(Medo, 21. april 2019 16:16)\nKod nasih dobrih susjeda je uvijek lijepo za praznike !\n(e viva montenegro, 21. april 2019 16:02)\nSada æe KetiS reæi da je to nebitno i da je Hrvatska neprepoznatljiva.\n(Mario, 21. april 2019 15:55)\n(Buducnost PG Varvar, 21. april 2019 15:52)\njos ajax da dobije ;-)\n(bane, 21. april 2019 15:40)\nNo bolje da ste postavili fotku Georgine kako u tangama vežba jogu na terasi\nvile Šeherezada i šalje nam srce :)\n(orao s visine, 21. april 2019 15:37)\nUpravo ruèa na Luštici.\n(Pedja, 21. april 2019 15:31)\nUmesto da doðe u Vrnjaèku Banju, da vidi lepote Srbije\n(Dana, 21. april 2019 15:08)\nA BG to ništa,a?\n(H.F., 21. april 2019 15:01)\nA u Portugalu nije? Paradoks..\n(nena miljanovic, 21. april 2019 14:58)\n(Tarabljenje sa preprekama, 21. april 2019 14:57)\nOtišao je da poseti Lanistere.\n(Bucika, 21. april 2019 14:52)\n(Atari, 21. april 2019 14:52)\n(joj, 21. april 2019 14:48)\nPa de tamo, što ne doðe Mladenovac ili Prokuplje?\n(Majkl Džondar, 21. april 2019 14:31)\n(Loading..., 21. april 2019 14:31)\n‘Oce li ga saèekati Soraja,Stanija,Ajfonka & co.?Trebaju ovi prostori da ga doèekaju kako dolikuje.Otvorenog srca!\n(Jon Bon Jovi, 21. april 2019 14:25)\nPregovara sa GOŠK-om iz Dubrovnika\n(alexxx, 21. april 2019 14:24)\nANKETA: Koji grad krasi najlepša arhitektura?\nU Dubrovnik na zimovanje? Hrvati produžavaju sezonu\nJezero ljubavi: Dva srca usred pustinje VIDEO\nMagièna voda Perua: Reka crvene boje\nGlineni dvorac u dolini vila: Neobièna atrakcija u srcu Transilvanije\nOd Uskršnjih ostrva do Notr Dama: 25 mesta kojima preti nestanak FOTO/VIDEO\nBakine neobiène lazanje\nÈuvene glumice iz "Prijatelja" ponovo na okupu: Izgledaju isto kao nekada FOTO


SportDC - Vesti - Ostalo - Promjene odmah\nSadašnje stanje u Rukometnom savezu Republike Srpske je neodrživo i neophodne su promjene, zajednička je ocjena predstavnika nekoliko klubova koji su održali pres u Banjaluci.\nPrvi pokušaj održavanja Skupštine je propao. Problem predstavlja Status saveza po kojem pravo glasa imaju i klubovi koji ne rade ali su registrovani, pa je gotovo nemoguće doći do 2/3 većine. Iako je bilo planirano novi Upravni odbor nije održan, a regionalni savezi sad moraju da održe svoje Skupštine. To su za sad odradili samo Doboj i Hercegovačko romanijski savez, dok je Prijedor zakazao za četvrtak.\nKandidat za predsjednika je Marinko Umičević , ispred rukometnog kluba Borac i regionalnog saveza Doboj.\n– Iako je dosta prošlo od Skupštine ja sam i dalje šokiran ponašanjem ljudi. Ono stanje je neodrživo, jer savez nije podnosio izvještaj o radu, utrošenim sredstvima. Vidim da je tu sve puno birokratije da glavnu riječ vode komesari koji žele da se za sve pitaju. Ako budem izabran to će se promijeniti, a prva stvar koju će uraditi je da će inspekcija ući u savez da utvrdi stvarno stanje. Nažalost ja sam prijedlog rukometnog saveza Doboj jer je savez u Banjaluci privatizovan, a jedan čovjek nosi pečat sa sobom. Poražavajuće je da Skupština nije održana godinama, a da odluku donose ljudi iz klubova koji ne postoje – poručio je Umičević\nOn je iznio i neke konkretne stvari koje će uraditi ako bude izabran.\n– Rekao sam da će prva stvar biti inspekcija, a druga da se pomogne klubovima. Stanje u klubovima je teško i oni se bore da prežive i savez im u tome mora pomoći. Mi imamo pravo i na reprezentaciju, ali se ona nije okupljala godinama. Ovaj sport ima potencijal u Srpskoj, naredne sezone ćemo imati čak šest klubova u prvenstvu BiH, a stanje u savezu je haos. Sigurno da nas čeka težak posao – dodao je Umičević\nVojislav Rađa posebno ističe problem Verifikacione komisije i lošeg Statuta koji je omogućio da pravo glasa imaju i klubovi koji se ne takmiče.\n– Stanje u Rukometnom savezu Republike Srpske mora da se promijeni jer je ovo ispod svakog nivoa. Želimo da izaberemo legalne organe koji će raditi. Imamo odgovornost da sačuvamo sport. Problem je što je Verifikaciona komisija na prvoj Skupštini uvažila i brojne klubove koji ne postoje. U Trebinju je bilo 40 delegata, a mi smo za ovu imali podršku 37 od 48 delegata koliko je trebalo da se izglasa naš prijedlog. Međutim taj broj je povećan očigledno sa ciljem da se ne mogu donijeti odluke kako je predviđeno 2/3 većinom. Želimo da smjenu obavimo na legalan način – kazao je on.\nAleksandar Miljuš ispred Rukometnog kluba Prijedor je naveo i konkretne primjedbe.\n– Mi smo imali situaciju da u Trebinju pravo glasa nemaju premijerligaši Prijedor i Derventa, a da imaju Termomaontaža, Kosig, Vrbas koji ne postoje. To mora da se mijenja i da se donese novi Statut. Mi imamo Skupštinu regionalnog saveza Prijedor u četvrtak i prijedlog mog kluba biće da podržimo gospodina Umićevića za predsjednika – istakao je Aeksandar Miljuš.\nVeselin Krunić ispred novog premijerligaša Leotar očekuje podršku.\n– Činjenica da sam ja ovdje dovoljno pokazuje koga mi podržavamo. Svjesni smo problema koji postoje u savezu, ali želimo da napravimo korak ka boljoj budućnosti – rekao je predsjednik Leotara.\nNa presu je naveden i primjer da je od 2011. do 2014. godine čak 130 000 KM naplatio Regionalni savez Bijeljina, a da nikad nije podnijet izvještaj o radu i utrošku sredstava.\nU Banjaluci 10 nepostojećih klubova\nPosebno loša situacija je u Regionalnom savezu Banjaluka, gdje skupština nije održana četiri godine.\n– U Banjaluci imamo 10 nepostojećih timova koji nažalost imaju svoje predstavnike. Naša je želja da oni nemaju ista prava kao preostali timovi koji se takmiče, plaćaju kotizacije i imaju kategorije. Skupština u Banjaluci nije održana godinama i sad će morati da se održi i da se neke stvari promijene nabolje. Imamo primjer da su dobili lopte za Svjetsko prvenstvo i da su one propale jer nisu date klubovima na korištenje – ističe direktor Borca Vladimir Branković.


Rusija preti da će blokirati Tviter ako ne ukloni zabranjene sadržaje - Svet - Dnevni list Danas\nPočetna » Svet » Rusija preti da će blokirati Tviter ako ne ukloni zabranjene sadržaje\nRusija će blokirati Tviter na mesec dana za mesec dana ako ne uklani zabranjene sadržaje, najavio je danas zamenik šefa Roskomnadzora Vadim Subotin.\nRuske vlasti su kritikovale društvene medije jer su korišćeni za organizovanje demonstracija u kojima su učestvovale desetine hiljade ljudi širom zemlje tražeći oslobađanje ruskog opozicionog lidera Alekseja Navaljnog.\nJedno reagovanje na “Rusija preti da će blokirati Tviter ako ne ukloni zabranjene sadržaje”\n17. marta 2021. u 11.13\nNa kraju teksta je pravi razlog ruskog besa na društvene mreže.Blago Severnoj Koreji, a Rusi?\nTurski predsednik Redžep Tajip Erdogan zapretio je danas da...


ChirocistIN kesice - Online apoteka Srbotrade\nPočetna Dodaci ishrani ChirocistIN kesice\nChirocistin je dodatak ishrani koji se preporučuje za kombinovanu primenu sa Policistinom u cilju pospešivanja tretmana PCOS i insulinske rezistencije.\nOdrasli i deca starija od godina jednu kesicu dnevno rastopiti direktno u ustima bez dodavanja tečnosti ili rastvoriti u čaši vode ili drugog hladnog napitka.\nSindrom policističnih jajnika (PCOS) je endokrini poremećaj kog karakteriše hronićno odsustvo ovulacije,udruženo sa hiperandrogenizmom (povišen nivo androgenih - muških polnih hormona) i insulinskom rezistencijom.\nVeza između insulinske rezistencije i PCOS je vremenom potvrdila pretpostavku da bi agensi koji povećavaju osetljivost na insulin mogli biti glavni terapijski izbor u tretmanu PCOS.\nDva posebno istaknuta agensa ove vrste su aktivne forme inozitola:D-hiro-inozitol i mio-inozitol.Fiziološki,u našem organizmu inozitol je hemijski medijator koji ulazi u sastav ćelijske membrane,iz kog dalje nastaje jedinjenje inozitol-trifosfat.Ovo jedinjenje ima ulogu sekundarnog glasnika i zaduženo je da na unutarćelijskom nivou prenese informaciju koju sa sobom nose određeni hormoni.Neki od hormona koji ostvaruju svoj efekat na ovaj način su insulin i folikostimulirajući hormon (FSH).\nD-hiro-inozitol,povećavajući osteljivost tkiva na insulin,može regulisati nivo glukoze u krvi.pa na taj način doprineti prevenciji metaboličkog sindroma koji se u velikom broju slučajeva razvije kao nastavak insulinske rezistencije.\nOba aktivna izomera mogu doprineti smanjenju nivoa androgenih hormona.\nDodatno,mio-inozitol ostvaruje specifične efekte na jajnikemodulirajući dejstvi FSH koji je značajan u regulaciji normalnog menstrualnog ciklusa i stvaranju jajnih ćelija.


Ročište kojim Jugoremedija tuži državu za lošu privatizaciju i traži odštetu od 111 miliona evra odloženo je za 19. jun, saopšteno je danas bivšim radnicima te fabrike okupljenim ispred zgrade zrenjaninskog suda.\nJedan od nekadašnjih radnika i predstavnika akcionara, Branislav Markuš rekao je medijima da u sudu odlaganje pravdaju „proceduralnim stvarima“, podsetivši da se na ovakav način proces odlaže poslednje dve godine.\n– Država ne pokušava ni da započne ovaj proces, niti želi da se izjasni da li smo u pravu ili nismo, a sve sa ciljem da mi ne potražimo međunarodnu zaštitu u sudu u Strazburu. Radi se o jednoj perfidnoj opstrukciji kojom se odlaže početak sudskog procesa, a evo sada dobijamo obećanje da će isti započeti 19. juna. Sve se radi da se ovi ljudi koji su ostali bez svojih radnih mesta i akcija u stečaju, totalno obezvrede. Mi ćemo istrajati u svemu ovome, a sud mora da počne što pre da radi jer ako se to ne desi, moraćemo da potražimo druge načine kojima će se zadovoljiti pravda, rekao je Markuš neposredno nakon razgovora sa sudijom.\nOn je podsetio da je suština tužbe da se država izjasni da li je kriva za štetu nanentu privatizacijom nekadašnjeg giganta u proizvodnji lekova.\n– Ovde se radi ne samo o ekonomskoj nego i političkoj odgovornosti države koja je privatizovala jednu fabriku i tom privatizacijom nanela ogromnu štetu vlasnicima, akcionarima u vrednosti od 111 miliona evra. Ta cifra jeste visoka ali je ona rezultat procene državnih revizora iz Beograda. Ne radi se tu u odštetnom zahtevu za nas, nego pre svega o dokazivanju da je neko privatizacijom uništio naša radna mesta. Želimo i da pokažemo da je ovo miran i pravni put za sve akcionare u Srbiji, kaže Markuš.\nTužba je duže od dve godine stajala u Privrednom sudu u Beogradu, koji se nakon toga oglasio „nenadležnim“ i prosledio je Privrednom sudu u Zrenjaninu, gde je po rečima radnika, samo nastavljena opstrukcija.\nTagovi akcionariBranislav MarkušJugoremedijarevizorirociste\nŽKK Proleter pobedio Partizan sa neverovatnom razlikom


POKRENUTI BEZ ODLAGANJA DIJALOG O NAJVAŽNIJIM PITANJIMA U DRUŠTVU | GAMN\nPOKRENUTI BEZ ODLAGANJA DIJALOG O NAJVAŽNIJIM PITANJIMA U DRUŠTVU\nObjavljeno: 11. Novembar 2021.\nGrađanska alijansa (GA) izražava ozbiljnu zabrinutost zbog eskalacije političke krize, međunacionalnih tenzija i blokade reformi pravosudnog i izbornog sistema.\nCrna Gora je dobila šansu da osvježi i pokrene procese napretka našeg društva, koju trenutno u drugi plan stavljaju partijski interesi, nacionalne tenzije i dnevno političke teme. Naša šansa je prije svega u različitosti i potrebi da se odmah i bez odlaganja pokrene dijalog o najvažnijim pitanjima po interese građana poput sređivanja stanja u pravosuđu, ekonomiji, evropskim integracijama i snaženju institucija i njihove političke nezavisnosti.\nOd ovog zadatka sve češće nas udaljavaju zapaljiva retorika, ishitrene reakcije, nekontrolisani izlivi i primitivne uvrede među političkim akterima, što je posebno opasno imajući u vidu njihov uticaj na oblikovanje javnog mnjenja. Ovako stanje stvari je neodrživo i zbog toga je neophodno da javni govor ovog tipa zamijene poziv na dijalog i riječi razumijevanja i poštovanja različitosti. Tako će se stvarati atmosfera u kojoj će do izražaja doći političarti i javni djelatnici koji ovom društvu mogu da ponude svoju stručnost, mudrost i vještine ka rješavanju nagomilanih socio-ekonomskih problema, umjesto demagoga koji podstiču dalje podjele, neznanje i stereotipe prikrivene partijskim fanatizmom i zabrinutošću velikim nacionalnim ciljevima.\nAko su protekli izbori aktivirali značajnu građansku energiju, kojom je jasno stavljeno do znanja da se problemi jednog društva ne rješavaju ignorisanjem ustavnih obaveza institucija sistema niti forsiranjem zapaljivih nacionalnih narativa – onda političari, kao predstavnci građana, moraju shvatiti da se ta energija ne smije protraćiti partijskim trgovinama i nastavkom pogrešnih političkih i društvenih praksi, ali sa drugim akterima. Građani su tražili promjene, a ne zamjene, njima trebaju efikasnije i transparentnije institucije, javni diskurs koji prevazilazi političke razlike, inkluzivni društveni ambijent za sve nacionalne i vjerske različitosti i ekonomija koja podržava takav sistem. Građanima ne trebaju drugi političari koji će samo na drugačiji način da im kažu da to neće dobiti.


Ovo su najveći crnogorski izvoznici! | Mondo.Me Prod\nOvo su najveci crnogorski izvoznici\nOvo su najveći crnogorski izvoznici! 1 Podijeli Podijeli na facebook Podijeli na twitter Podijeli na viber Pošalji na mail\nDruštvo 17.07.2019. / 14:47 14:50\nAutor mondo.me 17.07.2019. / 14:47 14:50\nKompanija Uniprom KAP nikšićkog biznismena Veselina Pejovića najveći je crnogorski izvoznik u prvih šest mjeseci ove godine, podaci su Uprave carina\nZanimljivo je da je još jedna Unipromova kompanija, vlasnica nikšićkih Rudnika boksita, takođe u prvih deset najvećih domaćih izvoznika, piše portal Investitor.me.\nPrema podacima Uprave carina, vrijednost izvoza deset najvećih izvoznika od januara do jula iznosila je 125 miliona eura.\nPogledajte listu 10 najvećih crnogorskih izvoznika:\n1) Uniprom KAP (industrija aluminijuma)\n2) Elektroprivreda Crne Gore (EPCG) (Proizvodnja električne energije)\n3) Hemomont (farmaceutska djelatnost)\n4) Toščelik (proizvodnja čelika)\n5) Gradir Montenegro (vađenje ruda)\n6) Uniprom metali (livenje lakih metala)\n7) Jugopetrol (promet nafte i naftnih derivata)\n8) SS Alga (otkup sekundarnih sirovina)\n9) Daido metal (proizvodnja kliznih ležajeva)\n10) Plantaže “13. jul” (proizvodnja vina)\nOvo su rijetke kompanije koje su izvozno orjentisane. Prema podacima Evropske komisije, svega 7% svih crnogorskih preduzeća bavi se izvozom, zbog čega je deficit u spoljnotrgovinskoj razmjeri ogroman i iznosi milijardu eura.\nKako to Jugopetrol izvozi naftne derivate a nema niti jedne bušotine? Ili možda oni buše negde a mi to ne znamo... a i ne moramo 😜😜😜


Novi filmovi u bioskopima: Iza zatvorenih vrata - Dan u Beogradu\nNaslovna » Izlasci » Film » Novi filmovi u bioskopima: Iza zatvorenih vrata\nNovi filmovi u bioskopima: Iza zatvorenih vrata\nAmerički triler „Iza zatvorenih vrata“ o COVID-23 prikazivaće se u pojedinim domaćim bioskopima od četvrtka, 18. februara 2021. godine.\nRadnja filma smeštena je u blisku budućnost, u 2024. godinu, kada je svet već nekoliko godina u pandemiji. Novi i brutalni zakoni deo su svakodnevnice, gradovi su podeljeni u zone, a zastrašujući virus je razlog zbog kog ljudi nisu u bolnicama, već u posebnim karantinskim kampovima.\nNiko i Sara su par koji zapravo nikad nije uspeo da se dobro upozna zbog strogih mera bezbednosti. Da bi konačno bili zajedno, Niko mora da pronađe način da sigurno dođe do nje, uprkos policijskim merama na snazi.\nOriginalni naslov i prevod na srpski: Songbird / Iza zatvorenih vrata. Početak prikazivanja filma: 18. februar 2021. Dužina trajanja filma: 85 minuta. Država i godina proizvodnje: SAD / 2020. Žanr: triler. Uloge: K.J. Apa, Sofia Carson, Craig Robinson. Reditelj: Adam Mason.\nTagoviamerički film bioskopi film izlasci naučna fantastika novi filmovi sf triler u bioskopima\nPrethodni Međunarodni dan maternjeg jezika: Tri knjige Violete Babić o jezičkim pravilima na popustu\nSledeći Bioskopski repertoari (18-24. februar 2021)


VUČIĆ U HIT TVITU: Mislim da je 10 godina na vrhu stranke dovoljno! Treba 5\t69\nvesna sinko 24.11.2021. 21:16h\nProf. dr Predrag Mitrović, kardiolog Urgentnog centra Srbije, u razgovoru za Blic objašnjava da se uzimanje acetilsalicilne kiseline preporučuje nakon preležane korone, bez obzira na to da li je klinička slika bila teža ili lakša.\n- Preporučuje se acetilsalicilna kiselina (aspirin) jer ona sprečava replikovanje viursa u akutnoj fazi, kao i stvaranje tromba, odnosno bilo kakvu trombozu, ali i smanjuje upalne procese ukoliko postoje. Ovi lekovi su korisni u akutnoj fazi ali i u produženom lečenju jer sprečavaju stvaranje ponovnih trombova ili nakon preležane komplikacije korona virusa, kada su tromboze u pitanju. Nakon preležane korone savetuje se uzimanje ovih lekova, bez obzira na to da li je neko imao teži ili lakši oblik korone.\nŠto se tiče perioda, prema nekim studijama savetuje se uzimati minimum 40 dana, po nekima tri meseca, a neke studije kažu čak i do šest meseci - kaže profesor Mitrović. Kako kardiolog objašnjava, godine nisu važne, svi koji znaju da nemaju neku kontraindikaciju na lek trebalo bi da uzimaju acetilsalicilnu kiselinu posle preležane korone.\nOVAKVA BROJILA ĆE SVI USKORO MORATI DA IMAJU! Struja će se meriti na nov način! Evo šta će to DONETI GRAĐANIMA\nkoronakorona virusPredrag Mitrovićaspirin\nVUČIĆ U HIT TVITU: Mislim da je 10 godina na vrhu stranke dovoljno! Treba znati kad je vreme da prepustimo mesto mlađima! 5\t69


Slobodan Cvejić - Istinomer\nStranka: vanstranačka ličnost | Svi akteri\nRođen u Šapcu.\nU biografiji navodi da je osnovne (1990), magistarske (1996) i doktorske studije (2005) sociologije završio na Filozofskom fakultetu Univerziteta u Beogradu.\nTrenutno predaje na osnovnim i master studijama na Filozofskom fakultetu, kao i na master studijama pri Univerzitetu u Beogradu i Univerzitetu umetnosti u Beogradu.\n„Bio je gostujući istraživač na University College London. Član je Sociološkog udruženja Srbije i Crne Gore i Srpskog sociološkog društva, kao i International Sociological Association. Jedan je od osnivača udruženja građana SeConS – grupa za razvojnu inicijativu i član upravnog odbora Evropske mreže protiv siromaštva – Srbija. U više navrata je bio uključen u rad različitih tela Vlade Republike Srbije u oblasti obrazovanja i zapošljavanja. Učestvovao je u brojnim istraživačkim projektima, a na nekoliko njih je bio i rukovodilac. Od 2006. godine u kontinuitetu učestvuje u istraživačkim projektima koje finansira Ministarstvo prosvete, nauke i tehnološkog razvoja Republike Srbije“, piše u biografiji.\nBio je, navodi, rukovodilac istraživačkog tima Univerziteta u Beogradu na EU TEMPUS projektu EQUI ED, rukovodilac nacionalnog istraživačkog tima za Srbiju na projektu o marginalizaciji Roma (Mađarska, Rumunija, Srbija), istraživač na komparativnom evropskom projektu o socijalnim preduzećima i istraživač na komparativnom projektu South East European Social Survey Project.\nUčestvovao je u istraživanjima koja su finansirale različite organizacije iz Sistema UN, Evropska komisija, Svetska banka, Evropska investiciona banka, DFID, SDC, USAID, Fond za otvoreno društvo i druge međunarodne institucije i organizacije.\nOd 2016. do 2019. godine je bio glavni i odgovorni urednik časopisa Sociologija indeksiranog na SCOPUS i ESCI listama.\nU februaru 2020, Skupština Srbije ga je, kao kandidata Odbora za kulturu i javno informisanje Skupštine AP Vojvodine, izabrala za člana Saveta Regulatornog tela za elektronske medije (REM).\nOstavku na mesto člana Saveta REM-a podneo je 22. decembra 2020. To je učinio dan nakon što je za predsednicu Saveta izabrana Olivera Zekić.


BAZIČNI – Centar Dr Čubrilo\nBAZIČNI PROGRAM DR ČUBRILA\nDINAMIKA PREGLEDA, KONTROLONOG MERENJA – KONTROLE (1-6-12 nedelja)\nSTANJA / LEČENJE\nINTOKSIKACIJA / Detoksikacija\nINFLAMACIJA / Antinflamatorna terapija\nENERGETSKI DEFICIT / Energetska supstitucija\nOKSIDACIJA / Mineralizacija i vitaminizacija\nMerenje obima, težine, masti, vode, kostiju\nKvantum – stanje minerala, vitamina, enzima u organizmu\nVeda – procena energije i metaboličkog tipa ličnosti\nIntera – funkcionalno stanje organa\nEletropunkturna dijagnostika – procena intolerancije na žitarice i podobnosti herbalne terapije\nHerbalna – terapija čajevima, tinkturama, smešama, melemima\nNutritivna – prilagođeni jelovnici određenim metaboličkim tipovima ličnosti\n(za ova 4 stanja treba da postoje templejti za vodu, pitu I kafu, odnosno, ukupno 12.)\nPacijentu se daje odštampan tip ličnosti I preporuke načina života kao I intolerancija na hranu I žitarice.\nInformoterapija opšta – terapija zapisom informacija\nSuplementacija (mineralizacija I vitaminizacija)\nLimfna drenaža – fizičko eliminisanje suvišne tečnosti\nU ciklusu BAZIČNOG / PREVENTIVNOG programa dr Čubrila 1-6-12 postoje tri merenja. Nakon urađene pripremne dijagnostike, odmah je neophodno zakazati i kontrolno praćenje kao i kontrolni pregled ukoliko je pacijent saglasan sa tim.\nObavljaju ga tehničari kako bi sa svim potrebnim analizama lekar mogao da primi pacijenta na pregled koji traje 45 minuta.\nNakon šest nedelja ga obavlja samo tehničar I on podrazumeva proveru:\n– Informoterapije (koja se menja po obrascu I nosi još 6 nedelja)\n– Nutritivne (menja se veda program)\n– Herbalne terapije (menja se po potrebi)\nPre konsultacija sa lekarom koje traju pola sata, tehničari bi trebalo da su obavili kontrolnu pripremu koja podrazumeva kompletnu ponovljenu dijagnostiku kao i prvi put, sa izuzetkom anamneze i krvne analize. Konsultacije sa lekarom traju 30 minuta. Sledeći naredni pregled ne zakazuje se pre 6 meseci od prvog pregleda osim ako pacijent ima tegobe i ne insistira na tome i cenovno i organizaciono se tretira kao prvi pregled ciklusa. Po potrebi lekar upućuje pacijenta da sledeći pregled treba da bude SPECIJALISTIČKI odnosno NAPREDNI.


Fudbalska reprezentacija Nemačka - Blic Sport\nOZBILJAN NOVAC Evo koliko će Nemci zaraditi ako osvoje “zlatnu boginju”\nSvaki igrač nemačke fudbalske reprezentacije dobiće po 350.000 evra ukoliko ekipa osvoji titulu svetskog prvaka na takmičenju u Rusiji sledeće godine, saopštio je Fudbalski savez Nemačke.\nLEV PRELOMIO Nojeru ide Švajnijeva traka!\nGolman Bajerna iz Minhena Manuel Nojer imenovan je za novog kapitena fudbalske reprezentacije Nemačke.\nŠvajni ide na EURO2016, ali ne i Rojs\nPEH ZA NEMCE Švajnštajger obnovio povredu kolena i napustio reprezentaciju\nNemački fudbaler Bastijan Švajnštajger povredio je desno koleno na treningu reprezentacije i njegov nastup na predstojećim prijateljskim utakmicama sa Engleskom i Italijom je neizvestan, saopštio je Fudbalski savez Nemačke.


Pogled.ba • Jeftina radna snaga nije glavni motiv za ulaganja u BiH\nJeftina radna snaga nije glavni motiv za ulaganja u BiH\n11.07.2018 19:06 | Objavio: D.M. | Gospodarstvo / BiH | 0\nradna snaga radnici ulaganje\nIzvjestiteljica Europske pučke stranke osigurala amandman za jednak tretman hrvatskih radnika\nDaju 250 eura svakome tko im dovede novog radnika\nSlovenci daju 250 eura svakome tko im dovede novog radnika\nUvriježeno stajalište da je jeftina radna snaga presudan faktor kod odluke stranih investitora da investiraju u našu zemlju razbilo je istraživanje Poslovni barometar za 2018. godinu, koju je nedavno predstavilo Vijeće stranih investitora u Bosni i Hercegovini (VSI), izvještava Indikator.ba.\nPrema istraživanju koje je provedeno među članicama VSI, a riječ je o oko 70 kompanija sa stranim kapitalom, strani investitori obično investiraju u BiH zbog geografskog i strateškog položaja, potencijala domaćeg tržišta, postojećih resursa i logistike te iskustva i tradicije koju BiH ima u određenim granama industrije. Jeftina radna snaga je zajedno s jednostavnim pristupom sirovinama ocijenjena kao najmanje važan motiv za ulaganje u BiH. U istraživanju su odgovori investitora vrednovani ocjenama od jedan do sedam, pri čemu je sedam bodova dodijeljeno ako je neka od kategorija označena kao najprioritetnija, a jedan bod ako je kategorija posljednja po prioritetu.\nGeografski i strateški položaj sa 5,9 bodova najprioritetniji je razlog za ulaganje u BiH, potencijal domaćeg tržišta je sa 5,2 boda drugi najvažniji kriterij, a postojeći resursi i logistika sa 5,03 bodova su na trećem mjestu. Jeftina radna snaga je rangirana kao 5. najvažniji motiv za ulaganja u BiH sa 4,19 bodova. Strani investitori su visoko ocijenili stručnost i pouzdanost ljudskih resursa u BiH, te se oko polovine anketiranih izjasnilo da je zadovoljno pouzdanošću radnika i njihovim poznavanjem stranih jezika (42 posto). U određenoj mjeri su zadovoljni sposobnošću prilagođavanja zahtjevima posla (45%), te početnim znanjima radnika (42%), dok su najmanje zadovoljni produktivnošću radnika u BiH.\n0.3738 | 3.36MB


Ostali sportovi - Streljaštvo: Dejan Pešić osvojio srebrnu medalju na državnom prvenstvu\nProteklog vikenda je u Nišu održano Prvenstvo Srbije za seniore po A programu, na kojem je veoma uspešno, u subotu, nastupila ekipa seniora puškom Streljačke družine „Pančevo 1813“ i osvojila visoko treće mesto sa 1.851,5 krugova.\nSamo deset krugova je delilo od drugog mesta na kojem su plasirani Novosađani, a 13 od prvog mesta koje su zauzeli Kragujevčani. Dejan Pešić je odlično otpucao osnovni kvalifikacioni meč završio na drugom mestu sa 627.4 krugova. Time je ponovio rezultat viši od rezultata za međunarodni razred koji mu važi do kraja naredne godine, a treba naglasiti da je pogodio svih 60 centara, što se retko događa.\nU finalnom meču od osam najboljih seniora Srbije, Dejan je bio odličan i osvojio srebrnu medalju, mada je jedno vreme meča i vodio.Aleksa Rakonjac, iako je najmlađi takmičar uspeo da se plasira u finalni meč seniora na sedmom mestu sa 620.2 kruga, a na sedmom mestu je i završio finalni meč. što je veliki uspeh. Gabriel Dautović je ovoga puta otpucao 603,9 krugova i znatno pomogao ekipi za osvajanje trećeg mesta.


HOROSKOP ZA SUTRA (7. april 2020.): Spremni ste da se posvetite svojim poslovnim ciljevima! (ASTROLOGIJA) | DNEVNE\nOsećate da je došao trenutak da se fokusirate na druge stvari kako bi odmorili i da posao malo ostavite po strani.\nMoguće je da vam je jako teško da pred voljenom osobom otvoreno pokažete svoja osećanja.Prekontrolišite štitnu žlezdu.\nPostaje vam jasno da sa svojim saradnicima imate različite stavove i da se ne uklapate baš najbolje.\nAko postoji osoba koja vam se dopada mogli bi da osvojite njenu pažnju danas. Skloni ste melanholiji.


Karadžić kaže da zaslužuje nagradu, a ne progon | Institute for War and Peace Reporting\nSuočen sa optužbama među kojima je i ona za genocid, ratni lider negira bilo kakva zlodela.\nPiše: Rachel Irwin ih Haga (TU br. 761, 16. oktobar 2012.)\nNa početku sopstvenog dokaznog postupka odbrane pred Haškim tribunalom, ratni predsednik bosanskih Srba je 16. oktobra samog sebe opisao kao lekara blage naravi i književnika koji je pokušao da spreči izbijanje rata u Bosni i Hercegovini.\nPojavljujući se pred sudijama i prepunom galerijom za publiku, Karadžić je za sebe rekao kako bi, umesto što mu se sudi, trebalo da bude „nagrađen za dobre stvari“ koje je uradio, uključujući i „uspeh“ koji je imao u pribavljanju humanitarne pomoći namenjene civilima.\nKaradžić je spomenuo i to da je pre rata imao veliki broj prijatelja ne-Srba, uključujući i vlastitog frizera, te da nema ništa protiv Muslimana ili Hrvata.\n„Svako ko me poznaje zna da ja nisam agresivan, niti netolerantan“, kazao je Karadžić. On je za sebe rekao kako je, sasvim suprotno, „blag“ čovek.\nKaradžić je naglasio kako je učinio sve što je mogao da ne dođe do rata, ali da je bio „sateran u ćošak“.\n„Strašna je zabluda i velika nepravda to što se Srbi proglašavaju krivima za početak rata“, kazao je okrivljeni, koji je nešto kasnije svoju politiku nazvao „miroljubivom“.\nKaradžić se tereti za planiranje i nadziranje opsade Sarajeva, koja je trajala 44 meseca i u kojoj je poginulo skoro 12,000 ljudi, kao i za masakr koji je nad preko 7,000 muškaraca i dečaka u julu 1995. počinjen u Srebrenici.\nUhapšen je jula 2008. u Beogradu, nakon što je 13 godina proveo u bekstvu. Pred sudom se brani samostalno.\nKaradžić je neke od svojih uvodnih opaski izneo već uoči dokaznog postupka optužbe, u martu 2010. (O tome vidi u tekstu „Karadžić negira opsadu Sarajeva“.)\nOn je i ovoga puta izrekao niz sličnih tvrdnji, uključujući i ocenu da su logori u kojima su zatočenici (prema navodima iz optužnice) bili mučeni i ubijani, predstavljali puke „istražne centre“.\nKaradžić je ispričao kako je u avgustu 1992. – pošto „nije želeo ništa da krije“ – dozvolio britanskim novinarima da obiđu logore Omarska i Trnopolje u Zapadnoj Bosni. Potonje fotografije izmršavelih zatvorenika iza bodljikave žice izazvale su negodovanje međunarodne javnosti.\n„[Ti novinari] su naneli više štete nego granate“, kazao je okrivljeni pred sudom.\nKaradžić je ponovio i tvrdnju da su dva minobacačka napada na sarajevsku pijacu Markale – iz februara 1994. i avgusta 1995. – predstavljala „besramnu inscenaciju“ bosanske vlade, sa ciljem da se „stvori utisak katastrofe“. U tim napadima je ubijeno 100 ljudi, dok ih je ranjeno dvostruko više.\nNakon što je okrivljeni sudu rekao da su na pijacu bile donete lutke i stari leševi, iz publike su neki od preživelih burno negodovali i odmahivali glavom u neverici. Obezbeđenje ih je više puta upozoravalo da se stišaju.\nKaradžić je potom sa ljubavlju govorio o Sarajevu, nazivajući ga „svojim“ gradom i negirajući da ga je bombardovao „bez razloga“.\n„Svaka priča o tome da bismo mi bezrazložno bombardovali Sarajevo predstavlja za mene ličnu uvredu“, kazao je on, napominjući da je u samom gradu postojalo preko 2,000 legitimnih vojnih meta.\nKaradžić tvrdi da je bosanska vlada želela da Sarajevo ostane militarizovano i da je „upropaštavala“ svako primirje.\nOn je istakao kako smatra da je snajperska vatra „stravična“ i „nehumana“, ali je ostao pri tome da je ona u ratu „legitimna“.\nKaradžić je sugerisao da njegove trupe bosanskih Srba nisu bezrazložno otvarale vatru, pošto nisu mogle da znaju koja je meta srpska, a koja muslimanska. Sa druge strane, muslimanske snage su – kako je rekao – pucale iz snajpera „kad god bi poželele“.\n„Međunarodna zajednica je stigla sa ogromnim predrasudama protiv Srba“, kazao je on.\nGovoreći o masakru koji je 1995. počinjen u Srebrenici, Karadžić je rekao kako „nije bilo nikakvih naznaka da je iko ubijen, bilo usmenih, bilo pismenih“, izuzev nekih „glasina“.\n„Istina je na našoj strani i biće sve jača. Učinio sam sve kako bi se izbegao rat i minimizovala šteta“, rekao je naposletku Karadžić.\nOdmah po okončanju Karadžićeve uvodne reči, pojavio se prvi svedok odbrane, penzionisani pukovnik ruske vojske Andrej Demurenko.\nDemurenko je kao svedok odbrane dao iskaz već na suđenju generalu vojske bosanskih Srba, Dragomiru Miloševiću, koji je komandovao Sarajevsko-romanijskim korpusom i bio optužen za drugi napad na sarajevsku pijacu Markale, izvršen 28. avgusta 1995.\nNa tom je suđenju Demurenko – koji je u vreme napada bio načelnik štaba mirovnih trupa Ujedinjenih nacija za Sarajevo – posvedočio kako je njegova vlastita istraga pokazala da granata koja je pala na Markale nije bila ispaljena sa položaja pod kontrolom bosanskih Srba, te kako ih je portparol Ujedinjenih nacija napravično okrivio na konferenciji za štampu, koja je održana neposredno nakon incidenta.\nSudije su naposletku odbacile Denurenkove argumente i Miloševića proglasile krivim, osudivši ga na 29 godina zatvora.\nS obzirom na to da je Demurenko već svedočio, Karadžić je samo pročitao polusatni sažetak njegovog iskaza i prikazao duži video-snimak na kojem je svedok objašnjavao zbog čega granata nije mogla da dođe sa položaja pod kontrolom bosanskih Srba. Okrivljeni nije postavljao dodatna pitanja.\nTokom unakrsnog ispitivanja od strane optužbe, tužilac Alan Tiger (Alan Tieger) pročitao je odlomak iz presude izrečene Miloševiću, u kojem je sudsko veće zaključilo da je Demurenko svoju istragu ograničio na „preuzak prostor“, te da je bio „neodređen i dvosmislen“ prilikom odgovaranja na pitanja koja mu je postavilo tužilaštvo.\nTiger je Demurenka pitao i za nedavnu izjavu jednog svedoka, koji tvrdi da su sudije na suđenju Miloševiću u svojim zaključcima o Markalama pobrkale dve različite margine greške.\nDemurenko je na to odgovorio: „Ne mogu vam reći ništa protiv prethodnog veća. Zar da sumnjam u njihove zaključke? Ja verujem sudu.“\nTiger je svedoku rekao da, ukoliko je voljan da povuče svoje ranije svedočenje, „mi to možemo odmah da završimo“.\nSvedok je više puta – kako od Tigera, tako i od predsedavajućeg sudije – bio zamoljen da pojasni svoju izjavu o marginama greške, ali se činilo da nije dao nikakav direktan odgovor.\nUnakrsno ispitivanje svedoka od strane optužbe biće nastavljeno 17. oktobra.


Radio Nešvil – Bogatić » Dan oslobodjenja Šapca Dan oslobodjenja Šapca – Radio Nešvil – Bogatić\nDan oslobodjenja Šapca\n24. oktobra 2016. 24. oktobra 2016. radionesvil\nPre sedamdeset dve godine jedinice Narodnooslobodilačke armije oslobodile su Šabac, čime je okončana okupacija koja je trajala tri i po godine. Njima u čast i spomen, ali i hiljadama nedužnih civilnih žrtava, danas su se poklonili svi koji neguju tradiciju antifašističke borbe. Nemački okupator tokom Drugog svetskog rata nije imao milosti za Šapčane.\nPosle tek nešto više od dve decenije mira i spokoja, ratni užas ponovo zahvata Evropu, pa samim tim i Šabac. Drugi svetski rat svom svojom žestinom sručio se i na ove prostore, i već u prvoj ratnoj godini Šabac žestoko strada. Septembra 1941. godine Nemci brutalno proteruju oko 5.000 Šapčana u sremačko selo Jarak, gde su bili smešteni u improvizovanom logoru. Sa tog marša, „Krvavog marša“, kako je kasnije nazvan, mnogi se nikad nisu vratili kući. Tokom rata u Šapcu je postojao koncentracioni logor kroz koji je za četiri ratne godine prošlo oko 25.000 građana. Ukupne žrtve koje je ovaj grad dao tokom Drugog svetskog rata iznose oko 7.000 ljudi. Sloboda je konačno stigla 23. oktobra 1944. godine.\n„Dana 24. septembra 342. divizija ima na prepad da pokupi u Šapcu sve muškarce između 14 i 70 godina i da ih prebaci u koncentracioni logor, koji će divizija podići severno od reke Save.“\nTog 24. septembra 1941. godine stanovništvo Šapca preko dobošara obavešteno je o naređenju da se svi muškarci između 14 i 70 godina okupe radi prijavljivanja okupacionim vlastima. Ko ne dođe i ne prijavi se – biće ubijen kao odmetnik. U 15 časova počelo je okupljanje na naznačanima mestima. U to vreme nemački vojnici u pratnji ljotićevaca, ustaša, folksdojčera i belogardejaca počeli su da vrše pretres, ulicu po ulicu, kuću po kuću. Pri tome, izvršili su više ubistva, palili kuće, pljačkali i pustošili. Najviše je stradao zapadni deo Šapca – Kamičak.\nTokom ove akcije, uhapšeno je 4.459 muških civila, a streljano 75 građana.\nDo 26. septembra 342. divizija je postavila koncentracioni logor kod sela Jarak u Sremu. Na kraju sela, levo od puta Šabac – Ruma, jedna velika poljana ograđena je bodljikavom žicom sa nekoliko kula osmatračnica na uglovima, na kojima su bili nemački stražari sa mitraljezima. Dana 26. septembra 1941. godine pre podne izdvojeni su i pušteni kućama dečaci od 14 godina, a ostali Šapčani su postrojeni u kolonu po pet i usiljenim maršom sprovedeni za Jarak. Put od 23 kilometara pređen je za četiri časa tako da je skoro cela kolona, naročito začelje, prešla ovaj put u trku. Nemački vojnici, praćeni kolaboracionistima, išli su na kamionima, konjima i biciklima.\nPosle višednevnog mučenja žeđu, glađu, batinanjem, pucanjem preko glava, meštani sela Jarka izdejstvovali su odobrenje kod komande koncentracionog logora da mogu pohapšenim pružiti pomoć. Voda, koju su im seljaci iz Jarka na kolima donosili od 28. septembra, spasila je od smrti mnoge Šapačane. Grad Šabac je tih dana bio sablasano pust. Nemci su pohapšene stanovnike vratili 30. septembra 1941. godine u Šabac, u novo postavljeni koncentracioni logor, koji je po naređenju Vrhovnog zapovednika Srbije, generala Franca Bemea uspostavljen u šabačkoj južnoj kasarni.\nGrađani Šapca su obeležili mesto stradanja u selu Jarak. Na ulazu u selo podigli česmu sa natpisom: „Za ljubav, za bratstvo, za vodu.“\nU znak sećanja na od 1982. godine tradicionalni međunarodni plivački maraton Šabac-Jarak se pliva kao memorijalna trka pod nazivom „Trka mira“. Plivački maraton rekom Savom dužine 18 kilometara i 800 metara organizuje se svake godine i manifestacija je prijateljstva između žitelja Šapca i Jarka.\nIzvor: Valter Manošek: Vermanah i ubistva jevrejskih muškaraca u Srbiji, mr Sanja Petrović Todosijević, Kladovski transport, Nemački masakri u Srbiji, Istorijar međunarodnog plivačkog maratona Šabac – Jarak\n24. marta 2016. radionesvil Komentari su isključeni na Radovan Karadžić osuđen na 40 godina zatvora


Hramovna slava i 83 godine od osvećenja crkve Sv. Romana | Levačke Novine\nU Rekovcu je proslavljena hramovna slava Sv. Roman i obeležen jubilej osamdeset godina od osvećenja hrama. Za sve vernike upriličena je liturgija, svečana akademija i kulturno-umetnički program.\nU hramu Svetog Romana se već osamdeset i tri godina krštava, venčava, moli, pričešćuje i ispoveda narod iz Rekovca i okolnih sela.\nHram je podizan u teškim vremenima, sa počivšim protejerejom Dragomirom Milosavljevićem, koji je podigao hram, koji je po želji sahranjen sa južne strane hrama. Njega će naslediti njegov sin prota Milan koji će dvadeset i osam godina službovati, tačnije do 1981. godine. Poslednje trideset i dve godine u Rekovcu službuje sveštenik Dragoslav Petrović.\nSveštenik Dragoslav Petrović se, u uvodnoj reči, zahvalio svim vernicima što su svojim prisustvom uveličali dan crkve i što su se odazvali. Zahvalio se onima koji su bili kolačari nekada i oni koji su učestvovali u višedecenijskom obavnavljanju hrama i svim sveštenoslužiteljima na čelu sa namesnikom levačkim protom Savom.\n-Vreme je da se okupimo. Jedini način za spas srpskog naroda je sabornost, bez sabornosti nema nama opstanka. Naš narod je liturgijski, saborovalo se kod naših hramova i manastira a kolo se igralo. Hvala Bogu, poslednjih godina se obnavalja sabornost srpskog naroda – rekao je u uvodnoj reči sveštenik Petrović.\nOve godine kolačar je bio Dejan Radojević iz Rekovca.\nKulturno-umetnički program izveli su članovi KUD „Levač“ iz Rekovca.


Operativna akcija "Pangea X": Borba protiv ilegalne prodaje lijekova\nNa području Bosne i Hercegovine od 12. do 19. septembra provedena je operativna akcija kodnog naziva “Pangea X”, a cilj je bio borba protiv ilegalne prodaje lijekova putem interneta i prodaje na drugim mjestima za koje postoji sumnja da se koriste za ilegalnu prodaju neodobrenih i krivotvorenih lijekova i medicinskih sredstava.\nIWF: Suspenzija za saveze s tri ili više doping pozitivnih sportista\nIzvršni odbor Međunarodne federacije dizača tegova jednoglasnom odlukom je podržao inicijativu da se pripadajućim savezima izrekne mjera jednogodišnje suspenzije ukoliko tri ili više sportista, članova tih saveza, budu pozitivni na ponovnom testiranju uzoraka sa Olimpijada 2008. i 2012.\nDarijo Srna još uvijek ne zna na koju je supstancu bio pozitivan\nNajnoviji “slučaj Srna”, pozitivan doping-test bivšeg kapetana hrvatske reprezentacije iznova je probudio interes za temu dopinga.\nAgencija podržala manifestaciju „Pokret za radost - fitnes dan“ u Tuzli\nPredstavnici Agencije za antidoping kontrolu BiH su učestvovali u sportsko rekreativnoj manifestaciji „Pokret za radost – fitnes dan“ održanoj u srijedu 27.09. u Tuzli.\nOdobrena LZS za 2018. i zatraženo povećanje budžeta WADA\nSvjetska antidoping agencija (WADA) je u nedjelju 24.09. u Parizu održala sastanak Izvršnog odbora. Dvanasestočlani komitet je WADA – ino tijelo za kreiranje politike i čini ga podjednak broj predstavnika olimpijskog pokreta i vlada.\nSAAF kaznio Miloša Jankovića\nSrpska asocijacija američkog fudbala kaznila je Miloša Jankovića sa dve godine zabrane učešća u sportu, zbog doping pozitivnog rezultata na amfetamin, prilikom kontrole 25.3.2017. godine.\nJankoviću kazna teče od privremene suspenzije koja mu je izrečena 25.5.2017. godine.\nCAS: Četvorogodišnja kazna ruskoj troskokašici\nArbitražni sud za sport (CAS) je donio odluku kojom je ruskoj troskokašici Anni Pjatih izrečena kazna zabrane bavljenja sportom na 4 godine.\nSrbijanski džudista kažnjen sa četiri mjeseca zabrane\nDžudo savez Srbije kaznio je Miroljuba Ivezića sa 4 meseca zabrane učešća u sportu, kao i diskvalifikacijom ostvarenih rezultata, zbog doping pozitivnog rezultata na klomifen, na Državnom prvenstvu Srbije 28.5.2017. godine. Kazna teče od dana privremene suspenzije 21.7.2017. godine. Džudo savez Srbije je pri izricanju kazne, kao olakšavajuću okolnost, uzeo to da je Ivezić klomifen koristio u medicinske svrhe.\nDva mjeseca kazne za Saru Errani zbog dopinga\nBivša finalistkinja Roland Garrosa u pojedinačnoj konkurenciji i nekadašnja najbolja svjetska teniserka u parovima, Talijanka Sara Errani, kažnjena je sa dva mjeseca zabrane igranja zbog korištenja zabranjenog sredstva, objavila je u ponedjeljak Međunarodna teniska federacija (ITF).\nDvogodišnja kazna bosanskohercegovačkoj atletičarki zbog Ephedrina\nBosanskohercegovačka atletičarka Adela Čomor, članica AK „Novi grad“ iz Sarajeva suspendovana je na dvije godine zabrane takmičenja zbog pozitivnog doping testa.\nU njenom uzorku za doping testiranje pronađena je zabranjena supstanca Ephedrine u koncentraciji većoj od 10 µg/ml (klasa S6. Stimulansi), čime je počinjeno kršenje člana 2.1 Svjetskog antidoping kodeksa (Prisustvo zabranjene supstance ili njenih metabolita ili markera u uzorku sportiste).\nUzorak je prikupljen 11.06.2017. godine na Pojedinačnom prvenstvu BiH u atletici za seniore i seniorke 2017., a Adela Čomor je od strane Agencije za antidoping kontrolu pismeno obaviještena o rezultatima analize uzorka iz nadležne laboratorije, kao i o pravu na analizu uzorka „B“ ili odricanja od istog, u skladu sa članom 7.3 Svjetskog antidoping kodeksa.\nObzirom da se atletičarka Adela Čomor odrekla prava na analizu „B“ uzorka, Atletski savez Bosne i Hercegovine izrekao joj je mjeru zabrane takmičenja u trajanju od dvije (2) godine, a poništavaju se rezultati i plasman koje je Adela Čomor ostvarila na navedenom Pojedinačnom prvenstvu BiH.\nZimske olimpijce testirat će nezavisna organizacija\nČetiri godine kazne bh. kickboxeru zbog dopinga\nJavna licitacija za prodaju službenog vozila Opel Astra\n„Banja Luka Open 2017“: Više od 100 učesnika edukativne kampanje\n"Razgovor s povodom" o dopingu\nStranica 9 od 17


Sjedinjene države su objavile uvođenje sankcija protiv 17 zvaničnika Saudijske arabije zbog navoda o umiješanosti u ubistvo kolumniste Washington Posta Jamala Khashoggija u saudijskom konzulatu u Istanbulu 2. oktobra. Ova vijest dolazi na isti dan kada je Saudijska arabija objavila da traži smrtnu kaznu za pet osoba umiješanih u njegovo ubistvo, poričući da je prestolonasljednik Mohamad bin Salman naredio da se Khashoggi ubije.\nViše od 6 sedmica nakon ubistva saudijskog novinara i američkog građanina Jamala Kashoggija, Sjedinjene države su objavile novi krug sankcija protiv 17 saudijskih zvaničnika zbog njihove umiješanosti, a radi se o članovima kraljevskog kruga i vladinim zvaničnicima. Glasnogovornica State departmenta Heather Nauert na pitanje da li predstoje ikakve dodatne mjere protiv viših saudijskih vladara, uključujući i prestolonasljednika Mohammeda bin Salmana, odgovara:\nNjihovu objavu smatramo dobrim prvim korakom, korakom u dobrom pravcu. To je nalaz početne istrage. Važno je da se takvi koraci poduzimaju kako bi vodili ka punoj odgovornosti, rekla je Heather Nauert.\nSaudijski ministar vanjskih poslova Adel Jubeir je rekao da čovjek koji je zadužen za svakodnevne poslove u Saudijskoj arabiji nije bio ni na koji način povezan sa ubistvom u konzulatu.\nApsolutno, njegovo visočanstvo prestolonasljednik Mohammed bin Salman nije bio sa ovim povezan. Zapravo, savjetnik za nacionalnu sigurnost u Sjedinjenim državama je sam to rekao, da je to bila operacija odmetnutih elemenata. Mi imamo bolji uvid u ono što se desilo, tu se radi o pojedincima koji su premašili svoje ovlasti i izašli van svog mandata, i oni su napravili ogromnu grešku zbog koje će platiti , rekao je Jubeir.\nSaudijci su priznali da je Khashoggi ubijen i njegovo tijelo rasparčano, ali nisu objelodanili gdje se nalaze ostaci njegovog tijela. Kritičari, među kojima je i turski ministar vanjskih poslova Mevlut Cavosoglu, kažu da akcije saudijskog tužitelja ne idu dovoljno daleko.\nU današnjem saopćenju, navodi se da su poduzete mjere protiv onih koji su naredili ubistvo. Smatramo da su svi ti koraci pozitivni, ali da nisu dovoljni. Također oni koji su naredili i izvršili to ubistvo se moraju objelodaniti, rekao je turski ministar vanjskih poslova.\nAmerički predsjednik Donald Trump je naglasio da će uzeti u obzir američku prodaju oružja Rijadu u bilo kojem američkom odgovoru na ubistvo. Neki analitičari kažu da Sjedinjene države također trebaju uzeti u obzir važnost saudijske nafte za svjetsku ekonomiju, kako bi izbjegle da urade bilo šta što bi moglo destabilizirati kraljevstvo.\nVjerujemo, ili barem ja vjerujem, da je alternativa Mohamedu bin Salmanu u Saudijskoj Arabiji veoma neizvjesna i da bi mogla biti čak i gora, kaže David Pollock.\nZagovornici ljudskih prava pozivaju na odlučnu američku i međunarodnu reakciju na užasno ubistvo Khasshoggija, navodeći da je ubistvo novinara u konzulatu jednako činu državnog terora, koji je najvjerovatnije naređen sa najvišeg nivoa.


Jasan pogled izdaleka | MC_ONLINE\nJasan pogled izdaleka\nIzbori u BiH stranim medijima, bh. dijaspora na izborima- pogled iz Londona.\nUrednikov zadatak za uradak koji slijedi bio je da čitaocima dam neku sliku o tome kako se predstojeći bh. izbori vide iz dijaspore, konkretno, s moje „osmatračnice“, varosice koju je prije mnogo godina bend sa najbržim solažama u Bosni i šire (ne računajući Formulu 4) u naletu inspiracije suptilno opjevao kao „kurvin grad“. „Da li će glasati i zašto da ili zašto ne? Kako ... tvoji prijatelji iz inostranstva vide ovogodišnje izbore? Kako se Bosna vidi u tvojoj zemlji, šta se objavljuje o nama?“.\nU мaiнстрeaм medijima na engleskom - koje konzumiram u razumnim dozama, pa, moguće, nešto i propustim - bh. izbori se ne vide gotovo nikako. To je razumljivo obzirom da izbori u jednoj maloj i mirnoj zemlji sami po sebi nisu neka vijest, pogotovo ne za publiku u zemljama čije vlade su permanentno preokupirane prijetnjama nacionalnoj bezbjednosti i globalnim nadgornjavanjem. Ponuda na pijaci takvih vijesti trenutno je tolika da čak ni neke koje su u direktnoj vezi sa Irakom, Sirijom ili Ukrajinom ne nalaze lako put do srca urednika - npr., mnogi od velikih britanskih medija (BBC, ali i Guardian i Financial Times, dnevnici koji imaju jake spoljnopolitičke rubrike) nisu objavili ništa o hapšenju grupe osumnjičenih islamskih ekstremista u BiH ranije ovog mjeseca. Rudarska nesreća u Jami Raspotočje zabilježena je ponegdje. Poplave proljetos bile su izuzetak (a mislim da bi posmatrači manje naivni od mene rekli da je to zato što poplave po svojoj prirodi, uz stradanja, generiraju i mnogo dobrog vizuelnog materijala).\nPored vijesti o posjetama Andže i/ili Pita, BiH se u engleskim medijima redovno spominje i kao reprezentacija za koju igraju Džeko, Bešić i Begović, a sada ponegdje i kao zemlja u kojoj je rođen Čilić. Pred Mundial 2014. Bosna je, neizbježno, zaigrala u mnogim medijima, a nezaboravno u prilogu Guardiana o jelima uz koje će nacije učesnice gledati tekme. Bosanci će, predvidio je Guardian, jesti ćevape, koji se, piše autor Jamie Oliver, pripremaju od mješavine goveđeg i svinjskog mesa. Ćevapi su 10 cm dugi i dva debeli, svaki k'o manji pendrek, a jedu se s ajvarom, prilogom koji se začas pripremi u rerni prije nego sto se sami ćevapi peku. Ni slova o umaku od ananasa i manga u koji bh. poklonici fudbala tradicionalno umaču ćevape dok šize na Papeta!\nĆevape na stranu, ne vidim ni da su predstojeći izbori privukli veliku pažnju specijalističkih publikacija, što sve zajedno sugerise kako većina profesionalnih posmatrača od izbora ne očekuje ništa značajno. Protesti u Sarajevu i drugim bh. gradovima krajem prosle i početkom ove godine, s druge strane, izmamili su priloge od brojnih novinara i analitičara (a na Sipi je da ispita ima li tu kakve sprege između ovakvih pojedinaca u inostranstvu i kolovođa protesta).\nU svakom slučaju, Bosna je reporterska i istrazivacka destinacija za koju su vezane mnoge novinarske i akademske karijere. Obzirom da se reporteri i slična sorta, za razliku od proverbijalnih kriminalaca, zaista imaju običaj vratiti na mjesto (ne nužno vlastitog) zločina u danima oko izbora moze se očekivati, recimo, umjereno prisustvo stranih novinara i istrazivača u BiH, pa onda i BiH u jednom broju velikih stranih medijia i specijalističkih publikacija, sto ne bi nužno bio slucaj sa izborima u npr. Slovačkoj. Dio publike u inostranstvu će, dakle, ponovo imati priliku da pročita ili čuje o još jednim mirnim i urednim izborima od kojih se ne očekuje da promijene mnogo u zemlji koja je gotovo dvije decenije nakon rata i dalje beznadežno podijeljena, ali neodoljivo šarmantna, dostojanstvena i tome sl.\nRazmjena političkih bakterija\nNa pitanje kako bh. dijaspora vidi izbore mogu da komponujem odgovor uglavnom od pretpostavki, od kojih je prva da dio onih koje politika u Bosni zanima i koji jesu potencijalni glasači na izborima svoje političke sentimente trenira uglavnom po bh. portalima. Bilo da se radi o internetskim odredištima zabavljenim oko političkih, sportskih i estradnih vijesti iz cijele zemlje ili o zavičajnim sajtovima, višesmjerna razmjena političkih bakterija je tu svakako najbitnija odlika. Portali izrecikliraju vijest, a potom u komentarima ispod posta bh. dijasporac, recimo iz Pariza (u Teksasu), raspali po negativcu iz priloga a sve ne bi li mu - a hoće - 15 minuta kasnije iz svih raspoloživih oruđa vatru uzvratio Bosanac iz Menhengladbaha s kojim se već ćero po portalima na slične teme i ćeraće se jos. Onda se u kolo uhvati još dijaspore i rodbine u zemlji i tako stotinjak puta oko planete dok vijest u fokusu ne sklizne s naslovne u arhivu, da bi, srećom, bila zamijenjena friškom, kave vijesti već znaju da budu, a čime se otvara i novi prostor za ovaj multilateralni demokratski dijalog koji uključuje, hrtovski rečeno, i domovinsku i raseljenu BiH.\nMada teško da ima sumnje kako bi jedan dio našeg svijeta vani zaista mogao da se uklopi u kliše po kojem pripadnici dijaspora iz postkonfliktnih zemalja češće od rodbine u zemlji dozvole da im se u političkom dijelu glave nagnijezdi kondor, bio bih oprazan sa nekim velikim zaključcima, ne samo zato što je rodbina u zemlji tu jaka konkurencija, već što u navodnu političku i socijalnu zalupanost ovog dijela dijaspore imam samo anegdotalan uvid. (Zbirka eseja, The Bosnian Diaspora, koju su priredili Marko Valenta i Sabrina P. Ramet može ovdje biti od koristi znatiželjnijem čitaocu.) Naprotiv, Bosanci i drugi Jugosloveni vani u čije poglede na politiku, društvo i prirodu imam uvid iz prve ruke spadaju medju najprosvjećeniji svijet koji uopšte poznajem (sve go anarholiberal), što možda govori o limitima mog društvenog života, ali vjerovatno ponešto i o našoj dijaspori. E, u vezi pitanja da li će takvi glasati u prilici sam, netipično za novinara, da ponudim i poneku provjerenu informaciju. Neće. Većina nije nikad ni glasala. Na moje pitanje da li će glasati, jedna takva odgovorila mi je protupitanjem: „Da l' me to zajebavaš?“ Jedan koji kao ni ona nije nikad glasao kaže da on, zapravo, bi, ali da je proces registracije toliko komplikovan da moraš biti „ili fanatik ili da ti tu papirologiju neka stranačka vojska završi.“ Jedan drugi moj prijatelj glasao je na prošlim izborima, a na ovima neće. „Strašno puno vremena treba potrošiti da bi se dobili glasački listići. To se, siguran sam, namjerno komplicira kako bi nama dijasporcima glasanje bilo onemogućeno”, kaže, pa potom dodaje, čini mi se, za njega važniji razlog: “Teško razočarenje strankom za koju sam glasao (SDP)”. Neki navode i jak principijelni razlog - ne misle da čovjek treba da glasa tamo gdje, zapravo, ne živi, i tačka!\nZačarani trougao bh politike\nBez namjere da širim sumnje u sposobnost nas Balkanaca da mislimo i radimo principijelno, uzeću slobodu da malo fabuliram na temu zašto dijaspora, ili barem njen dio koji umišljam da poznajem, uglavnom ne glasa. Kad bi Bosanci iz dijaspore vjerovali da glasanje ima smisla, čini mi se da nema tog principa koji začas ne bi savili k'o frišku jufku oko odluke da glasaju, niti birokratske prepreke koju ne bi preskočili da svoj glas nekako dobace do kutije. Mislim, dakle, da ne glasaju prije svega zato što ne vjeruju da glasanje ima smisla. Recimo da oni jasno vide, možda zato što gledaju izdaleka (a ponekad i s visoka), da se bh. politički život odvija isključivo u začaranom trouglu istkanom od nacionalizma i burazerskog kapitalizma, a da medju akterima te namještaljke, među pet velikih stranaka posebno, vlada ekvilibrijum interesa i straha - potcrtan međusobnim razumijevanjem na privatnoj osnovi - te da taj sumorni balans među njima Bosni daje odliku jedne stagnantne stabilnosti kojoj ozbiljno ne prijeti ništa jer politička klasa - koja uvijek, zapravo, radi zajedno u borbenoj formaciji koju je možda najlakše zamisliti kao trokut sa zašiljenim špicevima - ima spreman odgovor na sve zasad zamislive prijetnje svom opstanku, a motiva da se sama mijenja nema.\nLakoća s kojom je ta klasa sa samo desetak, naoko nesaglasnih, a zapravo ubojito komplementarnih nacionalističkih rečenica neutralisala proteste u nekoliko bh. gradova ranije ove godine bila je fascinantna. Pored efikasnog metoda ušutkivanja gladnih i poniženih, fascinira i sposobnog ove trojedine vladajuće klase, rutinski demonstrirana u posljednjih petnaestak godina, da kooptira i po svojoj mjeri transformiše svaku značajniju političku grupu koja pokaže namjeru da stvari mijenja, a tu je najbolji primjer razvojni put SNSD-a i SDP-a, dvije partije koje su u različitim periodima i na različite načine pokazivale, ne nužno neiskrenu, namjeru da promijene javni život. Umjesto da donesu promjene, obje su, ne samo usvojile principe nacionalističke korupcije, već disciplini podarile nove, odvažnije i/ili bizarnije forme. Koliko god da ovakva čuda mogu da zabave profesionalne političke posmatrače, lako mi je da zamislim kako su mnogim Bosancima vani, kao uostalom i mnogima u zemlji, takve stvari odavno i dosadne i providne, a svakako su, hladnoratovski rećeno, snažan faktor odvraćanja kad se radi o odluci o učešću na izborima.\nNaravno, to što bh. politička klasa ima efikasan odgovor na zasad zamislive prijetnje vlastitom opstanku ne znači da se jednom neće suočiti sa izazovima koji prevazilaze okvire njene imaginacije, a ka' će to da bude, ne znamo.


Prvo Srbe istrebiti! | Novosti.RS\n02. 01. 2013. u 20:41\nPavelić odlukama imitirao Firera i Dučea, a onda prevazišao učitelje\nU skladu s tim Ravnateljstvo za javni red i sigurnost daje 23. jula 1941. nalog ustaškim župama da u roku od 15 dana popišu sve Srbe i druge - pravoslavne vere. U nalogu se posebno naglašava da se simpatizeri narodnooslobodilačkog pokreta „pridrže u pritvoru“, a Srbi i Jevreji odmah upute u Koncentracioni logor u Gospiću, naročito oni obrazovaniji i ugledniji i finansijski imućniji. Time je počelo izvođenje nevinih ljudi pred preki sud, a presuda je, uglavnom, bila smrtna kazna ili upućivanje grupa od 20 do 30 ljudi u logore smrti.\nREKE PUNE LEŠEVA KRVAVE orgije, zasnovane na rasnoj mržnji, verskoj i nacionalnoj netrpeljivosti i razbojništvu iz koristoljublja, natopljene su nevinom krvlju ljudi oba pola i svih uzrasta, od staraca do dece u kolevci, čak i dece u utrobi majki. Da se ne bi mučili zakopavanjem, ustaše su gomile leševa bacali u duboke kraške jame (zbog čega su dobili naziv „jamari“), ili u reke, kojima je u to strašno vreme plivalo mnogo leševa.\nZločinački program nad Srbima otpočeo je pod okriljem nemačkog i italijanskog okupatora. Srbima je naređeno da oko ruke nose crvenu traku sa natpisom „SRBIN - SERBE“, ili plavu traku sa slovom „P“ („pravoslavni“). Ustaški ravnatelj policije u Zagrebu izdao je 9. maja 1941. dve odredbe protiv „nepoćudnih elemenata Srba“.\nSamo dajte još nastavaka .Ovakve stvari pomažu Srbima da povrate svoju imovinu u Hrvatskoj te priznaju njene zakone. " Sve je NDH"\nSpominju se neki "partizani" za koje neko moze da veruje da je rec o Srbima stare komunisticke orijentacije i koji su se oruzanim akcijama organizovano odupirali hrvatsko-ustaskom teroru. Prica za neupucenu malu decu kojima treba da se laz prikaze kao istina i tako prekroji istorija. Cinjenica je da su ti "partizani" bili oni Srbi kojima je uspelo da spasu grkljan od hrvatskog noza, bezali u sume i tu bili prihvacani od komunista koji su od njih napravili "partizane" i sebi kasnije pristalice.\nrijetko dobra drzava je to bila\n@max - ...рекоше ђаволи, молећи Сотону да им још који пут приреди овако нешто