NI TRAGA NI GLASA: Gde je Srđan Dunjić?!\nSrđan Dunjić na misteriozan način nestao pre osam dana na auto-putu Niš – Beograd. Policija i rođaci i dalje tragaju za njim nakon udesa u okolini sela Trupale.\nNa auto-putu Niš – Beograd, u okolini sela Trupale, u četvrtak 11. maja oko 10 sati, nestao je Srđan Dunjić iz Niša. Svakom gostu u dom Dunjića, dvoipogodišnja Kalina kreće trkom u zagrljaj. Uvek se razočara kada shvati, da to nije njen tata Srđan koga danima čeka u hodniku.\n– Kalina je jako vezana za oca, počinje svoju ispovest za „Novosti“ Radmila Dunjić. – Stoji na vratima danima i čeka Srđana. Ne pominje ga, nijednom rečju. Ponekad uzme njegovu sliku i udara je. Kada otvorim njegov fejsbuk-profil, Kalina se buni. Ljuta je na njega što ga toliko dugo čeka, a nisu se nikada odvajali.\nKalina je bila kruna ljubavi Radmile i Srđana, braka sklopljenog na kolektivnom venčanju u Beogradu. Verovali su da je to prekretnica u Srđanovom životu, obeležena porodičnim tragedijama.\n– Srđan je poreklom iz Male Draguše, sela u okolini Blaca – kaže Radmila. – U Blacu je završio srednju školu i upisao Građevinski fakultet u Nišu. Tokom studija zadesila ga je porodična tragedija. Brat mu je poginuo dok je nameštao antenu. Ubrzo, od tuge za sinom, umrli su mu otac i majka. Srđan nije uspeo da diplomira, morao je da počne da radi. Bio je mobilisan 1999. i preživeo je na prvoj liniji fronta tokom rata na Kosovu i Metohiji.\nVeče pre misterioznog nestanka, Srđan Dunjić je bio kod tasta Milana i tašte Suzane Petković. Dogovarali su se, ko će u četvrtak ići na prvu priredbu na kojoj je Kalina nastupala? Zbog obaveza na poslu Radmile i Srđana, baka i deka su išli na Kalininu predstavu.\nJedan meštanin Trupala, čobanin, tvrdi da je čuo i video udes – kaže Vladimir Petković, brat Radmile Dunjić. – Kamion je presekao put Srđanovom vozilu i on je zato sleteo sa puta. Čobanin je rekao da je video Srđana kada je izašao iz automobila i gledao oštećenja na „fijatu“ koji je vozio. Međutim, vrlo brzo Srđan je nestao sa lica mesta i od tada nema o njemu ni traga ni glasa\npregledano: 704 puta


Press Online :: Muzeji :: ŠAMPION BIZARNOSTI U NOVOM SADU Pet najčuvenijih i veoma skupih dela Dejmijana Hersta\nŠAMPION BIZARNOSTI U NOVOM SADU Pet najčuvenijih i veoma skupih dela Dejmijana Hersta\nU Muzeju savremene umetnosti u Novom Sadu 2. septembra će biti otvorena prva izložba kontroverznog britanskog umetnika Dejmijana Hersta (51) pod nazivom "Nova religija".\nDela jednog od najbogatijih i najpoznatijih umetnika današnjice ne prestaju da izazivaju burne reakcije.\nZa jedne genije, za druge osoba bez trunke talenta i originalnosti, Herst je šampion bizarnih umetičkih dela koja su dostigla basnoslovnu cenu. Slavu i novac doneli su mu, u najmanju ruku, neobični radovi: preparirane životinje u formaldehidu, ljudska lobanja, polica za pilule... Danas njegova radionica zapošljava na stotine ljudi koji "štancuju" dobar deo njegovih radova, što nameće pitanje autentičnosti. Čuvena je njegova izjava iz 1990, pre nego što je postao poznat: "Jedva čekam da se nađem u poziciji da stvaram stvarno lošu umetnost i izvučem se s tim". Danas je malo promenio stav. "Mislim da do toga ne može da dođe. Čak i loša ideja postane dobra. Verujem u slobodu i hteo sam da budem u stanju da napravim bilo šta, na to se odnosila moja izjava. Doduše, u tom trenutku sam se nosio mišlju da uradim ljudsko govno od bronze dugačko 12 metara". Tu ideju još uvek nije realizovao, ali njegova dela zaista su odraz ideje da umetnost može da bude "bilo šta".\nProlećna uspavanka, 2002.\nOrmarić za lekove od nerđajućeg čelika dimenzija 274x183x10 cm sa 6.136 ručno obojene tablete. Delo je nastalo u slavu moderne medicine koja je iskorenila neke od najtežih bolesti i produžila ljudski životni vek. Trenutno drži rekord kao najskuplje Herstovo delo; prodato je na aukciji 2007. za 19,2 miliona dolara.\nZlatno tele, 2008.\nHerst je napravio nekoliko dela sa prepariranim životinjama u formaldehidu, izloženim u staklenom sanduku. June sa kopitima i rogovima optočenim u zlatu i zlatnim diskom koji mu kruniše glavu dostiglo je najvišu cenu, 16,6 miliona dolara 2008. godine, dok je tigrasta ajkula prodata iste godine za 15,3 miliona.\nZa Božju ljubav, 2007.\nUmetnik je kupio u prodavnici ljudsku lobanju (osobe koja je živela u 18. veku), stavio preko sloj od platine i zatim je ukrasio sa 8.601 dijamantom. Cena izrade je iznosila 18 miliona dolara, a cena dela preko 60 miliona dolara. Iako je Herst tvrdio da je lobanja prodata anonimnom kupcu, za keš, kasnije je utvrđeno da je to bio markentinški trik.\nTačkaste slike, sredina osamdesetih\nDanas ovako opisuje ovaj "tufnasti" serijal koji je započeo sredinom osamdesetih: "Naslikao sam prvih pet i pomislio, 'Zaj..i ovo'. Bile su mi mrske. Čim sam prodao jednu, novac sam iskoristio da angažujem druge da ih prave. Oni to rade bolje od mene. Meni stvari lako dosade. Vrlo sam nestrpljiv". Herst je do sada prodao oko 300 komada ovih slika. Njihova cena varira od 53.000 do 3 miliona dolara.\nJedno od najpoznatijih dela iz serijala s leptirima, još jedne životinjske vrste koju je Herst žrtvovao za svoju umetnost, kačeći ih na platna tamne pozadine. Leptire, kao simbole večnosti i vaskrsenja, često je koristio na svojim slikama kako bi predstavio sopstvene ideje života i smrti. Ovo delo prodato je na aukciji 2007. za 4,2 miliona dolara.


Naime, Tara je prvo pozirala u skupocenom automobilu, delila storije iz istog obučena u pink top i pantalone, a onda su isplivale i fotografije sa jednog beogradskog splava.\nSimova je tu pila, veselila se uz moziku i pozirala.\nIpak, ono što je sve iznenadilo jeste njena fotka da izvesnim muškarcem, na kojoj ona njega ljudi u obraz.


Šta je Fobija - Psihijatrijska Perspektiva | Psihoterapeut.rs\nŠta je fobija – psihijatrijska perspektiva\nFobija je iracionalni (neopravdani) i stalno prisutni strah od određenog objekta ili određenog tipa situacije. Npr. intenzivni strah od odlaska u supermarket, od vožnje autobusom, od javnog nastupa, od boravka u društvu nepoznatih ljudi, od prelaska mosta, od medicinskih instrumenata, ili intenzivni strah od pauka, ose, insekata, psa, mačije dlake… Kaže se iracionalni zato jer je osoba koja pati od fobije obično svesna da je njen strah preteran i da ne odgovara stvarnoj opasnosti koja preti od tih predmeta ili situacija. Uprkos tome što je obično svesna da je njen strah preteran, osoba nije u stanju da ga obuzda ili kontroliše ili to čini teškom mukom. Racionalno ubeđivanje od strane drugih osoba ili samoubeđivanje da “to nije ništa, da toliki drugi to isto rade, da nema stvarne opasnosti” obično nije od pomoći.\nStrah od straha – anticipirajući strah\nPsihijatrija u ispoljavanju fobije razaznaje nekoliko fenomena koji čine takozvani fobično začarani krug:\n1. Anticipatorni strah je strah od same pomisli ili očekivanja fobične situacije. Na primer osoba koja ima fobiju od javnog nastupa osetiće intenzivan i parališući strah od same pomisli da treba da polaže usmeni ispit pred drugim kolegama i komisijom. Osoba sa ovakvim strahom obično se plaši da će u toku te situacije ispasti glupa, da će se obrukati, da će izgubiti kontrolu nad sobom, da neće moći da izdrži i da će svi videti da nešto sa njom nije u redu, ili čak da će pasti u nesvest. Anticipatorni strah ponekad se naziva i strahom od straha. Osoba se plaši da će u susretu sa nekim objektom ili situacijom doživeti intenzivan parališući strah. Plaši se unapred.\nFobična reakcija u samoj fobičnoj situaciji\n2. Kada je objekt straha ili fobična situacija prisutna, osoba oseća intenzivan strah, obično da će izgubiti kontrolu nad sobom i da će se obrukati pred drugima. Mogu se pojaviti simptomi paničnog napada kao što je lupanje srca, znojenje dlanova, nedostatak vazduha sa osećajem gušenja, crvenilo u licu, mučnina. Ovakva fobična epizoda pojačava uverenje da će joj se, kada god se nađe u fobičnoj situaciji desiti ovi neprijatni simptomi. Na taj način fobična epizoda stvara anticipatorni strah ili ga pojačava i hrani. Svaki put kada se doživi i potvrdi fobična situacija, strah od straha postaje sve jači i jači.\nIzbegavajuće ponašanje i fobija\n3. Pošto nam se makar samo jednom desio intenzivan strah u nekoj situaciji, javlja se strah da će nam se to neprijatno iskustvo ponavljati svaki put kada se nađemo u istoj ili sličnoj situaciji. Da bi to izbegli počinjemo da izbegavamo tu situaciju ili objekat. Na primer ako nam se intenzivan strah desio u prodavnici, mi počinjemo da izbegavamo odlazak u prodavnicu iz straha da će nam se neprijatnost ponovo dogoditi. Izbegavajuće ponašanje pojačava naše strahove. Što duže izbegavamo neku situaciju to je naš strah pred njom sve veći i sve jači. Izbegavajuće ponašanje dakle pojačava anticipatorni strah i kada se konačno ponovo nađemo u situaciji koju smo izbegavali, sva je prilika da će naš strah biti veoma intenzivan, odnosno da će naše fobično iskustvo biti potvrđeno.\nFobični začarani krug\n4. Na ovaj način našli smo se u fobičnom začaranom krugu. Anticipatorni strah (strah od fobične situacije) pojačava izbegavajuće ponašanje, a izbegavajuće ponašanje pojačava anticipatorni strah. Kada se fobična situacija konačno ponovo desi, neprijatno iskustvo potvrđuje naša strahovanja i time pojačava naš anticipatorni strah i samim tim i izbegavajuće ponašanje. Izbegavajuće ponašanje i anticipatorni strah pojačavaju sam fobični doživljaj kada se nađemo u fobičnoj situaciji. Tako svaki aspekt fobičnog začaranog kruga pojačava i hrani svaki drugi, a fobija se uvećava.\nSa psihijatrijske tačke gledišta, da bi se neko iskustvo smatralo fobijom, neophodno je da se jave sve tri komponente, anticipatorni strah (strah od straha), sama fobična reakcija i najzad izbegavajuće ponašanje.\nU psihijatriji fobija spada u grupu poremećaja koja se zove “Neurotski, sa stresom povezani i somatoformni poremećaji”.\nOgnjen Vukotić\t2018-06-06T17:23:55+00:00


ePUB PDF preuzimanje Dar knjiga – 100 stvari koje svaka žena treba učiniti jednom u životu\nU nastavku donosimo 40 stvari za koje čvrsto vjerujemo da svaka žena treba doživjeti prije nego napuni magičnih 4-0! 32 stvari koje svaka žena treba napraviti - barem jednom u životu 0 17 Decembra, 2015 22:30 Život je tako kratak i kao da trebamo (želimo) napraviti toliko puno stvari za tako malo vremena. Za ovim stvarima žudi svaka žena. 1.\nKako bismo vam olakšali navigaciju turbulentnim vodama modernog života, za vas smo izabrali sedam esencijalnih knjiga koje svaka žena mora pročitati ako želi biti uspješna. Neke od tih stvari se, u najvećem broju slučajeva, podrazumijevaju, ali određene stvari koje trebate napraviti barem jednom u životu pomoći će vam da se osjećate ispunjeno, živo i da shvatite da imate mnogo veću svrhu. Evo i koje su to: 1.\nShigeru Ban Basic ABPrecrtaj i oboji – žirafaMind-Gut ConnectionPlava lisicaKonji – potpuni vodičOpčaranostNepostojeći stanovnikKuća katnica – Model 5Dječji vrtić – Prva slovaDuša zdola kamika


Vlasti Meksika protiv građanskih policija | Narko-karteli, Meksiko | Al Jazeera Balkans\nProtekle godine su grupe za samoodbranu oslobodile desetke gradova od narko-kartela poznatog kao Vitezovi templari.\nCivili u borbi protiv meksičkih narkokartela\nMeksičke vlasti godinama ne mogu zaustaviti nasilje povezano s borbom protiv narko-kartela, pa se građani sve više sami organiziraju u takozvane grupe za samoodbranu. Međutim, ima i onih koji ne podržavaju tu građansku policiju, izvijestila je Rachel Levin, novinarka Al Jazeere.\nTeško naoružani muškarci postali su uobičajen prizor u jugozapadnom Meksiku. Tokom protekle godine grupe za samoodbranu oslobodile su desetke gradova od narko-kartela poznatog kao Vitezovi templari. Kažu da moraju uzeti zakon u svoje ruke, jer ih Vlada ne može ili ne želi zaštititi.\nMinistar unutrašnjih poslova Miguel Angel Osorio Chong u utorak je saopćio kako federalna Vlada planira ponovno uspostaviti red u problematičnoj saveznoj državi Michoacan.\n"Od danas počinjemo provoditi sveobuhvatnu strategiju u općinama najviše pogođenim nasiljem, kako bismo opet uspostavili sigurnost i riješili probleme koji su doveli do nasilnog ponašanja", poručio je Chong.\nSigurnosna strategija predviđa blizu 20 miliona dolara za finansiranje socijalnih programa, pod uvjetom da se građanska policija razoruža.\nChong je dodao: "Pozivamo grupe za samoodbranu da se povuku u svoje gradove i vrate svakodnevnim aktivnostima. Vlada će se pobrinuti za sigurnost njihovih zajednica. Nadamo se da će sarađivati s vlastima i podijeliti sve informacije koje imaju o kriminalcima".\nPredsjednik Enrique Pena Nieto i njegova Vlada prošle godine su poslali hiljade vojnika u Michoacan, ali sigurnosna situacija i dalje se pogoršava.\nU nedjelju je satima trajala žestoka pucnjava između pripadnika građanske policije i narko-kartela u gradu Nueva Italia. Grupa za samoodbranu razoružala je lokalnu policiju i zauzela grad.\nMeđutim, dva dana ranije, stanovnici drugog grada zapalili su automobile i kamione protestujući protiv dolaska više od 100 pripadnika građanske policije. Kažu da im se protive zato što prisilno regrutiraju lokalne mladiće, dok građanska policija tvrdi da demonstrante finansira kartel Vitezovi templari.\n"Najava federalne Vlade nagovještava da je spremna nešto poduzeti. Ali razoružavanje građanske policije neće biti lako. Lideri pojedinih grupa odbijaju pregovarati sve dok vođe Vitezova templara ne budu uhapšene", izvijestila je Levin.\nSmrtonosni sukob civila, vojske i dilera\nMeksiko: Smrtonosni obračun narko-kartela\nŽene brane Guerrero od narko-kartela


Modernizacija prerađivačkih kapaciteta Rafinerije nafte Pančevo | Energetski portal Srbije\nModernizacija prerađivačkih kapaciteta Rafinerije nafte Pančevo\n07.09. 2018 Vesti | Goriva | Nafta\nNa gradilištu su uspešno podignuta dva reaktora, deo opreme u kome će se odvijati proces koksovanja.\nOba reaktora visoka su po 30 metara i teška preko 200 tona i njihovo podizanje bilo je svojevrstan građevinski izazov.\nOd dosadašnjeg toka radova treba izdvojiti i uspešno podizanje prve rafinerijske kolone za Postrojenje za duboku preradu – reč je o tehnološkoj jedinici (DA-5308), kao i ostalih 11 jedinica vangabaritne opreme.\nSada je u Rafineriji u toku finalizacija izrade koksne peći, što takođe predstavlja jednu od ključnih tačaka projekta „Duboka prerada“. Kapacitet ove peći iznosiće više od 20 megavata. Uporedo sa ovim poslovima, na gradilištu se obavlja i niz drugih građevinskih i montažnih poslova. Aktivnosti se izvode u skladu sa zakonskom regulativom Republike Srbije i uz poštovanje najviših ekoloških i standarda bezbednosti na radu. U pojedinim trenucima na gradilištu u pančevačkoj rafineriji bilo je angažovano čak 700 radnika, a kako se obim radova na realizaciji ovog investicionog projekta bude širio, povećavaće se i broj inženjera i radnika na terenu.\nOvaj projekat vredan više od 300 miliona evra jedan je od najvećih investicionih projekata u Srbiji, a nova postrojenja počeće da rade u trećem kvartalu 2019. godine. Njihov rad omogućiće optimalno iskorišćenje kapaciteta Rafinerije i povećanu proizvodnju visokokvalitetnog benzina, dizela i tečnog naftnog gasa, kao i početak proizvodnje koksa, proizvoda koji se sada uvozi u Srbiju.\nGlavni projektant i kompanija koja upravlja izgradnjom je međunarodna kompanija CB&I. Prednost pri izgradnji projekta pružena je domaćim izvođačima, a završetkom novih postrojenja u Rafineriji će biti otvorena i nova radna mesta.\nNIS realizacijom ovog projekta takođe nastavlja sa ulaganjima u unapređenje zaštite životne sredine jer će se početkom rada novih postrojenja steći uslovi za prestanak proizvodnje mazuta sa visokim sadržajem sumpora što će ujedno omogućiti da Srbija ispuni svoje međunarodne obaveze u smislu ograničavanja korišćenja goriva koja imaju visok sadržaj sumpora.


NEDIM SEJDINOVIĆ: Otvorena sezona lova na veštice | Autonomija\nNEDIM SEJDINOVIĆ: Otvorena sezona lova na veštice\nCelokupna Vučićeva infrastruktura duboko ksenofobna, antizapadna, nacionalistička i proruska\nNedim Sejdinović, predsednik Nezavisnog društva novinara Vojvodine (NDNV), novinar je kome je više puta prećeno smrću i čija je bezbednost godinama unazad ugrožena. U intervjuu za Istinomer Sejdinović ocenjuje da globalna situacija u kontekstu medija nije dobra i da nedavno ubistvo novinarke u Bugarskoj, govori “kao da se virus devedesetih iz Srbije” širi svetom. On kaže i da je nedavni nastup predstavnika BIA Marka Parezanovića na konferenciji “Ka bezbednijoj Srbiji”, vratio u javnost “Miloševićeve pojmove u punom sjaju”.\nU kojoj meri je ocena Marka Parezanovića iz BIA koja se odnosi na spoljne neprijatelje zemlje, koji, prema njegovim rečima, deluju i preko nekih medija, uz opoziciju i NVO, incident, ili se može reći da je reč o zvaničnom stavu?\nMože se reći da je u pitanju zvanična, uobičajena retorika i vlasti i njihovih medija, ali plašim se i ogromnog dela društva. Zapravo, svi miloševićevski pojmovi iz devedesetih, za koje smo mislili da su nepovratno završili svoju karijeru, vratili su se u punom sjaju kao neka avet iz prošlosti koja nas proganja i podseća na ono što nije učinjeno, ili na ono što nismo učinili. BIA se već duže zloupotrebljava u dnevno-političke svrhe, a postavljanje Bratislava Gašića za čelnika ove institucije bio je snažan šamar javnosti, i jasna poruka da se neće prezati ni od čega. Mislim da je izjava Parezanovića, a potom izjava Vučića (koja je suštinski kompatibilna sa Parezanovićevom) – najava da će uskoro početi nova sezona lova na veštice, “strane plaćenike“, “izdajnike“, “mudžahedine“, “ustaše“, “agente stranih službi“, “krtice“, i tako dalje. I da će ovoga puta obračun biti sistematičan i surov. Mora se reći da ništa drugo nisam ni očekivao. Pre pet-šet godina je već bilo jasno da je celokupna Vučićeva infrastruktura duboko ksenofobna, antizapadna, nacionalistička i proruska i da je samo pitanje dana kada će se ovde početi primenjivati putinovske metode uspostavljanja i održavanja jedne manje-više otvorene diktature.\nImajući u vidu da nije precizirano na koje se medije misli, da li se podrazumeva koji od njih mogu da se uvrste u tu nomenklaturu BIE?\nNedavno smo u Krokodilovom Centru za savremenu književnost u Beogradu imali veče “poezije mržnje“. Borka Pavićević i ja smo, kao poetske uratke, čitali pretnje i uvrede koje poslednjih godina dobijamo od raznih anonimnih ili ljudi koji i ne kriju svoj identitet. U jednoj od tih brojnih poruka, upućenoj meni, stoji sledeće: “Ovoga, zajedno sa one tri kučke, proterati iz Srbije!“ Interesantno mi je bilo to što dotični gospodin nije imao potrebu da objašnjava ko su te “tri kučke“, jer je to, valjda, svima jasno. Kada biste napravili anketu, videli biste da ogromna većina ljudi u Srbiji, čak i oni koji uopšte ne prate medije, manje-više napamet znaju spisak “izdajnika“. Nažalost, tome su doprineli i vlasti posle Petog oktobra – i oni koji su preuzeli naraciju devedesetih i cementirali je, i oni koji nisu želeli da je suštinski dekonstruišu, a verujem da su mogli.\n„Ovde se ostvaruju najgore noćne more, valjda smo se uverili u to“ (foto: Slobodna Evropa)\nAko ste u pravu da se taj “spisak” medija, pa i NVO, podrazumeva, deluje smešno da, uzimajući u obzir njihov uticaj u društvu, zajedno sa opozicijom, za BIA upravo oni predstavljaju najveću pretnju preko koje spoljni faktor širi uticaj?\nMislim da se BIA ne bavi svojim zakonom predviđenim obavezama, već koristi svoje resurse da bi podržala i održala vlast Aleksandra Vučića i raznih interesnih i kriminalnih grupa koje ga podržavaju. Stoga je razumljivo to što su u njenom fokusu oni koji misle drugačije i koji imaju hrabrosti da to kažu. Ujedno, to je i svojevrsna pretnja, nimalo slučajno upućena. Ako nastavite da pričate i pišete to što pričate i pišete – imaćete posla sa nama! A modele već znamo. Imamo Erdogana, imamo Putina… Zar mislite da se u Srbiji ne može desiti da imamo još jednu, ovog puta veoma ozbiljnu inscenaciju nekakvog državnog udara, pa da posle toga “svi protivnici” budu sistematski pohapšeni kao zaverenici. Možda zvuči isuviše fantastično, ali ovde se ostvaruju najgore noćne more, valjda smo se uverili u to.\nKako objašnjavate da premijerka koja pregovara sa medijima i njihovim udruženjima o strategiji, zakonima, ali i o prilikama u medijima, sedi pored osobe koja optužuje “njene sagovornike” iz medija da rade protiv države i ne kaže ni reč?\nDa, to je ozbiljno pitanje koje neprestano visi nad nama kao damoklov mač – da li uopšte ima smisla pregovarati sa onima koji se pokazuju kao neprijatelji slobode i medija. Druga stvar, možda još i važnija, da li mi uopšte pregovaramo sa pravim ljudima, s obzirom da se moć, uključujući i medijsku, nalazi negde drugde, a ne u Vladi i institucijama. Sa druge strane, šta ćemo dobiti ako se iz svega toga povučemo i zavučemo u svoje rovove kada smo i ovako marginalizovani? Kao novinarska i medijska udruženja dužnost nam je da radimo sve što možemo i da koristimo sve platforme za pritisak, ali istovremeno moramo da pazimo da ne pružimo legitimitet nekome ko legitimitet ne zaslužuje. Na kraju, i u ratu morate da vodite pregovore sa onom drugom stranom. Tačno je da premijerka nije podržala ono što je Parezanović govorio, ali je tačno i to da se nije ogradila od te sramotne izjave.\nZapravo je pitanje šta je stav države. Ovo što tvrdi Parezanović i BIA, ili je stav države da treba popraviti medijski ambijent i omogućiti novinarima da rade slobodno?\nNa nama je da međunarodnoj zajednici neprestano objašnjavamo da je Medijska strategija spisak želja, jedan dokument koji se pravi za budućnost koju možda nećemo ni dočekati. Ako Srbija dobije pozitivnu ocenu u sferi medijskih sloboda zbog toga što se radi nova Medijska strategija i u tome učestvuju relevantna medijska i novinarska udruženja, onda je jasno da su ti koji ocenjuju samo tražili razlog da daju pozitivnu ocenu, s obzirom da je evidentno da se u medijskoj stvarnosti dešavaju isključivo loše i uznemirujuće stvari. Pitanje medija nije pitanje zakona i normi već činjenice da je ovo društvo potpuno izglobljeno iz institucija i da se važne odluke donose negde drugde. Ne postoji zakon koji oni neće otvoreno prekršiti ukoliko im on ne odgovara.\nU Bugarskoj je ubijena istraživačka novinarka. Prema računici Dunje Mijatović ovo je četvrto ubistvo novinara u zemljama EU u kratkom roku. Ironično govoreći, ako se uzmu ti podaci delujemo kao “cvet slobode” u odnosu na Bugarsku?\nNažalost, balkanski virus devedesetih kao da se proširio na veći deo planete i sa svih strana pristižu loše vesti – o porastu nacionalizma, šovinizma, ksenofobije, kriminala, korupcije… U takvoj atmosferi, novinari koji drže do svoje profesije predstavljaju pretnju moćnima i, samim tim, veoma su ugroženi. Plašim se da će se ovaj loš trend nastaviti na raznim stranama, ali nikada ne treba potcenjivati naše domete u ovoj oblasti i našu šansu da ponovo dostignemo visoke standarde, s obzirom da imamo veliko znanje i sjajno iskustvo. Da malo budem ciničan.\nUpada u oči naziv tribine NDNV-a “Srbija posle Vučića”. Na šta konkretno mislite, kada je reč o medijima u “post Vučićevoj” eri, koja danas deluje kao naučna fantastika?\nZapravo, ideja nam je da malo pogledamo u budućnost, jer se čini da je o ovoj vlasti sve već rečeno. Dijagnoza je jednostavna, ma koliko se neki trudili da je oneobiče u svojim analizama međunarodnih odnosa i odluka Aleksandra Vučića. Jasno je da ništa dobro ne možemo da očekujemo. Duboko verujem da ovo nije SF (science fiction) tema i da će se ova vlast u jednom trenutku početi da ruši kao kula od karata, s obzirom da u samoj svojoj srži ima tempiranu bombu. Posle Vučića ćemo naslediti spaljenu zemlju u mnogim oblastima, a pogotovo u sferi medija i medijskih sloboda. Mi to vreme treba da dočekamo spremni i da imamo odgovor na mnoga pitanja. Treba da budemo svesni da je sloboda medija veoma komplikovana stvar koja zavisi od velikog broja faktora, i da nema jednostavnih rešenja. Možda ćemo doživeti da jednog trenutka zaista ima efekta učestvovati u izradi medijskih strategija, medijskih zakona i podzakonskih akata.


AKTUELNONije pronađeno ništa za ovaj widget13917\nISTRAŽIVANJA Izborna kampanja u BiH\nNovi slogani i stara obećanja\n'Istinomjer' za bh. političare\nARHIVA ČLANAKANije pronađeno ništa za ovaj widget13918\nOpšti izboriTrećeg oktobra 2010. građani BiH su glasali na sedmim opštim demokratkim izborima od 1990. godine. * Za izbore je registrovano 3.126.599 glasača. * Biraču birali izmeđi 8.730 kandidata, od čega 11 nezavisnih, koji su bili na 778 kandidatskih listi i predstavljali su 39 političke partije i 11 koalicija. * Na nivou BiH, građani su birali tri člana Predsjedništva te 42 zastupnika za Zastupnički dom Parlamentarne Skupštine BiH. * U Federaciji BiH, biralo se 98 zastupnika za Zastupnički dom Parlamenta Federacije BiH i zastupnici za 10 kantonalnih skupština. * U Republici Srpskoj, birali su se se predsjednik i dva potpredsjednika Republike Srpske i 83 poslanika u Narodnoj skupštini Republike Srpske. * Informacije o izborima možete naći na internet stranici Centralne izborne komisije, www.izbori.ba. Izbori u BiH: Interaktivni vodič\nGagić: Izbori su i borba za dobru zaradu\nLovrenović: Demontiranje mentalno-političkog zida\nBajtal: Izborne priče mimo životne realnosti\nPolitičari i mladi\nNa mlade političari misle samo uoči izbora, kada im obećavaju kule i gradove, od kojih nakon što osvoje vlast, nema ništa. Zbog toga ne treba da čudi da većina mladih svoju budućnost vidi u zemljama Evrope i svijeta. (Autor: Selma Boračić)\n„Strašni izbori 1990.“\nPredizborna obećanja data u 2006. godini Nevladina organizacija "Zasto ne?" iz BiH je u projektu "Istinomjer" analizirala procenat ispunjenih obećanja koja je pet vladajućih stranaka dalo glasačima uoči prethodnih opštih izbora 2006 godine. Istinomjer analizira obećanja na osnovu njihove ispunjenosti, istinitosti, utemeljenosti i konkretnosti. Punu analizu obećanja možete naći na stranici www.istinomjer.ba, a tabele o stepenu ispunjenosti obećanja pet vladajucih stranka možete pogledati OVDJE.


Ispovesti - Kada sam imao 13 godina, išao sam s\nKada sam imao 13 godina, išao sam sa mojim roditeljima u supermarkete da kupujemo neke stvari za eksurziju koja mi je bila veoma blizu. Tog dana sam video moje vršnjake (naravno iz moje škole), a oni su kupovali bez roditelja, već sa svojim društvom. Tog dana nisam želeo da me isti vide, jer sam očigledno bio jedini koji ide sa roditeljima. Bilo me je jako stid zbog toga, jer moji roditelji nisu baš mladi, majka mi je tad imala 52 godine, a tata 62. Poverio sam se svojoj majci za to, i ona me je razumela. Ja sam zapravo shvatio da na njih bi trebalo da budem ponosan, jer su moji roditelji visoko obrazovani i dobri ljudi i danas su u braku 30 godina! Žao mi je što sam u tom trenutku osećao sramotu, ja sam počeo sada da se njima veoma ponosim iako u životu nažlost, nisu ništa postigli. Moji roditelji su moji najbolji prijatelji i volim ih najviše na svetu!


online apoteka srbotrade :: Srbotrade apoteke proširuju svoj tim!\nSrbotrade apoteke proširuju svoj tim!\nNakon još jedne uspešne poslovne godine, naša ustanova odlučila je da proširi svoj tim.\nUkoliko ste diplomirani farrmaceut, farmaceutski tehničar ili ste u potrazi za ustanovom u kojoj možete obaviti svoj pripravnički staž, nudimo Vam mogućnost da svoj profesionalni razvoj nastavite u dinamičnom okruženju na lokacijama naših apoteka na Vračaru.\nSvoju radnu biografiju možete proslediti na našu email adresu ap.srbotrade@gmail.com, a mi ćemo vas kontaktirati.


Hummel patike Crosslite Jr 64061-7459Budite prvi koji će oceniti ovaj proizvodBrz pregled- Dečije patike namenjene za svakodnevnu upotrebu.\n- Gornja površina je izrađena od sintetičke mrežice u kombinaciji sa likrom.\n- Gazeći deo đona je napravljen od izdržljive gDostupnost: Proizvod je rasprodat i trenutno ga nije moguće naručiti. Očekujemo da će uskoro ponovo biti u ponudi. Prikazana cena je poslednji put ažurirana kada je proizvod bio dostupan.


U Londonu možete uzeti bolovanje zbog mamurluka | CityMagazine\nIdeja je da u ovom londonskom preduzeću svi oni kojima se desi da se prethodno vječe zapiju sa društvom, naredno jutro svojim šefovima pošalju jedan od tri sljedeća emotikona: „pivo“, „bolestan smajli“ ili „muzika“ na taj način će šifrovanu poruku razumjeti i vaš pretpostavljeni, i neće biti potrebe za lažima, ili otvaranjem bespotrebnog bolovanja.\nMamurluk može da bude zbilja neprijatan, ali zaposleni u ovom preduzeću dobijaju mogućnost izbora, i to ne jednom već 4 puta godišnje! U pitanju je preduzeće koje posluje na polju muzike, pa vjerujemo da su i ove pijanke makar djelimično povezane sa poslovnim obavjezama. Jer ova firma ne želi da svojim zaposlenima oduzima mogućnost da uživaju u kvalitetnoj londonskoj muzičkoj sceni, upravo zato da bi bolje razumjeli posao kojim se i sami bave!\nNajdivnije drveće svijeta alkohol · mamurluk · posao · zaposleni


Otpadne vode i pijaće vode - B2B konferencija - novosti - Austrija u Bosni i Hercegovini - www.advantageaustria.org\nOtpadne vode i pijaće vode - B2B konferencija\nOtpadne vode i pijaće vode Bosne i Hercegovine biće teme “Biznis za Biznis” (B2B) konferencije koja će biti održana u srijedu, 7.6.2017. godine Hotel Drina u Bijeljina u zajedničkoj organizaciji kompanije Resenva Consulting i Grad Bijeljina\nSvi učesnici, odnosno brojne inostrane, regionalne i domaće kompanije, institucije i eksperti, imaće jedinstvenu priliku za upoznavanje sa nosiocima 19 potencijalnih projekata ukupne vrijednosti 40 miliona evra iz oblasti pijaćih i otpadnih voda, koji se odnose na planiranje, izgradnje, instalacije, rekonstrukcije, i drugo.\nSvaka od sedam lokalnih vlada iz Bosne i Hercegovine biće predstavljena od strane jednog zvaničnika lokalne samouprave, predstavnika komunalnog preduzeća kao i PPP – eksperta ovlašćenog za potpisivanje tenderskih i projektnih dokumenata. Ovaj koncept konferencije omogućava da zainteresirane kompanije prilikom direktih susreta ostvare poslovnu saradnju.\nKompanije će imati i priliku da se predstave u izložbenom prostoru u kome će se održavati neformalni sastanci učesnika, što će biti prilika za upoznavanje sa novim tehnologijama i dobrom praksom u oblasti tretmana voda u zemljama Evropske unije.\nprethodna novostAustrijski institut Sarajevosljedeća novostAustrija kao globalni centar izvrsnosti za obnovljive izvore energije


Vesti online / Scena / Estrada / Drama: Slobodan Radanović mora na operaciju\n"Malo mi je bolje, hvala bogu, baš sam imao tešku upalu krajnika. Izgleda da ću morati to da rešim operacijom, jer baš su česte te upale krajnika", rekao je Radanović za "Srbiju danas".\nInače, posle objavljivanja spota i nove pesme Sloba je nastavio da radi punom parom, pa je tako narušio svoje zdravlje, a nedavno je čak završio i na infuziji. Fanovi su se itekako zabrinuli, a on je još tada objasnio da je čitava drama nastala zbog krajnika\nOd kada je napusti rijaliti "Zadruga" već nekoliko puta je imao zdarvstvenih problema zbog kojih je morao da primi infuziju kako bi mu što pre bilo bolje, a sada su očigledno problem bili krajnici.


Fabrici i O`Konel apeluju da se reši slučaj ubistva Ivanovića – ProSrpski Portal\nvesti — 16/01/2019 comments off\nSem Fabrici je na Tviteru napisao da su njegove misli sa porodicom, rođacima i prijateljima Olivera Ivanovića koji je ubijen pre godinu dana.\n"EU očekuje da počinioci budu pronađeni i privedeni pravdi", napisao je šef Delegacije EU u Srbiji.\nBritanski ambasador u Prištini Ruri O`Konel pozvao je nadležne prištinske institucije da preduzmu sve neophodne radnje kako bi ovaj slučaj bio što pre okončan.\n"Prošlo je godinu dana od kada je Oliver Ivanović ubijen. Njegova porodica zaslužuje pravdu. Ljudi zaslužuju da žive bez straha od nasilja, bez obzira na njihove političke stavove. Očekujemo da kosovske vlasti preduzmu ozbiljne mere kako bi osigurale pravdu", napisao je britanski diplomata na Fejsbuku.\nIvanović je ubijen na današnji dan prošle godine, a njegove ubice i nalogodavci još nisu pronađeni.


U ZEMLJAMA REGIONA PRIGODNIM PROGRAMIMA OBILJEŽEN DAN REPUBLIKE TURSKE | Hayat.ba\nU zemljama regiona večeras je u organizaciji ambasada Republike Turske prigodnim programima obilježen Dan Republike.\nObilježavanje Dana Republike Turske u Srbiji\nNacionalni praznik Dan Republike u Turskoj obilježen je večeras i prijemom u Beogradu, a ambasador Turske u Srbiji Tanju Bilgic je kazao da su Srbija i Turska spojene dušom.\nRepubliku je proglasio vojskovođa Mustafa Kemal Ataturk, kojeg je Velika naroda skupština te zemlje potom izabrala za prvog predsjednika.\nAmbasador Turske u Srbiji Tanju Bilgic obratio se zvanicama na srbijanskom jeziku zahvalivši svim prisutnima što danas s njim dijele sreću.\nOn je podsjetio da je Republika Turska danas navršila 96 godina, da su diplomatski odnosi sa Srbijom navršili 140 godina, kao i da je predsjednik Turske Recep Tayyip Erdogan bio u posjeti Srbiji 7. i 8. oktobra ove godine, te da u turskim firmama u Srbiji ima 8.000 radnih mjesta.\nAmbasador je kazao i da je trenutna trgovinska razmjena između Turske i Srbije dostigla 1,2 milijardu dolara.\nNaš kratkoročni cilj je da dostignemo dvije milijarde dolara, a dugoročni pet milijardi dolara – dodao je.\nPrema njegovim riječima, TIKA je u Srbiji sprovela 257 projekata, a bilo je i 225.000 srbijanskih turista koji su ljetovali u Turskoj.\nKroz šalu je dodao još jednog turistu misleći na bjeloglavog supa, zaštićenu pticu koja je iz Turske vraćena u Srbiju, svoju domovinu.\nSrbija i Turska nisu spojene granicom, već dušom. Još jednom vas pozdravljam sa poštovanjem. Živjelo srbijansko-tursko prijateljstvo – zaključio je ambasador.\nTortu sa zastavom Turske isijekli su ambasador i ministri u Vladi Srbije Aleksandar Antić i Rasim Ljajić, prisustvovao je i ministar Zoran Đorđević, a otpjevane su i himne Turske i Srbije.\nSvečanom prijemu, osim ministara, prisustvovali su brojni ambasadori, predstavnici diplomatskog kora, kao i reisu-l-ulema Islamske zajednice Srbije Sead Nasufović.\nNa izlazu hotela Hajat je svim zvanicama dijeljena i poruka predsjednika Turske Erdogana povodom Dana Republike na turskom, engleskom i srbijanskom jeziku.\nNa prijemu su se predstavile i kompanije iz Turske koje posluju u Srbiji: Institut Yunus Emre, Halkbanka, Turkish Airlines, Simit Sarayi, TIKA i Anadolu Agency.\nObilježavanje Dana Republike Turske u Hrvatskoj\nTakođer, u organizaciji veleposlanstva Republike Turske u Hotelu Westin u Zagrebu održan je svečani prijem za više stotina zvanica povodom Dana Republike Turske.\nNekoliko stotina zvanica učestvovalo je na svečanom prijemu u organizaciji veleposlanika Republike Turske u Hrvatskoj Mustafe Babura Hizlana koji je goste sa suradnicima dočekao na ulazu, a potom se okupljenima, nakon intoniranja dviju državnih himni, obratio kratkim govorom i čitanjem pisma kojeg je povodom 96. godišnjice proglašenja Republike Turske uputio predsjednik Turske Recep Tayyip Erdogan.\nVeleposlanik Mustafa Babur Hizlan u svom je obraćanju iskazao posebnu počast Mustafi Kemalu Ataturku, osnivaču suvremene Turske.\nNaš je cilj ostao isti od ustanovljenja Republike, dovesti Tursku do najviše razine modernosti, uz očuvanje mira kod kuće i u svijetu. Turska je oduvijek cijenila odnose s prijateljskim i savezničkim državama, među kojima Hrvatska zasigurno ima posebno mjesto. Hrvatsku vidimo kao susjeda iako ne dijelimo zajedničke granice, važnog partnera za postizanje stabilnosti u našoj regiji, pouzdanog partnera u NATO-u i na našem dugom putu prema Europskoj uniji – kazao je Hizlan.\nOdnose Hrvatske i Turske ocijenio je odličnim i prijateljskim te poručio kako je cilj te odnose dalje razvijati na svim područjima i na dobrobit obiju zemalja i cijele regije.\nU pismu je Ergodan istaknuo kako Turska svoju borbu nastavalja kroz Narodnu skupštinu koja predstavlja volju naroda i koja dogodine slavi 100. godišnjicu svog osnivanja.\nSvi događaji koje smo nedavno proživjeli, od napada terorističkih organizacija do pokušaja izdajničkog udara 15. septembra, iskazi su ove naše historijske borbe. Operacije Štit Eufrata, Maslinova grana, kao i posljednja, Izvor mira koje smo provodili u Siriji, također su dijelovi te borbe. Vodimo borbu sličnu našem Oslobodilačkom ratu koji smo započeli prije stotinu godina i okrunili ga osnivanjem naše nove Republike, ali ovoga puta uz drugačije prizore i metode – poručio je u svom pismu, između ostaloga, Erdogan.\nNa prijemu su učestvovali predstavnici diplomatskog zbora akreditirani u Hrvatskoj, saborski zastupnici, državni, politički i vojni dužnosnici, predstavnici vjerskih zajednica, poslovni ljudi, članovi turskog iseljeništva idr.\nObilježavanje Dana Republike Turske u Crnoj Gori\nAmbasadorka Turske u Crnoj Gori Songul Ozan se, u ime domaćina, zahvalila gostima na prisustvu.\nOna je povodom Dana Republike pročitala pismo turskog predsjednika Reccepa Tayipa Erdogana.\nPrijemu povodom 96. godišnjice Republike Turske prisustvovali su ministri u Vladi Crne Gore, brojni poslanici, ambasadori, javne ličnosti, kao i vjerski velikodostojnici.\nObilježavanje Dana Republike Turske na Kosovu\nPozdravljajući prisutne, turski ambasador Sakar je najprije pročitao poruku predsjednika Turske Recepa Tayyipa Erdogana, a potom se i lično obratio gostima ocijenivši odnose Turske i Kosova odličnim.\nNaše službene veze i posjete, kontakti ljudi nastavljaju da cvjetaju svakoga dana. Turska zajednica i djeca kosovskih imigranata u Turskoj čine jake prijateljske veze između naših zemalja. Pored snažnog političkog dijaloga, naši bilateralni ekonomski odnosi i dalje se razvijaju. Očekujemo da će nam Sporazum o slobodnoj trgovini koji je nedavno stupio na snagu, pomoći u povećanju investicija i naše bilateralne trgovine – kazao je ambasador.\nOn je istakao da Turska nastavlja da podržava suverenitet, teritorijalni integritet, stabilnost i ekonomski razvoj Kosova te da ohrabruje aspiracije Kosova da se integriše u evroatlanske institucije i da nastavi dijalog sa Srbijom.\nMeđu gostima je bio i vršilac dužnosti premijera Kosova Ramush Haradinaj koji je za AA izjavio da postoji veliko prijateljstvo između dva naroda.\nČast mi je što sam danas dio proslave Dana Republike Turske. Odazvao sam se pozivu ambasadora Cagri Sakara kako bih čestitao ovaj praznik ambasadoru i svim turskim zvaničnicima koji ovdje rade, kao i Turskoj. Istovremeno kako bih izrazio poštovanje i želju za saradnjom i za još većim prijateljstvom dva naroda, Kosova i Turske – rekao je Haradinaj.


NEMANJA MANJAK: Boško Obradović dokazuje da jedino nude laž protiv Srpske napredne stranke!\n16:38h KURIR U BUDIMPEŠTI! UŽIVO: Srbija - Grčka 9:6, veliki pad, pa buđenje Delfina\n16:35h ODLUČENO: Evo na kakvim listićima ćemo glasati na izborima koji slede\n16:31h 28 KILA MARIHUANE KRIO U KOLIMA: Uhapšen muškarac (48) na prelazu Bački Breg, drogu sakrio ispod sedišta (FOTO)\n16:31h NOVI DETALJI ZLOČINA KOD STARE PAZOVE: Profesor ubijen hicem u glavu pa bačen u baru! VIDEO\n16:30h KURIR SUTRA POKLANJA DODATAK NAŠE NAJLEPŠE SLATKE I SLANE PALAČINKE: Čeka vas više od 40 recepata\nPREVARA NA SRPSKIM PUTEVIMA, BACE BODLJIKAVI LANAC, PA SE POJAVE! Novinar 90\t332\nBAHATA MINISTARKA OBOŽAVA LUKSUZ: Zorana na rukama nosi celu radničku platu! 170\t860\nVUČIĆ POSLE SASTANKA SA GRENELOM: Ne može tante za kukuriku, nisu isto 83 40\t115\nJURIĆ ĆE ZAVRŠITI NA SUDU ZBOG 5 MOĆNIKA PEDOFILA!? Struka složna: Krši 35\t155\n03.12.2019. 21:08h 03.12.2019. 21:41h\nBEOGRAD - Član beogradskog odbora Srpske napredne stranke (SNS) Nemanja Manjak izjavio je danas da lider Dveri Boško Obradović, kojeg naziva "patološkim lažovom, cirkuzantom i pajacem tajkuna (Dragana) Đilasa", dokazuje da su laž i mržnja jedino što nude i čime se bore protiv rezultata koje je vladajuća stranka ostvarila.\nDodao je i da Obradović na sve načine želi da skrene temu sa pitanja koja se mesecima upućuju njegovom šefu Đilasu, a na koja do danas nema odgovora, a koja se odnose na to kako je došao do milionskih profita u svojim firmama dok je obavljao javne funkcije.\n"Ne birate sredstva da dođete do cilja, pa u toj besramnoj borbi za vlast Đilas, Jeremić, Obradović i razne Tepićke, služe se gnusnim lažima i napadima na policiju, a u osnovi toga leži napad na Vučića, Stefanovića i njihove porodice", naveo je Manjak.\nBILJANA POPOVIĆ IVKOVIĆ: Napadima na ministra policije Boško Obradović seje nove stare laži i nebulozne konstrukcije\nSTEFANOVIĆ: Boško je deo Đilasove kriminalne organizacije, Vučić može da traži moju ostavku a može i da me smeni\nALEKSANDAR PAPIĆ ODGOVORIO BOŠKU: Oni koji iznose apsolutne laži o meni, moraće sve svoje tvrdnje da dokažu na sudu\nBoško ObradovićNemanja Manjak\nKURIR U BUDIMPEŠTI! UŽIVO: Srbija - Grčka 9:6, veliki pad, pa buđenje Delfina\n28 KILA MARIHUANE KRIO U KOLIMA: Uhapšen muškarac (48) na prelazu Bački Breg, drogu sakrio ispod sedišta (FOTO)\nNOVI DETALJI ZLOČINA KOD STARE PAZOVE: Profesor ubijen hicem u glavu pa bačen u baru! VIDEO\nKURIR SUTRA POKLANJA DODATAK NAŠE NAJLEPŠE SLATKE I SLANE PALAČINKE: Čeka vas više od 40 recepata\nPREVARA NA SRPSKIM PUTEVIMA, BACE BODLJIKAVI LANAC, PA SE POJAVE! Novinar iz Prištine vozio porodicu pa doživeo HOROR 90\t332\nBAHATA MINISTARKA OBOŽAVA LUKSUZ: Zorana na rukama nosi celu radničku platu! Šeta rukavice od 30.000! 170\t860\nHOROR ISPRED SKUPŠTINE SRBIJE: Čovek pucao sebi u glavu na stepeništu ispred zgrade parlamenta! (VIDEO, FOTO) 14 115\t4.8k\nNOVAK EKSPRES: Đoković pregazio Nišioku! Srbin uradio nešto nezabeleženo u svetu tenisa! VIDEO 13\t943


Okvir za investicije na Zapadnom Balkanu\nRezultati rada koje je u toku prve godine ostvarila inicijativa „Okvir za investicije na Zapadnom Balkanu (WBIF)“ prezentirani su u Delegaciji Evropske unije u BiH u četvrtak. U okviru programa, kako je pokazano, na teritoriji Zapadnog Balkana dodijeljen je 81 grant u ukupnoj vrijednosti od 139 miliona eura za razvoj 73 projekta izgradnje infrastrukture.\nOva nepovratna finansijska sredstva poslužila su kao stimulans međunarodnim finansijskim institucijama koje su odobrile investicije u vrijednosti od preko tri milijarde eura za izvedbu projekata čija ukupna cijena premašuje šest milijardi eura.\nU BiH je deset zasebnih projekata dobilo nepovratna sredstva u iznosu preko 34 miliona eura od kojih se očekuje da posluže kao finansijska poluga za investicije od preko 580 miliona eura za izvedbu projekata ukupne investicijske vrijednosti od 775 miliona eura.\n„Okvir za ulaganja na Zapadnom Balkanu predstavlja projekat koordinacije i saradnje između Evropske komisije i Razvojne banke Vijeća Evrope (CEB), Evropske banke za obnovu i razvoj (EBRD) i Evropske investicijske banke (EIB)”, kazao je Yngve Engström, šef Jedinice za regionalne programe, Generalnog direktorijata za proširenje EU sa sjedištem u Briselu.\n„Ovaj projekat je namijenjen svim zemljama Zapadnog Balkana” rekao je „i pomaže koordinaciji i određivanju prioriteta investiranja u razvoj infrastrukture u regionu“. WBIF inicijativa pokrenuta je 2009. godine i fokusira se na transport, energetiku, zaštitu okoliša i socijalnu infrastrukturu.\nDirektorica Direkcije za evropske integracije BiH, Nevenka Savić je naglasila da je doprinos Okvira za investicije na Zapadnom Balkanu- WFIB ekonomskom razvoju BiH.\n„Ovo su projekti koji predviđaju zajedničko finansiranje” istakla je: „finansiranje je dijelom u obliku kredita relevantnih međunarodnih finansijskih institucija a dijelom predstavlja grant.„\nNermina Skejović- Hurić, iz Ministarstva vanjske trgovine i ekonomskih odnosa BiH iznijela je konkretne projekte ostvarene unutar programa, među kojima je izdvojila Plavu vodu, projekat regionalnog vodovoda kojima će obezbijediti dugoročno snabdijevanje vodom pet opština srednje Bosne sa 150.000 ljudi, te projekat postrojenja za preradu otpadnih voda u Bijeljini, koje će posluživati oko 40.000 stanovnika.\nMeđu projektima su još gradnja Državnog zatvora, rekonstrukcija puta Foča- Hum dijela mrežnog puta Sarajevo- Podgorica-Tirana itd.


GOMEX - Šta kulen čini toliko čarobnim?\nPorodični Magazin / Unapredi recept / Šta kulen čini toliko čarobnim?\nŠta kulen čini toliko čarobnim?\nGde i kada je nastao kulen? To je pitanje na koje do sada niko nije mogao sa sigurnošću da odgovori, no sve je više indicija da je prvi primerak ove delicije napravljen baš na ovim prostorima, i to u 16-om veku…\nPriprema domaćeg kulena jedna je od najznačajnijih tradicija slavonsko-sremskog područja. Nastanak i razvoj ove specifične kobasice od biranog svinjskog mesa usko je vezan za poljoprivredna gazdinstva, lokalne običaje i kulturni identitet… Kulen je bio (a ponegde i ostao) specijalitet koji se servira samo na važnim porodičnim događajima kao što su rođenja, svadbe i žetve.\nProces proizvodnje kulena prilično je zahtevan i složen\nKako tradicija nalaže, u izradi učestvuju svi članovi porodice, ali se glavni deo posla (odabir mesa, odnos začina, mešanje smese, dimljenje, kontrola sušenja i zrenja) poverava najiskusnijima. Proces traje nekoliko meseci i obuhvata niz specifičnih tehnoloških postupaka vezanih za proizvodnju i tehnologiju prerade mesa.\nPri izradi se, po pravilu, koriste samo najkvalitetniji delovi svinjskog mesa - mišići vrata, leđa i lopatice, a u novije vreme uzima se i meso buta. Dodaje se mala količina masti, dok se slanina nikad ne stavlja u nadev, kako bi kulen mogao što duže da stoji bez kvarenja.\nUsitnjenom mesu dodaju se so i začini po želji domaćina, ali u količini koja neće naškoditi specifičnom ukusu, mirisu i boji mesa. Osim soli, dodaje se slatka i/ili ljuta paprika i beli luk. Biber se ne preporučuje. Kad su svi začini dodati, usitnjeno meso se meša dok ne prestane da se lepi za ruku ili posudu. Pri mešanju se ne sme dodavati voda, jer bi kulen bio podložan kvarenju. U pušnici se kulen dimi laganim hladnim dimom, od 16 do 22 °C, svaki drugi ili treći dan, prema nahođenju domaćina ili svakog dana ako je vreme vlažno.\nNakon dimljenja se ostavlja u pušnici ili stavlja na tavan, tj. u hladnu i prozračnu prostoriju. Kulen je vrlo osetljiv i zahteva posebne uslove za zrenje. Ovaj delikates se smatra gotovim tek nakon 150 dana strpljenja...\nPileće šnicle sa kulenom\n4 pileće šnicle, 2.5dl soka od paradajza, 200g krupnije narezanog kulena, 200g sitno seckanog kačkavalja, nekoliko listića svežeg bosiljka, 1 glavica crnog luka, 3 čena belog luka, 2 kašike ulja, so i biber po ukusu\nU tiganju zagrejte ulje i propržite šnicle po 2-3 minuta sa jedne i druge strane i stavite ih u tanjir. Na istom ulju izdinstajte crni i beli luk, dodajte sok od paradajza, posolite, pobiberite i kratko propržite. Kulen isecite na sitnije parčiće. Ostavite nekoliko celih krugova. Sadržinu iz tiganja preručite u tepsiju. Dodajte pileće šnicle, seckani kulen i sitno seckan ili rendan kačkavalj, a preostale kolutove kulena rasporedite odozgo. Pecite u rerni 25 minuta na 200 stepeni, dok piletina ne omekša i voda iz paradajza ne ispari.


Stanojević kroz blato i prašinu do Evrope - PLUMRACE\n2. 07. 2013. • Views: 3056\n7. 06. 2016. Comments (0) Views: 902 Motociklizam, Motokros\nMiodrag Stanojević osnovac iz Leskovca višestruki šampion Srbije u moto krosu, vlasnik Zlatne kacige MS Srbije, posle Sevlieva praktično je obezbedio učešće na finalnoj trci na stazi Loket u Češkoj za vozače kategorija MX 65 i MX 85 za šampionat Evrope. Nekad po prašini, a nekada po blatu uz pomoć oca, brata i strica mlađani Miki vredno je osvajao bodove za veliko finale.\n– Staza Sliven u Bugarskoj koja ima sertifikat za svetska takmičenja ozbiljno je zahtevna i teška, a kada padne kiša, onda je sve još teže puta tri. Toliko sam i puta pao u prvoj vožnji, na sreću bez posledica. U drugoj vožnji sam primenio drugu taktiku i uspeo da je završim bez padova. Obe vožnje sam završio na devetom mestu, osvojio nove bodove i sada sam šesti u konkurenciji MX 85 za finalnu trku u Češkoj – rekao je Stanojević.\nDo kraja kvalifikacija ostaju još dva takmičenja, prvo je naredne nedelje u susednoj Hrvatskoj, a finale je za dve nedelje u Srbiji na stazi Globare kod Kruševca.\n– Potrebno je da odemo u Hrvatsku na stazu Mladina, koja je u kalenedaru u vikednu pred nama, kako bih osvojio još koji bod, ali pre svega da bih se što više uvozao. Za dve nedelje sledi takmičenje na domaćoj stazi Globare, gde će se tačno znati ko se sve kvalifikovao za Loket u Češkoj – jasan je mlađani osnovac.\nMnogo truda, rada i pre svega novca uložili su Stanojevići da bi ostvarili vrlo zavidne rezultate u moto krosu, kako na domaćem tako i na Balkanskom nivou. Međutim, za odlazak u Češku potrebno je i da MS Srbije stane iza našeg takmičara i pokrije troškove putovanja, jer Loket i nije tako blizu.\n– Smatramo da nije mala stvar da Srbija ima predstavnika na finalnoj trci, ali isto tako verujemo da Moto savez Srbije treba da stane iza nas i pomogne nas u finalnoj rundi. Mi jesmo finansirali kvalifiakcije, ali bi bio red da se sad savez istakne i tako stavi svima do znanja, da ipak stoji iza svojih takmičara…\nPLASMAN POSLE TRI TRKE\nKlasa MX 85: 1. N. Hranić 147, 2. A. Sagmalis 126, 3. K. Ivanov 97, 4. N. Malinov 89, 5. D. Grozdanov 83, 6. M. Stanojević 74…\n» Motociklizam, Motokros » Stanojević kroz blato i prašinu do Evrope


Zašto je revolucijom rušena carska Rusija\nZa razliku od modernih demokratija, carska Rusija je gradila svoju politiku ne samo na uravnoteženom budžetu, već i na principu značajne akumulacije zlatnih rezervi. Uprkos tome, državni prihod od 1.410.000.000 rubalja 1897. godine je narednih godina neprestano rastao, bez povećanja poreskih opterećenja, dok je državna potrošnja ostala manje-više na istom nivou.\nSubota, 15.08.2015. | 07:20\nTokom poslednjih 10 godina, pre Prvog svetskog rata, višak budžetskih prihoda nad rashodima ogleda se u iznosu od 2.400.000.000 rubalja. Ova cifra je još impresivnija jer su u vreme cara Nikolaja II snižene tarife u železničkom saobraćaju i ukinute naknade seljacima za otkup zemlje od svojih bivših spahija, koji se plaćao od 1861. godine, a od 1914. godine sa početkom rata, ukinut je i porez za sve vrste pića.\nU vreme vladavine cara Nikolaja II, 1896. godine uveden je zakon o plaćanju u zlatnoj valuti. Državnoj banci je dozvoljeno emitovanje novčanica do 300.000.000 rubalja bez pokrića u zlatnim rezervama.\nVlada ne samo da nije iskoristla to pravo, već je naprotiv, sve novčanice emitovala sa 100 % zlatnom podlogom. Krajem jula 1914. bilo je u opticaju novca u iznosu od 1.633.000.000 rubalja, dok su zlatne rezerve u Rusiji iznosile 1.604.000.000 rubalja, a u stranim bankama se nalazilo još 141.000.000 rubalja.\nStabilnost valute je bila takva da je čak i tokom rusko-japanskog rata, koji su pratili revolucionarni nemiri širom zemlje, razmena novca za zlato nije suspendovana.\nPorezi u Rusiji do Prvog svetskog rata bili su najniži u celom svetu.\nOpterećenje osnovnim porezima u Rusiji je bilo skoro četiri puta manje nego u Francuskoj, više od četiri puta manje nego u Nemačkoj i 8,5 puta manje nego u Engleskoj. Teret indirektnih poreza u Rusiji je u proseku bio upola manji nego u Austriji , Francuskoj, Nemačkoj i Engleskoj.\nUkupan iznos poreza po stanovniku Rusije je bio više od dva puta manji nego u Austriji, Francuskoj i Nemačkoj, a više od četiri puta manji nego u Engleskoj.\nU periodu između 1890. i 1913. godine ruska industrija je učetvorostručila svoju proizvodnju. Njen prihod je bio skoro kao i prihod od poljoprivrede, a roba je pokrivala skoro četiri petine domaće tražnje za gotovim proizvodima.\nTokom poslednje četiri godine prePrvog svetskog rata, broj novoosnovanih akcionarskih društava porastao je za 132%, a kapital koji je uložen u njih gotovo se učetvorostručio.\nPred sam rat 1914. godine u državnoj štedionici je bilo uloga u vrednosti od 2.236.000.000 rubalja.\nIznos uloga i sopstvenog kapitala uloženog u male kreditne zadruge (na bazi kooperacije) u 1894. godini je bio oko 70.000.000 rubalja, u 1913. – oko 620,000,000 rubalja (povećanje od 800% ), a od 1. januara 1917. – 1.200.000.000 rubalja.\nU vreme vladavine cara Nikolaja II, Rusija je imala najveći tempo privrednog rasta u svojoj istoriji. Bila je glavni hranilac zapadne Evrope. Uoči revolucije ruska poljoprivreda je bila u punom cvatu. U toku dve decenije koje su prethodile ratu od 1914-1918. godine žetva žitarica je udvostručena.\nGodine 1913. u Rusiji je žetva osnovnih žitarica bila za trećinu veća nego iste godine u Argentini, Kanadi i SAD zajedno. Rusija je izvozila 50% potreba celog sveta za jajima.\nOd 1880-1910. g. tempo privrednog rasta je prelazio 9% godišnje. Po tom pokazatelju Rusija je izbila na prvo mesto u svetu po tempu privrednog rasta nadmašivši i naglo razvijajuću privredu SAD (treba napomenuti da po ovom pitanju razni ekonomisti daju različite ocene, jedni stavljaju na prvo mesto Rusiju a drugi SAD, ali da je tempo rasta ekonomija bio približan je nesporna istina).\nPo proizvodnji glavnih poljoprivrednih kultura Rusija je bila na prvom mestu u svetu, proizvodeći raži više od polovine svetske proizvodnje, više od 1/4 pšenice, ovsa i ječma i više od 1/3 proizvodnje krompira. Rusija je postala glavni izvoznik poljoprivrednih proizvoda, bila je prava “žitnica Evrope”. Izvozila je 2/5 svetske proizvodnje poljoprivrednih proizvoda.\nNapredak u poljoprivrednoj proizvodnji je bio rezultat istorijskih događaja: ukidanje kmetstva 1861. godine od strane Aleksandra II i agrarne reforme Stolipina tokom vladavine Nikolaja II, što je rezultiralo da se u rukama seljaka našlo preko 80% obradivog zemljišta, a sa azijske strane – skoro sve.\nPovršina zemljoposedničkog zemljišta je stalno opadala. Davanje seljacima pravo da slobodno raspolažu svojom zemljom i ukidanje poljoprivrednih zajednica bilo je od velikog nacionalnog značaja, od čega su korist na prvom mestu osetili sami seljaci.\nU tom periodu se potrošnja šećera u Rusiji povećala po stanovniku sa 4 na 9 kilograma godišnje.\nDo početka rata Rusija je proizvodila 80% svetske proizvodnje lana. Zahvaljujući velikim radovima na navodnjavanju u Turkestanu preduzetim još u vreme carevanja imperatora Aleksandra III, tekstilna industrija je u periodu između 1894. i 1911. godine udvostručila proizvodnju, a od 1913. godine žetva pamuka pokriva sve potrebe ruske tekstilne industrije.\nBrz razvoj nivoa industrijske i poljoprivredne proizvodnje, trgovine viškovima i pozitivni trgovinski bilans omogućili su Rusiji da ima stabilnu konvertibilnu zlatnu valutu. Car je pridavao veliki značaj razvoju železničkih pruga.\nČak je u mladosti učestvovao u otvaranju radova na čuvenoj sibirskoj pruzi. Mreža železničkih pruga u Rusiji pokrivala je 74.000 vrsta (jedna vrsta je 1,067 km) od kojih je Veliki sibirski put (8000 vrsta) bio najduži na svetu.\nU carskoj Rusiji u periodu od 1880. do 1917. godine, za 37 godina bilo je izgrađeno 58.251 km železničkih pruga, a za 38 godina perioda sovjetske vlasti, odnosno do kraja 1956. godine bilo je izgrađeno samo 36.250 km. U punom jeku rata 1916. godine bilo je sagrađeno više od 2000 vrsta (kilometara) železničkih pruga koje su spojile luku Romanovsk (sada Murmansk) na severnom ledenom okeanu sa centralnim delovima Rusije.\nDo početaka rata 1914. godine čist prihod državnih železnica godišnje je iznosio 83% i u tom procentu je amortizovao godišnji dug države.\nDrugim rečima, isplata dugova kako unutrašnjih tako i spoljašnjih bila je obezbeđena u proporciji većoj od 4/5 samo prihodom koji je dobijala država od eksploatacije svojih železničkih pruga. Treba dodati da je ruska železnica u poređenju sa svim drugim zemljama sveta nudila najjeftiniji i najkomforniji prevoz putnika.\nPočetkom 1913. godine ukupan budžet za narodno obrazovanje u Rusiji dostigao je za to vreme neverovatnu cifru od pola milijarde rubalja u zlatu.\nIndustrijski razvitak u ruskoj imperiji je omogućavao znatno uvećanje broja fabričkih radnika, o čijem se blagostanju kao i brizi za njihovu sigurnost i zdravlje, posebno vodilo računa od strane carske vlade.\nTreba reći da su upravo u carskoj Rusiji još u XVIII veku za vreme carice Katarine II (1762-1796.), po prvi put u svetu, doneti zakoni koji su se odnosili na uslove rada. Bio je zabranjen rad ženama i deci, u fabrikama je uveden desetočasovni radni dan itd. Karakteristično je da je kodeks carice Katarine koji je regulisao rad žena i dece i koji je bio štampan na francuskom i latinskom jeziku bio zabranjen za objavu u Francuskoj i Engleskoj kao “buntovan”.\nZa vreme vladavine Cara Nikolaja II, do prvog saziva državne Dume (skupštine), bili su izdati specijalni zakoni koji su obezbeđivali sigurnost radnika u drvnoj industriji, rudnicima, na prugama i u preduzećima na poslovima posebno opasnim za život i zdravlje radnika.\nRad dece do 12 godina je bio zabranjen, a nepunoletna lica ženskog pola nisu smela biti unajmljena za rad noću od 9 uveče do 5 sati ujutru.\nKažnjavanje umanjenjem plate nije smelo biti veće od 1/3 pune zarade, pritom svaka kazna je morala biti odobrena od strane fabričkog inspektora. Iznos umanjene zarade je odlazio u specijalni fond za obezbeđenje potreba samih radnika.\nRad dece od 12 – 15 godina je bio posebno regulisan zakonom 1882. godine, a 1903. godine uvedene su radničke starešine koje su birali sami radnici u pogonima. Postojanje radničkih sindikata bilo je ozakonjeno 1906. godine.\nU to vreme carsko socijalno zakonodavstvo je nesumnjivo bilo najprogresivnije u celom svetu. To je nateralo Vilijama Hauarda Tafta, tadašnjeg predsednika SAD, dve godine pre početka Prvog svetskog rata da javno izjavi pred više visokih ruskih predstavnika: “Vaš car je stvorio tako savremeno radničko zakonodavstvo kojim se ni jedna demokratska država ne može pohvaliti”.\nZa vreme cara Nikolaja II narodno obrazovanje je dostiglo neverovatne razmere. Za manje od 20 godina krediti odobreni ministarstvu Narodne Prosvete su sa 25,2 miliona rubalja dostigli do 161,2 miliona. U tu sumu nisu ulazili budžeti škola koje su svoje kredite koristile iz drugih izvora (vojne i tehničke škole) ili dobijali od strane lokalnih samouprava i gradova. Ti krediti su uvećani sa 70.000.000 rubalja 1894. godine, na 300.000.000 u 1913. godini.\nOsnovno školovanje je bilo po zakonu besplatno, a od 1908. godine ono je postalo obavezno. Od te godine se otvaralo oko 10.000 škola godišnje, tako da ih je 1913. godine bilo preko 130.000.\nPo broju žena koje su se školovale na višim školama Rusija je u XX veku zauzimala prvo mesto u Evropi, ako ne i u celom svetu.\nSamodržavni oblik vlasti nije ometao ekonomski napredak Rusije. Manifestom donetim 17. oktobra 1905. godine stanovnici Rusije su dobili pravo na bezbednost ličnosti, slobodu govora, štampe, okupljanja, udruživanja. U zemlji su se stvarale političke partije, izdavale hiljade periodičnih izdanja štampe. Slobodnom voljom je izabran parlament – Državna Duma. Rusija je postala pravna država – sudska vlast je bila odvojena od izvršne vlasti.\nTokom vladavine cara Nikolaja II u Rusiji je stvoreno najbolje, do toga vremena, radničko zakonodavstvo koje je omogućavalo normirano radno vreme, izbor radničkih starešina, naknada za povrede i invalidnost na poslu, obavezno zdravstveno osiguranje od bolesti, invalidnosti i nakon prestanka rada zbog starosti.\nCar aktivno promoviše razvoj ruske kulture, umetnosti, nauke i reformu armije i flote.\nSva ta dostignuća privrednog i društvenog razvoja Rusije su posledica prirodnog istorijskog razvoja Rusije i objektivno su povezana sa 300 godina dugom vladavinom dinastije Romanovih.\nProsečna radnička plata u Rusiji je bila tadašnjih 37,5 rubalja. Ako umnožimo tu sumu sa 1282,29 (to je odnos vrednosti tadašnje carske rublje i današnje rublje) dobićemo sumu od 48.085 rubalja u sadašnjem ekvivalentu, odnosno oko 1100 evra (odnos rublja-evro 2013. godine kada je pisan ovaj tekst).\n Poslužitelj 18 rubalja, odnosno oko 525 evra;\n Potporučnik 70 rubalja, odnosno 2040 evra;\n Gradski policajac 20,5 rubalja, odnosno oko 600 evra;\n Prosečna radnička plata u Petrogradu je bila manja i 1914 godine je iznosila 22,53 rubalja, odnosno oko 670 evra;\n Kuvarica 5 – 8 rubalja, odnosno 148 – 230 evra;\n Učitelj u osnovnoj školi 25 rubalja, odnosno oko 730 evra;\n Nastavnik u Gimnaziji 85 rubalja, odnosno 2480 evra;\n Okružni načelnik 50 rubalja, odnosno oko 1460 evra;\n Bolničar 40 rubalja, odnosno 1165 evra;\n Pukovnik 325 rubalja, odnosno 9470 evra;\n Činovnik srednje klase 62 rubalja, odnosno 1870 evra;\n Viši činovnik 500 rubalja, odnosno 14.570 evra, a toliku platu je imao i armijski general.\nA koliko su, pitaće te se, u to vreme koštali prizvodi?\nFunta mesa je 1914. godine koštala 19 kopejki (ruska mera za težinu funta je težila 0,40951241 grama). Znači kilogram mesa bi koštao 46,39 kopejki – 0,359 grama zlata, odnosno u današnjoj protivvrednosti oko 12,5 evra. Tako je radnik mogao kupiti 48,6 kilograma mesa mesečno.\n Pšenično brašno 0,08 rubalja (8 kopejki) jedna funta (0,4 kg.);\n Pirinač funta (0,4 kg) 0,12 rubalja;\n Keks funta 0,60 rubalja;\n Mleko litar 0,08 rubalja;\n Paradaiz funta 0,22 rubalja;\n Riba funta 0,25 rubalja;\n Grožđe funta 0,25 rubalja;\n Jabuke funta 0,03 rubalja.\nVrlo pristojno za život! Stoga i mogućnost za izdržavanje velike porodice.\nKoliko je koštalo da se iznajmi stan. Troškovi zakupa stanova u Sankt Peterburgu su bili 25, a u Moskvi i Kijevu 20 kopejki po kvadratnom aršinu (1 aršin = 0,5058 m2) mesečno. Tadašnjih 20 kopejki vrede danas 256 rubalja, odnosno 1m² je 1914. godine koštao današnjih 506 rubalja. Iznajmljivanje stana od sto kvadratnih aršina, tadašnjeg službenika u Sankt Peterburgu, koštao je 25 rubalja mesečno.\nAli on takav stan nije iznajmljivao, već se zadovoljavao sa podrumskim prostorijama ili potkrovljem gde je površina bila manja, a samim tim i niža arenda. Takav stan su uglavnom iznajmljivali viši činovnici koji su primali platu koja je bila u rangu plate pešadijskog kapetana. Neto plata je iznosila 105 rubalja mesečno (134.640 rubalja u današnjem ekvivalentu). Tako je stan od 50 kvadratnih metara koštao manje od četvrtine plate.\nO Svetom Caru Nikolaju II napisano je mnogo divnih knjiga koje potpuno opovrgavaju laži marksista, ali hor ozlojeđenih glasova čak i nakon kanonizacije carske porodice ne prestaje.\nKažu da ”voda kamen dubi”. Nadamo se da će makar delić činjenica pomoći u obnovi istine o Caru – mučeniku i da će bar malo otkloniti sumnje kod onih koji i dalje imaju o tome dogmatski stav. Diskreditacija Cara kao simbola svete države, i nakon njegovog ubistva, bila je sprovođena fabrikacijom raznih mitova koji su utisnuti u svest masa. Ti mitovi se mogu opovrgnuti samo iznošenjem činjenica i brojki, oslanjanjem na dokumenta, zapise i knjige svedoka tog vremena i naravno istoričara.\nIIzvor: Srbin info\nBila je to sila. Caru Nikolaju hvala puno što je pomogao stvaranje Srpske države i na zaštiti Srba od turaka i austrougara koji eto od samog početka pa sve do danas postadoše naši ne prijatelji broj 1. Mi smo bili tada neko i nešta a onda istorijska greška kada se odlučismo podjeliti sve Srpsko sa Hrvatima i Slovencima, koji danas na račun Srba i Srpskih života dobiše države i najljepše djelove Jadrana od Tita, a Srbe ponižiše i iskoristiše do kraja. Sada kada je Srbija osiromašena niko je ne ni 5%. Rusija je i danas sila samo Srbija e to je druga priča. Samo su Srbi ginuli za Jugoslaviju istorijsku grešku Srba a svi ostali za svoje lične interese i stvaranje sopstvene države nikada ne zaboraviti greške kralja Aleksandra, Josipa Broza Tita i Slobodana Miloševića, koji su stvorili današnje Kosovo, Bosnu i Hercegovinu, Sloveniju, Hrvatsku, Makedoniju, Crnu Goru a bilo je sve u većini Srpsko...kakve greške su uradili a danas ih baš ti ljudi koji su zahvaljujuć njima dobili države najviše mrze a samo Srbi pamte i poštuju čudna je ljudska vrsta.\nMilojko! Ti bi kesu da okupas u Jadranskom moru. Odjebi! Nema ti mora. Idi braci u Grcku.\nKo nas samo nek je clanak o tome kako je bilo ili kako ce biti, a sta je danas to se ne smije pisati. Kad se vec igramo brojki i slova evo nesto za razmisliti: Prosječna aprilska neto plata u RS 835 KM, a cijena kg mesa oko 10 sto znaci da 83.5 kg se moze kupiti za jednu platu = bolje nego u Rusiji u vrijeme Cara. Jos kad su akcije pa cijena mesa spadne na 7 po kg, ma nema takvog raja na kugli zemaljskoj. Odo piti kafu! :D\nPorediti to vriijeme sa danasnjim vremenom kada goveda i svinje sunca vidjeli nisu i ko zna cime su hranjeni... Kada se proizvodi hibridna hrana, je neumjesno, jer danas mahom umiremo od kancera ...A meni se cini nisi ni procitao ili nisi razumio tekst. Poredjenje je sa onima koji su poslali boljsevike ili bolje receno Lenjina da ubije carsku porodicu i uvede komunizam... Šta je Rusija dobila, a sta izgubila... A preko Rusije i svi Slovenski narodi, koji su oduvijek zagledani u Rusiju i rade ono sto radi Rusija. Sta bi bilo da Lenjin nije uspio...pa ga malo uporedis sa Hodorovskim i drugim slicnih namjera.


Dobra knjiga - Prava žrtava i EU - Politika, publicistika -\nTokom protekle dve decenije međunarodna zajednica je učinila značajan pomak u podizanju društvene svesti o položaju, pravima i potrebama žrtava, uspostavljajući "(kvazi) pravni okvir i institucije, i formalne i neformalne mehanizme za pružanje zaštite žrtvama, naknadu štete i ostvarivanje pravde". Donet je niz međunarodnih dokumenata kojima se postavljaju standardi u pogledu položaja, tretmana i zaštite žrtava kriminaliteta, što je rezultiralo priznavanjem određenih prava žrtvama i obezbeđivanjem garancija za njihovu zaštitu. Polazeći od toga, Viktimološko društvo Srbije je 11. i 12. novembra 2010-e godine u Beogradu održalo svoju Prvu godišnju konferenciju Prava žrtava i EU: izazovi pružanja pomoći žrtvama. Deo radova koji su prezentovani tokom ove konferencije našli su svoje mesto i u ovoj knjizi, koja je podeljena u pet tematskih celina: Žrtve kriminaliteta i rata: međunarodno i evropsko pravo i praksa, Pravna zaštita žrtava u Srbiji, Pomoć i podrška žrtvama: iskustva i izazovi, Viktimizacija i društvena reakcija i Viktimizacija dece i starih.\nAutor: Vesna Nikolić-Ristanović, Sanja Ćopić


GARDIENS d'ALDERANDE :: Vitafon Uputstvo\nPosté le: Mar 6 Mar - 07:21 (2018)\nvitafon uputstvo za upotrebu\nvitafon uputstvo za koriscenje\nvitafon uputstvo pdf\nvitafon uputstvo za upotrebu pdf\nvitafon uputstvo za korištenje\nvitafon 5 uputstvo za upotrebu\nvitafon aparat uputstvo za upotrebu\nvitafon 1 uputstvo\nvitafon 2 uputstvo\nLook Up Quick Results Now! Find Related Search and Trending Suggestions Here.. Vitafon Uputstvo ->>->>->> DOWNLOAD 08ebffe940. Home .. napisala ste, da uporabljate vitafon, mi lahko prosim poljete kopije navodil za uporabo vitafona, ker sem ga namre kupila od ene gospe in nima ve navodil.. Vibroakustini aparat Vitafon je medicinsko sredstvo ,certifikovano od strane Ministarstva Zdravstva Evropske Unije,u praksi primjenjivan jo od 1994 godine .. Vitafon T Uputstvo Na Srpskom.rar > tinyurl.com/jwdb764. Vitafon T Uputstvo Na Srpskom.rar tinyurl.com/nr7mxf4. Vitafon 2 Uputstvo Na Srpskom Pdf? - Crowdsourced Questions & Answers at Okela. Vitafon Uputstvo Na Srpskom Ru > Vitafon Uputstvo Na Srpskom Ru, Ls Magazine Issue 14 Everything About Me Set Torrent Download f090e85990 Fjodorov .. Moj zakljucak: vitafon je obican, jednostavan generator zvuka sa dobrom reklamom u vidu prateceg materijala .. Buy Vitafon at Amazon! Free Shipping on Qualified Orders.. Zdravlje i Vi 007 // B92 // Vitafon 2. emisija // 29.06.2013. ZABRANJENO je reupload-ovati na svoj licni kanal zbog krenja autorskih prava, kvarenja .. Buy Vitafon at Amazon. Free Shipping on Qualified Orders.. View and Download VITAFON -T exploitation manual and user manual online. VITAFON-T Personal Care Products pdf manual download.. Book Name: Uputstvo Za Vitafon 2 Srpski Book Size: 3.7MB When a uputstvo za vitafon 2 srpski is then economic as a renewed biology, its concrete fortunes. Vitafon - 2. Uputstvo u PPS i Word formatu. Dragan Dobe .. 28000 RSD. Prodajem original nov nekorien vitafon 2 sa uputstvima za upotrebu na srpskom jeziku. Vitafon je u originalnom pakovanju. Sastav kompleta vitafona 2 .. Look Up Quick Results Now! Find Related Search and Trending Suggestions Here.. Kupindo - tvoja robna kuca. Kupujes i prodajes po povoljnim cenama. Pokreni svoju prodaju: akcesoari, knjige, tehnika, racunari, komponente, alat, elektronika, dekor .. Vibroakustini aparat Vitafon je ozbiljan medicinski pribor ,u praksi primjenjivan jo od 1994 godine,napravljen u Rusiji i predloen od strane KNMT .. V I T A F O N - MODELI - Oficijelni site Vitafon kompanije u Bosni i Hercegovini,vitafon aparat koji lijeci zvukom i pokriva preko 50 oboljenja!. Vitafon 2 najnoviji model nov nekoriscen sa komplet uputstvom kao sa slike. . Napomena: Uputstvo za primenu I upustvo za upotrebu su dve razliite knjige.. Aparat je kupljen u Moskvi, nov je a uz nejga ide i kjniga (nova) na srpskom . Cena Vitafona i kjnige u BG je 90+10e = 100e. Razlog prodaje je jer nabavka drugog .. Zdravstvo - ostalo Beograd, Hitno prodajem VITAFON 2 koriscen 3meseca. Poboljsanje cirkulacije, stimulacija prirodnog zaceljenja, smanjenje bola. U .. Vitafon je edinstvena tehnoloka reitev na podroju vibroakustine terapije. Vibroakustina terapija vkljuuje delovanje mikrovibracije v zvonem/avdio .. Vitafon 2 Uputstvo? - Crowdsourced Questions & Answers at Okela. Aukcija "VITAFON T ODLICAN APARAT ZA LECENJE UPUTSTVO" je arhivirana . Kategorije i dodatna polja. Zatvori filtere .. Vitafon T Uputstvo Na Srpskom.rar, Fashion Design Skills.pdf: Rpondre ce message. Ja imam vitafon ve sest godina i ne koristim ga zadnjih godina.. VITAFON Aparat za vibroakustino Leenje i Prevenciju mnogih Bolesti Dokazano Efikasan i testiran na VMA Malo Korien u Extra stanju Potpuno ispravan U KUTIJI sa .. Opis. Vitafon T, kao nov , nekoriscen, veoma povoljno , cena 5000.00 din. tel.. Vitafon T Vitafon T kompletan sa pakovanjem i dve knjiice.. Look Up Quick Results Now! Find Related Search and Trending Suggestions Here.. Ako neko hoce da bude ljubazan i da mi posalje kopirano uputstvo za vitafon T, bila bih zahvalna, naravno placam fotokopiranje.. Originalno uputstvo koje sadrzi seme terapijskih procedura je deo paketa. Kutija je malo pohabana, nije nova. Vitafon je pomocno terapijsko sredstvo.. Da li postoji uputstvo za vitafon 2 na nekoj internet adresi? Mislim da bi bilo korisno da postoje uputstva za sve VITAFON aparate koji bi bili dostupni svima.. Kako lijei vitafon,ta . i ono ima li neko uputstvo,ja sam dobio uputstvo uz aparat i onaj vitafon IR kao i sada ovaj vitafon 2.Koristio sam eme . b7a6412a8a\nben 10 fucking gwen 3gp videosBreaking.Danger.-.Lisa.Marie.Rice..epubLS-Land-Issue-LS-Magazine-LS-Models-LS-Dreams-Reallola-and-BD-Company-Video-Series-f5.1.txt16 yr old Roberta Hayes Child Porn!!!(illegal preteen underasex video of monalisa bhojpuri actressdownload film sex fullgolkesThe Front Line 2011 X264 Korean AAC English Subs CrEwSaDesex hikoyalar.uz hitgolkeswrong turn 6 hollywood movie dubbed hindi download updatedwindows 9 ultimate iso free download


Mesto eksplozije u Baltimoru, 10. avgusta 2020. (Foto: AP/Julio Cortez)\nNajmanje šest ljudi je povređeno a jedna osoba je poginula u eksploziji plina u kojoj su uništene tri spojene kuće u Baltimoru, saopštili su vatrogasci i lokalni mediji.\n“Pratimo situaciju u severozapadnom Baltimoru posle jutrošnje strašne eksplozije”, saopštio je guverner Lari Hogan.\nEksplozija se dogodila nešto pre 10 sati ujutru. Šestoro ljudi je prebačeno u bolnicu u teškom stanju, izjavio je za dnevnik Baltimor San šef gradske vatrogasne službe Roman Klark. Jedna žena proglašena je mrtvom na licu mesta.\nViše od trideset vatrogasaca gasilo je požar na mestu eksplozije. Četvrta, spojena kuća u nizu je delimično uništena, a ceo kvart prekriven staklom smrskanih prozora.\nKevin Metjuz, koji živi u toj ulici, izjavio je za dnevnik Baltimor san da je posle eksplozije čuo decu iz srušene zgrade kako pozivaju u pomoć. Vatrogasci su u tom momentu stigli na mesto nesreće i krenuli da izvlače preživele.\nDok uzrok eksplozije nije odmah bio jasan, prema pisanju Baltimor sana, opasni slučajevi curenja plina su proteklih godina sve češći, a skoro svakog dana se otkrije u proseku više od 20 takvih slučajeva, prema izveštaja gradske elektrodistribucije (BGE). To je najstarija kompanija za struju i gas u zemlji, i potiče iz 1817. godine. Hiljade kilometara zastarelih cevi treba da se zameni u gradu, a taj projekat bi mogao da košta oko milijardu dolara i traje dve decenije.\nFederalna istraga policije u Baltimoru


Home/ Ostali sportovi/KAO NIKADA DO SADA: Savić ZAPALIO Srbiju!?\nSelektor srpskih vaterpolista Dejan Savić rekao je večeras da očekuje spektakl u duelu sa Hrvatskom u Evropa kupu.\nOčekujem spektakl kakav je bio u Splitu. Poslednjih godina smo zaista veliki rivali i o vrednostima svetskog prvaka ne treba da trošim reči. Siguran sam da će biti odlična utakmica, nadam se fer i koretkna. Mi jesmo veliki rivali, ali nismo neprijatelji i to treba da se zna”, rekao je Savić u Rijeci.\nSrbija i Hrvatska sastaće se u subotu u trećem kolu Evropa kupa, pošto su obe ekipe ostvarile pobede u prve dve utakmice.\nKapiten reprezentacije Srbije Filip Filipović je kazao da očekuje “utakmicu kao i svaku drugu”.\n“Utakmica kao i svaka druga. Znamo koji nam je cilj i idemo utakmicu po utakmicu. Nema sumnje da je Hrvatska najkvalitetniji rival u našoj grupi. To traži da u meč udjemo sa najvećom mogućom odgovornošću i koncentracijom”, kazao je Filipović.\nDušan Mandić je naveo da Srbija želi revanš za poraz u prethodnom duelu sa Hrvatskom.\n“Utakmica sa Hrvatskom je prilika da se revanširamo za poraz u Splitu. To je najvažnije. Zadovoljan sam odradjenim poslom sa Francuskom. Sigurno je da će biti naporno, treća utakmica u tri dana ali kako njima tako i nama. Mislim da smo spremni”, rekao je Mandić.\nGojko Pijetlović je ocenio da će utakmica sa Hrvatskom biti najzahtevnija na turniru.\n“Očekujem da bude dobra atmosfera kao uvek i da ćemo ovoga puta uraditi sve što dogovorimo u svlačionici. Šteta što nema dan pauze pred ovaj meč jer bi ekipe odmornije pokazale mnogo bolju igru. Ali, pokušačemo da zaboravimo na umor”, kazao je Pijetlović.\nHrvatski selektor Ivica Tucak je rekao da sledi “svetski klasik”.\n“Očekuje nas svetski klasik. Znamo ko nam je rival daćemo i jedni i drugi sve od sebe pa neka bude po onoj kom opanci, a kom obojci”, rekao je Tucak.\nUtakmica će se igrati u subotu od 19.00.\nŠTA SE OVO DOGODILO: Kavanijev PROMAŠAJ za TRANSFER listu!?\nBIĆE BURE: Tri igrača iz Partizana prelaze u Crvenu zvezdu!\nCRNO-BELI LEPAK ZA BOLESTI : Virus POKOSIO i vaterpoliste Partizana!\nNIJE MU BILO VREME: Preminuo VRHUNSKI sportista! (FOTO)\nGLEDAJTE UŽIVO: Srbija – Turska (PRENOS)


Šef Opšte hirurgije KCUS-a razriješen dužnosti nakon zabave u Sarajevu\nRedovi za testiranje na korona virus ispred bolnice u Sarajevu, april 2020.\nDoktor Jusuf Šabanović razriješen je dužnosti šefa Opšte i abdominalne hirurgije Kliničkog centra Univerziteta u Sarajevu (KCUS), zbog "nepoštivanja propisanih mjera i opasnosti za uposlenike i bolesnike KCUS-a".\nTo je saopšteno, danas, 5. maja iz kabineta generalne direktorice KCUS-a Sebije Izetbegović za Radio Slobodna Evropa (RSE).\nOva mjera je preduzeta nakon što je sinoć na svojoj rođendanskoj zabavi u sarajevskom restoranu Golf Klub Šabanović okupio veći broj osoba uprkos mjerama zabrane povodom pandemije korona virusa.\nU saopštenju se dodaje da je Šabanović upućen u samoizolaciju i na postupak epidemiologa Kantona Sarajevo.\n„Pravila su ista za sve i svi ih moraju poštovati, bez izuzetka i bez obzira na titule i status u društvu. KCUS principijelno postupa i smatra da je ponašanje kolege nedopustivo rizično. Ne želimo da bilo ko neodgovornim ponašanjem ugrozi dosadašnje izvanredne rezultate u borbi protiv COVID-19 koje smo postigli“, navodi se u saopštenju.\nIz kabineta podsjećaju da je ista mjera - smjena - poduzeta i u slučaju šefice Klinike za gastroenterohepatologiju, kao i šefice odjela iste Klinike koje nisu nosile propisanu zaštitnu opremu, niti provodile mjere kontrole, čime su ugrozile bolesnike i uposlenike navedene klinike.\nLjekarska / Liječnička komora Kantona Sarajevo oštro je osudila ''neodgovorno i neprofesionalno ponašanje doktora Jusufa Šabanovića", kojim je potencijalno ugrozio epidemiološku situaciju, zdravlje svojih pacijenata i zdravlje svojih kolega, navedeno je u saopštenju iz Ljekarske komore.\nJoš je najavljeno da će protiv doktora Šabanovića pokrenuti odgovarajući postupak za povredu Kodeksa medicinske etike i deontologije od strane odgovarajucih tijela Komore.\nFejzić razriješen dužnosti u Naučnom tijelu\nMinistar zdravstva Kantona Sarajevo Rusmir Mesihović u utorak je razriješio dužnosti dekana Veterinarskog fakulteta u Sarajevu Nihada Fejzića, koji je takođe bio na proslavi, iz članstva u Naučnom tijelu Ministarstva zdravstva Kantona Sarajevo za praćenje i analizu situacije izazvane koronavirusom, saopšteno je iz kabineta ministra.\nMeđu prisutnima je bio i ministar vanjske trgovine i ekonomskih odnosa Staša Košarac, a zabavljalo ih je nekoliko pjevača poput Halida Bešlića i Harija Varešanovića.\n‘’Pripadnici MUP-a Kantona Sarajevo su u restoranu zatekli 16 osoba i protiv istih će biti poduzete zakonom predviđene sankcije, a za vlasnika ugostiteljskog objekta sačinjena je službena zabilješka proslijeđena inspekcijskom organu na dalje postupanje’’, kazao je za Radio Slobodna Evropa portparol MUP-a KS Mirza Hadžiabdić.\n„Bez namjere da tražim izgovor ili opravdanje za nesmotreno ponašanje, na sporni događaj došao sam u želji da svom prijatelju Jusufu Šabanoviću čestitam rođendan, ne znajući kakav će format večeri biti, niti koliko će ljudi biti prisutno“, pojasnio je u pismu upućenom javnosti.\nZabava je organizovana u vrijeme kada se kolege ljekari u kliničkom centru Banjaluka bore sa porastom zaraženih zdravstvenih radnika.


PISA test: Koliko su plaćeni kineski učitelji za ovu katastrofu koju su priredili Zapadu - Ekonomske Vesti\nEvropska unija Kina Privreda region Srbija\nPISA test: Koliko su plaćeni kineski učitelji za ovu katastrofu koju su priredili Zapadu\n4. dec. 2019 4. dec. 2019 Andrija Matić 0 Comments\nSvake treće godine ponavlja se isto: trista puta reformisano balkansko školstvo zapanji se pred rezultatima PISA testa, koji pre svega i iznad svega meri funkcionalnu, dakle praktično primenjivu pismenost učenika u državama članicama OECD.\nSvaki peti učenik u Hrvatskoj, svaki treći učenik u Srbiji, svaki drugi učenik u Bosni i Hercegovini funkcionalno je nepismen, utvrdilo je to istraživanje obavljeno prošle godine u 79 država i teritorija i medju oko 600.000 učenika od sedmog razreda osnovne do prvog razreda srednje škole\nTestirano je i vladanje matematičkom i prirodnim naukama.\nOd država sa kojima se Srbija rado poredi, ucenici su rezultat bolji od proseka OECD-a postigli jedino u Sloveniji i to na sva tri testa. Mladi Slovenci su 21. (po funkcionalnoj pismenosti), 14. u matematici i 13. u prirodnim naukama.\nSvi ostali, sa kojima se inače poredimo, su kao i Srbija ispod proseka, ali ispred učenika iz Srbije su, od država sa teritorije bivše Jugoslavije, još samo učenici iz Hrvatske. Objava rezultata testa baš se poklopila s okončanjem 36-dnevnog štrajka za dostojanstvo i status hrvatskih učitelja i nastavnika i ponovnim polaskom u školu hrvatskih djaka.\nPri samom dnu liste na 75. mestu je Kosovo. Rezultate istraživanja će valjda neko nadležan da prouči, jer trebalo bi ozbiljno da se zamislimo: po jednakosti šansi dečaka i devojčica Srbija je oko OECD proseka, a Kosovo iznad tog proseka!\nApsolutni pobednici sva tri ova testiranja su učenici četiri kineske provincije: 10% testiranih kineskih djaka sa najlošijim rezultatom pokazali su bolju funkcionalnu pismenost od najbolje plasiranih učenika u nekim zemljama i bolju od OECD proseka. A naši su rezultati, da podsetimo, ispod tog proseka.\nKineski učenici su bez svake sumnje dokazali superiornost kineskog obrazovnog sistema.\nKoliko su plaćeni kineski učitelji i nastavnici, bez sumnje zaslužni za ovaj uspeh svojih učenika?\nPrema podacima Nacionalne statističke službe NR Kine, prosečna plata u gradskom državnom i društvenom sektoru iznosila je 2017. godine 74.318 juana bruto godišnje ili 867 dolara mesečno bruto (preračunato po sadašnjem kursu, uračunati porezi i doprinosi).\nU državnom sektoru obrazovanja, prosečna plata je 2017. godine iznosila 83.412 juana bruto godišnje ili 973,14 dolara bruto mesečno.\nU privatnom gradskom sektoru prosečna plata je iste godine iznosila 45.761 juan ili 533,87 dolara mesečno bruto.\nA u gradskim obrazovnim institucijama u privatnom vlasništvu prosečna plata je bila 43.263 juana godišnje ili 504,735 dolara mesečno bruto.\n← Rusija i Ukrajina se dogovorile o tranzitu, ali – nafte\nKim Džong Un na belom konju →


Crater VFX Training Center | Spot za pesmu Neukusu treba reči NE\nSpot za pesmu Neukusu treba reči NE\nNaši mali drugari sa radionica Baraka u Krateru učestvovali su u snimanju muzičkog spota za novu verziju pesme "Neukusu treba reči NE", a studenti Crater VFX Training Centra su radili na vizuelnim efektima. Spot je premijerno prikazan u emisiji Domaći zadatak, na MTV-ju. Uživajte...


Reizdanja četiri albuma kultnog EKV-a (Video) | Kliker.info\nReizdanja četiri albuma kultnog EKV-a (Video)\nMascom records objavio je reizdanja četiri studijska albuma “Ekatarine Velike” – Ljubav (1987), Samo par godina za nas (1989), Dum dum (1991) i Neko nas posmatra (1993) koja će se pojaviti prvo u digitalnom formatu.\nKako se navodi u saopštenju, ovo su remasterizovana izdanja albuma sa originalnih traka iz arhive Dušana Ercegovca, producenta kultne grupe, a poštovaoce Ekatarine Velike očekuju i reizdanja u svim dostupnim formatima.\nZvuk koji jasno oslikava energiju, emociju i misao bit će dostupan publici kako u digitalnom, tako i u fizičkom izdanju do ljeta 2015. godine, navodi se u saopštenju Mascom records-a.\nEkatarina Velika (EKV) bila je rock grupa iz Beograda, jedna od najuspešnijih i najuticajnijih grupa na prostoru bivše SFR Jugoslavije i Balkana, sa čijom muzikom se publika identifikovala.\nTragovi i uticaji muzike i koncertne aktivnosti EKV na kulturu regiona se osjećaju i danas, a uz njihovu muziku odrastali su oni koji su ih prepoznavali kao dobar rock ‘n’ roll, dobru muziku, zabavu, energiju, poeziju, bunt, stav, opomenu, viziju…


Napredak gostuje Čačanima u Kupu Srbije – Kruševac PRESS\nAutor J. Marković\t Objavljeno 24.10.2018. 0\nFudbaleri Napretka danas igraju utakmicu osmine finala Kupa Srbije protiv Borca u Čačku.\nMeč na stadionu u Čačku počinje u 17 sati.\nNajavljujući utakmicu šef stručnog štaba Milorad Kosanović rekao je da je Borac klub koji ima dugu tradiciju i da pozicija na tabeli Prve lige Srbije ne odražava pravu vrednost tima.\n“Oni su ekipa koja ima iskustva u Kup takmičenju i igraju dosta agresivan, moderan fudbal tako da ćemo imati utakmicu koja će biti možda teža nego ona protiv Metalca. U ovom momentu to nama ne smeta, jer za protivnike imamo timove približno istog kvaliteta, tako da su utakmice jednako teške i zahtevne”, rekao je Kosanović.\nKosanović je kazao da je Napredak spreman i za ovaj ciklus od šest utakmica koje se igraju svaka tri dana. Nakon utakmice u Čačku Kruševljane očekuju dueli sa Partizanom, Mladosti iz Lučana, Zemunom i Radom.


Namirnice koje nikada ne smijete staviti u mikrotalasnu – Zvornik Danas\nNaslovna/LIFESTYLE/Dom i porodica/Namirnice koje nikada ne smijete staviti u mikrotalasnu\n326 Manje od minute\nVećina ljudi u nedostatku vremena posegne za najbržom varijantom zagrijavanja hrane – u mikrotalasnoj, međutim, to nije uvijek najbolja opcija, a posebno za ove namirnice…\nKako prenosi The Healthy, grijanje kuvanih jaja stvara veliku količinu pare u njima koja nema gdje izaći, pa vrlo lako može doći do eksplodiranja – i to onda kada ih izvadite iz mikrotalasne.\nNajbolje bi bilo ne podgrijavati ih, ali ako baš morate prvo ih ogulite i narežite na manje komadiće. Isto vrijedi i za voće poput jabuka, grožđa, breskvi… Ne ispuštaju višak vlage dok se kuhaju zbog čega mogu eksplodirati. Prije podgrijavanja izrežite ih na komadiće ili probušite sitne rupice čačkalicom.\nMesne prerađevine u sebi sadrže puno konzervansa kako bi rok trajanja bio što duži, a kada ih podgrijete ti konzervansi postaju još štetniji za organizam – mogu potaknuti oksidaciju holesterola, kaže jedno od mnogobrojnih istraživanja na ovu temu.\nBritanska agencija za hranu, FSA, kaže da podgrijavanje riže u mikrotalasnoj može čak dovesti do trovanja hranom jer sirova riža sadrži bakterije koje mogu preživjeti brzo kuhanje u mikrotalasnoj.\nJednom kada je izvadite i ostavite da se ohladi na sobnoj temperaturi, bakterije se razmnožavaju. Lisnato povrće poput spanaća takođe treba držati dalje od mikrovalne jer sadrži visoku koncentraciju nitrata, a iako je on sam po sebi bezopasan, podgrijavanjem se pretvara u štetne tvari koje djeluju kancerogeno.\nOve gradove su oslobodili četnici, a ne partizani! (foto)


ISPITIVANJE PORIJEKLA IMOVINE - Ko koči zakon? - Leutar.net\nHomeMagazinDruštvoISPITIVANJE PORIJEKLA IMOVINE – Ko koči zakon?\nISPITIVANJE PORIJEKLA IMOVINE – Ko koči zakon?\n5. aprila 2017. Leutar Društvo, Vijesti 0\nVlast na nivou BiH ne želi da usvoji zakon o ispitivanju porekla imovine funkcionera u institucijama BiH.\nPredlog tog zakona pripremali su u SDS, ali zbog nedostatka podrške u parlamentu BiH odustali su od te ideje.\nČlan rukovodstva Doma naroda BiH Ognjen Tadić tvrdi za „EuroBlic“ da taj zakon više niko i ne spominje i da je on „samo još jedan od neostvarenih projekata u ovoj zemlji“.\n– Donošenje zakona koče članovi organizovanog kriminala u svim strankama – i iz SDS i iz SNSD i manjih stranaka, dok je inicijativa za taj zakon bila u RS, a onda sve ostale, na nivou BiH – kaže Tadić, ne otkrivajući na koga konkretno misli.\nPoslanik SDP BiH u Predstavničkom domu Mirsad Mešić kaže da se slaže sa Tadićevim tvrdnjama da donošenje zakona o ispitivanju porekla imovine funkcionera u BiH „opstruišu kriminalci iz političkih stranaka“.\n– Činjenica je da najbogatiji ljudi u BiH sede u političkim strankama. Pogledajte sastav svih dosadašnjih vlasti i njihove, ne imovinske kartone u kojima ne navode tačne podatke, nego procenjeno stanje njihove imovine, pa ćete videti da je tu prisutno najmanje nekoliko milijardi KM koje su zapravo bile namenjene BiH i njenim građanima – kaže Mešić.\nOn smatra da je BiH potreban zakon o ispitivanju porekla imovine njenih političara, ali sumnja da će on biti usvojen „jer neke političke opcije tvrde da je to recidiv socijalizma“.\n– Ovoj napaćenoj zemlji je neophodan takav zakon kao preduslov nekakvog normalnog funkcionisanja. I SDP je već činila napore da se takav zakon primenjuje u Federaciji BiH, gde smo pokrenuli pitanje uspostavljanja agencije koja će se baviti antikoruptivnim aktivnostima gde su krajnje mere oduzimanje nezakonito stečene imovine. Nažalost, i taj zakon aktuelna Vlada u FBiH ne sprovodi – kaže Mešić.\nIz SNSD poručuju da je zakon o ispitivanju porekla imovine funkcionera očigledno postao više politička nego pravosudna priča.\n– U SDS imaju lagodnu situaciju – neka njihovi ministri predlože zakon Savetu ministara i upute ga u parlamentarnu proceduru. Međutim, očigledno je da postoji neki razlog zašto to ne rade i da sigurno ne bi dobili podršku stranaka sa kojima čine vlast. Smatram da, pre svega, Krivičnim zakonom treba definisati ovo pitanje i da svako ko je stekao bogatstvo koje je nesrazmerno njegovim primanjima bude procesuiran. Takođe, trebalo bi propisati da izabrani zvaničnici dostavljaju imovinske kartone nekoliko godina nakon isteka mandata kako bi se uporedila njena vrednost sa primanjima – kaže poslanik SNSD u Predstavničkom domu Lazar Prodanović.\nKoga bi se ticao zakon?\nPrema radnoj verziji predloga zakona o ispitivanju porekla imovine funkcionera u BiH, koju je sačinio SDS, zakon bi se odnosio na članove Predsedništva BiH, Parlamentarne skupštine BiH, Saveta ministara, direktore agencija, sudije i tužioce, ombudsmane i komandante u Oružanim snagama BiH.


35 Cukroví ideas | cukroví, mňamky, dezerty\nSweet DessertsEasy DessertsSweet RecipesCroatian CuisineCroatian RecipesBaking RecipesCookie RecipesPosne TortePraline Recipe\nPosni kolaci od oblande-dva recepta\nU prethodnom postu sam Vam obecala jos dva recepta za posne kolace. Takodje se brzo i veoma jednostavno pripremaju, odlicno se uklapaju sa ostalim kolacima na tacni, pa ako ste ljubitelji maka i pirinca, onda pogledajte receptice u nastavku posta. Rolat od oblande sa makom i orasima Potrebno je: (original recepta) 1 list oblande 200 g mlevenog maka 150 g mlevenih oraha 2 dl meda sok od 1 limuna Priprema: List oblande stavite izmedju dve mokre krpe da omeksa. U serpu stavite med i na tihoj…\nCzech DessertsVegetarian RecipesCooking RecipesTruffle RecipeGraham CrackersNutellaSweet RecipesFood To MakeSweet Tooth\nNo Bake CookiesYummy CookiesNo Bake CakeCake CookiesSlovak RecipesCzech RecipesCookie DessertsChocolate DessertsMini Cakes\nChristmas CookiesTiramisuCerealAlmondFood And DrinkSweetsCandyHomemadeCooking


Zvezde Granda: Ovih pet kandidata ide u sledeći krug!\nNaslovna · Vesti · Zvezde Granda: Ovih pet kandidata ide u sledeći krug!\nU večerašnjoj emisiji Zvezde Granda borila se ponovo muška grupa kandidata, koja je po mišljenju žirija bila najjača do sada, a samo njih pet uspelo je da izbori plasman u sledeći krug, to su: Uglješa Radonjić, Haris Bogućanin, Nenad Milevski, Dejan Čavić i Damir Džakić.\nEmisija koja je do sada bila jedna od najboljih i najačih, gde je čak 14 kandidata izborilo plasman u baražni deo emisije, od samog početka donela je i dosta neslaganja među samim članovima žirija i produkcijskih sudija koji čine, Saša Popović, Lepa Brena i Žika Jakšić, Ipak, na kraju uspeli su da izaberu najbolje takmičare, koji su zaslužili da se bore u baražu emisije.\nNakon acapella izvođenja pesama, odlučeno je da u naredni krug idu: Uglješa Radonjić, Haris Bogućanin, Nenad Milevski, Dejan Čavić i Damir Džakić.\nBy Alan Ford, Dejan Čavić i Damir Džakić, Haris Bogućanin, Nenad Milevski, Uglješa Radonjić, zvezde granda,\nPOČELO SNIMANJE ZVEZDA GRANDA Lepa Brena: Šabana nema, bez njega se može!\nZvezde Granda: Ovo su prvih 10 superfinalista!


Novogodišnje iznenađenje za sve sugrađane: „zaDEDA MRAZise“ i čeka te 60.000 RSD | RTK\nSpecijalna novogodišnja ponuda Crédit Agricole banke pod nazivom „zaDEDA MRAZise“ omogućuje svim građanima Srbije sa stalnim zaposlenjem da apliciraju za gotovinski kredit u iznosu od 60.000 RSD, na 6 mesečnih rata uz ukupan trošak od 660 RSD, bez obaveznog prenosa zarade i bez ikakvih drugih troskova.\nKako bi postojećim i novim klijentima omogućila da iznenade sebe i svoje najmilije tokom predstojećih praznika, Crédit Agricole banka je pripremila specijalno novogodišnje iznenađenje: gotovinski kredit u iznosu od 60.000 RSD, koji se odobrava na 6 mesečnih rata od po 10.000 RSD i uz ukupan trošak od 660 RSD. Da bi građani aplicirali za ovaj kredit, nije potreban prenos zarade ni otvarajne paket računa – sve što je potrebno je overena potvrda o zaposlenju i visini primanja i lična karta.\nKlijenti ne plaćaju trošak menice, Kreditnog biroa, nema troškova održavanja računa i nema troškova prevremene otplate kredita, jedini trošak je trošak obrade kredita i on iznosi 660 RSD (1,1%). Nominalna kamatna stopa iznosi 0% i nepromenjiva je, dok je Efektivna kamatna stopa 4,12%.\nPrethodno : Kruševac od A do Š: Industrija 14. oktobar\nSledeće : Informacija da je „u Kruševcu muškarac sa satarom jurio po kineskom tržnom centru i rušio sve pred sobom“ netačna i višestruko predimenzionirana


FBI se na šifriranje žali još od… pa, uglavnom još od devedesetih. A u poslednjih par godina, naročito nakon što je Epl odbio da pomogne u otključavanju Ajfona navodnog teroriste, borba se intenzivira. Ovo otkriće Vašington posta pokazalo je da su brojke koje iznose zvaničnici FBI kada govore o tome koliku štetu izazivaju komplikovane šifre tokom istraga prenaduvane i donekle netačne. Drugim rečima, šifriranje nije tolika prepreka kao što bi FBI želeo da verujemo.\nKada već govorimo o aplikacijama koje previše znaju… ima samo nekoliko platformi sa resursima, domašajem i posvećenjem da uzmu priču i prezentuju je opštoj javnosti na takav način da stvarno može da razume problem sa bezbednošću. Ovo je jedna od takvih priča – deljenje podataka o lokaciji koje prikupljaju aplikacije možda nije novi fenomen, ali Tajmsov tim je sastavio definitivnu priču koja na opipljiv način objašnjava šta ovo znači za privatnost svih koji imaju pametni telefon.\nŽiveti sa depresijom i tehnologijom\n(lični blog Džonatana Zdžijarskog)\nTagged:InternethakeriPrivatnostTop listabezbednost informacijasajberprostorBezbednost na internetusajber bezbednost


Trenutno vreme je: 18. Okt 2019, 00:17:58\nTema: Karneval u Rio de Janeiru (Pročitano 80542 puta)\nPoruka #10 02. Mar 2006, 15:04:46\nmislim sta reci kad se sve da videti iz prilozenog\nsvaka cast samo nastavite =D> =D> =D>\nPoruka #11 02. Mar 2006, 16:33:01\nma su dobre te braziljanke..\nPoruka #12 02. Mar 2006, 17:44:50\nnemam komentara =D>\nPoruka #13 02. Mar 2006, 23:47:47\nKazu da tamo vladaju ljubavni neredi.\nValjda to znaci da se karaju na svakom cosku, iako je zemlja okrugla...\n(38.6 KB, 540x450)\n(22.24 KB, 200x320)\n(33.64 KB, 155x220)\nPoruka #14 03. Mar 2006, 00:40:12\nSlike su ekstra.... =D> =D> =D>\nDa li ima neko jos? :help:\nPoruka #15 03. Mar 2006, 08:12:08\nJa sam bio prosle godine, bio sam i na paradi na Sambadromu ali i inace je neverovatno koliko su lepe (naglasavam lepe ne samo jebozovne) brazilke. Ja kad sam se vratio u Novi Sad, iako imamo i ovde mnogo lepih devojaka nisam ih ocima mogao da gledam...\nPoruka #16 03. Mar 2006, 10:59:19\nEvo jeodnog filmica sa poslednjeg karnevala, uzivajte 8)\nPoruka #17 19. Feb 2007, 15:23:37\nPoruka #18 19. Feb 2007, 18:32:25\nshone83 kako da otvorim tvoje slike ](*,)\nJednoga dana kada ostanes sam na bojnom polju i kada dodju neprijateljske zene,deca i psi da te rastrgnu na komade ispali sebi metak u glavu I UMRI KAO HEROJ\nPoruka #19 19. Feb 2007, 18:39:59\nCitat: noviprogram 19. Feb 2007, 18:32:25\nsamo klikni na njih ::\nOznake: besplatni filmovi seks karnevala carneval sperle krupnije getfile rija erotike\nyahoo msg4807553 allessandra scambia simpleupload jaineiro incident dgi carnevale brazilu


NASTAVILI DA NIŽU USPJEHE: JOŠ DEVET MEDALJA ZA ATLETIČARE JEDINSTVA - CG Live\nNASTAVILI DA NIŽU USPJEHE: JOŠ DEVET MEDALJA ZA ATLETIČARE JEDINSTVA\nadmin 06/07/2020 1 min read\nAtletičari bjelopoljskog Jedinstva osvojili su devet medalja na prvenstvu Crne Gore za mlađe juniore u Baru, od toga dvije zlatne, tri srebrene i četiri bronzane.\nU ženskoj štafeti 4×100 m Neda Obradović, Milja Joksimović, Jovana Obradović i Amina Suljević ubjedljivo su pobijedile i bile bolje od ekipa Lovćena i Mornara, srebrne medalje osvojile su Dušica Bošković u trci na 1.500 m i Amina Suljević u trci na 400 m, a Sara Rakočević došla je do bronzane medalje u trci na 800 m, kao i u štafeti.\nPosebno se istakao Emin Kurgaš, koji se okitio zlatom i srebrom. U bacanju kugle bio je najbolji, a u bacanju diska osvojio je drugo mjesto. U istoj disciplini (disku) Eldin Pućurica bio je treći, dok je bronzanu medalju u skoku u dalj osvojio Amar Čoković.\nEkipu iz Bijelog Polja predvodili su treneri: Branislav – Brano Maslovarić i Osman Erović.\nPrevious DERBI SJEVERA PRIPAO PLAVLJANIMA\nNext FSCG: ZBOG EPIDEMIJE KORONA VIRUSA ZAVRŠENA SEZONA, JEDINSTVO BEZ BARAŽA\nĐoković lako sa Vavrinkom za četvrtfinale\nUživo na Radiju CG: Partizan NIS-Budućnost Voli\nAtletiko savladao Real i učvrstio se na četvrtom mjestu