Iz nekoliko nezvaničnih razgovora sa zvaničnicima iz pravosuđa može se zaključiti da politika u BiH u skorije vrijeme neće otvoriti priču o pravosuđu i Visokom sudskom i tužilačkom savjetu (VSTS), mada je svima više nego jasno da stvari ne funkcionišu i da je svakodnevno u pravosudnom sistemu situacija sve gora.\n"Ministarstvo pravde BiH već je odavno pokrenulo proceduru za izmjene i dopune Zakona o VSTS-u i u tom pravcu imenovalo radnu grupu sastavljenu od stručnjaka sa svih nivoa vlasti, predstavnika VSTS-a, Suda BiH i Tužilaštva BiH, kojima je jedini zadatak sačiniti izmjenu zakona koja će biti učinkovita i osigurati vladavinu prava. Cijenim da je u interesu države da se napravi kvalitetan zakon, a ne samo da se nešto uradi kako bi se udovoljilo nemoguće kratko postavljenim rokovima", rekao je Grubeša odgovarajući na pitanje zašto nije ispoštovan rok od 30 dana koji je parlament BiH postavio za izmjenu zakona o oblasti pravosuđa.\nInače, sveobuhvatne izmjene Zakona o VSTS-u praktično su već urađene i u junu prošle godine dostavljene Ministarstvu pravde BiH, ali se ne stavljaju u proceduru zbog činjenice da još nema vlasti na nivou BiH, kao i zbog toga što ne postoji minimum političke saglasnosti da se na tom zakonu nešto radi.\n"VSTS je svoj dio posla obavio i na osnovu preporuka peer reviewa Evropske komisije još prošle godine dostavio nadležnom Ministarstvu pravde inicijativu za izmjene i dopune Zakona o VSTS-u, sa svim potrebnim izmjenama i dopunama u skladu s tim preporukama. Sada je do nadležnog ministarstva da izradi zvanični prijedlog zakona i uputi ga Savjetu ministara, a zatim u parlamentarnu proceduru", rekao je Milan Tegeltija, predsjednik VSTS-a.\nŠto se tiče prijedloga samih izmjena Zakona o VSTS-u, predviđene su značajne novine postojećeg sistema - od uvođenja jedinstvenog konkursa za osnovne nivoe pa do napredovanja nosilaca pravosudnih funkcija.\nU suštini, predložene izmjene Zakona o VSTS-u su preporuke Evropske komisije, koja nije ulazila u detalje i samo je dala smjernice u kojem pravcu bi se trebalo ići kada je u pitanju mijenjanje Zakona o VSTS-u.\nIZVOR: Vebsajt Nezavisne, Uroš Vukić, 31.07.2019.


Menadžer Njuporta: Naš teren je najgori koji sam ikada video | Engleski fudbal\nHome Vesti Liga 2 Menadžer Njuporta: Naš teren je najgori koji sam ikada video\nDošla je zima i došle su muke Njuport Kauntija sa terenom.\nEngleski četvrtoligaš nekoliko godina ima problem sa terenom uvek kada dođe zima, kada su kiše i sneg. Njuport deli teren sa dva ragbi kluba i podloga na stadionu Rodni Parejd je u katastrofalnom stanju. Pred start pretprošle sezone je renovirana, ali ni to nije pomoglo.\nZbog lošeg stanja podloge Njuport ima mnogo problema sa igrama kod kuče i rivali lakše odnose bodove. Majkl Flin, menadžer Njuporta, nije zadovoljan time i smatra da je podloga na Rodni Parejdu najgora koju je ikada video.\nPodloga je najgora koju sam ikada video. Kako se niko nije povredio na njoj, ne znam. Ovo nema ništa sa ljudima koji su zaduženi za održavanje terena. Oni daju svoj maksimum kako bi teren bio u što boljem stanju da se utakmica odigra.\nOd sredine decembra, Njuport ima samo ima samo jednu pobedu u šest utakmica kod kuće, uz dva remija i tri poraza. Zbog loše serije rezultata pali su na šesto mesto na tabeli Lige 2.\nDanas u goste velškom timu dolazi Stivenidž.\nNewport County pitch. Looks like the county league in 1987\nDisgusting really for pro football. pic.twitter.com/2ImsFSoQHE\n— Tobi Hutchinson (@tobihutch10) February 21, 2021\nPrevious articleKarl Robinson ostao bez veziste do kraja sezone\nNext articleLejton Orijent se rastao sa Embltonom


EX YU vesti : Oleg Kireyev i “Orlan” na Nišvilu\nOleg Kireyev i “Orlan” na Nišvilu\nFuzija džeza i ruske tradicije sa Urala\nSvetski poznati ruski saksofonista Oleg Kireyev nastupiće na predstojećem Nišville jazz festivalu sa svojim bendom “Orlan” u petak 12. avgusta. Ovaj izvanredni etno džez projekat nastupiće ove jeseni i na najvećem World music sajmu Womex 2016.\nSasatav “Orlan” koji osim Olega (saksofoni i vokal) čine i Rustem Galiullin – truba, Oleg Yangurov – bas, Sergei Ostroumov – bubnjevi, Rustem Karimov – udaraljke i Ruslam Vorotnikov – klavijature, prema oceni kritičara na najbolji način premošćuje granice između različitih kultura i tradicija. Kroz džez izraz, kao jedan od glavnih temelja world music pravca, sastav “Orlan” predstavlja bogatu muzičku tradiciju sa granice Evrope i Azije, odnosno ruske republike Baškirije odakle su poreklom svi članovi sastava. Olegov grleni vokal, karaterističan za to podneblje, takođe je jedna od važnih karakteristika sastava koji se tokom poslednjih nekoliko godina predstavio širom Evrope i u Americi.\nInače, Oleg Kireyev ima i respektabilnu biografiju i kada je reč o “ortodoksnijem” džezu. I danas naglašava da su presudni uticaj na njega imali legendarni saksofonisti Coleman Hawkins i Dexter Gordon, a od savremenijih: Michael Brecker i Joshua Redman. Godine 1994 dobio je američku stipendiju za usavršavanje saksofona u klasi koju je vodio ništa manje značajni Bud Shank, sa kojim je Oleg kasnije nastupao i snimao. Pažnju svetske džez javnosti prvi put je na sebe skrenuo još 1989. godine kada se u Varšavi na sešnu pridružio ritam sekciji Majlsa Devisa. Tokom boravka u USA snimao je i nastupao širom USA i Evrope sa mnogim značajnim imenima džeza: Tom Harrell, Hal Galper, Adam Nussbaum, Keith Javors, E.J. Strickland, Ben Williams... Takođe, ostaće zapamćen i Weidman + Kireyev kvartet, u kojem je kolider bio pijanista James Weidman, Harvie S na basu i bubnjar Steve Williams. Ovoj grupi, ali pod novim imenom “Super Quintet”, se za turneju po istočnoj obali USA (proleće 2014. godine) priključio i trubač Eddie Henderson.\nKireyev je imao izuzetno uspešne ekperimente u kojima je spajao džez i tradiciju sa različitih meridijana, uključujući i Južnu Ameriku, Daleki Istok (zapaženi prijekat “Feng Shui Jazz Theatre”, Afriku... Njegov album “Mandala” na kojem je sarađivao sa afričkim muzičarima, 2008. godine je bio nominovan za Grammy nagradu u kategoriji “najbolji savremeni džez album”. Pre tačno dve decenije, na čuvenom Montreux Jazz Festivalu u Švajcarskoj dobio je specijalnu nagradu za izuzetno izvođenje, a nastupao je i na mnogum drugim značajnim festivalima: London Jazz Festival, Malborough Jazz Festival, Birmingham Jazz Festival, Liechfild Jazz Festival (Engleska), SXSW, New York Jazz Improv (USA).... kao i legendarnim džez klubovima: Symphony Space, Smalls, Iridium Jazz Club, Yoshi's, Smoke, Chris Jazz Cafe, Blues Alley... Uz sva svetska svetskih priznanja, Oleg Kireyev je izuzetno cenjen i u svojoj domovini: ima zvanje savetnika za kulturu predsednika Baškirije.\nhttps://www.youtube.com/watch?v=kRx_xMd607M ceo koncert, Ufa, Baškirija\nhttps://www.youtube.com/watch?v=3lnTf7h7StA Bashkirian Country Blues (Live in NY) 2014\n▼ јун (63)\nNa Intenacionalnim horskim svečanostima u Nišu nas...\nNovi Tvrđava teatar: Frljić, Mustafić, Popovski...\nPočinju Dani orgulja\nPisci iz osam zemalja na "Kikinda Short" festivalu\nKlasika u Knezu (Beograd - jun 2016)\nAndriću uručen "Vasko Popa"\nLUDA NOĆ U MUZEJU Izložba pa žurka kod Laze Šećera\nKnjiževni konkurs za nagradu Dušan Vojinović\nBeograd dobija knjižaru "Dobrica Ćosić"\nIzložba Bojane Stojčević "Plamen života" u Kući Đu...\nSarajevski sevdah sastav Divanhana objavio spot za...\nDvadeset četvrte Pesničke Rukoveti\nPredlog direktora Nišvila: preispitati budžet za k...\nEl. org. ili ponovno ufuravanje u mladost (Arsenal...\nArsenal fest Kragujevac 2016 - MASSIMO\nPočinje 45. Ex Teatar Fest – najstarija pozorišna ...\nNišville ka novim koridorima: Konkurs za učešće u...\n15. IN WIRES BLUESROCK FESTIVAL UŽICE (17/18 JUN...\n„Rokenrol na papiru“ u Makart Store\nČETVRTI KONKURS CRNE OVCE ZA KRATKU PRIČU\n[O3ONE] NAJAVA IZLOZBE :: Izlozba Umetnost treba c...\nSummer Stage BitefArtCafe: Ljetno kino - 30.jun u ...\nVIII festival Krokodil 2016.\nSofest - 45. filmski festival u Sopotu\nPromocija knjige "Prozaonline rock and roll" Živka...\n5. Beogradski festival evropske književnosti: otva...\nMILOVAN DANOJLIĆ: PUSTOLOVINA ILI ISPOVEST\nVideografija Nataše Teofilović\nBasari uručena književna nagrada Isidora Sekulić\nFrancuski jazz sastav na Nišvilu: Remi Panossian Trio\nPromocija zbirke „Pesme o ničemu i svačemu“ Aleksa...\nUMRO NA SCENI Glumac Milorad Mandić Manda preminuo...\nŽIVOTNA DRAMA SRPSKOG GLUMCA: Manda na reanimaciji...\nRadomiru Andriću pesnička nagrada "Vasko Popa"\nKonkurs za takmičenje za najboljeg slem pesnika Sr...\nDanas u 12: Romani Dragog Bugarčića: Trilogija o v...\nKnjiževnost pod okupacijom: Isidora Sekulić\nZemlja Gruva i Los Mambo Jambo otvaraju Belef\nIN WIRES FESTIVAL\nRepriza Dana modernog švedskog filma.\nIzložba "OSTATI ŽIV: SOCIJALISTIČKA DISKO KULTURA"\nDanas počinje festival Dev9t\nPozorišni maraton u Somboru, jedinstvena manifesta...\nPromocija romana DON VOJVODA Nikole Šimića Tonina ...\n[O3ONE] NAJAVA IZLOZBE :: Pop Up CLICK 25 :: Od 10...\nDaša Drndić večeras na 9. riječkom sajmu knjige vR...\n15. Međunarodnog bluz i rok festivala "IN WIRES" u...\nPočinje osmi Mikser festival\nMonodrama "Kabul" večeras u Muzeju NP\nInfoteka CK13 poziva vas na razgovor o knjizi Silv...\nČitanje u javnom prostoru (Trg Republike - Beograd)\nFijuk sajam u Centru urbane kulture IMAGO\nVečeras u 8: Razgovori s razlogom: Matje Lendon „Š...\nU prodaji je knjiga eseja rok kritičara Živka Ivko...\nOtvoren natječaj za 14. izdanje WHFesta\nSvetislav Basara dobitnik nagrade Isidora Sekulić\nBALKANSKE VERTIKALE u UKS (video)


Sve što je potrebno znati o novom modelu Nissan ARIYA - Otkup automobila\nOtkup automobila » Blog » Sve što je potrebno znati o novom modelu Nissan ARIYA\nSve što je potrebno znati o novom modelu Nissan ARIYA\nNissan je 2006. godine uveo revoluciju na tržište terenskih vozila sa svojim modelom Qashqai, koji je uskoro postao veoma popualarna porodična opcija. Smatra se da će sličan iskorak kompanija napraviti i tokom 2022. godine sa modelom Ariya.\nPotpuno električni crossover kompanije Nissan poseduje velike mogućnosti po pitanju dometa i visokokvalitetnih tehničkih sposobnosti. Isporuke automobila će krenuti na leto 2022. godine u početku samo za tržište Velike Britanije, sa početnom cenom od 41,845 funti za osnovnu verziju.\nZbog čega će Ariya biti tako posebna?\nNissan Ariya će biti prvi automobil ovog proizvođača sa e-4ORCE tehnologijom, tačnije sistemom sa pogonom na sva četiri točka, koji kontroliše broj obrtaja između prednjih i zadnjih točkova.\nPoseduje sistem koji sa lakoćom prenosi energiju prilikom ubrzavanja, dok istovremeno ima odlične performanse prilikom kočenja. Vožnja je tečna, stabilna i bez naglih pokreta.\nAriya potpada pod plan kompanije Nissan i vizijama za budućnost koje imaju za cilj lišavanje vozila na pogon sa neobonvljivim izvorima energije. Sa tim u cilju, 1 milijarda funti uložena je u fabriku za električna vozila u Sanderlendu.\nJapanski futuristički dizajn\nNovi pravac dizajniranja automobila u komapniji Nissan pod nazivom Timeless Japanese Futurism inspirisao je i kreatore modela Ariya. Spoj evropskih i japanskih dostignuća doneo je sintezu napredne tehnologije i stručnog umeća, kako bi kreirao ovo fantastično vozilo.\nDomet i potrebno vreme za dopunu energije\nOsnovni model sadrži pogon na sva četiri točka i bateriju 63 kWh snage, koja omogućava automobilu da pređe i do 373 km. Naprednija verzija sa baterijom od 87 kWh sa druge strane pruža domet od 498 km, što model čini jednim od najnaprednijih na tržištu električnih vozila.\nUnutrašnji dizajn i tehnologija\nUnutrašnjost kabine minimalistički je uređena, dok se sasvim dovoljno prostora ostavlja putnicima radi većeg komfora. Na kontrolnoj drvenoj tabli nalazi se centralna konzola sa touch komandama umesto dugmića.\nPoseduje moderan ekran od 12.3 inča i veoma snažan sistem ozvučenja. Omogućava se 4G uvezivanje sa svim naprednim mogućnostima, kao i podrška za Amazon Alexa sistem.\nAutomobil će u samom početku biti plasiran na odabrana tržišta, ali se nadamo da ćemo u bliskoj budućnosti imati prilike da ga vidimo na našim ulicama, gde još se još uvek najveći broj ljudi odlučuje za polovnjake.\nDa li prodajete polovni automobil?\nUkoliko vam je potreban otkup polovnih automobila, budite sigurni da mi nudimo najbolje cene na tržištu, dok istovremeno dajemo novac na ruke odmah nakon dogovora.\nVršimo besplatnu procenu vrednosti vašeg automobila, a tako možete saznati realnu cenu koju ćete dobiti za vašeg polovnjaka.


Tiket dana (sreda, 12.09.2018) – Kladjenje.rs\nHomeTiket danaTiket dana (sreda, 12.09.2018)\nTiket dana (sreda, 12.09.2018)\n12 Septembra, 2018 Peca Tiket dana 0\nDan za obilaženja kladionica u širokom luku, ili ipak nije tako? Ponuda je, posle završetka dva kola u Ligi nacija, više nego slaba, ali pokušaćemo da sastavimo jedan tiket.\nViborg – Fredericija – 1 @ 2.10 u 1xbet\nU šesnaestini finala danskog Kupa sastaju se dva drugoligaša, koji imaju ambiciju da od naredne sezone budu deo elite. Viborg za sada dobro gura u prvenstvu i nalazi se na deobi prvog mesta sa ekipama Kogea i Tisteda. U dobroj su seriji rezultata, u šest poslednjih utakmica, zabeležili su četiri pobede i dva remija. Za vikend su uspeli da preokrenu protiv Naetveda i slave sa 2:1. Fredericija je neprijatno iznenadila u nedelju i izgubila od Nikobinga, pa sada zaostaju za vodećim ekipama četiri boda. Viborg je favorit u ovom duelu, ali se radi o dosta izjednačenim ekipama, pa treba biti oprezan.Registruj se na 1XBet\nNordhauzen – Babelzberg – 0-2 @ 1.81 u 10Bet\nU derbiju sedmog kola nemačke regionalne lige Severoistok igraju drugoplasirani Nordhauzen i trenutno treći na tabeli, ekipa Babelzberga. Na čelu je Kemnicer, tim sa maksimalnim učinkom, a ove dve ekipe biće im najveći konkurent u borbi za tron. Domaćin je sakupio četiri pobede i dva remija u dosadašnjem toku prvenstva, dok je Babelzberg, uz četiri trijumfa, upisao po jedan poraz i remi. Ovo su pomalo atipične nemačke nizerazredne ekipe i na njihovim mečevima ne pada previše golova. Nordhauzen je primio samo dva, a Babelzberg četiri u prethodnih šest kola. Prošle sezone u međusobnim duelima bilo je 0:0 i 1:0 za Nordhauzen. Sumnjamo da će gledaoci videti mnogo golova i sada.Registruj se na 10Bet\nRusija – Australija – tr 3:0 @ 1.50 u Bet365\nU prvom kolu Grupe C na 19. Svetskom prvenstvu u odbojci, najveći favorit za titulu, selekcija “zbornaja komande” igra protiv Australije. Sistem takmičenja je dosta čudan, igraju se tri faze pre završnih okršaja, a računa se svaka utakmica. Zato Rusi, bez obzira što je tek početak takmičenja, planiraju da maksimalno uđu u meč, a ako tako bude “oziji” nemaju šta da traže. Australija je imala jedan dobar period rezultata, ali je to sada iza njih, dok su Rusi jaki kao što odavno nisu bili. Kvota na pobedu “baćuški” je mala, pa smo pokušali sa tačnim rezultatom, 3:0 za Rusiju.Registruj se na Bet365\nUkupna kvota na tiketu za sredu u kladionici Bet365 iznosi 5.86.\nTip dana: Srbija – SAD: “Orlovi” napadaju Amerikance na startu


Tači se žalio Englezima: VUČIĆ JE TEŽAK PREGOVARAČ! | Vestinet.rs\nPočetna TEMA DANA\tTači se žalio Englezima: VUČIĆ JE TEŽAK PREGOVARAČ!\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić je veoma težak pregovarač, izjavio je predsednik privremenih kosovskih institucija Hašim Tači.\nOn je to izjavio u intervjuu za britanski Independent u kojem je potvrdio značaj Velike Britanije za Prištinu rekavši da će uvek ostati partner jer je „doprinela nezavisnosti Kosova“.\nIndependent, međutim, primećuje da se Tači suočava sa sopstvenim problemima jer Specijalni sud, osnovan 2017. godine u Hagu istražuje navode da su on i pripadnici takozvane OVK počinili ratne zločine, a na to Tači kaže da se ničega ne boji.\n„Nećemo bežati, nećemo se stideti, suočićemo se sa tim i uveren sam da ćemo ga prevazići dostojanstveno i sa integritetom. Uvek će biti glasova koji će pokušavati da ocrne ili optuže Kosovo, bace ljagu na Kosovo i mene lično.\nVerujem u pravdu. Ono što ne bi trebalo da dozvolimo da se desi jeste da se istorija ponovo napiše“, smatra Tači.\n„Najveća prepreka je prošlost, međutim ako pogledamo široko u region, posebno nakon nedavnog sporazuma između Makedonije i Grčke, glavno pitanje mislim da je sada naš red, na Kosovo i Srbiju, da postignemo mirovni sporazum.\nNa kraju krajeva, dijalog nema alternative. To je jedino rešenje“, smatra Tači i dodaje da oni koji su se borili u ratu treba da razmišljaju o mirnoj budućnosti za naredne generacije, što je važno „i za nas i za Evropu“.


Trk na trg: George Square, Glazgov — Wannabe Magazine\nTrk na trg: George Square, Glazgov\nMaštati i putovati tako je blisko. Ushićeno skakati iz jednog univerzma u drugi. Utapkavati impresije u pore, zašivati boje i mirise za uspomene. Menjati se, a opet ostati isti. U stvarnosti kartonska krila ne mogu da polete, ali to ne znači da čarolije nema.\nUkoliko vas avanturistički duh povede preko Lamanša, možda se nađete baš u jednoj maloj, ali jedinstvenoj zemlji. Među zelenim brdima, u dvorcima u kojima lutaju nemirni duhovi, a odjekuje zvuk gajdi, oživljavaju legende o hrabrim ratnicima, dobrom viskiju i neizbežnom čudovištu iz Loh Nesa.\nIako je u sklopu Velike Britanije, Škotska je poznata po izraženom nacionalnom identitetu\nPre nego što vaš sat otkuca ponoć i prodorna brodska sirena najavi povratak kući, potrudite se da bar nekoliko sati posvetite najvećem gradu u Škotskoj. Iako je Edinburg prestonica, centar Glazgova uvršten je u jedan od najlepših evropskih trgova.\nNjegova priča počinje još 1781, ali da bi se od neugledne bare koja je služila za klanje konja pretvorio u rezervat istorije, arhitekture i mira, magiji je bilo potrebno dosta vremena. Najpre su nikle kuće u georgijanskom stilu, zatim je doputovala železnička stanica, Glasgow Queen Street, spona između glavnog grada i Glazgova, a najvažniji preokret sačekao je kraj 19. veka. Privatni posedi su ukinuti. Trg je postao dostupan svima. Trgovina se predstavila kao glavna uloga, a zahvaljujući njoj, došunjalo se i ime Merchant City.\nZgradu gradske skupštine 1888. otvorila je kraljica Viktorija\nZvanični naziv, inspirisan monarhom koji je na prestolu bio skoro 60 godina, nikada nije opravdan. Bio je to jedan od mnogih trenutaka koji su potiskivali sjaj i isticali tamnu stranu vladavine Džordža Trećeg. Neuspeh u američkom ratu za nezavisnost i učestali neobjašnjivi izlivi ludila više se nisu mogli zanemarivati i lagano je nestajala naklonost naroda. Gotovo uvredljivo, George Square ostao je poznat kao kraljevski trg bez kralja. Na tron zaštitnika ponosno se popeo jedan od poznatnijih autora škotske književnosti, Valter Skot (Walter Scott).\nUmesto kralja Džordža Trećeg, centralni deo trga zauzima statua Valtera Skota, ujedno i najviša tačka na trgu\nOsim njega, nemi posmatrači ispred velelepne gradske skupštine u viktorijanskom stilu su i kraljica Viktorija (Queen Victoria), naučnik Džejms Vat (James Watt), pesnik Robert Berns (Robert Burns) i hemičar Tomas Grejem (Thomas Graham).\n“…kada bi izgubili svoju krhkost, srca i kristali bi ujedno izgubili i sav svoj značaj.” (Walter Scott)\nPoznat po velikom protestu 31. januara 1919, nazvanom “Crni petak” (Black Friday), kada je nekoliko desetina hiljada nezadovoljnih radnika tražilo da se broj radnih sati u nedelji smanji na četrdeset, George Square zadržao je buntovnički duh, ali samo oni koji ga posete u vreme novogodišnjih praznika mogu da osete i njegovu drugu, nežniju stranu.\nKljučne reči George SquareGlazgovŠkotskatrgTrk na TrgTrk na trg: George SquareVesna MarićWalter Scott


Najbizarnija mjesta na kojima su izgrađeni aerodromi – DOM INFO |\nOd tajne Oblasti 51 do piste gdje avioni padaju sa litice – na ovim najbizarnijim aerodromima na svijetu je sam put daleko interesantniji od destinacije.\nDaily Mail navodi neke od najinteresantnijih aerodroma na svijetu, koji će svako putovanje učiniti uzbudljivim.\nPista u selu Tsinga, Zapadna Nova Gvineja, otvorna je 2011. i vrlo brzo je postala prepoznatljiva kao jedna od najdramatičnijih pista na svijetu. Usku pistu koja je smještena na visini od 1981 metar s obje strane okružuju strme padine.\nVeoma tajna pista\nTajno ratno vazduhoplovstvo SAD u misterioznoj oblasti, poznatijoj kao “Oblast 51” ima aerodrom koji se zove “Domaći aerodrom”. Ova oblast je dio vojnog testiranja u Nevadi, a zbog njene udaljenostii slabe naseljenosti, to je mjesto gdje se razvijaju različiti tajni prototipi aviona i dronova i gdje se testiraju. Teoretičari zavjera misle da se na ovom mjestu čuvaju NLO (Nepoznati leteći objekti) koji su pali na zemlju.\nAerodrom na jedan mjesec u godini\nRuski kamp Barneo izgrađen je 40 kilometara od Sjevernog pola i traje samo mjesec dana u godini, a to je uvijek april. Kamp se koristi u naučne svrhe i sadrži čitav niz avanturističkog turizma u koji je uključeno sve, od umjetničkog klizanja do maratona. Aerodrom predstavljau dvije piste, ali iako su napravljene na ledu, mogu da izdrže težinu aviona sa 52 putnika.\nPrivatni aerodrom Džona Travolte\nDžon Travolta toliko voli da leti da je izgradio dvije prilagođene piste za njegove privatne avione, na svom imanju u Floridi. Ima privatni kontrolni centar i prenoćišta za pilote, u slučaju da dolete kasno, a čeka ih jutarnji let. Travolta takođe honorarno pilotira za australijsku avio-kompaniju “Kantas”.\nMnogim putnicima slijetanje i uzletanje predstavlja veliku brigu, a zamislite još da slijećete na pistu od leda? Ovo je privatna ledena pista koja se nalazi na jezeru Doris u Kanadi. Aerodrom je otvoren od januara do aprila i uglavnom radi zbog radnika u rudniku zlata na obližnjem Hop Baiju.\nFestival aerodrom u pustinji\nSvakog avgusta, na hiljade ljudi dolazi u pustinju u Nevadi na festival “Burning Man”, i u te svrhe postoji gradski aerodrom “Crni kamen”. Aerodrom nema toranj i piloti komuniciraju preko zajedničke frekvencije kako bi podjelili informacije o bezbjednosti i kritične detalje slijetanja. Zvanična tačka aerodroma je na broju 88HB, iako svi njegovi tragovi nestaju u pjeskovitoj magli, dan nakon otvaranja festivala, pa je jako teško pronaći ga nekad.\nFrancuzi su pokušali da izgrade pistu na “Dumon Durvilj” istraživačkoj stanici na Antarktiku prije više od dvije decenije. Međutim, odustali su kada je oblast bila ozbiljno uništena u oluji, i to samo nekoliko mjeseci prije nego što je izgrađena, a dio se potpuno sručio u vodu. Ipak, dio koji je ostao na kopnu se ponekad koristi za slijetanje.\nAerodromska pista na vrhu svijeta\nKrajem 2014. godine otvoren je novi aerodrom na vrhu planina u gradu Heši u Kini. Desetine brda je sravnjeno kako bi se napravile piste na aerodromu, koji je izgrađen na skoro 6800 metara nadmorske visine.\nPista gdje avioni padaju s litice\nUzletanje s Matekane prilagođenog aerodroma u Lesotu u Južnoj Africi je mučno iskustvo. Pista se nalazi na 2.286 metara visine na planinskom jarku i potrebni su čelični živci za slijetanje i poletanje. Ako avion ne uspije da dostige određenu brzinu za poletanje, mora da padne s litice prije nego što uzleti.


RTB Bor beleži 7 puta veæu zaradu - B92.net\nIzvor: Tanjug nedelja, 31.12.2017. | 12:43\nOèekuje se prihod od 73 miliona dolara, izjavio je generalni direktor RTB-a Bor Blagoje Spaskovski.\nNa EBITDU, odnosno razliku izmeðu prihoda i rashoda, izuzev amortizacije, od 73 miliona dolara, ove godine uticala je za petinu veæa proizvodnja iz sopstvenih rudnika i skok cene bakra, rekao je Spaskovski Tanjugu. Prema njegovim reèima, otkopano je 18 miliona tona rude, dobijeno 235.000 tona suvog koncentrata i proizvedeno 43.000 tona katodnog bakra, 700 kilograma zlata i pet tona srebra.\nTroškovi metalurške prerade znatno su niži od prošlogodišnjih zbog stabilnog i preciznog rada nove topionice RTB.\n"Jedini srpski proizvoðaè bakra, zlata i ostalih plemenitih metala - Rudarsko-topionièarski basen Bor - prihodovao je ove godine 303 miliona dolara, odnosno 38 odsto više nego prošle godine. Na veæe prihode u 2017. uticala je 18 odsto veæa proizvodnja iz sopstvenih rudnika, ali i za petinu jaèa cena bakra. U isto vreme, rashodi kompanije nisu rasli paralelno sa prihodima, veæ su u ovoj godini tek za devet procenata veæi od prošlogodišnjih i iznose 230 miliona dolara", naveo je Spaskovski.\nNa prihode kompanije uticala je i cena proizvodnje katodnog bakra po toni, koja je za 13 odsto niža od prošlogodišnje. Proizvodnja tone katodnog bakra u 2017. koštala je RTB 4.414 dolara, dok je u 2016. ovaj trošak po toni katode vredeo 5.060 dolara.\n"Više nema režima 'stani-kreni', pogubnog po kompaniju u doba saniranja svih posledica požara u Fabrici sumporne kiseline 2015. godine, a koji je fiksne troškove Topionice od 100.000 dolara dnevno, radila ona ili ne, drastièno pogoršavao. Zato je i uèešæe metalurgije u strukturi cene koštanja tone bakra proizvedenog u RTB-u Bor triput veæe od doprinosa koji je dalo rudarstvo", rekao je Spaskovski.\nU proseènoj ceni od 4.414 dolara za tonu proizvedene katode, metalurgija je troškove oborila za 28 odsto i svela proizvodnju katode sa prošlogodišnja 884 dolara za tonu, na 631 dolar.\nRudarstvo je, u isto vreme, uspelo da snizi troškove za devet odsto i lanjsku cenu 4.176 dolara po toni obori na 3.783 dolara.\n"U RTB-u Bor ove godine otkopano je 18 miliona tona rude èijom je flotacijskom preradom dobijeno 235.000 tona suvog koncentrata. Metalurškom preradom nakon toga proizvedeno je 43.000 tona katodnog bakra, 700 kilograma zlata i pet tona srebra. Izraženo u procentima, proizvodnja bakra u koncentratu veæa je deset odsto u odnosu na prošlu godinu, a metalurška (i to iz sopstvenih sirovina) za 18 procenata", kazao je generalni direktor RTB-a Bor Blagoje Spaskovski.\nPermanentan rad na ekonomiji poslovanja ogleda se i u hroniènoj borbi kompanije sa troškovima. Za ubedljiviju pobedu na tom polju RTB se ove godine opremio instrumentima za kontrolu praæenja potrošnje goriva, instalirao video-nadzor na svim osetljivim pozicijama i desetkovao usluge 'treæih lica', rekao je Spaskovski.


Protest protiv izgradnje MHE u Babušnici: Investitori ne poseduju najvažniju dozvolu – dozvolu meštana - Far\nNa današnjem protestu protiv izgradnje mini-hidroelektrana koji je održan u Babušnici okupljeni su iskazali revolt protiv nastavka radova na izgradnji vodozahvata u selu Rakita, prenose Južne vesti.\nGovornici su pred oko 200 okupljenih ljubitelja prirode, lokalnih meštana i ekoloških aktivista iz različitih krajeva zemlje rekli da investitori ne poseduju najvažniju dozvolu – dozvolu meštana i ako se gradnja nastavi fizički će je spečiti.\nNa skupu je poslata jasna poruka predstavnicima lokalne vlasti u Babušnici, kao i vlastima u Beogradu da će se borba za očuvanje reka nastaviti i da se neće dozvoliti radovi na igradnji mini-hidroelektrana na bilo kojoj lokaciji.\nAktivisti su svoje zahteve predali Slađani Nikolić, predsednici opštine Babušnica, na čijoj teritoriji je predviđeno 13 lokacija za izgradnju mini-hidroelektrana.\nNizom aktivnosti dimitrovgradska gimnazija i predškolska ustanova obeležili Dan planete zemlje U centru Dimitrovgrada organizovano potpisivanje peticije protiv izgradnje MHE na Staroj planini i u zaštićenim područjima FOTO-VIDEO: Reporteri FAR-a na protestu u Pirotu protiv izgradnje MHE – Hoću reke, neću cevovod! U Dimitrovgradu 23. novembra tribina „Opravdanost izgradnje malih hidroelektrana na području Pirotskog okruga“\nBabušnicaDruštvoekologijaIzgradnja MHEJužne vestiprotestZahtevi aktivistaZaštita životne sredine


REINDUSTRIJALIZACIJA AGRARA SRBIJE 2:Hitno, agrarna i socijalna reforma! – Макроекономија\nREINDUSTRIJALIZACIJA AGRARA SRBIJE 2:Hitno, agrarna i socijalna reforma!\n17. јула 2019.\t0 Branislav Gulan, 3 Poljoprivreda Ostavite komentar 653 Pregleda\nU okviru tog koncepta agroindustrija treba da bude nosilac akcije i predstavlјa veliku šansu, jer kroz njegov razvoj i Srbija bi se razvijala.To znači nova strategija mora sadržati multifunkcionalni prilaz, koji uklјučuje i oporavak stočarstva, i organsku proizvodnju i agro-etno turizam. To su i odlike savremene polјoprivrede, kojoj i Srbija teži. Ali, pre svega, moramo obaviti i tranziciju, a najvažnija je tranzicija u našim glavama. Mnoge stvari kojima smo opterećeni treba da izbacimo iz dosadašnjeg sistema i modela! Znači da treba razvijati uspešan porodični biznis na polјoprivrednim gazdinstvima. To pruža šansu da se proizvodi što više zdravstveno bezbedne hrane, koju traži svetsko tržište. Tako je i Privredna komora Srbije 2007. godine predlagala da se cela Srbija proglasi za region bez GMO, ali Vlada Srbije to nije prihvatila. Cilј je bio da se ta hrana, pre svega, prodaje u EU u kojoj se 10 odsto ili više od 50 miliona žitelјa opredelilo da troši takvu hranu, ali i u bivšem nesvrstanom svetu, gde se godišnje obrne vrednost takve i slične hrane od 650 milijardi dolara! Po tome programu, Srbija je trebala već 2025. godine da ostvari izvoz hrane u vredenosti 10, a na kraju 2030. godine za 30 milijardi dolara! Za sada to su želјe na papiru! U 2017. Godini izvezeno je za 3,1 miliajrdu doalra, a 2018. godine za 3,3 milijarde dolara. Holandiaj, koja je po prostoru veličiejn kao Vojvodina, u 2018. Godini je izvezla hrane u vrednsoti od 94 milijarde dolara.\nSnovi o parama\nDa bi se stvorila ostvarlјiva i realna agrarna politika, ex ministar srpske polјoprivrede dr Velјko Simin ističe, da je polјoprivreda u prvoj deceniji ovog veka imala skroman rast od samo 0,6 odsto! Tekući pregovori sa EU zahtevaju da se polјoprivreda i prehrambena industrija što povolјnije pozicioniraju pre ulaska u EU. Zato u tom periodu treba započeti realizaciju strateških projekata za Srbiju, a to je povećanje proizvodnje mesa, voća i povrća i drugog za tržišta Azije Bliskog Istoka, Rusije i EU. Na tom putu moramo učiti i od drugih. Primer je Rumunija kojoj ne smeta članstvo u EU da realizuje strateško partnerstvo sa Kinom na 700.000 hektara sopstvene zemlјe u oblasti agrarne proizvodnje i naučnim istraživanjima u oblasti bio tehnologije. Slične projekte kod njih imaju SAD, a primera radi u ogromni potencijal Ukrajine uklјučene su investicije iz Kine! Ovi primeri ukazuju na činjenice da nedovolјno razvijene zemlјe ne mogu bez strateškog partnertstva da privuku neophodan kapital za razvoj, uz istovremeno rešena pitanja masovnog izvoza roba na najveća tržišta hrane na svetu.\nCilј svake Vlade u Srbiji bio je da obezbedi strane investicije od bar tri milijarde dolara godišnje! To se nikada nije dogodilo! Od demokratskih promena 2000-te godine urađeno je više nacrta zakona o restituciji, ali poslednji je usvojen 2011. godine. U donošenju zakona, koji je obećavan i čekan šest decenija, konsultovane su i evropske institucije. Naime, povraćaj oduzete imovine bivšim vlasnicima je važan korak na putu evropskih integracija, jer povećava pravnu sigurnost za strane investitore, o kojima Srbija još uvek sanja.\nObećanja su bila da se stranim investitorima nude najbolјi uslovi za ulaganje kapitala u regionu, što najčešće nije bilo tačno! U neispunjenju ovih obećanja u predizbornim kampanjama nalaze se i uzroci neispunjenja mnogih drugih obećanja vlasti od demokratskih promena 2000. godine do danas! Od dmokretaksih promena do kraja 2016. godine narod živi u obećanjima da će biti bolјe sutra, koje je na dugačkom štapu.\nStrana direktna ulaganja u Srbiju:\n2005. 1,162 milijardi evra\n2006. 3,242 milijardi evra\n2007. 1,448 milijardi evra\n2008. 1,590 milijardi evra\n2009. 1,304 milijardi evra\n2010. 830 miliona evra\n2011. 1,798 milijardi evra\n2012. 232 miliona evra\n2013. 750 miliona evra\n2014. 1,222 milijardi evra\n2015. 1,8 milijardi evra\n2016. 1,9 milijardi evra\n2017. 2,4 milijarde dolara\n2018. 3,5 milijardi dolara\nU doba savremene globalne ekonomske krize, direktne investicije smatraju se faktorom privrednog rasta i predstavlјaju oblik stranih tokova kapitala za koje se zemlјe otvoreno nadmeću. Motiv investitora za dolazak na jedno tržište, nisu samo poreski podsticaji i pojedinačne mere država preduzete u pravcu privlačenja investitora, već je od značaja mnogo širi aspekt transparentnih, predvidivih i stabilnih uslova poslovanja. Osim toga, pozitivna iskustva investitora u prethodnom periodu mogu predstavlјati stimulativni faktor novih ulaganja. Potencijal za nove investicije u Srbiji postoji, posebno u oblasti obnovlјive energije, razvoja informacionih tehnologija, unapređenja zaštite životne sredine i polјoprivrede. Očekivanja svih dosadašnjih vlasti u Srbiji bila su i da će se kroz dolazak stranih investicija pokrenuti privreda, stvoriti nova vrednost i kapital za vraćanje svih vrsta dugova. Među njima su i obaveze iz restitucije. Ali, ta očekivanja do sada se nisu ostvarila, jer, para je sve manje i u tome se vide uzroci zašto obaveze rastu, restitucija se sporo odvija… Polјoprivreda predstavlјa neatraktivnu delatnost za strane direktne investicije (u strukturi ukupnih SDI u Srbiji, polјoprivreda dobija svega od 0,7 do 1,6 odsto)!\nSkromne ekonomske mogućosti Srbije (agrarni budžet je pet odsto zakonski, ali se dobija tek dva odsto novca) i razni skromni oblici podsticaja i finansiranja iz EU, ne mogu nadoknaditi zaostajanje Srbije u oblasti polјoprivrede i prehrambene industrije. Bilo bi dobro da se 300.000 hektara državnog zemlјišta i 400.000 hektara pašnjaka prodaju za oko tri milijarde dolara. Ako se u taj kapital uklјuče i strateški projekti u proizvodnji mesa na rok od 49 godina, to će predstavlјati snažan faktor motivacije stranih ulagača i same Republike Srbije čiji bi farmeri bili uklјučeni u ove projekte. Sadašnji način korišćenja državnog polјoprivrednog zemlјišta (priča se o 680 i 830.000 hektara) pretežno je orijentisan na ekstenzivno korišćenje, a to je proizvodnja žitarica. To je najvredniji kapital kojim raspolaže Srbija, pa bi trebao da bude upotreblјen za pokretanje snažnog ekonomskog razvoja u kojem se favorizuje opšti interes, a istovremeno stvara proces ravnomernog razvoja države. Dakle, u procesu primene zakona o restituciji, važno je da Republika Srbija primeni praksu Slovačke, Češke, Polјske, Nemačke… Takođe je neprihvatlјivo da se državno polјoprivredno zemlјište koristi kao sredstvo za supstituciju po zahtevima za restituciju druge imovine.\nU Republici Srbiji se 2016. godine proizvedeno je oko 440.000 tona svih vrsta mesa. Pre dve i po decenije proizvodilo se oko 650.000 tona i trošilo godišnje po stanovniku 65 kilograma. Stočarstvo u bruto domaćem proizvodu agrara učestvuje sa 33 odsto, a u razvijenom svetu kome Serbija teži sa više od 60 odsto! Danas se potrošnja svih vrsta mesa u Srbiji kreće do 38 kilograma godišnje. U strukturi izvoza polјoprivrede meso učestvuje samo sa 2,7 odsto. To ukazuje na zaostajanje u razvoju polјoprivrede i prehrambene industrije.\nSa cilјem da se prevaziđe postojeće stanje potrebno je proceniti mogućnosti strateškog ulaganja u izgradnju pet klanica za proizvodnju ukupno od pet miliona svinja godišnje. Za unapređenje izvoza goveđeg mesa i korišćenje preko 1,4 miliona hektara pašnjaka i livada u Srbiji potrebno je još izgraditi klanice za goveda, kapaciteta 200.000 komada junadi. Takođe je potrebno projektovati mogućnost proizvodnje 200.000 tona živinskog mesa godišnje u četiri klanice kapaciteta od po 50.000 tona godišnje. Realizacijom ovih projekata ostvario bi se novi obim proizvodnje od svih vrsta mesa, oko 640.000 tona godišnje. Nova vrednost proizvodnje ovog mesa iznosila bi oko 3,5 milijardi evra. Partnerske investicije u proizvodnji svinjskog i živinskog mesa trebalo bi inicirati sa Republikom Kinom, Rusijom i Evropskom unijom. Proizvodnju goveđeg i živinskog mesa treba organizovati sa Ujedinjenim arapskim emiratima i Evropskom unijom. U Srbiji nam je katastrofalno stanje u stočarstvu, nestaju nam sela, ostaju prazne kuće, prazne staje… I oni koji su do sada tovili i gajili stoku to su značajno smanjili i ostavili je samo za lične potrebe. Inače, mi se hvalimo sa izvozom hrane (čitaj sirovina) u vrednosti od 2,8 milijardi dolara godišnje i suficitom sa 1,3 milijarde dolara. Pa kada nam mladi ne bi odlazili u svet (njih 30.000 godišnje) i kada bi povećali natalitet da nam ne umire više 40.000 lјudi od onih što se rodi (izjednačili natalitet i mortalitet) hrane ne bi imali dovolјno da ishranimo narod u Srbiji! A, da se ne govori i o izvozu, pa bi Srbija od izvoznika hrane postala njen uvoznik! Uostalom to nam predviđa i Svetska organizacija za hranu FAO, da ukoliko nastavimo ekstenzivnu proizvodnju da će Srbija od izvoznika postati uvoznik hrane. Sad već dobrim delom to i jesmo… Primera radi, jedna Holandija je veličine kao Vojvodina, ali izvozi hrane za 94 milijarde dolara godišnje! Dakle, vrednost njenog godišnjeg izvoza je kao dva društvena proizvoda Srbije.\nUkupan broj živine (u 000)\nGodina Živina Indeks\n2014 17.167 96\n2015 17.450 101,6\nIzvor podataka: Republički zavod za statistiku\nRazloge teškgo stanje u stočarstvu treba tražiti i u tome što je za poslednje dve i po decenije uništeno oko 400.000 seoskih domaćinstava.\nPrethodna Propada kapital od milijardu i po dolara\nSledeća Negativan uticaj Novaka Đokovića na proizvodnju u Srbiji


[es] - Nemam pojma o bazama podataka\n18.01.2005. Baze podataka u statistickom informacionom sistemu\n08.06.2005. Najprostija baza podataka za registraciju\n12.06.2005. Tri pitanja za početak kreiranja baze podataka\n02.03.2006. web servisi i ejb\n09.10.2009. Seminarski iz zastite podataka\nNemam pojma o bazama podataka\n[es] :: Baze podataka :: Nemam pojma o bazama podataka\n[ Pregleda: 3129 | Odgovora: 3 ] > FB > Twit\nČlan broj: 57296\nNemam pojma o bazama podataka 04.05.2005. u 01:02 - pre 207 meseci\nPa bi hteo da naucim,e sad gledao sam ove topike ispod ali bi mi trebao odgovor posto ne znam nista odakle da pocnem korak po korak\nКАД НЕПРАВДА ПОСТАНЕ ЗАКОН ОТПОР ЈЕ ТВОЈА ДУЖНОСТ\nRe: Nemam pojma o bazama podataka 04.05.2005. u 01:08 - pre 207 meseci\nČekaj, polako... Pa reci šta te konkretno zanima da bi iko mogao da ti pomogne...\nRe: Nemam pojma o bazama podataka 04.05.2005. u 23:48 - pre 207 meseci\nPa recimo od cega da pocenm sa ucenjem koji program da instaliraim i tako to\nRe: Nemam pojma o bazama podataka 05.05.2005. u 00:15 - pre 207 meseci\nNe budi lenj - procitaj barem TOP teme u ovom podforumu i prati linkove, koji se nalaze u njima.\nRegistrovani: 10 ( slovisvek, whitie2004, bachi, neznam nisam odavde, nkrgovic, Nedeljko, madcama, Sava, ABN, B3R1 )


Dodik: Republika Srpska će opstati, uprkos osporavanjima! - Trebevic.net\n– To što sanjaju ovu vrstu priče je jedna stvar, ali se time dovodi u pitanje odnos koju imaju prema bilo kojoj inicijativi koja se pojavi i govori o drugačijim mogućnostima uređenja BiH. Činjenica da je SDA usvojila rezoluciju u kojoj se govori da treba ukinuti entitete i uvesti BiH sa regijama govori o njihovom nezadovoljstvu u BiH. Јednako tako smo i mi nezdovoljni BiH, samo iz drugih razloga i povoda – pojasnio je Dodik.\n– Ukoliko Ukrajina dokaže da je tražila ikonu prije datuma kada sam imao sastanak sa ministrom spoljnih poslova Rusije Sergejom Lavrovom, prihvatiću da je predamo. Međutim, ovdje je samo važno da budem napadnut, isto kao i Dragan Čović /lider HDZ-a/ i njegovi saradnici. Sve to dovoljno govori o pravosuđu u BiH – konstatovao je Dodik.


Bet-at-Home Kladionica | Sportske Kladionice | Internet Kladionice | Online Kladionice\nKladionica Bet-at-home je osnovana 1999. godine i cilj kompanije je pružanje usluga online sportskog klađenja i drugih igara na sreću.\nBet-at-home je licencirana kompanija i registrovana je delom u Austriji i delom na Malti. Tokom 10 godina svog postojanja kompanija je postala jedna od vodećih kompanija u Evropi za sportsko klađenje. Bet-at-home ima registrovane igrače iz 200 zemalja i ukupan broj korisnika premašuje 1.5 miliona. Svake godine kompanija ima sve veći promet i uporedo sa rastom prometa raste i ponuda novih sadržaja.\nStranica Bet-at-home je lokalizovana na sledeće jezike : engleski, nemački, italijanski, španski, grčki, poljski, francuski, česki, slovenački, mađarski, srpski, hrvatski, ruski, rumunski, portugalski, holandski, bugarski, švedski, turski, itd.\n50 % bonus na prvu uplatu do 22 Eura\nVeoma popularna online kladionica sa velikom ponudom sportskih dogadanja. Minimalni ulog 1 Eur a maksimalni dobitak je 5000 Eura po opkladi\nOd svog nastanka kompanija nudi raznovrsne sadržaje : najpoznatija je po online sportskom klađenju, ali veoma je popularan i online kasino i poker. Kao kompanija stalno teže ka inovacijama i stalno proširuju svoju ponudu. Za kvalitet pruženih usluga više puta su nagrađivani i naročite pohvale zaslužuje njihova tehnička podrška koja besprekorno i brzo rešava probleme svojih korisnika.Tehnička podrška se može zatražiti na 20 svetskih jezika.\nSledeća bitna stavka je sigurnost podataka. Kod svake online operacije gde se vrši prenos novčanih sredstava postoji rizik od gubitka, krađe ili neke vrste prevare. U slučaju kompanije Bet-at-home sigurnost je na veoma visokom nivou i korisnici ne moraju da brinu o sigurnosti svojih sredstava.\nKao i kod svake druge online sportske kladionice/kasina za pun pristup svim uslugama novi korisnici moraju da se registruju. Registracija je besplatna i dostupna je svima sa koji raspolažu sa e-mail adresom.\nNa početnoj stranici možemo videti dve opcije : prva je je LOGIN za korisnike koji već imaju nalog i OPEN ACCOUNT za otvaranje novog naloga. Klikom na dugme Open Account stižemo na stranicu sa registracionim podacima koje novi korisnik treba da ispuni.\nOvaj korak je potpuno besplatan i podaci koji su obavezni su sledeći :\nAkademska Titula ( opcionalna ) :\nPoštanski broj, Grad :\nTelefon ( opcionalan ) :\nMobilni telefon ( opcionalan ) :\nFaks ( opcionalan ) :\nNa kraju upitnika korisnici treba da provere tačnost unetih podataka i treba da označe da su punoletni i da prihvataju uslove rada kompanije.\nPritiskom na dugme REGISTER NOW nastavlja se proces registracije. Sledeći korak nam je provera poštanskog sandučeta i otvaranje konfirmacionog e-maila koji nam se automatski šalje radi autentikacije. Pored same provere validnosti e-mail adrese u pismo dobijamo i broj kladioničarskog računa i tajni PIN broj. Ovi podaci su nam veoma važni jer bez njih ne možemo pristupiti kladionici i kasinu.\nPristup i uplata sredstava\nPonovnim otvaranjem stranice Bet-at-home pristupamo ulazu za članove unošenjem broja računa i PIN koda i pritiskom na dugme Log In. Sledeća stranica nam pokazuje da smo ušli u deo za članove i možemo videti broj našeg računa i iznos koji imamo na računu. Pošto smo sad registrovali nalog taj iznos će biti 0.00 Eur ako smo izabrali valutu Euro. Klikom na dugme DEPOSIT možemo izvršiti transfer novčanih sredstava i dopuniti naš račun.\nDeponovanje novčanih sredstava na naš nalog moguća je na više načina :\n1.Uplata sa kreditne ili debitne kartice. Korisnici koji poseduju sledeće kartice mogu da dopune svoj Bet-at-home nalog direktno sa kartice : VISA i VISA Electron, MasterCard, Diners.\n2.Uplata sa Moneybookers naloga. Na stranici Moneybookersa možemo otvoriti nalog i preko njih možemo izvršavati razna online plaćanja.\nRegistraj se na Moneybookers Kako da se registrujem ?\n3.Uplata sa Paysafecard karticom.\n4.Uplata UKASH servisom\n5.Uplata WebMoney servisom\n6.Direktan bankarski transfer\n7.Uplata poklon vaučerom\nOd ovih opcija treba da odaberemo onu koja nama najviše odgovara. Naravno u spisku opcija uplate postoje i varijante koje nisu dostupne u svakoj državi, pa korisnik mora dobro da ispita koje su opcije validne u njegovoj državi. Posle odabira načina i obavljanja uplate na korisnikov konto će biti upisan uplaćeni iznos i možemo odmah pristupiti online klađenju ili kasinu.\nU ovih 4 koraka možemo brzo i jednostavno da otvorimo nalog u kladionicu Bet-at-home.\nSvakog dana kompanija Bet-at-home poklanja 50 Eura. Ovaj bonus može pripasti bilo kojem registrovanom članu. Slučajnom izborom se dobija broj kladioničarskog računa i vlasnik tog računa može dobiti bonus samo ako se prijavi tog dana. Ako se korisnik ne prijavi do 24 :00 iznos se uvećava za novih 50 Eura i izvlači se novi broj. Ovo znači da se isplati prijaviti svaki dan i proveriti da li nam je račun uvećan za iznos bonusa.\nPored ovog dnevnog bonusa na Bet-at-home nas očekuju i razni drugi bonusi i nagrade. Tu su npr. aktuelni 911 Bet Cup gde je nagrada novi Porše 911. Razni bonusi se dodeljuju i u odeljku Live Pokera, a to su bonusi za prvu uplatu, bonusi za stalne igrače, itd.\nOnline sportsko klađenje na Bet-at-home\nKompanija je osnovana primarno kao pružalac usluga online sportskog klađenja, tek su posle dodati online kasino i live poker. Kao online kladionica je postala jedna od najpopularnijih u Evropi.\nU sledećih par redova preći ćemo postupak plasiranja prve opklade u online kladionici Bet-at-home.\nPre plasiranja opklade moramo se registrovati na stranicama kompanije Bet-at-home i moramo uplatiti određeni iznos novca da bi imali sa čim da se kladimo. Proces registracije je brz i jednostavan, a isto tako i deponovanje sredstava.\nDa bismo plasirali prvu opkladu treba da se prijavimo sa svojim brojem računa i PIN kodom. Sledeći korak nam je izbor sporta i sportskog događaja. Sa leve strane na sajtu su izlistani svi sportovi po kategorijama. Ako kliknemo na neki sport dobija se podmeni sa raznim sportskim događajima koji su dostupni za klađenje. U podmeniju se izabere događaj po želji i on će se pojaviti u centralnom delu sajta sa dodatnim opcijama za klađenje.\nNa primer ako nas interesuje fudbal, onda kliknemo sa leve strane na SOCCER i dobijamo podmeni sa dostupnim događajima u fudbalu. Dostupne su sledeće stavke : kvalifikacije za Svetsko Prvenstvo, Evropsko prvenstvo, razni Kupovi, Lige podeljene po državama.\nIzbor je baš velik i na korisniku je da odluči šta će izabrati. Izborom nekih od događaja dobija se sledeći podmeni sa spiskom konkretnih utakmica i datuma kada se oni igraju. Kada se klikne na određenu utakmicu, ona se prebacuje u centralni deo prozora i dobijaju se konačne opcije za odabir. Konačne opcije su raznolike kod svakog događaja i na korisniku je da tipuje i da uveća novac na svom računu.\nKada se završi tipovanje konkretne utakmice, ona se prebacuje na desnu stranu prozora na naš kladioničarski listić ( betting slip ). Na kladioničarski listić se prebacuje svaka sledeća utakmica koju tipujemo i tu imamo i mogućnost brisanja istih ako se predomislimo. Kladioničarski listić ima 4 tabulatora u gornjem uglu i tu možemo izabrati da li ćemo igrati singl ( single ), kombi ( combi ), sistem ( system ) ili multi ( multiway ) tiket.\nKada izaberemo željeni broj utakmica na donjem delu listića možemo videti konačnu kvotu i možemo odrediti iznos sa kojim želimo da kladimo. Posle unošenja iznosa za klađenje dobićemo i konačni proračun o iznosu mogućeg dobitka. Klikom na dugme Place Bet plasiramo opkladu i više nismo u mogućnosti da bilo šta izmenimo na tiketu. U opcijama još možemo naznačiti da li želimo da nas obaveste putem e-mail-a o stanju tiketa, tj. da li smo dobili ili izgubili. Takođe možemo i odštampati listić po sopstvenoj želji.\nPostupak je isti i za sve ostale sportove i sportske događaje. Možemo odigrati koliko tiketa želimo, u zavisnosti od rapoloživih sredstava. Minimalni ulog koji možemo staviti je 0,50 Centi po tiketu, a maksimalni zavisi od raznih faktora.\nOnline kasino na Bet-at-home\nKao I druge online kladionice i kompanija Bet-at-home je uvidela da mogu da privuku više igrača ako sportsko klađenje prošire i sa online kasinom. U sekciju kasina se isto pristupa kao za sportsko klađenje, daje se broj računa i pin kod, sa razlikom da se odabere Casino u gornjem desnom uglu na tabulatorima. Kasino se sastoji od više celina I može podeliti na sledeće :\n* igre za stolom\n* video slot aparati\n* klasični slot aparati\n* ostale mini igre\nIgre za stolom ( kartaške ) igre su najpopularnije u svakom kasinu i u ponudi Bet-at-home-a su sledeće kartaške igre : Blackjack, Blackjack Classic, Roulette, French Roulette, Baccarat, Texas Holdem, Oasis Poker, Trey Poker, Let It Ride, Casino Holdem, Caribbean Stud Pro, Caribbean Stud, Red Dog Progressive, HiLo Switch, High-Low.\nSvaka igra može da se proba i besplatno, bez rizika od gubitka novca.\nVideo slot aparati\nVideo slotovi su neizostavni deo svakog online kasina. Nude dobre šanse za dobitak i odlične Jackpot nagrade. Na Bet-at-home-u najpopularniji video slot je Mega Fortune I njegov Jackpot je trenutno preko 3,5 miliona Eura.\nVideo slotovi koji se nalaze u ponudi sajta Bet-at-home su sledeći : Mega Fortune, Bloodsuckers, Groovy 60s, Hot City, Champion of the Track, Devils Delight, Reel Steel, Excalibur, Relic Raiders, Geisha Wonders, Icy Wonders, Tiki Wonders, Pacific Attack, Crusade of Fortune, Mystery at the Mansion, Super Lucky Frog, Voodoo Vibes, Tales of Krakow, Fishy Fortune. Arabian Nights, Spellcast, Vikings Treasure.\nKlasični slot aparati\nKlasični slot aparati koji se nalaze u ponudi su sledeći : Beetle Frenzy, Mega Joker, Jackpot 6000, Lucky 8-line, Magic Love, Safari Madness, Pirates Gold, Gold Rush.\nVideo poker igre koje se nalaze u ponudi su sledeći : Jacks or Better, Deuces Wild, Joker Wild, All American, Classic Jacks or Better, Classic Deuces Wild.\nU sekciji ostalih igara možemo naći sledeće igre na sreću : Golden Derby, Mini Blackjack, Bonus Keno, Bingo, Triple Wins, Triple Wins Star Ticket, Triple Wins Jackpot, Cash Bomb, Vault Assault.\nSvaka igra na sreću u kasinu Bet-at-home-a može prvo da se isproba besplatno, a posle možemo da oprobamo sreću i u igri sa pravim novcem. Svaka pojedina igra u kasinu može da se podešava od najmanjih uloga do ekstremno visokih i na korisniku je da odredi sam sebi sa kojom količinom novca želi da igra. Naravno, što je veći ulog i dobici su sve veće i veći.\nLive Poker na stranicama Bet-at-home\nNajnovije proširenje delatnosti kompanije Bet-at-home je uvođenje Live Pokera, igranja pokera uživo.\nZa Live Poker korisnici treba da skinu određeni program bez kojega nije moguće igrati.\nPosle skidanja programa na korisnikov računar se instalira softver koji omogućava online igranje.\nPrilikom pristupa programu definiše se količina novca sa kojim želimo da igramo i pristupa se listi aktivnih stolova. Na listi aktivnih stolova možemo videti koliko ima slobodnih stolica oko stola i u kojim ulozima se igra. Ulozi mogu da se krecu od 0.02/0.05 do čak 10/20 Eura.\nPažljivo odaberimo sto koji nam odgovara i pristupimo igri. Najpopularnija vrsta pokera koja se igra je Texas Holdem i mogu ga igrati do 8 igrača. Naravno još postoje i druge vrste pokera kao što su Seven Crad Stud, Five Card Stud, Omaha, itd. Razlika između online kasina i Live Pokera je ta da u slučaju kasina igrači igraju protiv računarskog programa a kod Live Pokera igraju protiv živih igrača.\nNa stranici Bet-at-home-a stalno se organizuju turniri i oni su veoma privlačni igračima jer nude velike nagrade. Turniri se mogu podeliti u sledeće kategorije:\n* turniri sa garantovanim dobitkom\n* promotivni turniri\n* freeroll turniri.\nKorisnička (tehnička) podrška\nVeoma bitna stavka u ocenjivanju jednog sajta je i kvalitet koriničke podrške. Korisnička podrška je na veoma visokom nivou kod kompanije Bet-at-home i svaki korisnik koji naiđe na neki problem lako može da im se obrati da se konkretan problem reši na obostrano zadovoljstvo. Korisnička podrška se može kontaktirati putem e-mail-a ili telefona. Podrška stoji na raspolaganju klijentima 24 sata dnevno, 7 dana u nedelji.


Srbiju volimo - "Dva vijeka Njegoša" ,promocija divot izdanja u Narodnom muzeju\nPovodom 200 godina od rođenja Petra II Petrovića Njegoša juče je u Narodnom muzeju u Beogradu predstavljeno divot-izdanje "Dva vijeka Njegoša" Mirka Mrkića Ostroškog u izdanju Interpresa i Kulturno-prosvetne zajednice Beograda.\nIzdanje u 99 numerisanih primeraka sadrži portret (reljef) Petra Petrovića Njegoša u terakoti, autorski rad Mirka Mrkića Ostroškog, izbor misli iz Njegoševih dela koje je priredio Gojko Šantić i uvodni tekst "Vladika srpskog pesništva" Milovana Vitezovića.\nTokom promocije u atrijumu Narodnog muzeja autor izdanja uručio je prvi primerak ovog izdanja Cetinjskom manastiru, a preuzeo ga je Njegovo Visokopreosveštenstvo Mitropolit crnogorsko-primorski g. Amfilohije, koji je naglasio da je dosta pisano o Njegošu i da "dok bude jezika i našega naroda pisaće se o njemu."\nMitropolit Amfilohije je istakao da je povodom 200 godišnjice od rođenja Njegoša tražio da se obnovi crkva Svetog Petra Cetinjskog na Lovćenu, ali da je taj predlog za sada odbijen.\nO Njegošu i divot izdanju Izdavačke kuće Interpres, govorili su profesor Jovan Delić, književnik Milovan Vitezović i istoričar umetnosti Nikola Kusovac, koji je naglasio da se autor izdanja Mirko Mrkić Ostroški približio Njegošu na način sličan kao i Petar Lubarda, a brojna publika u atrijumu Narodnog muzeja imala je priliku da vidi izložen Njegošev portret koji je Lubarda radio. Pesnik i književnik Milovan Vitezović pročitao je prisutnima uvodni tekst knjige, koji je on napisao pod nazivom "Vladika srpskog pesništva", a dramski umetnik Gojko Šantić je govorio odlomke iz Njegoševih dela.\nProšlost izvora u selu Vlakči obavijena je velom tajne po pitanju ko je zaštitnik ove svete vode. Narodna kazivanja upućuju da je izvor povezan sa imenom prepodobne Petke Paraskeve, kao i čuvena Gradina iznad Vlakče u planini. Meštani govore da je nekada Karađorđe dolazio na čuveni izvor da se umije i pomoli, prepodobnoj ...


Da li je Suarez ugrizao i Balotelija?\n"Vi ste svetlost svetu". Tako glasi jedna od najčuvenijih rečenica iz najpoznatije besede u istoriji. Ovo je priča o jednoj domaćici koja svetli toliko da je svet, odviknut od ljubavi zbog narastajućeg samoljublja, ostao suznih očiju kada je njenom količinom ljubavi bio zaslepljen sa najveće scene.


Otkup žitarica u “Žitoprometu” moguć na proljeće - Glas Srpske\nOtkup žitarica u “Žitoprometu” moguć na proljeće\nMilijana Latinović 22.07.2020 07:20\nBIJELjINA - Imovina stečajnog dužnika “Žitopromet” iz Bijeljine uskoro bi trebalo da bude ponuđena kupcima, a ukoliko sve bude teklo planiranom dinamikom, već u aprilu iduće godine to preduzeće započeće otkup žitarica i ponovo pokrenuti pogone.\nRekao je to za “Glas Srpske” advokat Miloš Stevanović, koji zastupa kompaniju “Pavgord”, investitora zainteresovanog za podizanje nekadašnjeg semberskog giganta na noge.\nStevanović je rekao da je juče u bijeljinskom Okružnom privrednom sudu održan nastavak ročišta za ispitivanje pristiglih potraživanja.\n- Kompanija “Pavgord” je u međuvremenu otkupila dugove Poreske uprave RS, Fonda zdravstvenog osiguranja i Fonda za penzijsko i invalidsko osiguranje RS i konačno imamo kompletiranu listu prema kojoj je sud priznao potraživanja u iznosu od 6,12 miliona maraka, od čega se 1,45 miliona KM odnosi na radnike - pojasnio je Stevanović.\nOn je naglasio da je uprkos svim poteškoćama nastalim usljed epidemije virusa korona, koja je pomrsila planove, “Pavgord” i dalje zainteresovan za pokretanje proizvodnje u “Žitoprometu”.\n- Očekujem da će Odbor povjerilaca uskoro raspisati javni oglas za prodaju imovine da bi bili namireni dugovi. “Pavgord” će sigurno učestvovati u tome i smatramo da ćemo već u aprilu i maju iduće godine početi otkup pšenice i kukuruza - rekao je Stevanović, podsjetivši da je početak proizvodnje u “Žitoprometu” bio planiran za ovu godinu, ali da je korona usporila rad suda i stečajnog upravnika.\nZa sve radnike “Žitoprometa” kompanija “Pavgord” nedavno je uplatila doprinose u iznosu od oko 600.000 maraka te je na taj način povezan staž zaposlenima, koji su radili u ovom preduzeću do otvaranja stečaja.\nPredsjednik Odbora povjerilaca “Žitoprometa” Dušan Tomić rekao je za “Glas Srpske” da je zadovoljan kako se situacija odvija.\n- Ukupna imovina preduzeća je oko devet miliona, a prema opštem isplatnom redu izmiren je i dug prema “Vodama Srpske” u iznosu od 1.360 maraka - rekao je Tomić.\nProblemi u “Žitoprometu” trajali su godinu, a otvaranje stečaja u decembru prošle godine omogućeno je zajedničkim angažmanom sindikata radnika i investitora, ali i predstavnika nekadašnjeg većinskog vlasnika Slobodana Pavlovića, koji nisu bili protiv tog rješenja.\nBijeljinski “Žitopromet” nekada je zapošljavao 234, a u trenutku prekida rada bilo je zaposleno 114 radnika.\n- Za sve koji su bili zaposleni u trenutku otvaranja stečaja povezan je radni staž i konačno možemo da ostvarimo svoja prava i putem Zavoda za zapošljavanje - rekao je Dušan Tomić.


Žiovt, san, smrt; evropski okviri srpskog simbolizma\nPočetna » ŽIVOT – SAN – SMRT\nŽivot – san – smrt, dramatičan naziv izložbe koja predstavlja slikarstvo dramatičnog perioda s kraja XIX i početka XX veka – slikarstvo doba secesije. Iako je prošlo sto godina od nastanka i nestanka umetničkog pokreta sa preloma vekova još uvek traju debate među istoričarima umetnosti da li je naziv secesija, Art Nuvo, Jugendstil naziv samo za ostvarenja u arhitekturi i primenjenim umetnostima, a nikako za takozvanu ’lepu umetnost’ slikarstvo i vajarstvo, kao da bi imenujući slikarstvo ovog perioda slikarstvom secesije umanjili njegovu vrednost. Trajaće verovatno te rasprave još dugo, dugo da se nikada ne završe. Možda se ipak treba pomiriti i prihvatiti staru narodnu izreku: „možeš me i loncem zvati, samo me nemoj razlupati“.\nFontana mladosti, detalj; Eduard Vajt, 1895.\n„Evropski okviri srpskog simbolizma“ je podnaslov izložbe o kojoj divanim u ovom tekstu. Galerija Matice srpske u Novom Sadu je domaćin ove važne postavke čiji su autori Igor Borozan i Snežana Mišić. Mene raduje da je likovno stvaralaštvo ovog perioda privuklo pažnju stručnjaka i zavredelo saradnju nekoliko velikih domaćih i stranih institucija koje su uz Galeriju Matice srpske omogućile da se pred posetiocima nađu dela koja često ne dobijaju zasluženu pažnju.\nReč dve o slikarstvu\nU priči o secesiji skoro po pravilu glavnu ulogu ima arhitektura i primenjena umetnost, a opet kada se kaže secesija mnogi će prvo pomisliti na Gustava Klimta i Alfonsa Muhu, nekome će možda protrčati Egon Šile i Obri Birdzli. Svi stvaraoci jednog perioda, a drugačiji toliko da se ne mogu porediti.\nŠta bi onda mogli da kažemo za slikarstvo u doba secesije, a da obuhvatimo sve različitosti i pojavnosti ovog pokreta na prekretnici vekova? Mnogo toga počevši upravo od simbolizma, od potrebe umetnika da traže dublje i dalje od do tada ustaljenih akademskih formi, uvreženih formata i načina izražavanja, da kroz simbole ispričaju svoje priče.\nPeriod u kome stvaraju jedan je od najburnijih perioda u dotadašnjoj istoriji, momenat kada se svet menja iz korena od društvenih sistema, načina kretanja, proizvodnje, uloge polova, odevanja, zabavljanja, koncepta slobodnog vremena… Opet ispod maske ’lepe epohe’ (La Belle Époque) ili ’zlatnog Beča’ vrilo je kao u kotlu da bi na kraju eksplodiralo Velikim ratom (Prvim svetskim ratom).\nPoljuljani su koreni dotadašnjeg društvenog poretka i uloge polova, kroz Frojda i psihoanalizu započelo je zagledanje unutar duše i svesti, preispitivanje Boga i religija – sve što je do tada bilo poznato i ’sigurno’ lagano je počinjalo da se ljulja. Umetnici su se našli u vrtlogu novog doba i nesigurnosti, našli su se na prelomu života i smrti.\nPronalazeći svoj sopstveni likovni izraz, otkrivajući linije i boje, nove forme i formate slikari su na platna prenosili duh svoga vremena i izlivali svoju dušu.\nLargo (zalazak sunca nad okeanom); Ludvig fon Hofman, 1898.\nUkrasno ili ipak ne?\nDekorativno – opisna imenica koja se po pravilu vezuje za secesiju, pa se tako i slikarstvo definiše kao dekorativno slikarstvo. Na izložbi „Život – san – smrt; Evropski okviri srpskog simbolizma“ nećete se susresti sa ’dekorativnim slikama’. Možda će na prvi pogled neka zaličiti, ali budite sigurni, kada pročitate naziv vrlo brzo će vam biti jasno da je ta slika prava odlika epohe, boje, zlato, linije, svetlost sve liči na ukras – a zapravo je samo naslovna strana teške priče.\nStudija za mrtvu stražu; Bela Čikoš Sesija, 1896.\nNacionalno i internacionalno\nUmetnički pokret na prelomu XIX i XX veka bio je istovremeno i nacionalan i internacionalan. Nakon 1848. godine i nacionalnih revolucija u Evropi, nastaju nacije kako ih danas znamo i prepoznajemo, posle vekova umetničkih pravaca koji su bili internacionalni i u svakoj zemlji veoma slični, probuđeni nacioni iskali su umetnost koja će nositi odlike tih istih naciona, koja će pričati ’priče iz davnina’ i stvarati mitove za generacije koje dolaze. Inspiraciju umetnici traže u vremenu pre renesanse, u istorijskom periodu koji zovemo srednji vek i u narodnom stvaralaštvu od priča i poezije do vezova, tkanja, drvorezbarenja…\nMarija Magdalena, detalj; Paško Vučetić, 1906.\nKako sve evropske umetnike, tako je i umetnike na ovim prostorima povuklo stvaranje novih nacionalnih mitova i novo iščitavanje starih. Narodna poezija koju je zapisao Vuk Stefanović Karadžić, istorijski događaji, preispitivanje religije… Tako se nacionalna tematika preliva u internacionalnu i postaje tema za promišljanje i za slikanje.\nObretenije glave cara Lazara, dtalj; Marko Murat, 1915.\nŠta je važno, na kraju?\nVažno je što je slikarstvo s kraja XIX i početka XX veka dobilo značajnu izložbu i što mu je posvećena dostojna pažnja, sa predavanjima, naučnim radovima, ozbiljnim katalogom i okupljanjem nacionalnih i stranih institucija. Kako su autori izložbe i kataloga odlučili da nazovu ovaj period u likovnim umetnostima u ovom trenutku manje je važno, simbolizam je svakako deo secesije u svim njenim pojavnostima, bilo da su to ’lepe umetnosti’ (fine arts), primenjene umetnosti, književnost, muzika, arhitektura… Važno je da ne zaboravimo da je period u kojem je nastajalo period dramatičnih promena u društvu i uvod u nastanak moderne umetnosti.\nIzložba traje do 31. januara 2022.\n Nomen est omen- latinski Ime je znak\nPosted in Muzeji i galerije, Umetnost and tagged galerija matice srpske, igor borozan, izložbe, novi sad, secesija, simbolizam, slikarstvo, umetnost.\n← RetroVizija Snežane Pešić Rančić\nTRAGOVIMA SECESIJE – ZAJEČAR →


Datum: 04. april 2014 . Objavljeno u Poljoprivreda.\nDatum kreiranja: 04. april 2014 .


Državni poslanici o Zakonu o azilu\nPrijedlog državnog Zakona o azilu koji je pripremilo Vijeće ministara Bosne i Hercegovine naći će se pred poslanicima Predstavničkog doma Parlamentarne skupštine BiH na sjednici koja je zakazana za danas u Sarajevu.\nPrincipe ovog zakona, kojim se želi na trajniji način riješiti pitanje migracionih tokova uz uvažavanje međunarodnih standarda i sagledavanja mogućnosti za njihovo provođenje, podržala je Zajednička komisija za ljudska prava PSBiH.\nPredloženim dnevnim redom predviđeno je da poslanici razmatraju i Prijedlog zakona o dopunama Zakona o zaštiti potrošača u BiH čiji je cilj izričita zabrana indeksiranja kredita u stranoj valuti, osim u eurima.\nPovod za donošenje ovog zakonskog rješenja, naglašavaju iz Vijeća ministara, jest Informacija Centralne banke BiH o problemima korisnika kredita ugovorenih s klauzulom o indeksiranju obaveze u švicarskim francima (CHF).\nPoslanici bi trebali dati i svoj stav o Prijedlogu zakona o strancima koji regulira postupak ulaska stranaca u državu, uključujući i vizni i bezvizni režim, putne isprave za strance, boravak stranaca i njihovo udaljenje iz BiH, njihov prihvat i stavljanje pod nadzor.


Test: Mitsubishi L200 Barbarian - AUTOMOBILI\n07/08/2020 3:57:28 AM\nNASLOVNA / TESTOVI / Test: Mitsubishi L200 Barbarian [Video]\nTest: Mitsubishi L200 Barbarian [Video]\nPikapovi privlače pažnju veoma različitih grupa potencijalnih kupaca, pa u skladu sa tim, postoji veliki izbor na tržištu. Mitsubishi tvrdi da njihov L200 ima najbolje karakteristike u svojoj klasi i da je ubedljivo najbolji izbor. kompanija kaže da je L200 ujedno i najbrži zahvaljujući svom 2.4-litarskom motoru sa 178 KS.\nModel za 2015. godinu je dobio nekoliko kozmetičkih izmena, blago redizajniran enterijer i efikasniji motor u odnosu na prethodnu generaciju. CarKeys je imao priliku da testira Barbarian verziju koja je izuzetno luksuzno, za jedan pikap, opremljena. Enterijer može da se poredi sa luksuznim automobilima, a tek poneki detalj ga odaje da je u pitanju kabina pikapa. Ostale utiske možete da pogledate u video klipu ispod.\nTagoviAutomobili carkeys l200 Mitsubishi review test video\nPrethodno Igračka odala izgled Volvo V90 modela\nSledeće Porsche Cayman GT4 vs BMW M4 vs Lexus RC-F vs BMW i8 [Video]


lokalna zajednica | CityMagazine\nKompanija dm drogerie markt pokrenula je projekat „dm inkubator” koji srpskim proizvođačima pruža mogućnost da razviju svoj proizvod i plasiraju ga na domaće tržište kroz lanac dm prodavnica, kako bi doprinela razvoju domaće proizvodnje i konkurentnosti domaćih proizvoda na našem tržištu.\nEurobank je dobitnik nagrade za korporativno volontiranje, za projekat “Eurobank – Godina dobrih dela”. Ovo priznanje dodeljuju „Forum za odgovorno poslovanje“ i „Smart kolektiv“ sa ciljem da se prepoznaju i promovišu kompanije koje, osim novčanih sredstava, ulažu vreme i veštine svojih zaposlenih u razvoj lokalne zajednice.\nIgraj i ti EKO Serbia nagradnu igru


UPRKOS PROTIVLJENJU NARODA: Usvojen Zakon o radu : Nadlanu.com\nUPRKOS PROTIVLJENJU NARODA: Usvojen Zakon o radu\nObjavljeno 18. jul 2014. / 11:20:33\n11.15 - Poslanici usvojili izmene Zakona o radu sa 190 glasova za i 21 protiv, četiri poslanika nije glasalo.\n10.00 - Počela sednica Skupštine Srbije na kojoj se poslanici izjašnjavaju o amandmanima na Zakon o radu i na Zakon o penzijsko-invalidskom osiguranju.\nSkupština Srbije počela je glasanje o izmenama i dopunama Zakona o radu i Zakona o penzionom i invalidskom osiguranju. Posle izjašnjavanja, poslanici će nastaviti pretres amandmana na leks specijalis o poplavama.\nPoslanici su juče razmatrali amandmane na predložena zakonska rešenja, a pre tri dana je okončana načelna rasprava.\nObrazlažući izmene Zakona o radu, ministar Aleksandar Vulin je rekao da Vlada nije predložila izmene Zakona koje bi bile na štetu zaposlenih, jer većina odredaba donosi njihovu bolju zaštitu, i dodao da se zakon ne usvaja kako bi se otpuštali radnici, već da bi se uspostavila neophodna ravnoteža između sveta rada i sveta kapitala.\nPrema njegovim rečima, zakon se usklađuje i sa direktivama Evropske unije i Saveta Evrope.\nIzmenama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju, predviđa se usporavanje odlaska u penziju, što će biti urađeno postepeno, jer se starosna dob za odlazak u penziju kod žena i muškaraca izjednačavaju tek 2032. godine.\nPredloženim izmenama uslova za sticanje prava na starosnu penziju za žene, ta starosna granica će se podići sa 60 na 65 godina, tako što će se postupno podići od 2015. do 2020. godine, za šest meseci na godišnjem nivou, odnosno od 2021. godine do 2032. godine, za dva meseca na godišnjem nivou.\nPoslanici opozicije ocenili su da je Zakon o radu "katastrofalan", istakavši da neće povećati zaposlenost i omogućiti nove investicije.\nŠef poslaničkog kluba Demokratske stranke Borislav Stefanović istakao je da nije prihvaćen nijedan od ključnih zahteva sindikata.\nOd ukupno 169 amandmana koje su poslanici podneli na predlog izmena i dopuna Zakona o radu, Vlada i Odbor Skupštine Srbije za rad, socijalna pitanja, društvenu uključenost i smanjenje siromaštva prihvatili su dva amandmana i jedan od 12 predloženih amandmana na izmene i dopune Zakona o PIO.\nNa predlog o izmenama i dopunama Zakona o penzijskom i invalidskom osiguranju podneto je 12 amandmana, od kojih su Vlada i Odbor prihvatili jedan, i to poslanika Mome Čolakovića iz Partije ujedinjenih penzionera Srbije, a tiče se Upravnog odbora fonda.


Članovi CEOOR na sajmu ekologije | Stakleno Zvono e-TV magazin\nEKOLOGIJA / klimatske promene / opasan otpad / Pet ambalaza / reciklaža / Zaštita životne sredine\nČlanovi CEOOR na sajmu ekologije\nby Stakleno Zvono · Published October 22, 2010 · Updated February 15, 2014\n[singlepic id=315 w=320 h=240 float=center]\nČlanovi Centra za ekološko obrazovanje i održivi razvoj iz Kragujevca, posetili su VII međunarodni sajam zaštite životne sredine, koji se održao u Beogradu od 13. do 15. oktobra. Zajedno sa volonterima grada Čačka, koji nizom akcija u svom gradu ukazuju na neophodnost prikupljanja komunalnog otpada, učestvovali su u radionicama koje je organizovala firma Sekopak. Radi se o organizaciji koja se bavi odgovornim upravljanjem ambalažnim otpadom i koja je svoje partnere našla u gradovima širom Srbije. Od 23. oktobra i Centar uzima učešće u akcijama Sekopaka u cilju podizanja svesti građana na temu reciklaže. Trećeg dana sajma članovi Centra aktivno su učestvovali u prikupljanju suvog otpada i razvrstavanju istog, a volonter Antonina Milinković iz Čačka, upoznala ih je sa njihovim dosadašnjim aktivnostima. U akciji prikupljanja otpada na samom sajmu, volonterima iz Čačka priključili su se članovi CEOOR-a.\n[singlepic id=318 w=260 h=195 float=left][singlepic id=320 w=260 h=195 float=left]\nMi smo vršnjački edukatori grada Čačka, već par godina uspešno sarađujemo sa Sekopakom, koji nam je omogućio niz akcija u našem gradu – ističe Antonina Milinković. Jedna od tih bila je i postavljanje velikih kontejnera na gradskom trgu, u kome su građani mogli da bacaju smeće. Što se tiče naših akcija na sajmu, zajedno sa članovima Centra iz Kragujevca sakupljali smo kese sa otpadom sa štandova učesnika Sajma. Nakon toga izvršena je selekcija otpada na traci za razvrstavanje, koju je obezbedila firma Sekopak – objašnjava Milinkovićeva.\nČlanovi CEOOR- a imali su priliku da se upoznaju sa radom malih bioloških prečistača, mašinama koje se bave prečišćavanjem otpadnih voda, raznim vidovima reciklaže, kao i da nešto čuju o energetskoj efikasnosti, obnovljivim izvorima energije i klimatskim promenama.\n[singlepic id=317 w=320 h=240 float=center]\nO osnivanju Centra za ekološko obrazovanje i održivi razvoj u Kragujevcu, njegovim ciljevima, načinu rada i aktivnostima u okviru projekta, koji se finansira od strane ambasade Republike Finske govorio je rukovodilac Centra, Milan Gabarić.\nNa Ecofair-u predstavljeni i ekološki projekti Kragujevca (51.2%)\nSekokese i sekokontejneri za ambalažni otpad (48.7%)\nSeminar o energetskoj efikasnosti u CEOOR-u (46.8%)\nPredstavljeni rezultati projekta “BIORESCUE” (46.6%)\nKG eko bilten broj 5 (44.5%)\nTags: ČačakCENTAR ZA EKOLOŠKO OBRAZOVANJE I ODRŽIVI RAZVOJCEOORCEOOReko vestiekologijaenergetska efikasnostFinskaProjekatSajamSekopakStakleno zvono\nNext story Počela akcija ‘’Vašu ambalažu u reciklažu’’ u Kragujevcu\nPrevious story Na Ecofair-u predstavljeni i ekološki projekti Kragujevca


JOŠ STO ZA PARTIZAN! Bibras Natho u prolećnoj premijeri zabeležio 100. nastup u dresu lidera | Blok vesti\nHome Sport JOŠ STO ZA PARTIZAN! Bibras Natho u prolećnoj premijeri zabeležio 100. nastup...\nJOŠ STO ZA PARTIZAN! Bibras Natho u prolećnoj premijeri zabeležio 100. nastup u dresu lidera\nPARTIZAN ne posustaje! "Parni valjak" je sa uspehom nastupio na prolećnoj premijeri protiv Radničkog u Nišu. Crno-beli su zabeležili sigurne bodove pobedom od 2:0 (1:0), a meč je obeležilo nekoliko detalja koji će se pamtiti i prepričavati.Original Article\nPrevious articleZaposleni u RTV rade u uslovima opasnim po život (VIDEO)\nNext articleLukašenko: Zapad hoće da pokrene sukob u Ukrajini kako bi ratovao tuđim rukama


Izvršena je korekcija termina predavanja iz predmeta Istorija svetske kinematografije, Osnova tehnologije filmske i TV montaže, Osnova filmske režije i vežbi iz Postprodukcije i masteringa. Promene rasporeda važe od 12. februara 2018. godine. | Akademija umetnosti\nIzvršena je korekcija termina predavanja iz predmeta Istorija svetske kinematografije, Osnova tehnologije filmske i TV montaže, Osnova filmske režije i vežbi iz Postprodukcije i masteringa. Promene rasporeda važe od 12. februara 2018. godine.\nProf. Marko Ubović neće držati nastavu od 9.2. do 15.2.2018. godine, časovi će biti nadoknađeni.\nKonsultacije za Konkurs Filmskog centra Srbije za sufinansiranje proizvodnje studentskih završnih filmova


Nemanja Petrić — Vikipedija, slobodna enciklopedija\n28. jul 1987.\n2018— Mladi radnik\nSir Sejfti Peruđa\nDHL Modena Volej\n2009 - Srbija\n2019. Francuska Srbija\n2013. Danska/Poljska Srbija\n2017. Poljska Srbija\n2015. Rio de Žaneiro Srbija\nNemanja Petrić (Prijepolje, 28. jul 1987) je srpski odbojkaš. Visok je 202 cm i igra na poziciji primača servisa u ruskoj ekipi Belogorje.\nPočetak Petrićeve profesionalne karijere usko je povezan sa Igorom Kolakovićem, koji ga je doveo iz požarevačkog Mladog radnika u podgoričku Budućnost i tamo mu bio trener tri godine (2007 - 2010), a kao selektor mu je dao šansu da se iskaže i u reprezentaciji Srbije.\nGodinu dana kasnije, Petrić se seli u Belgiju, odnosno u tamošnji Ase-Lenik, u čijem dresu provodi samo jednu sezonu, nakon čega će potpisati ugovor sa italijanskom Sir Sejfti Peruđom, u kojoj je, igrajući sa Kviskom Vujevićem i sarađujući sa trenerom Slobodanom Kovačem, stekao punu igračku zrelost. Sama ekipa je, za dvije i po godine, prešla put od drugoligaša do finaliste plej-ofa Serije A1.\nKao što je već pomenuto, Petrić je reprezentativnu karijeru započeo u mandatu Igora Kolakovića (2009), da bi, potom, nekoliko godina bio izostavljan sa spiska. Konačno, 2013. je uslijedio povratak i od tada je standardan u srpskom timu. Ima bronzanu medalju sa Evropskog prvenstva 2013. i srebro u Svjetskoj ligi 2015. Sa reprezentacijom je osvojio zlatnu medalju u Parizu na Evropskom prvenstvu 2019. godine pobedom u finalu protiv Slovenije sa 3:1.\n^ a b Lega Pallavolo Serie A\n^ „Nemanja Petrić - OSSRB - Odbojkaški savez Srbije”. Arhivirano iz originala na datum 24. 09. 2015. Pristupljeno 19. 07. 2015.\n^ b92 (29. 9. 2019). „Srbija je šampion Evrope!”. Pristupljeno 30. 9. 2019.\nNemanja Petrić na Vikimedijinoj ostavi.\nNemanja Petrić na sajtu Evropske odbojkaške konfederacije\nProfil na sajtu Odbojkaškog saveza Srbije\nProfil na sajtu FIVB\nFIVB • Svetsko prvenstvo (muški) (žene) • Omladinsko svetsko prvenstvo (muški) (žene) • Juniorsko svetsko prvenstvo (muški) (žene) • Olimpijske igre • Azijske igre • Svetska liga • Svetski kup • Svetski gran pri • Rangiranje po FIVB\nAVC-Azijsko prvevstvo (muški) (žene)\nCAVB – Afričko prvevstvo\nCEV - Evropsko prvenstvo (muški) (žene)\nCSV - Prvevstvo Južne Amerike\nNORCECA - Prvevstvo Severne Amerike\nNastupi na velikim takmičenjima\nReprezentacija Srbije — Evropsko prvenstvo u odbojci 2009. (5. mesto)\n9 Grbić (K)\nReprezentacija Srbije — Evropsko prvenstvo u odbojci 2013.\n7 Stanković K\n8 Vujić L\n19 Rosić L\nReprezentacija Srbije — Svetsko prvenstvo u odbojci 2014. (9. mesto)\nReprezentacija Srbije — Svetska liga u odbojci 2015.\nReprezentacija Srbije — Evropsko prvenstvo u odbojci 2017.\nReprezentacija Srbije — Svetsko prvenstvo u odbojci 2018. (4. mesto)\nReprezentacija Srbije — Evropsko prvenstvo u odbojci 2019.\n4 Petrić (K)\nPreuzeto iz „https://sr.wikipedia.org/w/index.php?title=Немања_Петрић&oldid=23858481”\nOva stranica je poslednji put uređena na datum 28. maj 2021. u 17:56 č.


15:31h PARTIZAN GOSTUJE U BAČKOJ TOPOLI Stanojević pred TSC: Nismo poljuljani, niti u padu forme\nOVO SU 4 MUŠKARCA UHAPŠENA U ISTRAZI UBISTVA ĐOKIĆA: Pogledajte kako policija 153\t791\nOVO JE ŽENA UHAPŠENOG DŽONIĆA REKLA NA SASLUŠANJU: Morala da kaže sve što 34\t302\nKAD PROGOVORIM, NA ROBIJU ĆE DA IDU MNOGI! Hrkalovićka napravila HAOS u 138\t1.2k\nUHAPŠENA JOŠ DVA MUŠKARCA ZBOG UBISTVA ĐOKIĆA: Goran DŽonić progovorio 62\t419\nPOGLEDAJTE KAKO SU POHAPŠENI OSUMNJIČENI ZA UBISTVO ĐOKIĆA: Munjevita akcija 62\t180\nSnezana Djuric Pijevac\t 28.07.2021. 08:13h 08:48h\nBEOGRAD - Prvo osnovno javno tužilaštvo u Beogradu je podnelo optužni predlog Prvom osnovnom sudu u Beogradu protiv Olgica M. i J. T. zbog izvršenja krivičnog dela teško delo protiv zdravlja ljudi u saizvršilaštvu.\nPosle krivične prijave udruženja Interdisciplinarne estetske i antiejdžing medicine Srbije „SESIAM“, informacije Ministarstva zdravlja R. Srbije i više prijava koje su podneli oštećeni, tužilaštvo je odredilo zadržavanje osumnjičenoj O. M. od 48 časova koja je zatim saslušana i određen joj je pritvor u trajanju do 30 dana koji je potom produžen za još 30.\nInače, osumnjičena O.M nema prijavljeno prebivalište na teritoriji Republike Srbije, a postoje i osobite okolnosti koje ukazuju da će boravkom na slobodi ometati postupak uticanjem na oštećene i svedoke, saopštilo je Tužilaštvo.\nU dokaznom postupku tužilaštvo je ispitalo dvanaest oštećenih i jednog svedoka i odredilo medicinsko veštačenje telesnih povreda oštećenih od strane sudskog veštaka za oblast plastične i rekonstruktivne hirurgije.\nOptužnim predlogom O. M. i J. T. je stavljeno na teret da su krivično delo izvršile u periodu od 1. maja 2020. godine do 1. marta 2021. godine u neregistrovanom „medicinsko-estetskom centru Tayas” u Beogradu u ul. Drinička br.8a na taj način što su neovlašćenom i nepravilnom upotrebnom sredstva „plazma pen“ prouzrokovale trajna oštećenja na tretiranim delovima lica oštećenih u vidu dubokih opekotina drugog B i trećeg stepena, uz istovremeno nedopuštenu primenu injekcione lokalne anestezije „lidokain – hlorida“ koja je predstavljala rizik po život oštećenih u slučaju alergijske reakcije usled nepostojanja antišok terapije i edukacije okrivljenih, kao i same primene uređaja „plazma-pen“ zbog korišćenja struje.\nTužilaštvo je predložilo da Prvi osnovni sud u Beogradu nakon održanog glavnog pretresa i sprovedenog dokaznog postupka okrivljenoj O.M. izrekne kaznu zatvora u trajanju od 3 godine, kao i da okrivljenoj J.T. izrekne kaznu zatvora u trajanju od 1 godine.\nU daljem toku postupka Prvo osnovno javno tužilaštvo u Beogradu će ispitati preostale oštećene, odrediti medicinsko veštačenje telesnih povreda oštećenih, nakon čega će doneti odluku o krivičnom gonjenju okrivljenih zbog istog krivičnog dela učinjenog na štetu lica koja nisu obuhvaćena ovim optužnim predlogom.\nOlgica M.Olgica Markanovićnadrilekarkapritvor\nKO SU UHAPŠENA BRAĆA IZ OKOLINE NIŠA KOJE JE DŽONIĆ OPTUŽIO ZA UCENU: Menjali imena i imaju debeo dosije! Zbog njih ubio rođake? 3\nMITIĆA TUKLI U BUNKERU, UBILI U RITOPEKU Ovo je Belivukov klan od njega želeo da sazna! Posle mučenja krečili prostorije u Humskoj 14\t13\nDŽONIĆ SE NUDI DA BUDE SVEDOK SARADNIK: Za ubistvo Đokića optužio braću iz Moravca! Odbija da kaže gde je ostatak para 41\t79\nPARTIZAN GOSTUJE U BAČKOJ TOPOLI Stanojević pred TSC: Nismo poljuljani, niti u padu forme\nNAJNOVIJI KORONA PRESEK: Danas 6.748 novozaraženih, 60 pacijenata preminulo 9\t7\nOVO SU 4 MUŠKARCA UHAPŠENA U ISTRAZI UBISTVA ĐOKIĆA: Pogledajte kako policija hapsi osumnjičene da su ucenjivali Džonića (VIDEO) 153\t791\nOVO JE ŽENA UHAPŠENOG DŽONIĆA REKLA NA SASLUŠANJU: Morala da kaže sve što zna! PLAKALA PRED INSPEKTORIMA 34\t302\nUHAPŠENA JOŠ DVA MUŠKARCA ZBOG UBISTVA ĐOKIĆA: Goran DŽonić progovorio u policiji! 62\t419\nHIT SNIMAK!TAMARIN BIVŠI MAKARONA ČESTITAO MLADENCIMA: Pogledajte kako je GLEDAO U NJU dok je drugom izgovarala DA!


Leonidi - meteorska kiša :: Astrolook\nOve “zvezde padalice” su čestice gasa i prašine koje rasejava kometa Tempel-Tutl. Kada se kometa na svojoj putanji približi Suncu (a to se događa jednom u 33 godine ili 3 puta u 100 godina), ona se pod uticajem Sunca delimično ruinira i raspada, i njeni parčići se rasejavaju oko nje.\nSvaki takav delić nastavlja svoj put oko Sunca, a neki ispred, i neki iza komete. Mnogi se razvlače duž kometine orbite praveći tako reku krhotina. Svake godine Zemlja prođe kroz tu reku, čestice tada uleću u Zemljinu atmosferu i pale se.\nMeđutim, veliki deo čestica ostaje u gustom roju dugom nekoliko astronomskih jedinica. Kad Zemlja prođe kroz taj roj, na nebu imamo pravi “meteorski pljusak”, jer više stotina ili hiljada, pa čak i stotina hiljada meteora zaparaju nebo u toku sata.\nLeonidi su vrlo brzi meteori, najbrži među svim meteorskim pljuskovima. Kometa Tempel-Tutl se kreće retrogradno, suprotno od smera kretanja Zemlje, pa tako njene krhotine idu istim putem i istim smerom. Stoga se meteoroidi gotovo čeono sudaraju sa Zemljom. Brzina komete i njenih čestica je oko 42 km/s, a brzina Zemlje blizu 30 km/s; i zbog suprotnih smerova kretanja te dve brzine se sabiraju, te Leonidi uleću u našu atmosferu brzinom od oko 71 km/s (oko 255 000 kilmetara na sat).\nTo je gotovo maksimalna brzina koju neko telo u Sunčevom sistemu može da razvije. Zbog ovako velike brzine, Leonidi burno sagorevaju u atmosferi Zemlje i proizvode dugačak trag koji na nebu može da ostane i više minuta. Leonidi sagorevaju u beloj, zelenkastoj i plavičastoj boji.\nPrethodna iskustva pokazuju da oluja ima vrlo uski period velike aktivnosti koji traje samo sat ili manje. Olujna kiša najduže može da potraje samo 10 do 15-tak minuta, sa meteorima koji nailaze u kratkim naletima.\nNaredni “pljuskovi” se očekuju tek 2033. (za posmatrače iz Amerike), zatim 2065. i 2098. godine.


Upozorenje na mogući hemijski napad u Idlibu\n"Stanovnik Serakeba, naselja u sirijskoj provinciji Idlib, pozvao je telefonom sinoć ruski Centar za pomirenje i upozorio da bi tamo mogao da bude izveden napad hemijskim oružjem kako bi se jednom stranom TV kanalu obezbedio snimak", navodi se u saopštenju, prenosi Tas.\nStanovnik Serakeba je rekao da su pripadnici grupe Džabhat el Nusra juče sa tri automobila doneli u taj grad više od 20 boca sa otrovnim gasom hlorinom i opremu za ličnu zaštitu.\n"Pozivalac je naveo da su pripadnici grupe Beli šlemovi nosili opremu za ličnu zaštitu dok su uvežbavali pružanje prve pomoći civilima koji pretrpe trovanje hemijskom supstancom", navodi ruski Centar.\nSve to pokazuje da teroristi Džabhat el Nusre i članovi grupe Beli šlemovi pripremaju hemijski napad s namerom da za taj napad okrive sirijsku vladu, stoji u saoštenju.\nKako se napominje, stanovnik Serakeba koji je pozvao telefonom, tvrdi da su sve te postupke snimili profesionalni reporteri koji su koristili mikrofon sa oznakom Si-En-En dok su komentarisali o akcijama pripadnika Belih šlemova, povremeno se konsultujući s nekim ljudim putem satelitskog telefona, na engleskom jeziku.\n"Informacije pristigle iz provincije Idlib izazvale su izbiljnu zabrinutost", zaključuje ruski Centar za pomirenje u Siriji.\nTri meseca "žutih prsluka", i danas protesti 7


Čović: Prioritet izmjene u izboru za Predsjedništvo BiH i Dom naroda | Dnevnik.ba\ngrađani ne smiju k plažama\nProšla je opasnost od tsunamija na Novom Zelandu\n"Sram me države i grada"\nOtto Barić mlađi: Prijateljima nismo dali da dođu na tatin sprovod, onda vidim ovaj cirkus\nČović: Prioritet izmjene u izboru za Predsjedništvo BiH i Dom naroda\nsastanak sda - hdz bih\nČović je naveo kako je fokus razgovora bio na izmjenama Izbornog zakona.\nMi smo razgovore počeli nakon virtualne konferencije ispred grupe EPP-a gdje nam je poslana poruka da mi moramo praviti dogovore u Bosni i Hercegovini kako bi ove godine mogli dobiti kandidatski status. Predstavnici SDA i HDZ-a danas su prokomentirali izbore u Mostaru i bili smo sretni što je taj posao iza nas, kazao je danas predsjednik Hrvatske demokratske zajednice Bosne i Hercegovine Dragan Čović nakon sastanka sa delegacijom Stranke demokratske akcije u Sarajevu, prenosi N1.\n“Razgovarali smo o izbornom zakonodavstvu, i već nekoliko puta u posljednjih mjesec dana, uz podršku međunarodne zajednice, razgovarali smo u vezi sa ovom temom. Iduće tjedna ćemo opet imati razgovor i na sto ćemo staviti sva neriješena pitanja”, istakao je on, prenosi N1.\nDodao je kako je za HDZ prioritet izmjene u izboru za Predsjedništvo BiH i Dom naroda.\n“Kada govorima o izmjenama Izbornog zakona, primarno će biti oko izbora člana Predsjedništva BiH i izaslanika u Domu naroda, a onda su tu i tehnička pitanja. Ovo sada je primarno razgovor SDA i HDZ-a, a onda u nekom trenutku uključit će se i ostali predstavnici”, poručio je prvi čovjek HDZ-a BiH.\nNa kraju želimo ispuniti obećanje koje smo dali komesaru Varhelyiju kako bi sa pravom mogli tražiti kandidatski status ove godine, koji sam po sebi mnogo znači, istakao je Čović.\n“Činjenica je da smo bili kandidati da bi nam to olakšalo ovu priču oko cjepiva. Imam apsolutni optimizam da bi već idućeg tjedna mogli imati točnu dinamiku da rješavamo ove stvari”, zaključio je Dragan Čović.\nPrvi čovjek HDZ-a BiH odbacio je navode kako njegova stranka vrši blokade u entitetu Federacija BiH.\n“HDZ ništa apsolutno ne blokira. Imamo u našim razgovorima u posljednjih pet ili šest godina desetine pitanja za koja mi možemo reći da se blokiraju. Mi ćemo naći pitanja koja su za nas jednako vitalna koja se ne rješavaju poput popune odbora u FTV-u”, kazao je Čović.\nJurica Gudelj: Međunarodna zajednica sad ima priliku da se iskupi građanima BiH\nŽRTVE KOMUNIZMA Majka Mire Furlan i Rajka Grlića bile su samo jedne od 860 žena...\nBojan Domić: Načelnik Travnika neće imati legitimitet hrvatskog naroda\nKAMO IDE BIH Robert Hayden: „New deal“ za destabilizaciju mira u Bosni i...\nSebija Izetbegović objavila fotografiju s mačkom: I moralna podrška nam je...\nReis Kavazović sa bošnjačkim liderima: Pripremljena Deklaracija o Srebrenici i...\nOtto Barić mlađi: Prijateljima nismo dali da dođu na tatin sprovod, onda vidim...


Pogrebnici koji su se fotografisali pored Maradoninog tela dobili otkaze | Novosadski informativni portal 021\nInfo 27.11.2020. | 21:37\nKlaudio Fernandes je potvrdio za radio Dijes da je otpušten sa posla u pogrebnom preduzeću Pinijer, zajedno sa sinom Ismaelom i Klaudijom Medinom. Na jednoj od objavljenih fotografija Fernandes je zajedno sa sinom nasmejan pored tela Maradone i drži podignuti palac.


Rabljeni Gmeiner terenska vozila oglasi na prodaju - Hrvatska - Mascus Hrvatska\nVi ste ovdje: Mascus Hrvatska > Poljoprivredna oprema i strojevi > Terenska vozila i motorne sanjke > Terenska vozila > Gmeiner\nRabljeni Gmeiner terenska vozila na prodaju\nOvdje možete pronaći popis svih oglasa rabljenih Gmeiner terenska vozila mašina za prodaju. Možete sortirati rabljene Gmeiner terenska vozila po cijeni, godini proizvodnje ili zemlji. Koristite navigaciju na levoj strani da biste suzili pretragu.\nTakođe možete pročitati više o Gmeiner terenska vozila u odeljku Brendovi.\nOvde je kompletna lista polovnih Gmeiner terenska vozila za prodaju. Mozete da dodate strane među svoje omiljene strane ili upoređujete zanimljive proizvode klikom na polja za potvrdu pored polovnih/og Gmeiner terenska vozila koji su Vam zanimljive, uz korišćenje opcija koje se nalaze iznad. Ako zelite da promenite pretragu, vratite se na vrh strane i koristite opciju “nova pretraga”.\nNe zaboravite da redovno koristite Mascus, jer se svakodnevno dodaju nove kategorije i opcije vezane za polovne Gmeiner terenska vozila i drugu polovnu opremu u poljoprivredi. Najpopularnije podkategorije su: traktori, kombajni, prikolice, ATV i mašine za seno i stočnu hranu


DEO OPOZICIJE SE UDRUŽUJE: Čekaju se još samo Dveri! | Šumadijske novine\n26. јула 2018. Redakcija AKTUELNO, BEOGRAD, IZBORI, POLITIKA, VESTI 0


Prodaja repromaterijala za nameštaj Novi Pazar | FER-TE\nProdaja repromaterijala za nameštaj Novi Pazar\nProdaja repromaterijala za nameštaj Novi Pazar |\nNaši zaposleni su veoma posvećeni svom poslu i imaju dugogodišnje iskustvo.\nRadno vreme je od 8 do 17h radnim danima i od 8 do 15h subotom.\nOtvoreni smo za sva pitanja, predloge ili primedbe i budite slobodni da nas kontaktirate.


Ajanović: Ukidanje stanja prirodne nesreće potrebno je zbog suzbijanja nelegalnih radnji - Objektivno\nAjanović: Ukidanje stanja prirodne nesreće potrebno je zbog suzbijanja nelegalnih radnji\nPredsjednik BOSS-a Mirnes Ajanović poziva Vladu Federacije BiH i Vijeće ministara BiH da ukinu stanje prirodne nesreće, uz obavezu pridržavanja već definisanih mjera za sprečavanje i suzbijanje širenja koronavirusa, kako bi se život počeo vraćati u normalno stanje, posebno zbog teške ekonomske krize koja je izrazito opasnija od virusa.\nUkidanje stanja prirodne nesreće potrebno je i zbog suzbijanja nelegalnih radnji i očitog kriminala od strane nosilaca izvršne vlasti na svim nivoima. Pogubnost neuređenih zakonskih odredbi koje regulišu ovlasti nosilaca funkcija i štabova civilne zaštite rezultirala je nizom skandala zbog kršenja Zakona o javnim nabavkama i višemilionskih finansijskih malverzacijama u samom vrhu entitetske i kantonalnih vlasti, a velika šteta nanesena je i na lokalnom nivou.\nLoš primjer je i Tuzla, gdje je gradonačelnik Jasmin Imamović zloupotrijebio stanje prirodne nesreće preuzimajući i ovlasti Gradskog vijeća, a posebno raspolaganje budžetskim sredstvima, te je od Tuzle napravio najtotalitarniju despotiju u BiH ukidanjem ustavnog prava vijećnika na predlaganje sjednica i dnevnog reda Gradskog vijeća, kao i prava vijećnika na javnu raspravu, kojima je odobreno da se na elektronskom Vijeću mogu izjasniti samo e-mailom.\nStoga je potrebno odmah ili što prije ukinuti stanje prirodne nesreće na području Federacije BiH, vratiti odlučivanje izabranim predstavničkim organima, te pored kažnjavanja političkih kriminalaca i pandemijskih profitera na izborima – krivično procesuirati odgovorne za zloupotrebu stanja pandemije uz izricanje maksimalnih kazni kako bi se doprinijelo suzbijanju kriminala i korupcije u državi, naveo je u saopštenju za javnost, Mirnes Ajanović.\nKO SDP TK: Tražimo precizne smjernice za rad zdravstvenih ustanova\nGO PDA Tuzla odao počast braniteljima sa Brčanske Malte


RTV Mir - "Političari da dolaze i podržavaju"\n"Političari da dolaze i podržavaju"\nUtorak, 08. oktobar 2013, 16:56\nPRIŠTINA - Nemački ambasador na Kosovu Peter Blomejer rekao je da političari iz Srbije treba da dolaze na Kosovo i podrže građane da izađu na lokalne izbore 3. novembra.\n"U principu verujem da je dobro da srpski političari dolaze na Kosovo i da podrže srpske građane da učestvuju na izborima. Ipak, treba da se uzdrže od učešća u predizbornoj kampanji", rekao je nemački ambasador, a prenosi Koha ditore.\nBlomejer je sugerisao da se "ne insistira previše na ovom problemu".\nNakon što je premijer Srbije Ivica Dačić zapretio da neće učestvovati u dijalogu sa predsednikom Vlade Kosova Hašimom Tačijem ako mu se ne dozvoli ulazak na Kosovo, sinoć je u Briselu postignut dogovor da se "poštuje sloboda kretanja", ali i procedura za ulazak na Kosovo srpskih zvaničnika.\nDnevnik Tribuna piše da je u Briselu dogovoreno i da srpski zvaničnici prvenstveno pozivaju građane da izađu na izbore tokom poseta Kosovu, a ne da daju podršku određenoj partiji.\nSa druge strane, britanski ambasador Jan Klif (Ian Clif) rekao je da se neće tolerisati nepravilnosti na izborima.\n"Ne verujem da će predstavnici međunarodne zajednice i Evropske unije zatvarati oči pred manipulacijama na lokalnim izborima, kako se to dešavalo u prošlosti. Političke partije koje učestvuju u manipulacijama će biti odgovorne za blokadu puta zemlje ka EU", rekao je britanski ambasador, a prenosi Koha ditore.


Kineska HNA grupa od 15. septembra uvodi let Peking - Prag - Beograd kada se očekuje prvi avion da sleti na naš aerodrom posle 2000. godine kada je JAT prestao da leti\n09. Sep 1\nAvion - Prvi let iz Pekinga\nInače, HNA GRUPA je jedna od najzainteresovanijih za koncesiju Aerodroma Nikola Tesla, koja će biti data do kraja godine. Interes Kineza je veliki, jer između Kine i Srbije ne postoji vizni režim, a iz Beograda se može leteti na sve evromediteranske destinacije. HNA grupa je predstavila ceo plan koji uključuje dovođenje kineskih turista u Srbiju, kao i direktan let Beograd - Peking. Kineska kompanija je zainteresovana i za značajnija ulaganja u turističke potencijale Srbije. Godišnje HNA avioni prevezu i opsluže 90 miliona turista.\nHNA grupa se nalazi među 300 najuspešnijih kompanija na svetu. Ima 13 aerodroma i 1.250 aviona, a zapošljava 410.000 ljudi. U okviru grupacije pored kompanije Hainan Airlines ima još 13 avio kompanija. Kinezi bi mogli da formraju i avio kompaniju u Srbiji, jer su jedan od najvećih kupaca aviona koje često iznajmljuju drugim kompanijama. Koncesija od 25 godina značila bi da HNA grupa još više poveća kapacitet aerodroma Nikola Tesla i za putnički i kargo saobraćaj. Ova koncesija za Kineskog partnera skoro je bez rizika, jer aerodrom ove godine obara sve rekorde po broju putnika.\nU resornom ministarstvu kažu da će budući koncesionar biti izabran do kraja godine, ali da treba voditi računa da ne prođemo kao neke naše komšije gde je strani partner samo došao da zaradi, a ne da razvije aerodrom. HNA grupa je zainteresovana i za letačku akademiju u Vršcu, jer im je mesečno potrebno čak 100 pilota. U sastavu grupe su i najveća ketering kompanija za avio prevoz na svetu, kao i najveća kompanija za iznajmljivanje aviona. Kinezi su zainteresovani i za privatizaciju već postojećih hotela, a pošto poseduju akcije Hiltona koji se gradi na Slaviji zaintresovani su i za Hotel Slaviju koja je pre pripadala JAT-u.\n“Porše kajen S” ušao u Ginisovu knjigu rekorda\nLazar 08:53 | 09.09.2017\nOvo je odlicna vest


lokalis.rs - NATO ima plan i za „Veliku Rumuniju“\nBukurešt – Otkada je postala članica EU i NATO-a, Rumunija je obnovila svoje velikodržavne planove, ali ovaj put protiv svog tradicionalnog prijatelja — Srbije.\nVremena se, međutim, menjaju, a velikorumunski planovi otkada je Rumunija postala članica EU i NATO-a, okrenuti su i ka Srbiji. Rumunsko insistiranje na tome da su Vlasi i drugi balkanski vlahofoni narodi Rumuni narušavaju odnose Rumunije sa drugim balkanskim državama. Treba dodati — uprkos volji većine Vlaha.\nRumunska pravoslavna crkva (RPC) postala je sredstvo u rukama velikorumunskih planova. Njeno nekanonsko delovanje na Balkanu, i ne samo na Balkanu, već je postalo poslovično. Jerusalimska patrijaršija sa tim se suočavala u Jerihonu, nekanonski je delovala na kanonskom prostoru ruske crkve, u Moldaviji je uspostavila paralelnu crkvenu strukturu, a sporila se i sa Bugarskom pravoslavnom crkvom.\nRumunska pravoslavna crkva, vodeći se idejom da su svi vlahofoni stanovnici Balkana Rumuni, nekanonski je delovala i na jugu Albanije, smatrajući Cincare Rumunima.\nNeovlašćeno delovanje rumunskih sveštenika na teritoriji Srpske pravoslavne crkve bilo je tema i ovogodišnjeg Sabora SPC. Sabor je u saopštenju naglasio da će, ako rumunska crkva ne prestane sa tom praksom, srpska crkva biti primorana na prekid odnosa sa rumunskom patrijaršijom.\nŠirenjem NATO-a i EU na istok, nove članice, među kojima je i Rumunija, smatraju da je sada prava prilika da od suseda, koji ne pripadaju ovim organizacijama, a oslabljeni su, uzmu sve što mogu, smatra pravoslavni publicista Vladimir Dimitrijević.\n„RPC je krenula potpuno pogrešnim putem, štetnim putem za naše bratske odnose. To će svakako imati svoga traga, čim je Sabor tako reagovao. Sabor je, inače, godinama prećutkivao te stvari, gurao ih pod tepih, verovatno se nadajući da se stvari neće razvijati u pravcu u kome su počele da se razvijaju. Međutim, sada je očito dogorelo do nokata i oni su morali da reaguju“, kaže Dimitrijević.\nRumunija je, otkada je postala članica EU i NATO-a, verovatno pomislila da stara prijateljstva više ne važe, da je zaštićena i da ima nove prijatelje i počinje da se ponaša nekorektno prema onima koji su joj bili tradicionalni partneri i saveznici, kaže analitičar Dragomir Anđelković.\n„Žrtva takvog novog stava Rumunije je i Srbija. Rumunija počinje da se prema Srbiji ponaša nekorektno, namećući Beogradu ’vlaško pitanje‘ kao uslov za evrointegracije, a pri tome izmišlja ’vlaško pitanje‘“, kaže on.\nSvaka prebrojavanja krvnih zrnaca, dodaje Anđelković, nikuda ne vode, pogotovo među narodima koji nemaju ozbiljne međusobne probleme.\n„Ovo samo može da bude izgovor za nešto drugo, a to je da neke sile, koje žele destabilizaciju Balkana, koriste Rumuniju kao faktor pritiska na Beograd. Jer suviše je mali interes za Rumuniju da bi kvarila odnose sa Srbijom, a može biti dobar izgovor za zabijanje klipa u točkove međusobnih odnosa“, objašnjava Anđelković.\nIz svega toga proizilazi i rumunski pokušaj crkvene ekspanzije. Iz nekog razloga, kaže Anđelković, RPC ne poštuje stara pravila o teritorijalnom delovanju pravoslavnih crkava, što će im se, prema njegovom mišljenju, osvetiti.\n„Podrivajući poziciju Srbije, starog i oprobanog prijatelja, seku sebi poziciju za budućnost, jer ne verujem da će svet kakav danas imamo potrajati dugo, kao što NATO i evropski stratezi misle“, zaključuje Anđelković.\nNikola Joksimović / Sputnik.rs


Mercedes Benz E Combi 55 AMG vs Audi A6 S6 Avant 5.2 FSI Quattro - AutoManijak\nPOČETNA strana :: poređenje :: Mercedes Benz E Combi 55 AMG vs Audi A6 S6 Avant 5.2 FSI Quattro\nMercedes Benz E Combi 200 KompressorMercedes Benz E Combi 240Mercedes Benz E Combi 240 4MATICMercedes Benz E Combi 280 4MATICMercedes Benz E Combi 280Mercedes Benz E Combi 320Mercedes Benz E Combi 320 4MATICMercedes Benz E Combi 350 4MATICMercedes Benz E Combi 350Mercedes Benz E Combi 500 4MATICMercedes Benz E Combi 500Mercedes Benz E Combi 55 AMGMercedes Benz E Combi 220 CDIMercedes Benz E Combi 270 CDIMercedes Benz E Combi 280 CDIMercedes Benz E Combi 280 CDI 4MATICMercedes Benz E Combi 320 CDI 4MATICMercedes Benz E Combi 320 CDIMercedes Benz E Combi 280 CDIMercedes Benz E Combi 320 CDI\t Motor\nE Combi 55 AMG\n8 - V poredak, 3 ventila po cilindru\t Konfiguracija 10 - V poredak, 4 ventila po cilindru\nDva poprilično slična automobila, u to nema sumnje. Ipak, svaki od njih ima nešto drugačije da ponudi. S obzirom da oba vozila koriste benzin kao izvor snage, kao i karavan sa 5 vrata oblik karoserije u okviru istog 'Luksuzni automobil' segmenta, glavnu razliku predstavlja drugačije rešen pogon (zadnji koji implementira Mercedes Benz, odnosno 4 x 4 kada je u pitanju Audi). Ispod haube prvog se nalazi motor koji je razvio Mercedes Benz, 8-cilindrični agregat sa 24 ventila i 476ks , dok je drugi 10-cilindrični agregat sa 40 ventila i 435ks koji potpisuje Volkswagen.\nOba automobila su bila podvrgnuta Euro NCAP (European New Car Assessment Programme) testiranju, pri čemu je i jednom i drugom dodeljen podjednak broj zvezdica za bezbednost. Osim toga, dobro bi bilo pažljivo ispitati i ostale činjenice vezane za bezbednost. Oba vozila predstavljaju luksuzni automobil, što u principu znači odličnu poziciju što se bezbednosti tiče, međutim to neće rešiti našu dilemu ovde. Nasuprot tome, kada je u pitanju težina vozila čiji uticaj nije zanemarljiv, Audi A6 nudi marginalnu razliku od 4% više metala.\nMercedes Benz je za nijansu agilniji automobil i dostiže 100km/h za 0.6 sekundi manje od svog konkurenta. Ipak, nedostaje mu snage da osvoji takmičenje u makismalnoj brzini, dostižući 250 kilometara na čas, baš kao što to čini i konkurentski automobil. Kada pričamo o štedljivosti stvari deluju prilično slično za oba vozila, trošeći u proseku 13.5 litara goriva na 100 kilometara (21 milja po galonu), u kombinovanom režimu vožnje.\nNajvažnija stvar prilikom izbora automobila bi trebalo da bude bezbednost, kako aktivna tako i pasivna. Po mom mišljenju, kada se sve uzme u obzir, Audi A6 pruža nešto viši nivo ukupne bezbednosti. Nadalje, ipak, dolazi do zaokreta, jer Mercedes Benz nudi nešto bolje performanse, taman toliko da kažemo da je brži. To ipak ima svoju cenu, a to je potrošnja goriva... Za koji god automobil od ova dva da se odlučite nećete pogrešiti, ali bih ja svakako preporučio da to bude Audi. Bilo kako bilo, to je neko moje objektivno viđenje stvari zasnovano na informacijama sa ovog portala. Aspekti kao što su dizajn, praktičnost, vrednost brenda, ali i osećaj u vožnji su na Vama da ih odmerite. Preporučujem ujedno da potrošite dva minuta i saznate koji bi Vam to automobil, na osnovu Vaših želja i mogućnosti, predložio naš virtuelni savetnik™, u moru sličnih, a opet toliko različitih vozila.