Rashladni uređaji,osim za skladištenje hrane i pića,koriste i za čuvanje lekova,hemikalija itd.Niža temperatura usporava hemijske reakcije i biološke procese koji dovode,primjerice,do pokvarene(i tako nejestive)hrane i neupotrebljivih hemikalija.\nKlimauređaji kao specijalna vrsta rashladnih uređaja se koristi za klimatizaciju prostora.Klimatizacija je proces pripreme vazduha u svrhu stvaranja odgovarajućeg stepena ugodnog za boravak ljudi,ali i drugih živih bića.\nKompresor sabija rashladni fluid(Freon)iz prostora nižeg pritiska u prostor višeg pritiska,odnosno uzima fluid iz isparivača i sabija ga u kondenzator.Prilikom sabijanja rashladni fluid,njegov pritisak se povećava a samim ti dolazi do zagrijavanja fluida.Tako zagrijan gas prolazi kroz sušač-filtar,koji upija vlagu i sakuplja nečistoće iz fluida.Nakon što prođe kroz filter-sušač rashladni fluid prolazi kroz kapilarnu cev ili ekspanzivni ventil(zavisno od izvedbe i rashladnog kapaciteta rashladnog uređaja).Nakon toga fluid ulazi u veliki prostor isparivača,gde njegov pritisak naglo pada i dolazi do hlađenja okolnog prostora,odnosno dolazi do oduzimanja toplote okolnome prostoru.Rashladni fluid nakon što izvrši proces hlađenja u isparivaču,ponovo odlazi u kompresor gde se nastavlja proces cirkulisanja fluida u rashladnom uređaju.\nRashladne instalacije su smeštene u metalno(limeno)kućište koje je obloženo stiroporom ili pur penom.Delovi rashladnog uređaja složeni su prema redosledu funkcionisanja:\n• Kompresor ili elektomotor(ili neki drugi pogon)sa mogućnošću cirkulisanja plina u sistemu.\n• Kondenzator ili sistem cijevi(sličan hladnjaku automobila)u kojem se plinu povećava pritisak,i plin se(kondenzuje)pretvara u tečno stanje.(pri ovom procesu plin se greje).\n• Sušač plina i filtra-tečan plin prolazi kroz sušač plina.Sušač je ispunjen silica gelom i ima funkciju upijanja vlage iz freona.\n• Ekspanzijoni ventil ili kapilara-sprečavaju naglo širenje plina,tako da plin dođe do isparivača u tečnom stanju.\n• Isparivač-nakon što plin prođe kroz uzak kapilar,dolazi do prostora isparivača gdje njegov pritisak naglo pada,pri čemu se hladi i njegov okolni prostor.\nKompresor je glavni deo svakog rashladnog uređaja.Pod pojmom kompresor podraumijevamo takve mašine u kojima se troši mehanički rad da bi se obavi proces sabijanja gasa.Kompresor sabija gas iz prostora nižeg pritiska u prostor višeg pritiska.Zahvaljujući njemu rashladno sredstvo cirkuliše i mijenja agregatno stanje.\nPo svojoj konstrukciji kompresori mogu biti:\nSvaki od njih ima prednosti i mane,a iskustvo u radu sa njima im je odredilo oblast primjene.Najrazličitije konstrukcije i veličine kompresora nalaze se u rashladnom postrojenju,tu je on najbitni,najskuplji i najkomplikovaniji uređaj.Rashladni kapaciteti kompresora može da bude:•Mali-do 50 kW •Srednji– od 50 do 500 kW •Veliki-veći od 500 kW\nUloga kompresora koga pokreće motor u rashladnom sistemu je da sabija gas(paru rashladnog fluida)na viši pritisak.Takav gas odlazi u kondenzator gdje se gdje se odvija proces hlađenja nekim sekundarnim sredstvom.Sabijeni gas se hladni i kondenzuje na taj način da se odvodi toplota.\nKondenzatori su izmjenjivači toplote u kojima se kondenzuje para rashladnog fluida,koju sabija kompresor.U kondenzatoru,dok se sabija para rashladnog fluida dolazi do procesa oduzimanja toplote od rashladnog fluida.\n• prva faza predstavlja hlađenje pare do temperature kondenzacije,to jest do temperature pri kojoj se može izvršiti kondenzacija.Za ovaj proces je potrebno 3%površine kondenzatora.\n• drugu fazu čini sam proces kondenzacije.Za ovaj proces je potrebno oko 77%površine kondenzatora.\n• treću fazu procesa predstavlja podhlađivanje tečnog rashladnog fluida,to jest snižiti temperaturu tečnog rashladnog fluida,ispod temperature kondenzacije.\nU zavisnosti od načina odvođenja toplote od kondenzatora,odnosno od toga da li se hladi vodom ili vazduhom postoje:\n1.vodom hlađeni kondenzator\n2.vazduhom hlađeni kondenzator\n3.vodom i vazduhom hlađeni kondenzator\nKondenzator sa vodenim hlađenjem primjenjuje se u rashladnim postrojenjima većih kapaciteta(od 1 kW pa naviše)i u uslovima koji obezbeđuju dovoljnu količinu jeftine,čiste i nezagađene vode,(bunarska,riječna ili jezerska voda)čije dovođenje odnosno odvođenje nije skupo.\nOvi kondenzatori se najčešće primjenjuju.Primjenjuju se u rashladnim uređajima od najmanjeg kapaciteta pa do industrijskih rashladnih sistema.Zbog svoje praktičnosti mogu da se primjene na svakom mjestu.Za manje rashladne uređaje ovakvi kondenzatori su najjeftiniji.U zavisnosti od kapaciteta rashladnog uređaja,ovi kondenzatori mogu biti:\n1.sa prirodnim strujanje vazduha(kod manjih rashladnih uređaja).\n2.sa prinudnim strujanjem vazduha,uz pomoć ventilatora(kod većih rashladnih uređaja).\nOvi kondenzatori se primjenjuju u rashladnim sistemima gde nema dovoljnog dotoka sveže vode ili je voda veoma skupa.Voda se sliva preko cijevi kondenzatora i hladi ih.Slivena voda se pumpom vraća i sakuplja,što omogućava njeno ponovno korištenje.\n1.atmosferski kondenzator(ako vazduh struji oko kondenzatorskih cijevi prirodno).\n2.evaporativni kondenzatro(ako vazduh struji oko kondenzatorskih cijevi prinudno uz pomoć ventilatora).\nSušač pilina i filter su najčešće jedna komponenta u rashladnom sistemu,koja je konstruisana tako da vrši dve radnje istovremeno:\n1.upija vodu iz rashladnog fluida.\n2.filtrira rashladni fluid.\nTako kada govorimo o sušaču plina odnosno filteru,moramo da govorimo kako da su to dve nezavisne komponente.\nSušač plina uklanja vodu iz instalacije,postavlja se u tečne vodove(vodove kroz koje teče rashladni fluid)izmađu kondenzatora i ekspanzionog ventila(kapilare).Ispunjava se nekim higroskopnim materijalom(materijalima koji mogu da upiju vodu).Npr:silikagel,alumogel,molekularna sita,itd.Materijal za apsorbovanje vode ima sposobnost regeneracije koja se postiže zagrijavanjem,iako je to ponekad otežano zbog prisustva ulja.\nFiltar služi da onemogući protok čvrstih čestica(pijeska,rđe)u komponente rashladnog uređaja,posebno u radni prostor kompresora i ekspanzionog ventila(kapilare),jer može doći do taloženja tih sitnih čestica i blokiranja rada određenih komponenti u rashladnom uređaju.\nFiltri se postavljaju tako da rashladni fluid teče kroz njih,a čestice iz rashladnog fluida se mehanički zaustavljaju,najčešće višeslojnim mrežicama i sitima od sitnih metala(azbestne tkanine ili drugih materijala,zavisno od vrste rashladnog fluida).Kod većih rashladnih filtara mrežice i sita se lako mijenjaju,dok je kod manjih filtara to nepraktično i neisplativo.\nDeelovi:sušač plina i filter\n2.mrežice i sita od sitnih materijala\nEkspanzivni ventili je veoma važan element rashladne instalacije.On zatvara ili usporava protok rashladnog fluida,i proporcijonalno ga reguliše kroz isparivač u zavisnosti od toplotnog opterećenja isparivača,održavajući približno konstantan protok fluida.Promenljivost protoka rashladnog fluida povećava iskorišćenost isparivača,zbog bolje okvašenosti unutrašnje površine.čime se omogućava pravilan i bezbjedan rad rashladnog uređaja.Ovaj element se koristi u rashladnim postrojenjima sa klipnim kompresorom i sa suvim isparivačom kao i u postrojenjima sa više isparivača,pri temperaturama od-50 ˚C do 0 ˚C.\n3.vreteno ze podešavanje\n4.cijev za spoljšnje izjednačenje pritiska\n5.odvojena izlazna prigušnica\nKapilarna cijev se koristi na manjim rashladnim uređajima(maksimalno do 10kW pogonske snage).Ima funkciju usporavanja rashladnog fluida(freona),odnosno sprečava naglo širenje rashladnog fluida.Kapilarna cijev je konstrujisana tako da sprečava naglo širenje fluida(freona),(bez određenog mehanizma koji to radi)Kapilarna cijevi su najjednostavni prigušni i regulacijoni elementi.Najčešće se prave od bakrenih cijevi sa unutrašnjim prečnikom od 0,4 do 2 mm i dužine do 2 m.Dužina cijevi za svaki rashladni uređaj treba pojedinačno da se utvrdi.Kapilarna cijev se nalazi izmađu kondenzatora i isparivača\nIsparivač je element rashladnih instalacija u kome isparava tečni rashladni fluid,oduzimajući toplotu mediju koji treba da se hladi(vodi ili vazduhu),što je i svrha kompletnog rashladnog sistema.U isparivaču rashladnom fluidu pritisak naglo pada,i on počinje da hladi odnosno da oduzima toplotu drugom mediju.Isparavanje se vrši u cevima ili preko cijevi isparivača.U isparivaču se odvija nekoliko procesa:\nIsparivače možemo podijeliti po raznim kategorijama:•Prema mediju koji hlade dijelimo ih na:\n1.isparivače za hlađenje vode\n2.isparivače za hlađenje vazduha\n1.isparivače sa prirodnim strujanjem\n2.isparivače sa prinudnim strujanjem(pumpa pogoni rashladno sredstvo)\n2.isparivači sa rebrastom cevi\n3.isparivači sa snopom cevi\n4.isparivači sa vertikalnim cevima\n1.„suve“,za minus(-)režim rada(minus režim rada je kada rashladni uređaj hladi ispod 0 ˚C\n2.„preplavljene“,za plus(+)režim rada(plus režim rada je kada rashladni uređaj hladi do 0 ˚C\nOvi isparivači se izrađuju kao potopljeni isparivači koji se potapaju u rezervoar ili bazen u kome se nalazi hlađena tečnost i izrađuju se kao dobošasti isparivači kroz koje struji hladna tečnost.Dobošasti isparivači za hlađenje vode mogu biti sa suvim i preplavljenim isparenjem.Kod isparivača sa suvim isparenjem rashladno sredstvo isparava u cijevima.Za manje kapacitete koriste se koksijalni isparivači,koji se sastoje od jedne ili više unutrašnjih cijevi i jedne spoljašnje(omotača).U unutrašnjim cijevima isparava rashladno sredstvo,dok voda teče u suprotnom smjeru kroz omotač cijevi.\nIsparivači za hlađenje vazduha uglavnom su predviđeni za suvo isparavanje i to tako zvano,mirno hlađenje(bez prinudnog strujanja vazduha)a mogu se koristiti i za dinamičko hlađenje(sa prinudnim strujanjem vazduha).Uglavnom se izrađju od orebrenih bakarnih cijevi.Rebra se obično prave od aluminijuma a njihov razmak zavisi od temperature isparavanje(od 2 do 30 mm).Postoje različiti načini orebravanja a kod nas najčešće se koriste spiralna i lamelasta rebera.Isparivači za mirno hlađenje najčešće se postavljaju u manjim komorama za hlađenje ili zamrzavanje.Sklop koji se sastoji od isparivača,kućišta,ventilatora,posude za skupljanje vode od otapanja inja,naziva se vazdušni hladnjak.\nImamo 3 osnovna uređaja za regulisanje i upravljanje,presostat,termostat i hidrostat.\nPresostatisu električni prekidači koji u zavisnosti od pritiska zatvaraju ili otvaraju strujno kolo,a postavljaju se kao elementi za regulisanje i zaštitu.U zavisnosti od veličine pritiska,razlikujemo presostat niskog i presostat visokog pritiska,kao i diferencijalni presostat.Električni kontakti su su postavljeni tako da pri određenom pritisku ili razlici pritiska strujno kolo prekida ili zatvara.Presostat koji obavlja funkciju zaštite,proizvode se sa dodatnim kontaktom za ponovno uključenje(reset)\nTermostatje električni prekidač koji u zavisnosti od temperature prekida ili zatvara strujno kolo.Termostat reguliše rad mnogih uređaja u rashladnoj postrojenju,npr:elektromotor,kompresor,magnetnih ventila,ventilatora.Termostat je konstruisan tako da je njegov mehanizam preko kapilarne cijevi spojen sa davačem(osjetljivim elementom)koji je izveden kao mali rezervoar u kome se nalazi tečnost ili gas.Davač je pričvršćen uz objekat kojem mejeri temperaturu,u zavisnosti da li temperatura raste ili opada fluid u davaču će se širiti ili skupljati.Te promjene preko kapilarne cijevi će pokrenuti mehanizam koji će otvoriti ili zatvoriti strujno kolo.\nHigrostatje električni prekidač koji prekida i zatvara strujno kolo u zavisnosti od relativne vlažnosti vazduha.Princip rada im se zasniva na upotrebi soli i rastvora od čije vlažnosti zavisi električna provodnost.To jest količina vlage u vazduhu menja vrijednost električnog otpora.Povećanjem vlažnosti se povećava struja koja zagrijava rastvor soli,čauru i otpornički termostat,koji je redno povezan sa promenjivim otpornikom u jednoj grani Vitstnovog mosta u kućištu higrostata,preko koga se podešava odgovarajuća vlažnost.Dobijeni impuls preko pojačivača i releja aktivira kontaktni mehanizam koji zatvara strujno kolo nekog elementa od čijeg rada zavisi relativna vlažnost u komori,gdje je higrostat postavljen.\nEšer Ves je 1913.godine-po prvi puta upotrebljava monoklormetan kao radnu materiju u rashladnom uređaju.Dvadesetih godina prošlog vijeka započinje serijska proizvodnja rashladnih uređaja sa monoklormetanom ili sumpor-dioksidom kao radnom materijom.Freoni 1945.godine postaju najznačajnija radna materija u rashladnoj tehnici,i zadržava se do danas.\nRashladni fluid je radan materija koja cirkuliše u postrojenju za hlađenje i od čije promjene agregatnog stanja direktno zavisi proces hlađenja.Da bi rashladni uređaj što veći efekt,fluid mora da ispuni određene termičke,fizičke i hemijske uslove.\n1.veliku toplotu isparavanja\n2.specifična toplota tečnosti treba da bude što manja\n3.potreban rad sabijene pare fluida treba da bude što manji\n4.kritična temperatura fluida treba da bude veća od maksimalne temperature kondenzacije\n5.ako je specfična zapreminska rashladna sposobnost veća,manje su dimenzije cijelog sistema\n6.ako je koeficijent provođenja toplote kroz fluid i koeficijent prelaza toplote između fluida i metalnih zidova kondenzatora veći,smanjuje se dimanzija kondenzatora\n7.temperatura smrzavanja treba da bude niža od najniže temperature koja može da nastane u mašini\n8.pritisci kondenzacije i isparavanja treba da budu pogodni,pritisak kondenzacije što niži pritisak isparavanja što viši.\n9.da nije zapaljiv\n10.da nije otrovan\n11.kontrola isticanja fluida treba da bude laka i jeftina\n12.da se fluid lako meša sa uljima za podmazivanje\n13.da ima stabilan hemijski sastav\n14.da ima što manju viskoznost\n15.da nema korozivno dejstvo na metale i zaptive metale,kao ni štetno dejstvo na namirnice u slučaju da dođe do isticanja.\n16.da nije skup\nAmonijak(NH3)je bezbojan gas oštrog mirisa.Veće količine amonijaka štetno djeluju na zdravlje.Hemijski je stabilan do temperatura 150-200˚C.Zapaljiv je i ako ga ima u vazduhu u većim količinama(16-26%)može da eksplodira.Pritisci su,pri normalnim uslovima rada povoljni i kreću se od 3 do 12 bara.Danas se koristi u rijetkim slučajevima.\nUgljen-dioksid(CO2)je gas bez boje i mirisa.Nije otrovan ni zapaljiv.Ima visoke pritiske isparavanja i kondenzacije(20-75 bara)što uz nisku kritičnu temperaturu od 31˚C predstavlja glavne nedostatke.Zbog svoje neotrovnosti i nezapaljivosti koristi se u prostorijama za klimatizaciju i u uređajima za hlađenje u prehrambenoj industriji.Danas se koristi u rijetkim slučajevima.\nSumpor-dioksid(SO2)je otrovan gas,bez boje,oštrog mirisa.Nije zapaljiv,sa vodom stvara sumpornu kiselinu,što stvara niz tehničkih problema.Isparivač i kondenzator su kod uređaja sa SO2 obično izrađeni od bakra.\nMetilhlorid(CH3Cl)se uprkos odličnim termodinamičkim osobinama i jednostavnoj i jeftinoj proizvodnji rijetko upotrebljava prvenstveno zbog,svoje velike toksičnosti i zapaljivosti pri većim količinama.\nFreoni su rashladni fluidi dobijeni hlorisanjem ili fluorisanjem uglavnom zasićenih ugljovnodonika.Osnovne sirovine za proizvodnju freona su:metan,etan,propan,butan.Postoje različite vrste freona:R12,R134,R22,R407,R404,R410.\nIzo-butan((CH3)3 CH)njegova oznaka je R600.Koristi se u uređajima nove generacije,zbog male količine,niske cijene i ekološki je prihvatljiv.Ali takođe u većim količinama Izo-butan je zapaljiv.


Ženski lančić sa priveskom pozlata Waterfall GPL-003: Nakit: SveZaKucu.rs Prodaja, Cena, Beograd, Srbija\nŽenski lančić sa priveskom pozlata Waterfall GPL-003\nKarakteristike proizvoda: Ženski lančić sa priveskom pozlata Waterfall GPL-003\nOpis proizvoda: Ženski lančić sa priveskom pozlata Waterfall GPL-003\nElegantan lančić sa priveskom i pozlatom od žutog zlata, biće primećen deo Vašeg izgleda! Dužina 45cm.\nIzdiktirajte operateru šifru proizvoda - šifra ovog proizvoda je: 39161\nSifra 39161, kolicina (za 1 komad kucate 1, za 3 komada 3), Ime i prezime, Adresu isporuke, Poštanski broj, Grad, Kontakt telefon, e-mail adresu (e-mail adresa nije obavezna)\nPrimer: Sifra 39161, 2, Pavle Milosevic, Obalska 18, 11000, Beograd, 063123123, pavmi@szk.com


OBUSTAVLJEN SAOBRAĆAJ NA PUTU BIHAĆ-CAZIN: IMA POVRIJEĐENIH | Hayat.ba\nOBUSTAVLJEN SAOBRAĆAJ NA PUTU BIHAĆ-CAZIN: IMA POVRIJEĐENIH\nJutros u 7.40 sati, na dionici Gata – Tržac, na regionalnom putu Bihać - Cazin dogodila saobraćajna nesreća. Kako je rečeno u MUP-u USK, ima povrijeđenih osoba.\nPolicija za sada nema informacije o tome kako je došlo do nesreće niti ko su učesnici.\nSaobraćaj je obustavljen, povrijeđeni su prebačeni u Kantonalnu bolnicu “Dr. Irfan Ljubijankić”. Stepen povreda se još utvrđuje.


USK traži liberalizaciju mjera za građane koji rade u inostranstvu - mojusk.ba\nKrizni štab Ministarstva zdravstva Unsko-sanskog kantona (USK) je službenim aktom zatražio od Federalne uprave civilne zaštite i Federalnog ministarstva zdravstva određenu liberalizaciju, odnosno olakšavanje mjera za građane Bosne i Hercegovine koji rade u inostranstvu.\n“Tražimo određene povoljnosti za naše građane koji rade u Hrvatskoj, Sloveniji, Austriji i Njemačkoj, jer je u ovom dijelu BiH upravo najviše ljudi s radnom dozvolom i obavezom u inostranstvu. Naravno, naš zahtjev se odnosi na izdavanje rješenja o obaveznoj četrnaestodnevnoj kućnoj izolaciji. Veliki broj građana nam se obratio za pomoć, međutim Kantonalno ministarstvo zdravstva ne može mijenjati rješenje federalnog graničnog sanitarnog inspektora”, izjavila je ministrica zdravstva USK-a Nermina Ćemalović.


Kordić i ostali: Zakašnjelo saslušanje vještaka - Detektor\nKordić i ostali: Zakašnjelo saslušanje vještaka\n4. Oktobra 2021.17:13\nTužilaštvo Bosne i Hercegovine je, nakon što su tokom suđenja optuženima za zločine u Mostaru saslušane četiri zaštićene svjedokinje, saslušalo i vještakinju sudske medicine na okolnosti da li su one sposobne da svjedoče u ovom predmetu.\nMostar. Foto: BIRN BiH\nVještakinja neuropsihijatar Alma Bravo-Mehmedbašić je iznijela nalaz i mišljenje timskog vještačenja koje je uradila za četiri zaštićene svjedokinje “B”, “D”, “P” i “O”. Navela je da je zadatak bio da donesu nalaz o njihovom duševnom stanju, stepenu i visini bolesti i je li njihova trauma u uzročno-posljedičnoj vezi sa ratnim traumama, kao i jesu li sposobne da svjedoče u ovom predmetu.\nBravo-Mehmedbašić je za sve četiri svjedokinje navela da boluju od posttraumatskog stresnog poremećaja (PTSP) i da su sposobne da svjedoče, ali da bi njihovo saslušanje u prisustvu optuženih moglo dovesti do retraumatizacije, ali ne trajno.\nNakon što je vještakinja iznijela nalaz i mišljenje, sudija Darko Samardžić ju je pitao treba li voditi računa o načinu njihovog saslušanja, a nakon njenog odgovora, kazao je da mu je žao što je danas vještakinja saslušana, nakon što su svjedokinje dale iskaz.\nTužilac Seid Marušić je obrazložio da on nije postupajući tužilac i da je poštovao onako kako je postupajuća tužiteljica planirala, na šta mu je predsjednica Vijeća Enida Hadžiomerović kazala da je on već dugo zamjenski tužilac.\nPotom je dogovoreno da se drugi vještak neće pozivati, jer je ovakva situacija.\nJuri Kordiću, Draženu Lovriću, Dariju Sušcu, Nedžadu Tinjaku, Nuhanu Šikalu, Dariju Mihalju, Stanku Škobiću, Tomislavu Ančiću i Slavku Golemcu se na teret stavlja zatvaranje u logore “Heliodrom” i “Vojno”, progon i teška zlostavljanja bošnjačkog stanovništva Mostara počinjena tokom 1993. i 1994. godine. Prema optužnici, oni su bili pripadnici Prve bojne Druge brigade i “Kažnjeničke bojne” HVO-a.\nNa ovom ročištu pročitano je pet iskaza svjedokinje Saje Ćorić, koja je u međuvremenu preminula, a u kojim je ispričala da su je 2. septembra 1993. godine zajedno sa bratičnom iz stana odveli Nedžad Ćorić, Tinjak i Ivek Kolobara, te su odvedene na Aveniju, a potom žutim kamionom u logor “Vojno”.\nZa Ćorića je kazala da ga je poznavala od ranije i da su živjeli u istom naselju, kao i Tinjaka za kojeg je kasnije u iskazima rekla da se zove Nedžad, a da su ga zvali Žuti.\nKada su dovedeni u “Vojno”, svjedokinja je u iskazu navela da im je Dragan Šunjić rekao da su došli u pakao, a da je on sotona, a u komandi je vidjela Marija Mihalja koji je tukao zatvorenike.\nU istrazi je ispričala da je vođena na ispitivanja gdje je optuživana da ima radio stanicu i da su je tom prilikom tukli Dario Sušac, kojeg je poznavala od ranije i Mihalj. Sušac joj je, kako je rekla tada, stavljao nož pod vrat. Ispričala je, kako je pročitano, da je Mihalj jedne prilike udario jer je napravila improvizovano svjetlo od ulja iz konzerve.\nKako je kazala, maltretirali su je i strujom, tjerajući je da prizna da je pripadnik Armije BiH (ABiH).\n“Dario me je zavezao kablom koji je priključio u struju. Ruke su mi trnule i prolazila je struja kroz ruke”, stoji u jednom od pročitanih iskaza.\nU prostoriji u kojoj je bila zatvorena, Ćorić je, prema iskazu, kazala da je bilo ukupno 36 žena i četvero djece, a da su pojedine žene izvođene koje su kasnije govorile da su silovane. Svjedokinja “O” joj je rekla da je silovao Tinjak, a osoba “D” joj je ispričala da su je silovali Sušac i Damir Brekalo kojem je pravo ime Emir.\nNakon pročitanih iskaza, Odbrana Sušca je kazala da je svjedokinja u sudnici, da bi je pitali zašto samo u pojedinim iskazima spominje optuženog.\nSuđenje će se nastaviti 18. oktobra.\nLice: Ančić Tomislav\nLice: Golemac Slavko\nLice: Kordić Jure\nLice: Lovrić Dražen\nLice: Mihalj Dario\nLice: Šikalo Nuhan\nLice: Škobić Stanko\nLice: Sušac Dario\nLice: Tinjak Nedžad\nPredmet: Ćorić Nedžad i drugi\nKordić Jure i ostali: “Zločine u logoru pravio i izvjesni Tinjak”\nKordić Jure i ostali: Odvođenje na radove iz “Heliodroma”


Predsednik MK Group, Miodrag Kositć, izabran za Najboljeg menadžera u 2013.godini\nU hotelu Metropol održana je Godišnja dodela nagrada Srpske asocijacije menadžera. Nagrade su bile podeljene u osam kategorija najboljima, a u kategoriji „Najbolji menadžer 2013.“ prvu nagradu dobio je predsednik MK Group, Miodrag Kostić. Primajući nagradu, g.Miodrag Kostić je podelio sa ostalima kako je započeo privatni biznis pre 30 godina i zahvalio se mendžment timu MK Group na dosadašnjem uspešnom zajedničom radu…\nMiodrag Kostić i Vilijam Montgomeri na “Forumu liderstva”\nMiodrag Kostić, predsednik MK Group, učestvovao je na “Forumu liderstva”, koji je organizovala “London School of Commerce”, a uloga moderatora poverena je Vilijamu Montgomeriju, bivšem američkom ambasadoru u Beogradu.U jednočasovnom razgovoru, gospodin Kostić se osvrnuo na ekonomsku sliku naše zemlje pre i posle 2000.godine, kao i na poslovanje MK Group i inicijative na početku prethodne decenije. Govorio je…\nMiodrag Kostić na Samitu o evropskoj politici\nMK Group je bila koorganizator skupa „Zapadni Balkan-brza traka, spora traka” u okviru Samita o evropskoj politici, održanog 3. decembra u Briselu u organizaciji „Friends of Europe“ i time pružila podršku Vladi Srbije u procesu priključenja EU, a jedan od govornika, u ekonomskom delu, bio je Miodrag Kostić, predsednik MK Group. Gospodin Kostić je izjavio da je Srbiji potrebno veliko…\nGospodin Miodrag Kostić održao predavanje na FON-u\nU sredu, 06. novembra 2013. godine, g. Miodrag Kostić, predsednik kompanije MK Group održao je predavanje na Fakultetu organizacionih nauka na temu “Ograničenja privrednog ambijenta Srbije koja utiču na poslovne performanse preduzeća u Srbiji – poseban osvrt na MK Group”. Predsednik kompanije govorio je o administraciji, zakonima, subvencijama I tržišnim uslovima koji usporavaju strane investicije od velikog značaja za…\n‹ First <1112131415161718192021 > Last ›


► Draško Đenović: Vratolomej Prvi je otvorio Pandorinu kutiju\nPredsednik Petro Porošenko i njegova vladajuća elita uprli su sve snage da Kijev dobije autokefalnost. Čini se da su u tome i uspeli, ali je to za posledicu imalo pucanje crkvenog saveza između Carigrada i Moskve.Ovo je veoma važno ako znamo da polovina pravoslavnog sveta Moskvu doživljava kao svoj duhovni centar, dok sama Vaseljenska ili Carigradska patrijaršija danas uopšte ne može da se pohvali da ima vernike već samo istorijski primat, uprkos svoj istorijskom statusu. Vrhovni sud Turske je Carigradskom patrijarhu Vartolomeju Prvom, koji je 270. po redu naslednik apostola Andrije, zabranio da koristi svoju titulu ekumenski ili vaseljenski, uz obrazloženje da Patrijaršija podleže turskom zakonu, te da univerzalna titula nije prikladna.\nRusko-ukrajinske nesuglasice su vrlo stare i u njih je na neverovatan način uvek, kao i kod većine sukoba među slovenskim narodima, ulazila i verska, odnosno religijska komponenta. Politički sukob na relaciji Moskve i Kijeva koji postoji poslednjih godina kulminirao je ove godine stremljenjem da Ukrajinska pravoslavna crkva kijevskog patrijarhata dobije tomos (dekret) o autokefalnosti od Carigradske patrijaršije. To se nije dogodilo preko noći već je, kao i sve u Evropi i politici, posledica dugog političkog procesa. Sa druge strane, pitanje je pokazuje li nam to još jednom koliko je opasno mešanje politike, odnosno države, u poslove crkve, čak i sada u 21. veku, kada gotovo sve Evropske države za sebe tvrde da su sekularne i odvojene od crkava. Ono što je sasvim jasno jeste da se Vartolomej Prvi ne bi odlučio na takav korak da nije bio ili ucenjen i pritisnut od određenih interesnih grupa, ili je imao značajnu finansijsku satisfakciju da bi ušao u ovakav konflikt s Moskvom i velikim delom pravoslavnog sveta. Sasvim je moguće da je na ovakav korak Vartolomej bio primoran ne bi li se dodvorio zapadnim silama kako bi one intervenisale kod Turaka da se otvori Teološki fakultet u Halki (na turskom je to Haybela Aba), koji je 1971. godine zatvorila tadašnja turska vlast. To je jedina patrijaršija u svetu koja nema mogućnost da školuje svoje sveštenstvo. Prema crkvenim zakonima, Vaseljenski patrijarh mora da bude sveštenik, a po turskom zakonu mora da bude državljanin Turske. Problem se umnožava kada se zna da Turska odbija da da svoje državljanstvo sveštenicima koji su se školovali u inostranstvu, čime je ugrožen opstanak same Patrijaršije. U samoj Turskoj živi oko 100.000 pravoslavnih hrišćana – 60.000 Armenaca, 20.000 Asiraca i nekoliko hiljada Grka. Sa druge strane, za države poput Ukrajine i Makedonije crkvena autokefalnost je još jedan dokaz državnosti i sasvim je sigurno da je dodeljivanjem novog statusa Ukrajinskoj crkvi Vartolomej Prvi otvorio Pandorinu kutiju. O samom značaju ovog čina govore i reči samog Porošenka, koji je rekao da je ovo za Ukrajinu značajno kao i kada je Ukrajina kao država stekla samostalnost.\nAli vratimo se malo u istoriju. U vreme kada je hrišćanstvo došlo u istočnoslovenske zemlje čiji je narod(i) bio pokršten u tada još uvek jedinstvenu hrišćansku crkvu tokom vladavine kneza Vladimira (978-1015), oni su bili pod Carigradskim patrijarhom, a ne pod Rimskim biskupom (papom), tako da su nakon velike šizme 1054. godine ostali pod Carigradom, odnosno pripali istočnoj hrišćanskoj (pravoslavnoj) crkvi. Vremenom je zbog političkih dešavanja, podela i pomeranja granica deo Ukrajine prihvatio vrhovnu vlast Rima, te su nastali grkokatolici. Vekovima je religijska slika u ovoj državi bila jednostavna. Zapad Ukrajine je bio grkokatolički, a veći deo zemlje pod Rusima pravoslavan, sa duhovnim sedištem u Moskvi. Sve je to trajalo do kraja Velikog rata, kada se raspalo Rusko carstvo. Od 1917. do 1921. godine Ukrajina je pokušala da bude nezavisna republika i tada je oktobra 1921. godine stvorena kratkotrajna Ukrajinska autokefalna crkva. Danas u Ukrajini postoji crkva koja sebe tako zove i koja se smatra njenom sledbenicom, sa nekih 400.000 vernika. To je bio prvi pokušaj stvaranja Ukrajinske autokefalne crkve, ali je pokušaj propao jer je Moskva de facto bila moćnija. Ukrajinska katolička crkva, kojoj pripada većina grkokatolika u Ukrajini, formirana je 1596. godine u Lavovu i delovala je slobodno sve do 1946. godine. Ona je bila okosnica očuvanja Ukrajinskog nacionalnog identiteta, pošto zapad Ukrajine, gde je ona delovala, nikada nije pao pod uticaj Rusije. Te 1946. godine zapad Ukrajine se našao sa ostatkom Ukrajine pod Staljinovom čizmom u SSSR-u i Staljin ih je jednostavno stavio pod jurisdikciju Moskovske patrijaršije, a poglavaru Ukrajinskih grkokatolika Josifa Slipija – velikom nadbiskupu Lavova od 1945. do 1963. godine, pružio je gostoprimstvo u različitim sovjetskim kazamatima, iz kojih ga je tek 1963. spasao papa Jovan XXIII i odveo u Rim (gde je imao ne baš idilične odnose s potonjim papom Pavlom VI). Ostali biskupi pomenute crkve imali su manje sreće i svi su skončali u sovjetskim kazamatima i gulazima. Ukrajinska katolička crkva ponovo je uspostavljena tek decembra 1989. godine.\nPadom komunizma u Ukrajini nastaju dve pravoslavne crkve. Jedna, ona kanonski priznata od ostalog pravoslavnog sveta, Ukrajinska pravoslavna crkva moskovskog patrijarhata osnovana je 1990. godine i sedište joj je u Moskvi, a druga – Ukrajinska pravoslavna crkva kijevskog patrijarhata – osnovana je 1992. godine sa sedištem u Kijevu. Uz njih deluje i već pomenuta Ukrajinska autokefalna crkva.\nOdlukom sadašnjeg Carigradskog patrijarha Vartolomeja Prvog da Ukrajinskoj pravoslavnoj crkvi kijevskog patrijarhata da status autokefalnosti 6. januara 2019. godine, načinio je crkvu u Ukrajini zavisnom od Carigradskog patrijarhata. Carigradska patrijaršija je odlučila da suspenduje odluku iz 1686. da Moskva postavlja episkope u Kijevskoj mitropoliji i to pravo vratila sebi. Pripremanjem takozvane autokefalne crkve, Carigradska patrijaršija namerava da izrazi svoja prava u tomosu i povrati sve stavropigije (status po kojem su pravoslavne ustanove odgovorne direktno Carigradskoj patrijaršiji) koje je nekada, istorijski gledano, imala u Ukrajini. Međutim, kako je to rekao Mitropolit Amfilohije “Naša braća u Carigradu morala bi da shvate da onu ulogu koju su imali u vreme Vizantije odavno više nemaju. Carigradska patrijaršija je i danas totronis, prvoprestolna crkva, međutim, to znači da oni imaju pravo časti, ali ne i vlasti.”\nOno što se u ovom trenutku još uvek ne zna jeste činjenica da li će Ukrajina zaista dobiti autokefalnu crkvu ili, zapravo, crkvu koja će delovati samostalno pod carigradskim patrijarhom. Naime, ukoliko dobije punu autokefalnost ona će teoretski biti u rangu srpske, ruske, rumunske pravoslavne crkve itd. i sama će moći da postavlja svoje episkope i patrijarha. Ako pak bude samostalna kao što su sada Estonska apostolska pravoslavna crkva i finske pravoslavne crkve, potvrdu episkopa, arhiepiskopa, mitropolita i patrijarha će morati da daje Sinod Carigradske patrijaršije. Ovo bi bio isti status kakav danas ima Pravoslavna ohridska arhiepiskopija sa sedištem u Bitolju, koja je u kanonskom jedinstvu sa ostatkom pravoslavnog sveta na čijem je čelu Jovan Šesti Vraniškoski i koja je praktično jedina pravoslavna crkva na tlu Makedonije.\nSavet sveštenstva Ukrajinske pravoslavne crkve moskovskog patrijarhata saopštio je 13. novembra 2018. da se neće pridružiti Ukrajinskoj autokefalnoj crkvi koju Carigradska patrijaršija želi da osnuje i da ta odluka nije validna. Srpska pravoslavna crkva je još u septembru saopštila da neće podržati autokefalnost crkve u Ukrajini. Mnoge druge pravoslavne crkve širom sveta, ali i Atos, koji se nalazi pod direktnom jurisdikcijom Carigradskog patrijarha, ne slažu se sa odlukom Vartolomeja Prvog. Osnovano se postavlja pitanje kako će se sve ovo završiti? Hoće li ova autokefalija zaista zaživeti ili će biti političko sredstvo za postavljanje klipova Moskvi, kao što su jugoslovenske vlasti nekada koristile Starokatoličku crkvu u Jugoslaviji za potkusurivanje sa Rimokatoličkom crkvom, ili će možda za rezultat imati još veće marginalizovanje Carigradske patrijaršije?\nPogledajte intervju koji je za Novi magazin dao Draško Đenović:\n"Tekst je deo projekta “Crkva i država: savez mimo prava”, koji se sufinansira sredstvima Ministarstva kulture i informisanja Republike Srbije. Stavovi izneti u podržanom medijskom projektu nužno ne izražavaju stavove organa koji je dodelio sredstva"\npravoslavna crkva /\n5.01.2019, 21:27h Zoki Preporuči\nReligija je droga za siromašne i lakoverne!\n4.01.2019, 20:51h pa dovedi nam jedno 1.000 ruskih popova... Preporuči\nOvo je veoma važno ako znamo da polovina pravoslavnog sveta Moskvu doživljava kao svoj duhovni centar, dok sama Vaseljenska ili Carigradska patrijaršija danas uopšte ne može da se pohvali da ima vernike već samo istorijski primat, uprkos svoj istorijskom statusu. "...- Ama nemoj! To je po nekoj tvojoj rusouvlakačkoj pameti. Po njoj, najbolje bi bilo da se SPC odrekne autokefalnosti i proglasi za POMESNU CRKVU Patrijarha Moskovskog i sve Rusije (kao i svoje zapadne gubernije - Srbije)... E pa to će biti, kako je tvoj Veliki Vožd govorio - "malo morgen". Jer trebalo bi da ubediš srpskog seljaka da dovede na (lokalnu) vlast RUSKOG SPAHIJU, koji bi mu tumačio RUSKO JEVANĐELJE...


Sprema se zemljotres u Italiji: Derbi za Ibru! | BN\nGalijani je hteo da čeka finiš prelaznog roka, sada će morati dobro da se pazi.\nFudbal 11.07.2015 | 16:20\nHoće da napusti PSŽ, a kako prolaze dani u ovom prelaznom roku, tako je sve bliži odlasku. Milan ga željno iščekuje, Galijani mu je na rastanku pre tri godine obećao da će ga vratiti jednog dana na San Siro. Od tri italijanska velikana za koje je igrao, Ibrahimović je najviše bio emotivno vezan za Rosonere i da nije bilo finansijske krize slavnog kluba, verovatno ne bi ni odlazio u PSŽ.\nAli, Milanovi planovi bi mogli da dožive katstrofalan scenario jer se u priču sada umešao gradski rival Inter koji je već jednom zadao težak udarac Rosonerima u ovom prelaznom roku kada im je ispred nosa preoteo Kondogbiju. Roberto Manćini želi Ibru nazad u Interu. Uspešno su sarađivali dve godine, ali nisu se baš rastali u prijateljskim odnosima. Ibrahimović je posle dolaska Murinja otvoreno hvalio Portugalca i kritikovao Manćinija.\nDo pomirenja je došlo prošle zime u Marakešu na prijateljskom meču PSŽ i Intera kada je Manćini prvi put i nagovestio Ibri da ga želi nazad. Sada je ta priča još aktuelnija. Makar što se tiče Interovog trenera. Napadač je neophodan Interu, a pogotovo ako je Ibrahimovićevog kalibra. Sa već ugovorenim transferom Jovetića, uz dolazak Ibrahimovića, Inter bi završio impresivan prelazni rok.


ŠTA SE DEŠAVA!? U celoj Srbiji cena stanova pada, u Beogradu SVE SKUPLJI… | Ekonomija\nŠTA SE DEŠAVA!? U celoj Srbiji cena stanova pada, u Beogradu SVE SKUPLJI… | Mondo Portal\n1. mart, 17:16\nŠTA SE DEŠAVA!? U celoj Srbiji cena stanova pada, u Beogradu SVE SKUPLJI… 58 Podeli Podeli na facebook Podeli na twitter Podeli na viber Pošalji na mail\nAutor Georgi Mitev Šantek 14.07.2020. / 16:17\nSrpsko tržište nekretnina se probudilo iz "korona sna" nakon vanrednog stanja u prvom kvartalu ove godine. I dok širom zemlje cena uglavnom pada, u Beogradu je značajno veća nego na početku godine, kažu analitičari.\n"Što se Srbije tiče, cena nekretnina u julu je za gotovo 4% niža u odnosu na početak godine i čak 10,5% niža u odnosu na vreme s početka epidemije (15. mart). Kada je u pitanju Beograd, tu su stanovi sada generalno skuplji pa je tako cena kvadrata za 9% viša u odnosu na početak godine", kaže Igor Manjenčić iz Mojanekretnina.rs.\nNe samo da su se cene "digle" nego je živnulo celo tržište, kao da se u nekoj meri naviklo na korona krizu, zaključuje se na osnovu promene cena za prodaju stanova i kuća iz oglasa.\n"U drugom kvartalu, od 69.000 oglasa za prodaju starogradnje kod nas na sajtu, skoro petina je promenila cenu. Od toga je 5% oglašivača je podiglo, a 12% snizilo cenu svojih nekretnina", kaže Jasmina Gavrilov Dražić iz 4zida.rs.\nIako je prosečna cena svih oglašenih nekretnina porasla, veliki je broj oglasa koji su promenili cenu. Najviše su redukovane cene u nekretninama u Beogradu (9% oglasa iz Beograda) i Novom Sadu (5% oglasa iz Novog Sada).\n"Ako posmatramo prosečne cene nekretnina na teritoriji Beograda, u prvom kvartalu prosečna cena stanova starogradnje iznosila je 1.450 €/m2, a u drugom kvartalu 1.585 €/m2,. Kod kuća je prosečna cena još više porasla – u prvom kvartalu su bile oko 860 €/m2, a u drugom kvartalu 1.000 €/m2", kaže Gavrilov Dražić.\nRENTIJERI U PROBLEMU, CENA SE SROZALA\nU Beogradu je veći pad u ceni doživelo iznajmljivanje nekretnina, nego prodaja. Od ukupnog broja oglasa kojima je promenjena cena, kod stanova koji se iznajmljuju je zabeležen pad u ceni za 6,5%, a kod kuća za najam 5%, kažu iz 4zida.\n"To je deo tržišta koji je najviše trpeo tokom vanrednog stanja pa nadalje. Međutim, mora se reći da je cena izdavanja nekretnina u Beogradu sada, iako prilično manja nego s početka godine, ipak za 10% viša u odnosu na isti period prošle godine", kaže Manjenčić.\nOd ukupnog broja oglasa u Novom Sadu koji su zabeležili promenu u ceni, najzanimljivija promena desila se kod cena kuća za prodaju – one su, naime poskupele 5%.\nU gradu Novom Sadu cene stanova stanova u starogradnji su gotovo ostale iste u prvom i drugom kvartalu ove godine – 1.383 €/m2, odnosno 1.387€.\nPromene kod cena stanova za prodaju nije bilo, a stanovi za najam su pojeftinili 8% što se, kao i u Beogradu, može objasniti vanrednim stanjem, ali i odlaskom studenata svojim kućama.\nU Nišu je prodaja kuća zabeležila rast od 3%, u Kragujevcu 1%, dok je u Subotici opala za 1%.\nIpak, treba napomenuti da je u ovim gradovima mali broj oglasa izvršio promenu u ceni, pa zbog toga ne možemo pričati o nekom trendu na tržištu nekretnina u ovim gradovima, kažu u 4zida.\nOd oglasa za iznajmljivanje stanova u Nišu, Kragujevcu i Subotici stanovi su sada jeftiniji 6% u Nišu i Kragujevcu, odnosno za 5% u Subotici.\nA kakva nas budućnost čeka? Pa, iako je s kraja 2019. godine bilo najavljivano da će rasta cena nekretnina biti i u 2020, ali će tempo posustati ove godne, ovakva situacija se nije očekivala. Pogotovo iz perspektive prvog kvartala, kada su korona kriza i vanredno stanje zaledili tržište prodaje, i možda obeshrabrili neke investitore.\nMeđutim, cena i dalje skače, i 4zida beleže rast i u trećem kvartalu, gde je prosečna cena trenutno veća do 1.660€ (rast 5% u odnosu na prethodni). Da li to tržište ulazi u stanje "balona" koji preti pucanjem, videćemo, kao i to da li će taj (eventualni) balon biti još veći sa olakšanim pristupom hipotekarnim kreditima prepolovljavanjem visine obaveznog učešća u visini zajma kod banaka.\nKOLIKO SE SADA CENI STAN PO BEOGRADU...\nZvezdara stan (starogradnja, drugi kvartal 2020) - 1.400 €/m2\nVračar stan – 2.239 €/m2\nNovi Beograd stan – 1.789 €/m2\nStari grad stan – 2.614 €/m2\nSavski venac stan – 1.955 €/m2\n...A KOLIKO PO SRBIJI\nNiš stan – 2.845 €/m2\nNiš kuća - 455 €/m2\nKragujevac stan - 855 €/m2\nKragujevac kuća - 399 €/m2\nSubotica stan 734 €/m2\nSubotica kuća 360 €/m2\nNa "dođem ti"! |\nnekretnine cene prodaja beograd MONDO Tema\n20.12.2020. / 20:44\nLjudi, svi znaju da ce cena pasti. Planiram da kupim stan, i vec nekoliko investitora me zvala nakon sto sam video stan, i svi imaju slicnu pricu, kupi sad dok jos nije skocila cena. Hahaha, kako da ne, pa gde ce vise da skoci? To je jasan signal da hoce sto pre da prodaju po ovim cenama, jer cene moraju PASTI!\n24.07.2020. / 18:57\nO čemu pričate za izdavanje? Garsonjeru na Karaburmi sam plaćao 130 evra, nakon korone mi digla na 160. U Halo oglasima sve garsonjere na Karaburmi(što znači prosečna cena na teritoriji grada)- 160, 170 evra\n21.07.2020. / 12:45\nU Novom Sadu nisu tolike cene, pogledajte maplo po agencijama, ali novosadskim, ne halooglasi, nekretnine i dr. Solis, djinas, ns-grup, master 021, to gledajte. Može se naći pristojan stan naravno da nije u centru grada, nego malo udeljeno.


Općina Fojnica: Predstavljeni Akcioni planovi za borbu protiv korupcije na lokalnom nivou\nAkcioni planovi su urađeni u okviru projekta „Izgradnja kapaciteta nevladinih organizacija i odabranih općina na izradi strategija za borbu protiv korupcije na lokalnom nivou“, a uz podršku Američke agencije za međunarodni razvoj u BiH (USAID). Projekt realizuje Antikorupcijska mreža u BiH – ACCOUNT u saradnji s Udruženjem za lokalne razvojne inicijative (ALDI) i Fondacijom INFOHOUSE.\nAkcioni plan za borbu protiv korupcije fokusiran je tako da se sastoji od 6 strateških ciljeva u sklopu kojih su definisane 23 mjere sa tačno određenim nosiocima aktivnosti i vremenom koje je predviđeno za njihovu implementaciju. Glavni akcent ovog strateškog dokumenta stavljen je na prepoznavanje opasnosti od korupcije kao jednog od najvećih problema u društvu.\nCilj dokumenta je da se njegovom provedbom unaprijedi efikasnost, efektivnost i učinkovitost rada lokalne uprave. Općina Fojnica se izradom ovom strateškog dokumenta pridružile grupi od 40 općina i gradova u FBiH koji su do sada izradili i usvojili akcione planove za borbu protiv korupcije.\nNa taj način Općina Fojnica se aktivno uključila u izradu Strategije za borbu protiv korupcije na lokalnom nivou, na čemu će aktivno sarađivati i sa nevladinim sektorom.\nSaradnja se realizuje u okviru aktivnosti koje provodi Antikorupcijska mreža u BiH – ACCOUNT koja okuplja preko 70 organizacija civilnog društva u BiH.\nakcioni plan USAID ALDI


„Preletite“ Krim — jedno od najlepših mesta na svetu - Sputnjik Srbija\n„Preletite“ Krim — jedno od najlepših mesta na svetu\n08:58 30.09.2016 Preuzmite kraći link\nKrim je jedno od najlepših mesta na svetu. Ovde su šume prostrane, a planine se protežu do Crnog mora.\nKroz Krim se vekovima prelamaju sudbine različitih nacija, ali region još uvek impresionira svojim pejzažima, kao hiljadama godina ranije.\nMuzika iz „gloka“: Šef ruskog streljačkog saveza svira pomoću pištolja\nAustralijskog imama izudarali cipelom u direktnom programu (video)\nEfekti iz „Matriksa“ u sopstvenom dvorištu\nnajlepše mesto na svetu, video-klub, Krim


Učenici pobjedom na takmičenju osvojili sredstva za obnavljanje školske biblioteke | Palelive.com\nPočetna Regija Sokolac Učenici pobjedom na takmičenju osvojili sredstva za obnavljanje školske biblioteke\nSOKOLAC – Juče je u Osnovnoj školi „Sokolac“ održano školsko takmičenje sedmih i osmih razreda, na kom su učenici, ispred svojih odjeljenja predstavljali projekte kojim bi unaprijedili kapacitete škole ili zajednice na dugoročnom planu.\nOvo takmičenje je zapravo rezultat projekta „Poboljšanje formalnog obrazovanja u regiji Krivaja“, u organizaciji hrišćanske organizacije „World Vision“. Žiri je bio sastavljen od predstavnika savjeta učenika, savjeta roditelja, predstavnika organizacije „World Vision“, uprave škole i predstavnika lokalne zajednice.\nVoditelj razvojnog područja Krivaja i član žirija Samir Omerović, rekao je da je zadovoljan takmičenjem i da su svi projekti bili interesantni.\n– Ovo je prva godina da na ovaj način realizujemo projekat, gdje smo zapravo učenike sedmih i osmih razreda pozvali da sami, svojim učešćem pokažu našoj organizaciji, zajednici, menadžmentu škole, nastavnicima, ali i ostalim učenicima, kako oni mogu prepoznati potrebe škole, kako znaju naći odlična rješenja, i kako svojim zalaganjem i trudom mogu ovoj školi donijeti puno toga. Sam pobjednički projekat je, za mene, vrlo inovativan i razred VIII1 koji je dobio nagradu, zaista je svoj projekat uradio u timskom duhu, ispoštovali su sve kriterijume, i svojim nastupom su pokazali da su mladi, talentoivani i pametni, i da radom sve mogu postići, ocijenio je Omerović.\nZadatak učenika bio je da razmisle o problemima koje imaju u školi, da nađu potencijalna rješenja te da na najbolji način predstave odabrano rješenje, koje bi pomoglo većini učenika. Bilo je zaista odličnih ideja, ali pobjednik može biti samo jedan. A pobjedu je odnio projekat koji je predstavio razred VIII1 – Obogaćivanje fonda školske biblioteke, proširenje same biblioteke i otvaranje nekoliko čitaoničkih mjesta. Teodora Borovčanin, član pobjedničkog tima ističe da je ovo takmičenje za njih bilo novo i zanimljivo iskustvo na kom su imali priliku da predstave svoj projekat i da se druže sa drugarima iz drugih odjeljenja.\nProjekat koji smo mi predstavili je obnavljanje i obogaćivanje fonda biblioteke i otvaranje nekoliko čitaoničkih mjesta. Na projektu smo radili od septembra, dugo smo se spremali i to je zapravo i doprinijelo našoj pobjedi. Moram da napomenem da naš projekat ne bi bio potpun da nismo radili zajedno kao ekipa, jer je cijela odjeljenska zajednica učestvovala u radu i zbog toga smo jako srećni što smo pobijedili, rekla je Borovčanin.\nZadovoljan onim što su djeca predstavila, direktor Osnovne škole „Sokolac“, Slaviša Marić istakao je da su djeca pokazala maštu i inovativnost i da ih što više treba uključivati u ovakve projekte.\n– Po prvi put se ovakav projekat realizuje u našoj školi, i utisci su odlični. Ovo je dokaz da i ubuduće djecu treba što više uključivati u projekte, jer djeca najbolje mogu da osjete ono što im je neophodno, da se snađu i javnosti prezentuju ono što bi im u njihovom daljem radu koristilo. Što se tiče pobjedničkog projekta on će jako značiti našoj školi, naročito će biti od koristi učenicima koji putuju, koji će imati priliku da se poslije nastave nađu u školskoj biblioteci sa čitaonicom, gdje će moći da lakše riješe dio domaćih zadataka, te da pročitaju ono što ih interesuje. Bibliotekar će daleko više moći da im približi knjigu, sam njen značaj te da ih upozna sa novitetima u literaturi naglasio je Marić.\nOpština Sokolac je finansijski podržala ovaj projekat, tako da od 13.000 KM, koliko pobjednička ekipa dobija za izvršenje svog projekta, „World Vision“ daje 8.000 KM a opština 5.000 KM. Pored novca za finansiranje projekta, pobjednici treba da dobiju i nagradu od 1.000 KM, uz uslov da taj novac potroše na cijeli razred.\nPrethodni članakPosjeta načelnika CJB Istočno Sarajevo opštini Sokolac\nNaredni članakOdržan sastanak Stručnog kolegijuma načelnika opštine Višegrad


Ono kad ne znam šta pametno da radim - Kritika društva Archives - Solstinger Epiphany\nLepota je u malim stvarima\nCitati, moji i pozajmljeni (ma sve je to naše!)\nStihovi koji inspirišu\nOno kad ne znam šta pametno da radim – Kritika društva\nStrast i požuda\nAfirmacije legendarnog Dr Pištalice\nZdravlje bez lekova\nКатегорија: Ono kad ne znam šta pametno da radim – Kritika društva\nJedan sam od retkih koji razmišlja i verujem da svako ko poseti ima nešto pametno da doda. Piši, komentariši, makni se iz kolotečine!\nOno kad ne znam šta pametno da radim - Kritika društva\nRazmak između butina iliti “thigh gap”\nАутор чланка Од solstinger\nДатум чланка 14 јула, 2019\nНема коментара на Razmak između butina iliti “thigh gap”\nPoslednjih nekoliko (desetak) godina u svetu se pojavio trend imanja tzv. thigh gap-a, tj. razmaka između butina dok stojiš. Tokom svog, doduše subjektivnog istraživanja, nisam primetio da su muškarci podlegli ovom trendu, ali sam zato naišao na desetine i stotine sajtova, koji devojkama nude obećanja o dobijanju gap-a praćenjem određenih vežbi.\nНастави читање “Razmak između butina iliti “thigh gap””\nОзнаке evolucija, podsvesno, privlacnost, seks, zenstvenost\nKako besplatne novine zarađuju? Istina će vas zapanjiti!\nДатум чланка 15 фебруара, 2018\nНема коментара на Kako besplatne novine zarađuju? Istina će vas zapanjiti!\nAko živite u Srbiji, u poslednjoj deceniji bili ste svedoci stvaranja i uzdizanja besplatnih dnevnih novina 24 sata.\nNovine 24 sata, tačnije izdavačko preduzeće 24 sata doo, osnovane su 16.08.2006. godine sa sedištem u Beogradu.\nDatum brisanja 24 sata iz APR-a je 11.02.2011. godine. Šta se tad dogodilo ne znamo, ali znamo da je izdavač koji stoji iza ovih novina kompanija Ringier Axel Springer sa sedištem na Starom Gradu. Ova kompanija je osnovana 1996. I dalje je registrovana u APR-u.\nНастави читање “Kako besplatne novine zarađuju? Istina će vas zapanjiti!”\nОзнаке 24 sata, beograd, besplatne novine, busplus, srbija\nOno kad ne znam šta pametno da radim - Kritika društva Saveti za bolji život\nTolerancija ili Nedostatak Samopoštovanja: Najnovije Istraživanje će Vas Šokirati!\nДатум чланка 9 марта, 2017\nНема коментара на Tolerancija ili Nedostatak Samopoštovanja: Najnovije Istraživanje će Vas Šokirati!\nMnogi ljudi u današnjem svetu evropskih vrednosti, slobode svih vrsta i neprekidnog širenja iste, vrednuju toleranciju kao jednu od ključnih oslonaca ovakve filozofije.\nAli da li je to baš tako? Osvrćemo se na stranu tolerancije koja nas uništava iz korena.\nНастави читање “Tolerancija ili Nedostatak Samopoštovanja: Najnovije Istraživanje će Vas Šokirati!”\nОзнаке evropska unija, samopostovanje, tolerancija\nKupovanje mirnog sna SMSom\nДатум чланка 8 фебруара, 2017\n3 коментара на Kupovanje mirnog sna SMSom\nU poslednje vreme, Srbija kao da je postala najvelikodušnija nacija u celom univerzumu. Razne male Jovane, Andreji, Nikole i Mladeni se pojavljuju kao pečurke posle kiše, shvativši da poziv na pomoć preko SMS-ova i žiro računa zaista pali. Odlučivši da stvar uzmu u svoje ruke, roditelji i poznanici pokreću neku vrstu medijske kampanje, pokušavajući da dopru do što većeg broja ljudi i tako ostvare svoj cilj – da izleče svoje dete, prijatelja, supruga ili – sebe.\nНастави читање “Kupovanje mirnog sna SMSom”\nОзнаке humanitarna pomoc, sms\nMazohizam u gradskoj sredini\nДатум чланка 24 јануара, 2017\n2 коментара на Mazohizam u gradskoj sredini\nKlošari. Prosjaci. Razne sorte uvrnutih stvorenja, koje se teturaju po beogradskim pločnicima, podzemnim prolazima, autobusima i vozovima. Pali borci, dotakli najnižu lestvicu u poretku kontemporarnog sveta. Prinuđeni, iz ko zna kojih okolnosti, da potpuno odbace ego i sebično pruže nesrećnim šetačima barem neku utehu – i to po kakvoj ceni. Par dinara za priliku da utešimo sebe, znajući da je neko u većim i smrdljivijim govnima od nas.\nНастави читање “Mazohizam u gradskoj sredini”\nОзнаке glasanje parama, Gsp, mazohizam, prosjacenje\nSloboda (nije mićalović)\nДатум чланка 16 јануара, 2017\nНема коментара на Sloboda (nije mićalović)\nMalopre sam saznao da bi trebalo da idem kod psihijatra. Boli. Boli kad ti neko to kaže. Možda to i nije loša ideja, danas svaki treći amer ide kod psihića. Bio sam u Americi, možda bih mogao da ispratim tu modu.\nНастави читање “Sloboda (nije mićalović)”\nОзнаке edukacija, heroj, plan i program, seks, seksualna energija, sloboda, sloboda govora\nVesti, televizija i masovna hipnoza\nДатум чланка 22 децембра, 2016\n1 коментар на Vesti, televizija i masovna hipnoza\n1, 2, 3, 4, 5, 6 kurčeva u bulju.\nJebemu mater. Pa dokle više rođaci, dokle više? Dokle ćemo na televiziji slušati o totalno irelevantnim stvarima, koje nemaju veze ni sa čijim životom, a pogotovo ne sa životima ljudi koji to gledaju? Zašto bi, za ime Boga, neko prenosio na vestima kako je troje ljudi poginulo u saobraćajnom udesu kod Kaća? Kakvo dobro to donosi i kome?\nНастави читање “Vesti, televizija i masovna hipnoza”\nОзнаке blog, farma, hipnoza, kritika drustva, parovi, sistem, srbija, televizija, veliki brat\nŠta je cilj Vlade kojoj je skraćen mandat i pre nego što je formirana 20 октобра, 2020\nBačena bomba na policijsku stanicu kod Novog Sada 20 октобра, 2020\nŠef Pentagona: Dve inicijative za obuzdavanje Rusije 20 октобра, 2020\nDa li žene više vole mlađe ili starije muškarce? 20 октобра, 2020\nBrnabićeva: Večeras do 20 časova preko 400 novozaraženih 20 октобра, 2020\nPsuju dva električara na banderi. Prolazi neka baba i jedan od električara joj vikne: • Baba, možeš li nam dodati taj kraj kabla? A baka dobrica, dohvati kabl, doda mu i ode. Kaže taj električar drugom: • Eto ti, jel vidiš da je nula. A ti zapeo, faza pa faza!\n10 razloga zašto (1)\nAfirmacije legendarnog Dr Pištalice (3)\nAnaliza moći (7)\nCitati, moji i pozajmljeni (ma sve je to naše!) (7)\nDivlje priče (4)\nInformatika i računarstvo (1)\nMoja poezija (10)\nOno kad ne znam šta pametno da radim – Kritika društva (7)\nRoditeljstvo Novog Doba (1)\nSaveti za bolji život (14)\nStihovi koji inspirišu (4)\nStrast i požuda (2)\nZanimljiva geografija (3)\nZdravlje bez lekova (2)\nU senci bora\n10 razloga zašto nikad ne bih hteo da budem žena\nNa pogled od raja\nUsud me nije sasvim opljačkao – Tagore\nTeži put – moj put\nNevenka Bojanić на Master u Ljubljani – Šta i kako\nsolstinger на Master u Ljubljani – Šta i kako\nVule на Master u Ljubljani – Šta i kako\nAleksa Stankovic на Master u Ljubljani – Šta i kako\nnadjite ono sto trazite\nAndjeli čuvari – 4 priče koje potvrdjuju da postoje\nKaste u Indiji – Zavirite u Tajni Svet Indijskog Društva\nId, ego i superego po Frojdu\nJava programski jezik – Šta je i za šta se koristi?\nMaster u Ljubljani – Šta i kako\n"Swampy heaven"by solstinger\nMoonlight By Sol\n© 2020.\tSolstinger Epiphany\nOvaj sajt koristi kolačiće. Nastavljanjem sa upotrebom veb sajta potvrđujete da se slažete sa upotrebom kolačića.U redu


HRVATI U PROBLEMU! Ko odbije vakcinu OVOG PROIZVOĐAČA, čeka ga potpuna neizvesnost! - Informer\ninformer.rs/jutarnji.hr | 06. 02. 2021.\nOdlučili smo da vakcinu AstraZeneka/Oksford dajemo svima, pa i starijima od 65 jer ga je Evropska agencija za lekove i registrovala za upotrebu svih starijih od 18 godina\nU ponedeljak počinje distribucija prvih već pristiglih 16.800 doza tog proizvođača, a do kraja meseca očekujemo ukupno 156.158 doza, što će udvostručiti mogućnost vakcinisanja u jednom mesecu", kaže direktor Hrvatskog zavoda za javno zdravstvo Krunoslav Capak.\n"Oni koji se ne žele AstraZeneku mogu da odbiju i čekaju novu isporuku Fajzerove vakcine ili onog Moderne. U ovom trenutku zbog nedovoljne količine, te doze koje dolaze koriste se za revakcinisanje", objasnio je Capak.\nPitanja koja se postavljaju oko AstraZenele vezano uz njihovu delotvornost kod starijih od 65 godina razlog su što su neke zemlje poput Norveške, Švedske, Finske, Nemačke i Danske odlučile da dok ne dobiju čvršće dokaze o efikasnosti vakcine za starije, ona će biti rezervisana za mlađe od 65 ili čak 55 godina.\nIpak, Capak kaže da u procesu odobravanja te vakcine EMA nije smatrala potrebnim da uvede ograničenje jer se zapravo radi o tome da je u kliničkim ispitivanjima učestvovalo malo starijih osoba pa se iz tog "uzorka" nije moglo doći do pravih podataka o efikasnosti za tu populaciju. Stručnjaci neprestano ističu da to nikako ne znači da bi vakcinisanje bilo delotvorno kod mlađih od 65 oko 62 odsto, a kod starijih da uopšte nema učinka. Naprotiv, očekuje se slično dejstvo.\nOvih dana objavljena je i informacija da već jedna doza AstraZeneke pruža zaštitu protiv kovida-19 najmanje tri meseca i smanjuje za dve trećine prenos bolesti. Reč je o istraživanju koje je sprovedeno u Velikoj Britaniji, Brazilu i Južnoj Africi prošle godine, a rezultati bi se uskoro trebali objaviti u The Lancetu.\n08:58 Balkan 1\n15:00 Ostali sportovi 2\nSRBI OKUPIRAJU HRVATSKU! Evo kako je fudbalerima, košarkašima, rukometašima u komšiluku...\nVakcinacija Hrvatska vakcina krunoslav capak AstraZeneka


RTV Puls | PATRIJARH: VESKRS JE POČETAK I TEMELJ NAŠEG VASKRSENJA\nPATRIJARH: VESKRS JE POČETAK I TEMELJ NAŠEG VASKRSENJA\nBEOGRAD, 09.april - Tradicionalnim pozdravom "Hristos vaskrse, vaistinu vaskrse", patrijarh Irinej sa episkopima čestitao je predstojeće uskršnje praznike uz poruku da nikada ne zaboravimo da Vaskrs znači početak, sigurni zalog i temelj našega Vaskrsenja.\nPozdravljajući majke, one koji stradaju i pate, prognane, sve prezrene i ponižene, i sužnje u tamnici, trudbenike i radnike, putnike po suhom, moru i vazduhu, učene i neuke i sve one koji tragaju za večnim smislom i tajnom života, bolesne i napaćene i sve ljude, patrijarh je poželeo da Hristos vaskrse donese veru, nadu, ljubav i večni život, a odnose tugu i smrt.\n"Ovim pozdravom, obradujmo našu braću i sestre na Kosovu i Metohiji koji danas sa nama slave pobedu dobra nad zlom, života nad smrću, Hrista vaskrsloga nad silama tame", navodi se u uskršnjoj poslanici patrijarha Irineja, koja prvi put neće biti čitana pred novinarima, već će video zapis sutra oko podneva biti objavljen na sajtu SPC.\nPatrijarh i episkopi pozvali su vernike sa svih kontinenata da se zajedno sa njima raduju Vaskrsenju Hristovom, koje nas, kako se navodi, poziva da čuvamo jedinstvo Svete Crkve Hristove, te da u ljubavi i slozi jedni sa drugima čuvamo „jedinstvo\nDuha svezom mira" i da nikada svoje zemaljske interese ne stavljamo iznad interesa Crkve i sveopšteg dobra našeg naroda.\n"Neka muka i teskoba naših dana uzmakne pred svetlošću i radošću Vaskrsenja Hristovog! I nikada ne zaboravimo da Vaskrs znači početak, sigurni zalog i temelj našega Vaskrsenja", navodi se u poslanici u kojoj se vernici pozivaju da zagrle jedni druge i sva stvorenja, te da zapevaju svetu pesmu večnog života i svetlosti. Izvor: Tanjug


Vojislav Šešelj je pred Rezidualnim mehanizmom za međunarodne krivične sudove u Hagu proglašen ratnim zločincem i osuđen na deset godina zatvora, koje je već odslužio. Šešelj je proglašen krivim za zločine protiv čovječnosti protiv Hrvata iz Vojvodine, ali ne i za sudjelovanje u udruženom zločinačkom pothvatu na području Hrvatske i Bosne i Hercegovine.\nProglasiti Šešelja ratnim zločincem nije dovoljno. On svoje laži nastavlja širiti, nastavlja ponožavati žrtve i presude međunarodnih sudova, nastavlja ponižavati međunarodno pravu i pravdu. Republika Srbija takve ratne zločince štiti dajući im mogućnost da normalne žive na slobodi. Time Srbija koja je presudom Međunarodnog suda pravde proglašena krivim za nečinjenje u sprečavanju genocida u Bosni i Hercegovini ne želi staviti tačku na prošlost i priznati odgovornost, pokajati se i zatražiti od žrtava oprost, a one koji su krivi kazniti kako bi ostatak srpskog naroda mogao normalno živjeti i graditi život na istini i pravdi.\nČetničko, zločinačko naslijeđe Vojislava Šešelja i dalje živi trujući mlade generacije koje se sve više inspirišu njegovim agresivno genocidnim idejama. Tako ti mladi četnici postaju velika opasnost za mir u regionu.\nGovori Vojislava Šešelja tokom ratova na području bivše Jugoslavije bili huškački i za cilj su imali agresiju i genocid ne samo u Vojvodini, već i u Hrvatskoj i Bosni i Hercegovini. Nauka o genocidu je dokazala da je postojao udruženi zločinački pothvat, kao i namjeru Šešelja za sudjelovanjem u tom pothvatu.\nLišiti Šešelja odgovornosti za udruženi zločinački poduhvat isto je kao lišiti naciste odgovornosti za osnivanje koncentracionih logora. Čitav svoj zločinački život Šešelj je proveo radeći na udruženom zločinačkom poduhvatu, posebno protiv države Bosne i Hercegovine i Bošnjaka, a u cilju stvaranja Velike Srbije zločinačkim programom "Svi Srbi u jednoj državi".\nDok je Šešelj na slobodi, dok i dalje slobodno širi nacističke ideje Velike Srbije, dok kao predsjednik parlamentarne stranke slobodno formira zločinačke paravojne četničke formacije, samoproglašeni demokrata Aleksandar Vučić šuti. Šuti i Evropska Unija i Ujedinjene Nacije.\nU Srbiji koja još nije doživjela katarzu, u državi i društvu u kome su ljudske vrijednosti poražene proglašavajući zločince herojima, u takvoj Srbiji Šešelj i mnogi Šešeljevci oblikuju državni i društveni sistem.\nPozivamo predsjednika Srbije da pokrene inicjativu za ukidanje poslaničkog mandat ratnom zločincu Šešelju. Pozivamo Evropsku komisiju da ratnog zločinca Šešelja stavi na cnu listu. Na kraju pozivamo SAD i Kanadu da zabrane rad četničkog pokreta u svojim državama i ratnog zločinca Šešelja stave na crnu listu.


Zašto vakcini protiv koronavirusa treba više od godinu dana za proizvodnju - i zašto je to nevjerovatno brzo?\nPetarP апр 3, 2020, 9:25 по подне\nBudući da se nekoliko kompanija doslovno nadmeću da naprave cjepivo protiv koronavirusa, javnost se osvrće na to da je cilj udaljen najmanje 12 do 18 mjeseci. Taj vremenski rok zvuči tako loše dok pandemija koronavirusa pustoši svijet oko nas. Nove tehnologije u kombinaciji s medjunarodnom saradnjom u borbi protiv zaraznih bolesti omogućavaju brže reagovanje na nove epidemije bolesti, odmičući nekoliko godina od tradicionalnih rokova razvoja cjepiva. Evo ključnih koraka na putu za razvoj cjepiva protiv koronavirusa i opis onoga što oni znače za uštedu vremena i za vas.\nKako vakcine djeluju na ljudski organizam?\nVakcine smanjuju rizik od bolesti pripremajući imunološki sistem - prirodnu odbrambenu mrežu tijela - da prepozna, bori i uništi određene bakterije i viruse. Iako postoje različite vrste cjepiva, one djeluju uvodeći dovoljno identifikacijskih podataka o bakteriji ili virusu da izazovu imunološki odgovor u tijelu bez izazivanja bolesti (iako ponekad izazivaju simptome). Kao odgovor na vakcinu, tijelo šalje imune ćelije da se bore protiv ovog stranog napadača. Kada se prvi put tijelo susreće s novim virusom ili bakterijama, potrebno je vrijeme da se razvije odgovarajući imunološki odgovor, ali nakon što se napadač eliminira, ostaju određene imunološke stanice koje će prepoznati i biti spremne zaštititi tijelo od ovog napadača u budućnosti.\nRazvoj vakcine sa novom tehnologijom:\nOko 10. januara, kineski su naučnici razvili i podijelili puni genetski niz SARS-Cov2, virusa koji uzrokuje COVID-19, kolokvijalno nazvanog koronavirusom. Nekoliko kompanija koristi ove informacije za razvoj vakcina koje će sadržavati malu količinu genetskog koda. Određene ćelije u tijelu će preuzeti ovu genetsku informaciju i proizveće elemente virusa, ne inficirajući osobu, već pokrećući imuni sistem da reaguje. DNK ili RNA vakcine nisu napravljene s oslabljenim ili deaktiviranim virusom, niti elementima virusa, tako da se mogu proizvesti u laboratoriji. Ovaj pristup je brži i pouzdaniji od tradicionalne obrade vakcina, koja koristi virus uzgojen u jajima ili staničnim kulturama. Na primjer, Moderna je u suradnji s Nacionalnim institutom za alergiju i zarazne bolesti (SAD) razvila prvo cjepivo COVID-19 u kliničkim ispitivanjima koristeći genetsku platformu nazvanu glasnik RNA (mRNA). Trebalo je samo 42 dana da pređu od dizajna vakcine do ispitivanja na ljudima - industrijski rekord.\nSigurnost, efikasnost i odobrenje:\nVakcine se daju zdravim ljudima kako bi se spriječile bolesti. Iako je vrlo potrebno cjepivo protiv COVID-19, žurba na tržište bez odgovarajućeg testiranja mogla bi izložiti zdrave ljude. Jedno od područja rizika je poboljšanje cjepiva, što znači da je bolest štetnija za cijepljenu osobu. Proces kliničkog ispitivanja osmišljen je kako bi se provjerilo jesu li nova cjepiva sigurna i efikasna prije nego što ih učine dostupnim javnosti. Proces obično uključuje nekoliko faza i traje otprilike deset godina, ali vlade i industrija ulažu napore kako bi ubrzali taj proces, pa čak i presijecali ispitivanja na životinjama tokom održavanja standarda sigurnosti i efikasnosti.\nBRAZILSKA LEGENDA OSUĐENA NA 9 GODINA ZATVORA! Silovao Albanku sa PETORICOM, sad "plače" da kaznu ne služi u Brazilu\nјан 21, 2022, 12:00 по подне - IvaE.\nMANIJAK PRATIO PA SILOVAO DEVOJKU (22) NA KARABURMI: Odvukao je u sporednu ulicu i pocepao odeću, komšije sve videle\nјан 21, 2022, 11:59 пре подне - IvaE.\nNJEMAČKOJ GODIŠNJE POTREBNO 400.000 kvalifikovanih radnika\nјан 21, 2022, 11:28 пре подне - Luna\nMIRNO SPAVAJ, ANĐELE 💔 Aleksandar je NAJMLAĐA ŽRTVA muslimanskih ekstremista, imao je samo GODINU DANA\nјан 21, 2022, 11:15 пре подне - Luna\nTURKOVIĆ NAZVALA BH. GRAĐANE „RAZMAŽENIM“ Bisera poručila: Niko nema pravo biti umoran, ako ima nešto da pojede!\nјан 20, 2022, 10:01 по подне - Luna\nKOVAČEVIĆ DIREKTAN U VEZI TRIVIĆEVE: Svjesna je da jedino INTERVENCIJOM IZVANA može obezbijediti poziciju, a nikako na osnovu volje građana!\nјан 20, 2022, 9:59 по подне - Luna


Više o Ismir Jusko - Avaz\nJusko: Ako se ne usvoje akcize, Evropska komisija će 500 miliona maraka usmjeriti drugim zemljama\nMinistar prometa i komunikacija Ismir Jusko novinarima je danas rekao da, ako Savez za bolju budućnost bude tražio njegovu ostavku, podnijet će je za onoliko "koliko mu bude trebalo da je fizički napiše"\nMinistar Jusko na prvom sastanku Transportne zajednice zapadnog Balkana u Briselu\nMinistar komunikacija i prometa Bosne i Hercegovine Ismir Jusko je učestvovao na 13. godišnjem sastanku ministara SEETO-a te na prvom sastanku ministarskog vijeća EU - Transportne zajednice zapadnog Balkana održanima 6. 12. tekuće godine u Briselu\nMinistar Jusko sa izvršnim potpredsjednikom Gangćijangom: "Powerchina" zainteresirana za Koridor 5 C\nMinistar komunikacija i prometa BiH Ismir Jusko održao je u Sarajevu sastanak sa izvršnim potpredsjednikom "Powerchine" za Evroaziju Liu Gangćijangom\nMinistar Jusko: Aktivnosti u vezi s Unskom prugom idu u pozitivnom smjeru\nMinistar komunikacija i prometa BiH Ismir Jusko kazao je na današnjoj sjednici Doma naroda Parlamenta BIH da su, nakon deset godina stavljanja po strani projekta Unske pruge po ovom pitanju, pokrenute određene aktivnosti na održavanju i elektrifikaciji i reaktiviranju te pruge na relaciji Bihać - Knin\nMinistar Jusko razgovarao s ambasadoricom Slovenije\nMinistar Jusko upoznao je ambasadoricu sa ključnim infrastrukturnim projektima BiH, s posebnim akcentom na izgradnju Koridora Vc\nMinistar Jusko na Samitu "100 poslovnih lidera jugoistočne Evrope"\nKao primjer i mogućnost zajedničkog djelovanja u eurointegracijama, Jusko je istakao Ugovor o uspostavi prometne zajednice jugoistočne Evrope\nMinistar Jusko razgovarao sa turskim ambasadorom\nAmbasador Koč ponovio je zainteresiranost turskih kompanija za gradnju autoputa na Koridoru Vc.\nNa sastanku ministara prometa, inicirana je uspostava zračne linije Skoplje - Sarajevo, te dogovoreno preduzimanje daljnjih aktivnosti u cilju što skorijeg otvaranja linije\nBevanda demantirao Zvizdića: Njegovi navodi o Pelješkom mostu nisu stav VM\nZamjenik predsjedavajućeg Vijeća ministara (VM) BiH Vjekoslav Bevanda izjavio je kako ta institucija nije uopće uvjetovala izgradnju Pelješkog mosta s utvrđivanjem međudržavne granice na kopnu i moru kao i plovnim koridorom s Hrvatskom, demantirajući tako predsjedavajućeg VM BiH Denisa Zvizdića, koji je to u prošlosedmičnom pismu premijeru Andreju Plenkoviću nazvao 'nužnim preduvjetima'\nApsolutna je neistina da je ministar Jusko nabavio najskuplji model Škode Superb\nUbica u vlasnika noćnog kluba sasuo pet hitaca: ''Priznajem, likvidirao sam ga…''\nHamas poručio Trampu: Poništit ćemo tvoju odluku, marširamo prema Jerusalemu\nEvo kako je sve počelo: Pogledajte trenutak kada je krenuo obračun na Jugu!\nLažno se predstavljajući kao ugledni ljekar, lopov vara građane i uzima im novac\nLjekar u UKC-u Igor Hudić doktorske disertacije odbranio u Tuzli i Oslu: Nema ljepše stvari u medicini od rađanja novog života\nSarajevo bogatije za osam beba\nSedam miliona KM za pripadnike boračkih kategorija\nZgrada u centru Sarajeva prodaje se za devet miliona KM\nNajiščekivanija svadba godine: Heri i Megan otkrili datum vjenčanja\nTrolejbusi ipak rade od večeras


Lavrov: Upotreba hemijskog oružja u Siriji bila bi političko samoubistvo\nRuski ministar vanjskih poslova Sergej Lavrov rekao je u ponedjeljak da bi upotreba hemijskog oružja protiv naoružane opozicije u Siriji bila "političko samoubistvo".\nLavrov je u intervjuu emitovanom na televizijskom kanalu RT rekao da je Asad više puta poručio Moskvi da ne planira izvršiti takav napad, prenio je AFP.\n"Ne vjerujem da bi Sirija upotrijebila hemijsko oružje. Ako se vlada odluči na tako nešto onda će izvršiti političko samoubistvo", rekao je on.\nLavrov je rekao da Moskva provjerava svaku glasinu o premještanju sirijskog hemijskog oružja kako bi bili sigurni da neće doći do njegove upotrebe.\n"Svaki put kada čujemo glasine ili dijelove informacija da Sirijci rade nešto u vezi s hemijskim oružjem, provjerimo ih dva-tri puta. Svaki put se obratimo vladi i oni nam obećaju da do toga neće doći", dodao je on.


Music Lovers Site\nDobrodosli na sajt MusicLovers. Na forumu mozete pronaci razne novosti iz sveta muzike kao i diskutovati o njima sa nasim clanovima!\nNapokon! Bilo je vreme, pisu ameriski mediji nakon sto je blog Mediatekeout objavio da je pevacica Beyonce trudna. Naime, kako tvrdi izvor blizak pevacici i njenom suprugu Jay-Z-ju za spomenuti blog, par ocekuje prvu bebu i srecniji su nego ikad. Beyonce se oseca odlicno i zasad se odmara, ali planira nastaviti s poslom, pisu mediji.\nKaty Perry i Russell Brand planiraju se vencati u Indiji. Upravo u toj zemlji je Russell pre godinu dana zaprosio Katy, a dobro cuvanu tajnu o lokaciji vencanja odala je Katyjina najbolja prijateljica, Rihanna. Naime, pevacica nije uspela zadrzati jezik za zubima pa je da ce vencanje Katy Perry i Russella Branda biti u Indiji odala prilikom gostovanja u radijskom showu Ryana Seacresta.\nNaime, iako se tvrdi da se to desilo cak pre godinu dana, tek nedavno smo saznali da gitarista Dzon Frusante (John Frusciante) nije vise u bendu. Ovo je, inase, drugi put da on napusta ekipu. Dzon je to ucinio i 1992. usled nervnog rastrojstva i zavisnosti od droge, i mesecima bio zatvoren u kuci. Ovoga puta razlog je to sto ga vise ne zanima takva vrsta muzike i zelja da se posveti svojim solo idejama. Sam je na svojoj MySpace stranici napisao da zaista postuje ovaj bend i sve sto su do sada zajedniski uradili, ali da ga to vise ne cini srecnim i da ga ostatak ekipe sasvim razume.\nNovosti iz sveta muzike\nCopyright Â© Music Lovers all rights reserved. Made by Maja | forumotion.com


Showing results for tags 'deca'. - NS Portal\nMorpheus posted a topic in Obrazovanje\nUvedoše u Jagodini (u jednoj školi, bar za sad) školske uniforme. Rekoše da je razlog za to ukidanje klasnih razlika među učenicima koji pohađaju školu. Dizajn je katastrofičan: Nemam ja problem sa samim uvođenjem školskih uniformi, ako je društveni dogovor takav da školske uniforme postoje, neka tako bude. Imam problem sa razlogom koji je naveden za njihovo uvođenje. A on je debilan. Neće nikakvo parče tkanine čak ni prikriti klasne razlike među učenicima.\nZoe posted a topic in Fotografija\n.... i uvek su tu deca, ukras zivota, ukras sveta...\nIzvor: http://zelenaucionica.com/nastavnica-roditeljima-prestanite-da-saljete-decu-na-milion-aktivnosti/ Autor: B.D. Inspiracija za ovaj tekst pojavila sa nakon objavljivanja ličnog bloga jedne nastavnice, bez njene saglasnosti, u tabloidnim novinama. Takođe, ovome je doprinelo i pojavljivanje teksta koji „odgovara” ovoj nastavnici (u drugim tabloidnim novinama), a koji ukazuje na to da je njena generacija odgovorna za „stanje” u kome su nam deca i mladi danas. Usledili su žustri komentari i prepiske, u kojima je dominiralo međusobno okrivljavanje nastavnika i roditelja, a gde je jedino postig\nČinjenice o deci rođenoj zimi\nMorpheus posted a topic in Porodica\nNaučnici su prilično fascinirani efektom koji godišnje doba ostavlja na nas, na naše zdravlje i opšte stanje. Posle mnogobrojnih istraživanja evo šta su otkrili. ZIMSKE BEBE DOLAZE IZ MANJE PRIVILEGOVANIH PORODICA Procenat dece rođene od neudatih majki, majki tinejdžerki i majki koje nisu završile srednju školu rastao je svake godine u januaru, tokom perioda od 1989. do 2001. godine. Razlog? Jedan od razloga jeste pretpostavka da siromašnije porodice nemaju klima uređaje, što znači da imaju manje s\nOružje u kući - za ili protiv?\nTurkmenbashi posted a topic in Porodica\nJuče je na televiziji javljena vest o momku koji je na Telepu stradao dirajući ručnu bombu u podrumu porodične kuće. Bomba je ostala od njegovog oca koji je istu i još koječega doneo sa ratišta u Hrvatskoj devedesetih. Nije prvi put da deca stradaju od oružja svojih roditelja, bilo da se radi o pištolju ili nekom drugom oružju. Ja lično jesam za držanje oružja u kući, ali uz visok stepen odgovornosti onoga ko ga drži. Po meni oružje jednostavno ne bi smelo da bude dostupno deci, a držanje eksplozivnih naprava i svega što je označeno kao vojno oružje jednostavno ne mogu da razumem. Još manje mo\nS' decom o prošlosti\nPade mi na pamet pre neki dan... kad sam bio dete, niko mi ništa nije govorio o događajima iz prošlosti članova porodice. Doduše, nisam se nešto mnogo ni interesovao, ali sam ipak propustio previše detalja koje bih danas voleo znati. Čak i poneke krupne detalje su mi propustili reći. Primera radi, to da čovek kojeg sam znao i voleo kao dedu u stvari nije otac moje majke - baka se preudala. Mislim da mi nikakvu štetu ne bi nanelo takvo saznanje, niti bih promenio svoj odnos prema njemu, ali mi to ipak nije rečeno. Rodit


Dokumentarni filmovi etničkih Bugara na drugoj večeri Dana bugarskog filma u Nišu - Far\nDrugo veče manisfestacije „Dani bugarskog filma“, proteklo je u znaku dva dokumentarna filma, dela etničkih Bugara koji žive na teritoriji Srbije.\nNakon najave i pozdravne reči kojom su se obratili publici urednik filmskog programa Dejan Dabić i generalni konzul R. Bugarske Edvin Sugarev, publici se predstavio i reditelj filma „Čuvari kulturnog blaga“ Dragan Spasov. Ovo dokumentarno ostvarenje govori o sličnostima između srpskog grada Vranja i bugarskog Ćustendila.\nNakon filma emitovana je epizoda iz serijala „Našenci“, rađena u produkciji Internet portala FAR. Epizoda je posvećena glumici Paulini Manov koja je poreklom vezana za Dimitrovgrad. Ona je govorila o detinjstvu koje je provela u svom rodnom gradu, o emocijama koje gaji prema njemu i o glumačkoj radionici koju je organizovala za svoje sugrađane pre nekoliko godina. TV serijal „Našenci“ producenta Petra Videnova govori o uspešnim ljudima iz sfere likovne umetnosti, muzike, pozorišta, filma i nauke, koji žive širom sveta, a u izradi serijala učestvovali su novinari, snimatelji, montažeri i grafički dizajneri portala FAR.\nVečeras je na repertoaru film „Put u Jerusalim“ koji će biti emitovan u velikoj sali NKC-a od 18:30 časova.\n„Južni vetar“ i Ivajlo Zaharijev na prvoj večeri Dana bugarskog filma „Našenci“ portala FAR i Paulina Manov na „Danima bugarskog filma“ u Nišu Лентата „Златан Дудов“ отново в Димитровград Ниш: Димитър Главчев се срещна с представители на българското национално малцинство в Сърбия, граждански сдружения и малцинствени медии\nВраняГенерално консулствоДарко АначковДни на българското киноДокументални филмиНишНКЦПазители на културното благоПаулина МановПетър Виденовпортал ФарСериал НашенциЦариброд


Kako je pandemija korona virusa glavna stvar na čije suzbijanje je većina čovečanstva trenuto usredsređena, i timovi Formule 1 usmerili su svoje inženjrske i konstruktorske sposobnosti kako bi dali svoj doprinos tom cilju , kroz "Projekat Pitlejn" (Project Pitlane).\nB92 - 30.03.2020\nU roku od nedelju dana stvoreno je sredstvo za disanje koje može da pomogne pacijentima bez respiratora. Inženjeri sa Univerzitetskog koledža u Londonu sarađivali su sa kliničarima na UCLH-u i Mercedesu Formule 1 da bi napravili uređaj koji dostavlja kiseonik u pluća, tako da ...\nPolitika - 30.03.2020\nManje od nedljeu dana bilo je potrebno da se napravi aparat koji će, kako prenosi Bi-Bi-Si, pomoći pacijentima da izbegnu intezivnu negu. Inženjenjeri Univerziteta u Londonu su, združenim snagama sa kliničarima londonske Univerzitetske bolnice i timom Mercedesa iz takimičenja ...\nIndex.hr - 30.03.2020\nZA MANJE od tjedan dana napravljeno je pomagalo za disanje koje može pomoći pacijentima da izbjegnu intenzivnu njegu, javlja BBC. Inženjeri sa Sveučilišta u Londonu radili su s kliničarima u londonskom UCLH-u i Mercedesu Formule 1 na izradi uređaja koji dostavlja kisik u pluća ...\nUređaj omogućuje neprekidan protok smese vazduha i kiseonika u usta i nos pacijenta. To se vrši pod pritiskom, što znači da pluća ostaju otvorena i tako se povećava količina kiseonika koji ulazi u njih ZA MANjE od nedelju dana napravljeno je pomagalo za disanje koje može pomoći ...


pink.rs | Putinova poseta KRUNA DOBRIH ODNOSA Srbije i Rusije: Rusi efikasno štitili Srbe u mnogim prilikama\nSagovornici Pinka istakli su večeras veliki značaj posete predsednika Rusije Vladimira Putina Srbiji i istakli da je to kruna dobrih odnosa dve zemlje i podsetili da su Rusi efikasno štitili Srbe u mnogim prilikama.\nPredsednik Centra za razvoj međunarodne saradnje prof. dr Stevica Deđanski je govoreći o Putinovoj poseti Srbiji istakao da je svaka poseta velikog državnika tog ranga dobra za državu kojoj je došao u posetu.\n- Nama je poseta Putina posebno bitna jer je reč o prijateljskoj poseti, koja je najavljivana kao kruna dobrih odnosa koje kroz istoriju gaje Srbije i Rusija - rekao je Deđanski i dodao da se dobri odnosi ogledaju kroz 15 susreta koje su imali Vučić i Putin do sada imali.\nOn je istakao da je dodela ordena Svetog Aleksandra Nevskog Vučiću potvrda da Rusija ceni principijelan i iskren stav koji Srbija zauzima prema Rusima i u momentu kada to možda ne odgovora nama.\n- Mi naše prijatelje cenimo, a to je u međunarodnoj policiji veoma bitno. Mi smo pokazali da smo dosledni, a Rusi da to umeju da cene - naveo je Deđanski.\nPrema njegovim rečima, brojni ugovori koji su potpisani, a koji se odnose na enegretiku, inovacije, transport su takođe rezultat dobrih odnosa Srbije i Rusije.\n- Posebno treba imati u vidu politički benefit. Rusija je naš tradicionalni prijatelj, kada god je Srbiji bio problem vezano za KiM, Interpol, pokušaj Britanije da od nas naparvi genocidan narod imali smo podršku Rusije i ne samo podršku već i veto iz 2015.godine - podsetio je Deđanski.\nKako je dodao, dobri odnosi koje gajimo daju odličan rezulatat.\n- Bitno je imati dobre odnose sa velikim silama, i to posebno lične dobre odnose - podvukao je Deđanski.\nIstoričar Nebojša Damjanović kaže da Srbi i Rusi imaju dobre odnose gotovo 1.000 godina.\n- Srbija i Rusija imaju tradicionalne, viševekovne odnose. Kao što je svet navikao da Britanija i SAD imaju neki poseban odnos ili da se Francuska uvek posebno interesuje za Rumune, svet je svestan da Rusija Srbe vidi na poseban narod i Srbi Ruse kao slovenski narod sa pravoslacvnom tradicijom koja se uvek uvažavala - naveo je Damjanović.\nOn je podsetio da je Rusija je Srbiju efikasno štitila u mnogim prilikama.\nRadulović i Femić za Pink o vojnom potencijalu Rusije: U nekim projektima su Rusi prestigli Ameriku! (VIDEO)


City :: Kultura :: Nišvil onlajn, prvi put nakon 25 godina\nHome | Kultura | Nišvil onlajn, prvi put nakon 25 godina\nInternacionalani džez festival Nišliv ove godine će se održati parcijalno. Prvi, najavljeni deo festivala biće održan u periodu od 13. do 17. avgusta, uživo bez prisustva publike, koja će događaj pratiti onlajn. Drugi deo festivala bi se mogao održati u periodu od 17. do 20. septembra ukoliko se epidemiološka situacija popravi i Vlada Srbije dozvoli prisustvo publike uz poštovanje mera zaštite i socijale distance. Ako to toga ne dođe, celokupni program festivala, planiran za septembar biće odložen za narednu godinu.\nBiće izvedeno preko 30 programa, uključujući i pozorišne predstave (Nišville Jazz Teatar), filmske projekcije (Nišville Movie Summit), likovne performanse, kao i 20 koncerata pratećeg i glavnog festivalskog programa. Bogate umetničke sadržaje publika će moći da prati putem svojih računara, tableta ili telefona koji će uživo prenositi Nišville televizija, putem ovog LINKA.\nUkoliko i u septembru bude istovetna epidemiološka situacija, kao i sada - celokupan predviđeni program za ovu godinu održaće se od 12. do 15. avgusta 2021, napominju organizatori.\nIstiču da je ovo prvi put da se tradicionalni festival džez muzike odloži nakon 25 godina. Poslednje odlaganje festivala dogodilo se decembra davne 1994. godine, kada je zbog restirkcije struje Nišvil održan januara naredne godine.\nSvi posetioci koji su kupili komplet ulaznica mogu ih iskoristiti septembra 2020. u novozakazanom terminu održavanja festivala. Ukoliko se dogodi da ne mogu da isprate program u ovom terminu, kupljene ulaznice mogu iskoristiti naredne godine, u periodu od 12. do 15 avgusta 2021.\nZa sve informacije koje se tiču eventualnog povraćaja novca za već kupljene ulaznice organizatori poručuju publici da se obratiti prodajnoj mreži Ticket Vision.


Zvezda lako do prve pobede u plej-ofu | OK Crvena Zvezda\nCrvena zvezda je, prema očekivanju povela u četvrtfinalnoj seriji protiv Železničara, nakon maksimalne pobede u Šumicama.\nGošće su u većem delu prvog i na početku drugog seta bile ravnopravan rival, ali su crveno-bele zahvaljujući većem broju raspoloženih igračica završnice rešavale prilično lako u svoju korist.\nBilo je 18:16 za gošće u prvom periodu, a onda je Zvezda serijom od 6:0 raspršila nade Lajkovčanki da će povesti u ovom meču.\nUspevale su gošće da pomere prijem crveno-belih i dobrom igrom u odbrani držale su rezultatski priključak, a kad je Zvezda načela prijem Železničara, usledila je odlučujuća serija poena. Blok naše ekipe je odradio najveći deo posla.\nPovele su gošće 8:4 u drugom setu, a onda je Zvezda dodala gas, izjednačila na 8:8 i kao brzi voz prošla „lajkovačku prugu”. Prednjačile su Adela Helić i Ljubica Kecman, koja je odigrala jedan od boljih mečeva ove sezone.\nU trećem periodu nije bilo dilema. Zvezda je u potpunosti zaustavila krajnje napadače Železničara, koji su imali mizeran procenat napada.\nNajefikasnija u našem timu bila je Adela Helić sa 21 osvojenim poenom. Ljubica Kecman je zabeležila 14, a Bojana Milenković 13 poena.\nRevanš meč je na programu u nedelju, 15. marta od 19 časova u Lajkovcu. Ekipa koja prva zabeleži dve pobede plasiraće se u polufinale plej-ofa Viner Štetiše lige.\nCrvena zvezda – Železničar 3:0 (25:20, 25:18, 25:13)\nDvorana: SC „Šumice”. Gledalaca: 100. Sudije: Vladimir Cvetković i Nenad Davidović (obojica iz Beograda). Trajanje meča: 71 minut. Rezultat u seriji: 1:0.\nCRVENA ZVEZDA: Trnić 9, Čanak 4, Helić 21, Milenković 13, Kecman 14, Milovits 4, Rosić (libero), Pušić (libero), Brđović, Stijepić 1, Popović, Lukić. Trener: Branko Kovačević.\nŽELEZNIČAR: Stojković 3, Lazarević 1, Tešanović 9, Vojinović 4, Isailović 9, Rakić 3, Zlatić (libero), Aćimović 3, Raković, Kompirović, Knežević (libero), Veljković. Trener: Nikola Jerković.


Teško vreme - Ime autora poznato redakciji - Dnevni list Danas\nPočetna » Kolumna » Teško vreme\nTeško vreme dolazi za poslovanje u Srbiji. Vreme koje neće biti naklonjeno privrednicima. Pred nama je vreme neizvesnosti izazvano političkom nestabilnošću.\n10Piše: Ime autora poznato redakciji 06. maja 2019. 20.00\nNeizvesnost je ubica privrede. Nestabilnost je posledica histeričnog i nepromišljenog, najpre, spoljnopolitičkog ponašanja i delovanja predsednika Srbije.\nPosle njegovih poseta Pekingu i Berlinu strepnja za budućnost mojih poslova veća mi je od nade. Vidim i da među mojim kolegama traje veliko preračunavanje o sudbini njihovih biznisa u Srbiji. Poruke koje je domaćoj i inostranoj javnosti poslao predsednik Srbije iz Pekinga i Berlina nisu ohrabrujuće za nas poslovne ljude. Može da priča ko šta hoće, moj je utisak da je predsednik Srbije u Pekingu moljakao političke istomišljenike – kineskog i ruskog predsednika – ne za srpsku privredu nego za podršku sebi i svom načinu vladanja. Od te posete srpska privreda nema nikakve vajde. Nisam video da se srpski predsednik makar jednom rečenicom založio za otvaranje kineskog tržišta za srpske robe. Ne znam ni jednog kolegu čija kompanija ima iole vredan izvoz roba ili usluga u Kinu. A video sam da je nemački ministar privrede otišao na samit u Peking sa zahtevima nemačkih industrijalaca. Srpsku delegaciju bila je baš briga za predloge srpskih poslovnih ljudi.\nSrpski predsednik u Pekingu je koristio arhaični politički rečnik, govorio o „čeličnom prijateljstvu“ i „ovacijama“ koje je dobio, a eventualni dolazak kineskog predsednika u Srbiju opisao kao krunu svoje karijere. Bilo me je sramota od te degutantne servilnosti i podaničkog mentaliteta kolonijalnog namesnika. Da, Srbija se u Pekingu otvoreno ponudila da bude kineska kolonija u Evropi. Za Srbiju i njenog predsednika kineski projekat „Jedan pojas, jedan put“ jednosmerna je ulica za Kinu prema Evropi u kojoj ne postoji traka u suprotnom smeru za srpsku robu i usluge prema Kini. Mi smo prihvatili baš ono protiv čega je, na primer, Nemačka i njeni privrednici.\nNije to jedini jaz koji će se širiti između Srbije i Nemačke (Evrope). Pred samit političkih lidera Balkana u Berlinu, srpski predsednik priznao je da ne razume svoju staru prijateljicu Angelu Merkel i da ide na skup na kome će Srbija biti sama. Srbija je opet bez prijatelja i saveznika. I zaista, samit u Berlinu pokazao je poraznu činjenicu da je Srbija došla u međunarodnu poziciju u kojoj je bila pre 20 godina. Kratkovida svađalačka politika prema susedima i kolonijalna servilnost prema Pekingu i Moskvi tek će nam se obijati o glavu.\nŠta mi poslovni ljudi sada da radimo?\nPredsednik Srbije je priznao da je EU naš najveći (80 odsto) privredni i trgovinski partner. Srpski izvoz u Kinu je samo 62 miliona dolara, bez šanse da se poveća. Ali je zato kineski premijer Li Kečijang obećao hrvatskom kolegi Andreju Plenkoviću da će Kina „uvoziti više hrvatskih proizvoda i podsticati ravnomerniju robnu razmenu“.\nDolaze teška vremena. Nama privrednicima predsednik Srbije opasno ugrožava plasman roba i usluga na tržište regiona i EU. Skoro 90 odsto spoljnih operacija moje kompanije vezano je za EU. A nije zainteresovan za dvosmernu ulicu prema tržištu Kine nego samo gleda da od Srbije napravi kinesku koloniju.\n* Za kraj jedno „poprečno“ zapažanje.\nLoše vreme uopšte nije krivac za onako bledu proslavu Međunarodnog praznika rada. Radnička organizacija u Srbiji još jednom je demonstrirala arhaičnost, bezidejnost i nerazumevanje novih odnosa između sveta rada i sveta kapitala. Nisam, na primer, ni od jednog sindikalnog lidera čuo, a voleo bih da jesam, da je obrazovanje jedan od najvažnijih faktora uspešnosti radnika na tržištu rada. Opet sam slušao samo o radničkim pravima, ali ne i o njihovim obavezama. Najpre, prema sebi i svojoj porodici.\n06. maja 2019. u 20.50\nSrpska privreda NE postoji I nema sta da ponudi mnogoljudnim zemljama Kina,Indija I Drugim….Proizvodnja hrane je u Srbiji NE rentabilna I jedva zadovoljava I nase potrebe a cene poljoprivrednih proizvoda su Vece nego u npr. Mafjarskoj….prema tome gospodine Tajkun mirno spavajte I bogatite se na racun srpskog naroda I slavite ovaj rezim Aleksandra Vucica…\n06. maja 2019. u 21.45\nPa, zar niste obavešteni, gospidine tajkunu, da budućnost ssrpske privrede leži u svinjskim papcima?\n07. maja 2019. u 00.27\nTuga od analize. Nasa privreda se zasniva uglavnom na zaduzivanju , uvozu i izrabljivanju jeftine radne snage koja nema nikakva prava sem ako neko misli da je rad za par stotina evra ista vise od robovanja.\n07. maja 2019. u 00.52\nKada radnik ima osnovna prava, poslodavac može govoriti o obavezama. Što se školovanja tiče, istina je da u razvijenim zemljama EU koju dotični gospodin pominje, firme brinu o usavršavanju i doškolovanju svojih radnika, o svom trošku, te u neku firmu možete ući kao manuelni radnik, a iz nje izaći kao jedan od direktora. Autor teksta i njegove kolege, kada kupe opremu iz inostranstva, radnike ni ne šalju na edukaciju u zemlju proizvođača, što je uračunato u cenu, već šalju članove svoje porodice u provod u trajanju edukacije, jer je sve plaćeno, a onda kritikuju radnike koji se ne snalaze sa novom tehnologijom. I neka ne brine za svoj biznis, bar za sada, dokle god plaća reket, biće i za njega. U pravoj tržišnoj utakmici, verujem da bi na kraju motao kablove u nekoj slovačkoj fabrici.\n07. maja 2019. u 09.36\nČitam komentare i ne mogu da verujem. Za vas je gospodo veći problem „tajkun“ nego porazni poslovni milje koji vlada u Srbiji, a zahvaljujući onima koji stvarno neznaju da vode ekonomiju naše zemlje. Umesto da podržite ovo malo ozbiljnih privrednika što je ostalo u Srbiji vi dajete zajedljive, ostrašćene, često i debilne komentare protiv onih koji svojim radom i znanjem stvaraju višak vrednosti, pune državnu kasu da bi upravo VI durljivci što ugodnije živeli. AMIN!\n07. maja 2019. u 09.40\nZbog Vas i sličnih se iseljavamo, mi neuki i neodgovorni tupanderi, frka gazda nema ko više na vikendici da kreči nedeljom za platu doći će Sirijci a oni su stvarno fin i kulturan svet što za posledicu ima da gazdovanje Vaše će potrajati još jednu do dve generacije gazdovanje će preuzeti taj fin i kulturan svet možda se tada vratimo ko zna.\n07. maja 2019. u 10.21\nLicemerje sns.85% sto srbija izveze ide za EU ,u kinu rusiju i ceo istok manje od 10%.Eu nam godisnje daje 200 miliona eura bespovratno a kina i rusija 0 din.Ali zato vulin kaze da se okrenemo kini i rusiji.Bravo glasaci sns uspeli ste da nas vratite 30 god u proslost\n07. maja 2019. u 13.51\nBaš bih voleo da čujem šta bi ovaj anonimni privrednik ponudio Kinezima. Ovo je neki sindikalac sto posto, kakav privrednik! Znači, loše je otići u Peking, dovesti Kineze u željezaru i RTB? Loše su investicije u fabrike u Zrenjaninu, Borči? O čemu priča sindikalac?\n07. maja 2019. u 17.08\nKinezi su kupili nacionalna bogatstva koje pominješ, dakle nisu investitori već kupci, samim tim vlasnici kupljenog, i mi više sa recimo rudom iz Bora nemamo ništa. Kada prodaš auto, dao si ga kupcu, a ne investitoru. Investitor je onaj koji bi ti ev. pomogao pod određenim uslovima (recimo da ga povremeno povezeš bez naknade) da središ auto, da ne moraš da ga prodaš. Ali, neki od nas se školovali, a neki želeli da sebe nazivaju Skorpionima, ne znajući kako da postave tastaturu da dobiju slovo „Š“ na istoj.Ali zato sve znaju o međunarodnoj politici i ekonomiji.\n07. maja 2019. u 18.48\nJeste Mile, tako je! Nego, ne rekoste mi, koliko su železara i RTB kratili budžet Srbije svake godine? Pa, ko je još bio spreman da „kupi“ železaru i RTB i uloži toliki novac? Da Srbija ima novac i ja bih bio protiv prodaje RTB-a, ali nema ga i zadugo ga neće imati. Kanadska firma koja je ispitivala rudna nalazišta je potrošila oko dve milijarde dolara! Imate li vi predstavu kojili je to novac? Da ne govorimo o ekološkoj katastrofi i firmama koje žive od toga što železara i RTB rade. A ono sa slovom Š, ako ste čitali, našli ste ga u tekstu. Mogao sam da napišem Škorpija, ali ja sam odabrao Skorpion. Da vi možda niste Milence pa vam te razlike ne stižu do pameti. Usput, za računarom sam od davne 1970. godine.


Počeo Petrovac Jazz festival\nPetrovac Jazz festival zvanično je počeo sinoć.\nJedanaesto izdanje Petrovac Jazz festivala zvanično je počelo sinoć slikarskim performansom “Govor tela jeste govor duše” koji su ispred spomen doma Crvena komuna zajedničkim snagama izvele balerina i slikarka Dubravka Milivojević i njena koleginica balerina Aleksandra Dejanović.\nBijela platna i muzika Vasila Hadžimanova koja se čula sa zvučnika nagovijestila je prolaznicima da su organizatori Petrovac Jazz festivala spremili nešto veoma interesantno, pa su oni znatiželjni strpljivo sačekali početak. Do tada, mogli su da uživaju gledajući Dubravkine radove koji jasno predstavljaju neke od plesnih pokreta. Performans u trajanju od tridesetak minuta proizvod je jednogodišnje, kako slikarske, tako i koreografske studije pokreta, a okupljeni su sa oduševljenjm pratili sve ono što se dešavalo ispred Crvene komune.\nNajprije su plesom, Dubravka koja je stojala ispred dva platna i Aleksandra, kojoj se vidjela samo sjenka, plesnim pokretima dočaravali govor tijela, a onda je Milivojević iskoristila svoj material za rad i na licu mjesta oslikavala postavljene panoe - jedno vedrim, a drugo tamnijim bojama.\nU performansu su učestvovali i najmlađi gledaoci koji su zauzeli prve redove, pa su se trudili da što vjernije oponašaju pokrete ove dvije umjetnice.\nOrganizatori festivala posjetiocima su priredili iznenađenje, a pravo sa Nišvila, u Petrovac je stigla još jedna grupa slikarki koje su se predstavile pod imenom “Naslikaj mi tijelo i lice”, a uživo su demonstrirale kako izgleda njihov performans.\nProgram ovogodišnjeg festivala održava se na više lokacija, a za koncertni dio namijenjena je terasa tvrđave Castello. Čast da otvore koncertni dio Petrovac Jazz festivala imali su Šule Jovović i Sanja Raičković, koji su uz jazz standarde zagrijali atmosferu, a svako izvođenje ispraćeno je aplauzom. Nakon njih, po prvi put u Crnoj Gori publici se predstavio austrijski pijanista Dejvid Helbok sa svojim triom, a njegov nastup pratilo je dosta stranaca.\nI drugi dan festival protiče je uz sjajan program, a organizatori su priredili dva događaja u podne - koncert za klavir održan je u Camdus Cineplexu, dok su polaznici Master Worhshopa imali još jedan nastup u Petrovcu ispred Komune.\nDanašnji program biće nastavljen predavanjem gitariste Tibora Maha Nađa na temu “Čudesna moć bluza”\n“Drago mi je što sam tu i što ćemo pokrenuti radionicu iako znam da ovdje ljudi nemaju običaj da dođu i postavljaju pitanja. Radionice će biti bazirani da se edukuje mlađa publika, a bluz je prvi stepenik moderne muzike i od njega potiče sve što danas slušamo. Zato je to interesantno i dobro bi bilo da dođu čak i džez muzičari” ispričao je na konferenciji za novinare Nađ koji se bluzom bavi preko trideset godina.\nKoncertni dio biće na tvrđavi Castello, a u goste dolazi makedonski muzičar Sašo Popovski i mađarski bend “Djabe” koji su i prije nekoliko godina svirali na ovom festivalu.\n“Nosimo sjajne utiske iz Crne Gore, a večeras ćemo predstaviti naš novi album, ali biće tu i starih stvari”, ispričao je basista benda Djabe Barabas Tomas. On je otkrio da je su iz stare postave ostali samo gitarista Égerházi Attila, ali da se zvuk benda nije promijenio.\n“Dodali smo klavijature, ali se sama koncepcija nije promijenila, jedino što sad više vučemo ka džezu i više su zastupljeni duvači”, objašnjava on.\nDirektor Festivala Vinko Mihajlović bio je zadovoljan kako protiču prvi festivalski dani, a najavio je da će u slučaju kiše, koja je najavljena za posljednje dane vikenda, program ispred Crvene komune biti preseljen u njihove prostorije na spratu, dok će koncerti na terasi tvrđave Castello biti pemješteni u istoimeni klub.


Upotreba wavelet detektora u analizi P-vala elektrokardiograma nakon ugradnje aortokoronarnih premosnica | FER Repository\nSovilj, S. (2006). Upotreba wavelet detektora u analizi P-vala elektrokardiograma nakon ugradnje aortokoronarnih premosnica (Doctoral thesis). Retrieved from https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:359050\nSovilj, Siniša. "Upotreba wavelet detektora u analizi P-vala elektrokardiograma nakon ugradnje aortokoronarnih premosnica." Doctoral thesis, University of Zagreb, Faculty of Electrical Engineering and Computing, 2006. https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:359050\nSovilj, S. (2006). 'Upotreba wavelet detektora u analizi P-vala elektrokardiograma nakon ugradnje aortokoronarnih premosnica', Doctoral thesis, University of Zagreb, Faculty of Electrical Engineering and Computing, accessed 21 October 2021, https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:359050\nSovilj S. Upotreba wavelet detektora u analizi P-vala elektrokardiograma nakon ugradnje aortokoronarnih premosnica [Doctoral thesis]. Zagreb: University of Zagreb, Faculty of Electrical Engineering and Computing; 2006 [cited 2021 October 21] Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:359050\nS. Sovilj, "Upotreba wavelet detektora u analizi P-vala elektrokardiograma nakon ugradnje aortokoronarnih premosnica", Doctoral thesis, University of Zagreb, Faculty of Electrical Engineering and Computing, Zagreb, 2006. Available at: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:359050\nCite this item: https://urn.nsk.hr/urn:nbn:hr:168:359050\nTitle Upotreba wavelet detektora u analizi P-vala elektrokardiograma nakon ugradnje aortokoronarnih premosnica\nTitle (english) Application of wavelet detector in ECG P-wave analysis after coronary bypass grafting\nAuthor Siniša Sovilj\nDefense date and country 2006-07-07, Croatia\nExtent str. 85 ; 30 cm\nCreated on 2019-05-06 13:06:23


Beč: Nove prijetnje Tadiću\nPredsjedniku Srbije Borisu Tadiću ponovo je, iz Beča, prijećeno smrću zbog hapšenja Radovana Karadžića. Prijetnje su upućene u pismu koje je dopisništvu frankfurtskih "Vijesti" u Beču poštom stiglo od društva "Pravedni Srbi". U prijetećoj poruci se kaže da Tadić "hvata srpske idole" dok Haag "pušta lopove i dželate", zbog čega se Tadiću poručuje da će "letjeti u vazduh". Dopisništvo "Vijesti" je o prijetećem pismu Tadiću obavjestilo austrijsku policiju i Ambasadu Srbije u Austriji, javili su u subotu beogradski mediji, navodi Fena.


Prnjavorski “Export-City” u narednom periodu planira povećanje prihoda za 10 posto\n07. Sep 2021 294\nProizvodnjom tapaciranih stolica firma Export City d.o.o. Prnjavor bavi se od 2005. godine. Riječ je o porodičnoj firmi u privatnom vlasništvu čije poslovanje nije bilo ugroženo ni prošle godine, kada je zbog pandemije koronavirusa na neko vrijeme sve bilo stalo.\nKako je za Poslovne novine kazao Mirsad Turčinović, direktor firme, osim kraćeg perioda u martu i aprilu, radili su sasvim normalno i zadovoljni su ostvarenim rezultatima.\n“Do sada je i ova godina za našu firmu bila veoma uspješna, ostvarili smo očekivane rezultate, što očekujemo i od ostatka godine. Već godinama imamo stalne kupce, trenutno radimo za Italiju, Njemačku, Švicarsku i Švedsku, a najveći prihod ostvarujemo na tržištu Italije i Njemačke. Na domaćem tržištu ne poslujemo”, kaže Turčinović.\nOsim za proizvodnju tapaciranih stolica, Export City specijalizovan je i za kancelarijski sjedeći namještaj sa godišnjom isporukom od 350.000 jedinica. Uspjeh u poslovanju zahvaljuju poslovnoj saradnji sa renomiranim kupcima u inostranstvu koji su prepoznali njihov kvalitet.\n“Preduzeće trenutno zapošljava 382 radnika. Naročita pažnja usmjerena je zaštiti na radu i stvaranju uslova koji omogućavaju zdrav kolektiv, pozitivnu radnu klimu i timski rad, koji će dati najbolje rezultate. Pored brige o sopstvenom personalu, potrebno je naglasiti da Export city d.o.o. Prnjavor, predstavlja i društveno – odgovornu firmu koja, kako kroz razne pozive, tako i samoinicijativno brine o pojedincima i lokalnoj zajednici. Export city podržava veliki broj sportskih, kulturnih i humanitarnih dešavanja”, kaže Turčinović.\nProizvodnja se odvija u novoizgrađenim objektima površine 25.000 kvadratnih metara, u kojima je instalirana savremena oprema vodećih svjetskih proizvođača. S ciljem povećanja kvaliteta, kontinuirano implementiraju nove tehnologije, investiraju u kvalitetno upravljanje proizvodnjom, što im omogućava direktan uticaj na sam kvalitet proizvoda i produktivnost rada. Svi materijali koje koriste u proizvodnji posjeduju odgovarajuće domaće i inostrane ateste, čime u cjelini ispunjavaju stroge zahtjeve za plasman na tržište EU.\nU prošloj godini firma Export City ostvarila je značajne rezultate – 31. su po izvozu među velikim kompanijama, 63. po dobiti i 3. po prihodu, a Turčinović kaže kako su to uspjeli zahvaljujući trudu i zalaganju svih zaposlenih, kao i domaćinskom odnosu prema radu i sredstvima rada. Od planova za naredni period naveo je povećanje prihoda za 10 posto.\nTagovi: export city Prnjavor


Evro danas 123,36 dinara\n► Evro danas 123,36 dinara\nDinar je danas oslabio 0,1 odsto prema evru u odnosu na juče i zvanični srednji kurs je 123,3656 dinara za jedan evro, objavila je Narodna banka Srbije (NBS).\nEvro je juče koštao 123,2830 dinara.\nDinar je prema evru 1,4 odsto slabiji nego na početku ove godine, za 1,4 odsto slabiji nego pre godinu dana, a za 0,2 odsto slabiji nego kao pre mesec dana.\nNBS je na međubankarskom deviznom tržištu ove godine intervenisala prodajom ukupno 880 miliona evra i kupovinom 730 miliona evra.