Ogrlica za umetanje u vodovodni sistem: preporuke za - Udžbenici vodovoda\nU ovom članku ćemo govoriti o tome šta čini i kako se stezna glava koristi za pritisak u vodovodni sistem. Tema članka je univerzalno relevantna, pošto su uređaji u pitanju najčešći modul koji se koristi pri povezivanju sa centralnim vodovodnim sistemima.\nSa pravilnim pristupom izboru ovog pribora i pravilnom upotrebom, možete instalirati cevovod svojim rukama koristeći jednostavan i široko dostupan alat.\nZa početak, odlučićemo o uputstvima za korištenje gornjih obujmica. Većina savremenih vodovoda sastavlja se pomoću polietilenskih cevi. Dakle, potreba za korištenjem tradicionalnog zavarivanja je odsutna i za vezivanje možete raditi sa specijalnim stezaljkom.\nKao rezultat ugradnje sa upotrebom takvog pribora, moguće je ostvariti optimalnu čvrstoću priključka izlaza i glavnog.\nObratite pažnju! Stezaljke za popravak vodovoda se koriste kada nema mogućnosti za isključivanje protoka transportiranog medija i moraju raditi pod pritiskom.\nKvalitet instalacionog rada zavisi ne samo od veština i praktičnog iskustva instalatera, već i od pravilnog izbora uređaja namenjenih za vezivanje.\nRazmotrimo glavne kategorije stezaljki permutiranih na tržištu.\nRaspon najpopularnijih stezaljki\nNa osnovu posebne konfiguracije cjevovoda iu skladu sa vrstom materijala koji se koristi u njegovoj montaži, odabrane su određene kategorije zatvarača.\nRazmotrite raspon modifikacija predstavljen na tržištu:\nDržač obujmice se koristi za priključivanje na vodovodnu mrežu i nije pod pritiskom. Dizajn uređaja sastoji se od dva dela, od kojih je jedna opremljena grana sa unutrašnjim navojem. Instalacija pribora na autoputu i ugradnji se vrši pomoću vijaka. Na tržištu su modifikacije držača, napravljene od plastike ili metala.\nSedla okovratnik se koristi za vezivanje azbestno-cementnih, metalnih i plastičnih cjevovoda. Za razliku od "klipa", uređaj se sastoji od jednog glavnog dela - "sedla", koji je pričvršćen na cevi sa fleksibilnim pričvrsnim držačem. Većina ovih uređaja je napravljena od metala. Pričvršćivači su svestrani, jer se mogu koristiti za pričvršćivanje i pod pritiskom i bez pritiska.\nZasverlovochny stezaljka specijalno dizajnirana za navođenje u cevovode koji rade pod visokim pritiskom.\nUređaj je modularni modul, opremljen specijalnim mlaznicama i okretnim konektorom. Ovaj tip uređaja može se instalirati na plastične cijevi od livenog gvožđa i čeličnih cijevi.\nVažno: Za montažu svrdla potrebna je specijalna oprema.\nElektro-savijeno sedlo-sedlo dizajnirano je isključivo za punjenje u plastične cjevovode. Dizajn uređaja uključuje komponente kao što su glodalica za bušenje polimernih površina i toplotni namotaj.\nKarakteriše se umetci u polietilenskim cevima\nPolietilen je plastični materijal, pa se stoga urezivanje u prtljažnik može izvršiti na nekoliko načina koristeći jednostavnu opremu. Zbog relativne lakoće ugradnje, cena završenog rezultata je mala.\nRazmislite o najpopularnijim i najpopularnijim načinima za vođenje veza. Instaliranje bušenjem rupa odgovarajućeg prečnika sa krunom ili bušilicom, nakon čega sledi instalacija slavine.\nOvaj metod je najjednostavniji, ali pod jednim uslovom: poželjno je obaviti instalacioni rad sa minimalnim ili nultim pritiskom transportiranog medijuma. Ponovo, ova metoda ne podrazumijeva potrebu za kupovinom skupih spona, jer će se svi otići, ali sa slavinom koja odgovara prečniku cijevi.\nRezervoar se iskopa i sprema se rov za uklanjanje.\nPromjer linije meri se kako bi se odredila tačna veličina klešta.\nVažno: Stega se bira tako da je njen unutrašnji prečnik u utvrđenom položaju bio nekoliko milimetara manji od spoljnog prečnika cjevovoda. Samo u ovom slučaju, garantujete da ćete dobiti vezu sa visokim stepenom stezanja. Ponovo, kruna koja će se koristiti za bušenje treba biti po milimetru već odabranog izlaza.\nS obzirom da u sistemu nema pritiska, prvo se bušimo neophodne rupe, a tek nakon toga stavljamo sedlo i zategnemo nosač. Ne zaboravite da postavite gumenu zaptivku ispod držača i sedla, što će istovremeno omogućiti veću efikasnost zatezanja i omogućiti optimalan stepen nepropusnosti priključka.\nUkoliko se instaliranje vrši na cevovodu pod pritiskom, koristi se zavareni spoj cevi. U ovom slučaju, potrebna vam je specijalna oprema koja snabdeva struju sa zavarenom spojnicom montiranom na vrhu cevi.\nKarakteristike uloške u cijevi od livnog gvožđa\nUprkos činjenici da danas ima manje i manje željeznih cjevovoda, oni su još uvijek tamo. Prema tome, ponekad postaje neophodno priključiti na cijevi ove vrste. Kako to učiniti tačno?\nPre nego što nastavite sa instalacijom, treba se shvatiti da je livenost poseban metal sa posebnim fizičko-hemijskim svojstvima. Na primer, zbog prekomernog mehaničkog stresa, proizvodi od livenog gvožđa pucaju ili se raspadaju.\nZbog toga se prilikom bušenja rupa za povezivanje grane koristi specijalna bušilica sa uglom zaoštravanja od 116-118 stepeni i ravnim žlebovima. Ako je u jednom koraku planirano bušenje rupe za potrebni prečnik, koristi se kruna sa lemljenim karbidnim pločama.\nVažno: Nije važno kakav je tip opreme za bušenje, jer svaku bušilicu treba kontinuirano hladiti tokom procesa bušenja. Kao tečnost za hlađenje, možete koristiti specijalna ulja ili samo vodu.\nUložak u liveno gvožđe napravljen je korišćenjem metalne stezaljke, a uz upotrebu njihovih plastičnih kola, koji su takođe jaki i izdržljivi.\nOdsek cevi na kome će se priključiti temeljito se očisti od mogućeg zagađenja i odmašćivanja. Zatim, površina čistog metala je prekrivena slojem zaptivača, ili je gumeni sloj postavljen na ovo mesto.\nZatim se obujmica nanosi tako da otvori za uklanjanje poklapaju sa rupom napravljenom u zidu cevi. U slučaju da se tijelo vrši pod pritiskom, koriste se uređaji specijalno dizajnirani za ovu vrstu instalacije.\nVažno: Instaliranje slavina na gasovodu pod pritiskom zahtijeva dobijanje posebnih dozvola u odgovarajućim organizacijama. U nekim slučajevima, umetanje pod pritiskom treba izvesti uz učešće kvalifikovanih profesionalaca.\nSada kada znate koje su spone za popravku vodovodnih cevi, verovatno će vam biti lakše izabrati potrebne alate za korištenje u privatnim domaćinstvima.\nImate li pitanja? Potrebna objašnjenja mogu se dobiti gledanjem videa u ovom članku.\nПредыдущаяProračun grejanja: kako utvrditi potrebni toplotni kapacitet\nСледующаяKoje metalne cijevi su bolje: razumjeti kriterije kvaliteta


Echo SRM-420ES-LW cena, cene Srbija, prodaja Beograd Novi Sad Niš\nEcho SRM-420ES-LW cene\ncena 58.960,00 din | prodavnica (1)\nTrenutno nemamo slike za Echo SRM-420ES-LW\nEPonuda nije internet prodavnica već Vam omogućava da brzo i lako nađete Echo SRM-420ES-LW po najjeftinijoj ceni. Naš cilj je da kupci budu što bolje informisani o ponudi Echo SRM-420ES-LW na tržištu Srbije. Vrlo lako nalazite željeni proizvod za kategoriju Trimeri za travu cene, ne morate da lutate od sajta do sajta za Echo Trimeri za travu, sve Vam je na jednom mestu. Naši operateri svakodnevno ažuriraju cene ali je potrebno da proverite cenu i dostupnost za Echo SRM-420ES-LW sa PRODAVCEM. EPonuda ne može da garantuje potpunu tačnost specifikacije i slika za Echo SRM-420ES-LW. Pre kupovine, podatke za Echo SRM-420ES-LW proverite na sajtu PROIZVOĐAČA.


Moderna vremena :: Goli\nNakon cijelog niza zapaženih i nagrađivanih pjesničkih zbirki Ivan Herceg napisao je prvu knjigu proze - senzibilnu i tankoćutnu kao što su i njegove pjesme, ali i oporu i provokativnu.\nSvaka priča u svojoj potki ima ljubavno-erotski zaplet, katkad eksplicitan katkad tek naznačen u svojoj izvedbi, ali i iznijansirano premrežen elementima iz svijeta filma, literature i glazbe. Upravo u spajanjima i razdvajanjima, strasti i sukobima njegovi se likovi ogoljuju doslovno i metaforički te se razotkriva sva nemoć pojedinca s kraja 20. i početka 21. stoljeća u pokušaju da voli, da bude prijatelj, da preživi...\nHercegovi junaci, čvrsto uklopljeni u tmurnu svakidašnjicu poslijeratne Hrvatske i tranzicijskoga doba, u rasponu od propalih studenata i narkomana, preko preljubnika i novinara uljuljkanih u redakcijsku rutinu do deziluzioniranih i dezorijentiranih branitelja, pokušavaju razriješiti svoje i tuđe grijehe iz prošlosti kako bi mogli nastaviti dalje, ali tamo dalje... opet ih čekaju opasni i nepredvidivi odnosi sa ženama i muškarcima.


Nisu isključene smene u “Čistoći” | TV KANAL 9 NOVI SAD\nNaslovna EMISIJE Nisu isključene smene u “Čistoći”\nNisu isključene smene u “Čistoći”\nVIDEO K9: Nakon učestalih žalbi sugrađana na rad "Čistoće", gradonačelnik Novog Sada odlučio je da "počisti" stanje u ovom javno komunalnom preduzeću.\nUčestale žalbe sugrađana iz raznih delova grada i prigradskih naselja, koje su poslednjih meseci pristizale i u našu redakciju, stigle su i do gradskih čelnika koji su imali pre dva dana razgovor sa Čistoćom u kojem su im poručili da nisu zadovoljni.\nGrađani su u pravu što se žale, rekao je gradonačelnik Novog Sada koji je i sam, kako je naveo, primetio ovaj problem.\nNaša ekipa izlazila je po pozivu sugrađana iz Adica, sa Telepa, Klise i iz Futoga, a bilo je i žalbi na neredovan odvoz kabastog i beštenskog otpada iz grada i iz Kaća.\nKontejnere koji se u pojedinim delovima grada prazne svake druge umesto svake srede, prljavštinu i smeće koje ostaje iza kamiona Čistoće i smrad koji je intenzivan oko gomila otpada na ovim visokim temperaturama, teško je ne primetiti.\nVučević se osvrnuo i na rad nadležnih inspekcija i gradskih uprava uz opasku da, kako je rekao, “ne može inspekcija da se abolira samo zbog toga što su uputili neki nalog ili napravili zapisnik, već moraju da isprate šta se posle desilo s tim”.\nPrethodni tekstTransfuziomobil sutra u centru grada\nSledeći tekstUskoro nova zgrada policije na Rotkvariji


Ustavni sud: Miškoviću ugrožena prava\nU "Službenom glasniku" Srbije objavljena je odluka Ustavnog suda o nezakonitom produžavanju pritvora tajkunu i vlasniku "Delete" Miroslavu Miškoviću u kojoj se navodi da ta mera ograničenja slobode ne sme biti podužavana po automatizmu.\nSud je 3. oktobra usvojio ustavnu žalbu advokatskog tima Miroslava Miškovića od 24. aprila, jer je utvrdio da je rešenjima Posebnog odeljenja Apelacionog suda u Beogradu od 7. marta i 25. marta 2013. godine Misskovichuu povredjeno pravo na ogranicceno trajanje pritvora zajemčeno Ustavom.\nRazmatrajući obrazloženja tih rešenja, Ustavni sud je ocenio da su "ona nedostatna, jer u njima nisu navedene, a samim tim ni ocenjene, sve činjenice i okolnosti koje mogu biti značajne za dalje zadržavanje podnosioca ustavne žalbe u pritvoru zbog opasnosti od bekstva".\nUstavni sud, stoga, smatra da su nadležni sudovi iskazali nedovoljno brižljiv odnos prema meri pritvora.


Dojče banka optužena za pranje 185 mlrd. $ › Made-in-Germany.rs\nDojče banka pokušava da se odbrani od novih optužbi o pranju novca, nakon što je Fajnenšel tajms objavio da je najveća nemačka banka „oprala“za sporne fondove Danske banke, vredne 35 milijardi dolara više nego što se isprva mislilo.\nOvaj iznos treba dodati na svotu od 150 milijardi dolara koje je, navodno, od 2007. do 2015. godine Dojče banka „oprala“ za estonsku filijalu Danske banke, što bi značilo da je upravljala sa četiri petine protoka novca klijenata Danske banke iz Rusije i zemalja bivšeg Sovjetskog Saveza, navodi britanski list citirajući izvore upoznate sa istinom.\nPortparol Dojče banke je odbio da komentariše ove navode, ali je ipak rekao da u nadležnost Dojče banke nije da proverava klijente Danske banke, istakavši pri tom, da su poslovne veze sa tom bankom prekinute 2015. godine, prenosi agencija Rojters.\n– Proteklih godina stalno smo jačali napore protiv pranja novca i utaje poreza – izjavio je tim povodom Džejms fon Moltke, glavni finansijski direktor nemačke banke.\nDojče banka se, takođe, trenutno nalazi i pod ranije pokrenutom istragom povodom malverzacija u slučaju povezanom sa skandalom poznatim kao „Panamski papiri“, zbog čega su nemački istražitelji prošle nedelje proveli dva dana u pretresanju frankfurtske kancelarije ove banke, kako bi ustanovili da li su njeni radnici pomagali određenim klijentima pri otvaranju bankarskih računa u poreskim oazama.\nUzbunjivač koji je obavestio vlasti o navodnom pranju novca, u koje je umešana i Danska banka, prošlog meseca je izvestio da je toj banci jedna velika evropska banka pomogla u obradi sumnjivih transakcija vrednih do 150 milijardi dolara. Izvor koji je direktno upoznat sa ovom problematikom tvrdi da se navodi odnose upravo na Dojče banku, navodi Rojters.\nIz Dojče banke je povodom novog slučaja optužbi saopšteno da je banka samo obrađivala uplate za Dansku banku, kao i da su prekinuli veze sa tom bankom nakon što su identifikovali sumnjive transakcije.\nOd MiG na 13/12/2018 / AKTUELNO / Ostavite komentar


Cijene nafte iznad 45 USD | MINA\nNaslovnica MINA Business Cijene nafte iznad 45 USD\nkristinakasp (CC0), Pixabay\nNjujork, London, (MINA-BUSINESS) – Cijene nafte prekoračile su u utorak na međunarodnim tržištima vrijednost od 45 USD, podržane očekivanjima američkih ekonomskih podsticaja i sve konkretnijim naznakama oporavka potražnje od koronakrize.\nNa londonskom tržištu cijena barela je porasla 60 centi u odnosu na prethodno zatvaranje i iznosila je 45,59 USD. U Njujorku se barelom trgovalo po 77 centi višoj cijeni, od 42,71 USD.\nAmerički predsjednik, Donald Trump, objavio je u ponedjeljak na Twitteru da čelnici demokrata u Kongresu traže sastanak na kojem bi se razgovaralo o ekonomskim mjerama u vezi koronavirusa, prenosi Hina.\nPregovori su krajem prošle sedmice prekinuti, s obzirom da Bijela kuća i čelnici Kongresa nijesu mogli usaglasiti stavove o novim mjerama podrške ekonomiji u koronakrizi.\n„Dogovor o paketu pomoći nije gotova stvar, ali bude li postignut obostrano prihvatljiv sporazum, to će kratkoročno podići cijene dionica i nafte”, objasnio je analitičar naftne brokerske kuće PVM Tamas Varga.\nPodršku naftnim tržištima pružile su i naznake oporavka potražnje u Aziji.\nIzvršni direktor Saudi Aramca, Amin Nasser, kazao je u nedjelju da očekuje oporavak potražnje za naftom u Aziji paralelno postupnom otvaranju ekonomija nakon koronakrize.\nStabilan oporavak kineske ekonomije pokazao je podatak o blažem padu proizvođačkih cijena u industriji u julu, zbog viših cijena nafte i povratka aktivnosti u industriji nadomak pretpandemijske vrijednosti.\nOhrabruje i podatak da je američki avio-saobraćaj, na koji je snažno uticala pandemija Covida-19, udvostručen u junu u odnosu na maj, iako je u odnosu na isti prošlogodišnji mjesec bio manji 80 odsto.\nOdvojeno je OPEC objavio da je cijena barela referentne korpe nafte njegovih članica u ponedjeljak iznosila 45,1 USD, što znači da je bila 23 centa viša nego prošli petak.\nMINA Business MINA-Business - 01/10/2020\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) - Uprava za saobraćaj i kompanija Tehnoput MNE potpisali su danas ugovor...\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) – Kompanija Normal Tours prodala je hotel Podgorica, koji će od oktobra...\nPodgorica, (MINA-BUSINESS) - Centralna banka (CBCG) objavila je danas novi spisak preduzeća sa blokiranim...


m-m-m-m- profil | juicypussy\nPoslednje prijavljivanje: 24.6.21. 02.48.22\nKlikom na dugme, podići ćeš m-m-m-m- na prvu poziciju na glavnoj stranici na 60 sekundi. Tokom ovog vremena, čet soba ovog modela će postati mnogo vidljivija i neverovatno popularna! Notifikacija o tvojoj akciji će se pojaviti u četu i biće vidljiva modelu i drugim korisnicima. m-m-m-m- će zasigurno ceniti ovaj gest i biti ti neizmerno zahvalna!\nVažni detalji o m-m-m-m-\nRadni sati m-m-m-m-\nAmaterski klipovi od m-m-m-m-\nm-m-m-m- lista želja


Stranke prave administraciju | Kolumne Slobodana Antonića\nPočetna strana > Rubrike > Kolumne Slobodana Antonića > Stranke prave administraciju\nSvako sa malo dužim pamćenjem zna da je u Srbiji prva reakcija vlasti na krizu uvek bilo obećanje da će se smanjiti administracija. Srbija zaista ima skupu i brojnu birokratiju. U Srbiji se, trenutno, za plate državne uprave izdvaja 10 odsto BDP-a, a u Bugarskoj 3,5 odsto. U Srbiji je 2000. godine u državnoj upravi radilo 8.000 ljudi, a danas 28.000. Zato se ponovo govori o smanjenju administracije, broja poslanika, pa i broja ministarstava.\nSrpska administracija uvećana je za oko 12.000 činovnika koji su došli iz administracije SRJ (odnosno SCG) posle ukidanja savezne države. Odakle se u međuvremenu stvorilo još 8.000 činovnika? Javnost uglavnom misli da su stranke, koje su bile u koalicionim vladama, od 2000. do danas, napunile upravu svojim ljudima. U vreme prve Koštuničine vlade administracija je, pod pritiskom MMF-a, smanjena za 3.100 činovnika. Ali danas administracija opet ima onoliko činovnika koliko je imala i pre reforme. Samo deo tog narastanja može se objasniti prelaskom dva ministarstva sa saveznog na republički nivo 2006.\nUtisak o stalnom povećanju administracije nastao je prvenstveno zbog povećavanja broja ministarstava. Što je komplikovaniji bio koalicioni sporazum, to je u vladi bilo više ministara. U prvoj Koštuničinoj vladi bilo je, uz premijera, 17 ministara i jedan potpredsednik, u drugoj vladi 22 ministra i jedan potpredsednik, dok u Cvetkovićevoj vladi ima čak 25 ministara i četiri potpredsednika. Sadašnja vlada je jedna od najbrojnijih u srpskoj istoriji. Do 1918. srpske vlade su, sve sa premijerom, imale najviše devet članova, dok su čak i jugoslovenske vlade u doba kraljevine imale oko 20 članova. Nemačka i danas ima vladu od 13 članova, zemljebivšeJugoslavije oko 15, Bugarska 17, a Francuska i Španija 18. Srbija čak ima vladu brojniju i od kineske, koja takođe ima 25 ministara, ali samo dva potpredsednika.\nI za parlament Srbije, sa 250 poslanika, smatra se da je preveliki. Opšte je mišljenje da Srbiji ne treba skupština veća od 150 poslanika. To je, ipak, samo delimično tačno. Srpski parlament, srazmerno broju birača, ne spada u veće evropske parlamente. Hrvatski ima 153 člana, ali Hrvatska ima 4,5 miliona stanovnika, a Srbija, bez Kosova, 7,4 miliona. Od zemalja EU, koje su po broju stanovništva slične Srbiji, Austrija ima parlament sa 245 poslanika, Bugarska 240, Češka 200, Finska 200, Holandija 225, Grčka 300, a Mađarska čak sa 386 poslanika. Nije srpski parlament preveliki, već je srpski izborni sistem loš. Ako bismo vratili većinski način izbora, Srbija bi bila podeljena u 250 izbornih jedinica, tako da bi svi regioni bili jednako zastupljeni, a svaki građanin bi znao svog poslanika. Ali to ne žele stranački lideri, koji bi time izgubili kontrolu nad parlamentom i strankom.\nZapravo, ako pogledamo sva tri gore navedena segmenta države – administraciju, skupštinu i vladu – videćemo da je njihov problem isti. On se zove „partokratija”. U skupštini je mnogo stranaka, pa u vladi mora biti mnogo stranačkih vođa. To odmah znači i mnogo ministarstava. I niže stranačke ešelone treba zadovoljiti. Zato mnogo stranaka podrazumeva i mnogo pritisaka da se stranački ljudi „zbrinu” po administraciji. Nema racionalizacije državnog aparata sa ovakvim stranačkim sistemom. Kriza može biti i najveća. Ali kako ćete rezati administraciju ako ćete time uvek povrediti interesnu sferu nekog od svojih brojnih koalicionih partnera?\nLek je u pojednostavljivanju političke scene. To se najbolje postiže novim izbornim zakonodavstvom. Jedna mogućnost je većinski sistem. On bi u Srbiji proizveo dve do tri jake stranke na državnom nivou i nekoliko regionalnih stranaka (tamo gde su manjine). Drugo rešenje je da se zadrži proporcionalni sistem, ali da se, kao u Češkoj ili Rumuniji, uvede „koaliciona klauzula”. Stranka ulazi u parlament sa pet odsto, ali koalicija mora da sakupi 10 odsto glasova. „Dva loša” ne mogu da nadjačaju „Miloša”. Sa manje stranaka u parlamentu biće jednostavnije sastaviti vladu. A onda će biti i daleko jednostavnije racionalizovati državnu upravu.\nDa bi do toga došlo nužni su dogovor velikih stranaka i novi izbori. Dve najveće stranke (prema istraživanjima), DS i SNS, možda bi i mogle da se dogovore. Ali one nemaju dovoljno poslanika u skupštini da bi nešto izglasale. Kako bi došle do većine, potrebni su novi izbori. No zbog krize, više niko ne može da zna šta će biti u naredna tri meseca. Zato DS ne želi da rizikuje i zato zadržava status kvo.\nOvo stanje će se moći promeniti tek ako glavni akteri budu naterani na to. A to će se desiti tek ako nesposobnost državne uprave u toj meri dođe u raskorak sa krizom da ceo sistem bude ugrožen. Kriza će se u narednim mesecima produbljivati, a sposobnost naše administracije teško da će biti veća. Zato, na kraju možda i bude neke koristi od krize. Možda ona dovede do reforme države. Možda će se sada uraditi ono što je davno trebalo. Jer onaj ko nije bio dovoljno pametan da svoj brod krene da popravlja za mirnog vremena, moraće to da počne da čini onda kada je već zatutnjala bura. Samo da tada ne bude dockan.


STIGAO JE TESLA: Novi tablet od sutra u prodaji! | Cayber Crimos\nSTIGAO JE TESLA: Novi tablet od sutra u prodaji!\nObjavljeno 13. juna 2014. od strane arsasd\nNovi tablet koji nosi ime po najvećem srpskom naučniku Nikoli Tesli, konačno je stigao, i dostupan je po promotivnoj ceni od 12.990 dinara. U nastavku vam prenosimo naše utiske o ovom fenomenalnom uređaju.\nKrajem marta smo imali prilike da po prvi put vidimo test primerak prvog srpskog tableta pod nazivom “Tesla”. Za njegovo razvijanje je zadužena domaća kompanija Comtrade u saradnji sa najpoznatijim proizvođačem procesora na svetu, Intel-om. Kao osnova je iskorišćena proverena Intel CloverTrail+ platforma u svom najbržem izdanju a nama se u startu dopalo to što smo videli, i jedva smo čekali da finalni proizvod stigne do nas. Očekivanja su velika, a već na početku možemo da vam kažemo da smo prillično oduševljeni tablet koji nosi ime najvećeg srpskog naučnika!\nTesla tablet 7.85″ stiže u elegantnoj crnog kutiji dopadljivog dizajna koja od starta ukazuje na kvalitetan sadržaj. Zatvara se magnetnom bravicom, a uz tablet stižu još uputstvo, garancija, punjač sa raskačivim kablom, i veoma korisni USB OTG kabl uz čiju pomoć možete na tablet povezati razne USB uređaje poput miševa, USB diskova ili USB 3G modema.\nTesla primerak koji smo testirali je crn i deluje ozbiljno, dok je istovremeno izuzetno tanak i lagan, te samim tim vrlo zgodan za rad. Ima zaobljene ćoškove i ivice, a cela zadnja stranica je matirana, dok su bočne stranice od glatkog materijala što lepo izgleda. Svi tasteri i priključci su smešteni na desnoj i gornjoj ivici i grupisani su oko jednog ćoška što je vrlo praktično.\nSa leve strane je izlaz za slušalice i mikro USB priključak, a sa gornje strane su dobro postavljani tasteri za uključenje i regulaciju glasnoće koji pod prstima ostavljaju utisak čvrstine i kvaliteta. Cela prednja strana je zaštićena staklom otpornim na ogrebotine, a ekran zauzima jako veliki deo te površine zahvaljujući tankom okviru koji je pogotovu po bočnim ivicama vrlo vrlo uzan.\nKao što smo pomenuli, srce sisteme predstavlja najbrža Intel-ova CloverTrail+ platforma koja je više nego primerena ostatku konfiguracije. Posebno nas je obradovala činjenica da se tablet, ni posle dugotrajnog rada, ne zagreva. Grafička karta je dovoljno snažna za najveći broj igara.\nSa druge strane, procesor je veoma snažan i to se primeti pri prikazivanju internet stranica, otvaranju dokumenata i pokretanju aplikacija. Sve što možemo reći jeste svaka čast.\nEkran je urađen u IPS tehnologiji, pa se dobra reprodukcija boja i veliki napadni uglovi gledanja podrazumevaju. RAM memorija kapaciteta 1 gigabajt je sasvim dovoljan za uobičajene aktivnosti, a internih 16 gigabajta prostora je dvostruko više od uobičajene količine u ovom cenovnom rangu. Memorija je izuzetno brza, pa se pokretanje aplikacija i njihova instalacija odvijaju munjevito, kao na nekim od najskupljih tableta. Ako želite još više prostora za snimanje multimedijalnog sadržaja na raspolaganju vam je mogućnost povećanja interne memorije sa microSD karticama kapaciteta do 32 GB.\nIako je kapacitet ugrađene baterije manje više standardan, postignuta autonomija je za primer, pošto je Tesla tablet pri reprodukciji Full HD video fajla, maksimalnom osvetljenju i uključenom Wi-Fi konekcijom, uspeo da izdrži skoro sedam sati prilikom samo jednog punjenja. Što navodi na zaključak da će pri standardnom korišćenju baterija trajati višestruko duže. Još jedna interesantna činjenica jeste ta da mu za punjenje treba manje od dva sata.\nKod većine tableta u ovom cenovnom rangu, kamera je više tu da se zadovolji stavka na papiru nego kao realno upotrebljiv element. Kod Tesla tableta je to ipak malo drugačije, pa obe kamere odlično ispunjavaju svoju namenu, prednja za “selfi” fotografije i video pozive, a zadnja za slikanje pod dnevnim svetlom i deljenje na društvenim mrežama.\nI dok i većina konkurenta poseduje Bluetooth, Tesla se izdvaja pošto poseduje i GPS koji je u ovoj kategoriji “retka zverka”. Pošto je tablet vrlo malih dimenzija, on može poslužiti i kao navigacioni uređaj za kola, što je jako korisna opcija.\nTablet radi na osveženom JellyBean Androidu, verzija 4.2, koja je odlično optimizovana i u svakom trenutku vrlo tečno i lepo radi. Korisničko okruženje je u potpunosti jednostavno, i sem par sitnih razlika praktično istovetno onom sa Nexus uređaja. Ovo je veoma dobra stvar, pošto je Google puno vremena i truda potrošio na poliranje i optimizaciju korisničkog iskustva.\nPored Google servisa i standardnih aplikacija poput kalendara, mejla i kalkulatora, treba istaći još par aplikacija kao što su “Aldiko” za čitanje elektronskih knjiga, ali i “Telegraf”, “Mala matura”, “Donesi.com”. Našlo se mesta i za standardni Android pretraživač koji je optimizovan za upotrebu na ovom hardveru, ali je Tesla tablet dovoljno brz da se bez problema može koristiti i zahtevniji Chrome, u šta smo se i sami uverili. Ovaj tablet nije zatrpan unapred instaliranim aplikacijama od kojih najveći broj ni nećete koristiti, već je korisniku ostavljena sloboda da sam prilagodi i instalira one koje mu zaista trebaju.\nPosle testiranja ovog tableta, ostali smo impresionirani zato što u najvećem broju segmenata daleko nadmašuje očekivanja svoje cenovne kategorije. Tesla tablet 7.85″ je lagan, tanak i čvrst, odličnog dizajna, sjajne autonomije rada i još bolje cene. Opremljen je solidnim ekranom i obiljem dodatnih mogućnosti poput GPS adaptera i USB OTG podrške.\nNe manjka mu ni interne memorije koja je izuzetno brza, a ima i podršku za mikro SD kartice ukoliko vam je potrebno više memorije. Zahvaljujući izuzetno snažnoj i kvalitetnoj hardverskoj osnovi, sve aktivnosti na njemu se odvijaju izuzetno brzo i tečno. Za tako nešto je naravno zaslužna i dobra optimizacija operativnog sistema, a Tesla tablet 7.85″ je odličan primer koliko dugotrajno “poliranje” ume da znači. Za razliku od konkurenata gde su manji bagovi i problemčići normalna pojava, ovde toga jednostavno nema. S obzirom na kvalitetan hardver koji se nalazi u unutrašnjosti Tesla Tablet-a 785, bez ustezanja dobija “Best Buy” nagradu u kategoriji cena do 200 evra.\nViše informacija možete na zvaničnom sajtu Tesla tableta, a njegova promo cena iznosi 12.990 dinara.


Korist - Blic Online\nOD UVOZA IZ KINE NAJVEĆU KORIST IMAJU SIROMAŠNI Evo kome nanosi štetu\nUvoz jeftinih kineskih proizvoda u SAD znači niže cene, a najveću korist od toga imaju američki potrošači, naročito ljudi bez posla. Istovremeno, najveću štetu kineski izvoz u Sjedinjenim Američkim Državama nanosi zaposlenosti u sektoru proizvodnje.\nPRISVAJAO DEO PAZARA Radnik osumnjičen da je oštetio benzinsku pumpu za 6.505 KM\nSlužbenici Policijske uprave Doboj podneli su izveštaj dobojskom Okružnom javnom tužilaštvu protiv osobe čiji su inicijali G.Đ. sa područja Doboja zbog sumnje da je kao odgovorno lice benzinske pumpe protivpravno prisvojilo novac i robu u iznosu od 6.505 KM.\nPOKEMONI KAO TAJNI ADUT Kako popularna video-igra ide u korist Trampu i Hilari\nIzborni štabovi Hilari Klinton i Donalda Trampa koriste se video igrom Pokemon Go, koja je postala pravi svetski fenomen, kako bi privukli nove birače, posebno one mlađe.\nTransparentnost Srbija:Otvaranje Poglavlja 23 može doneti korist, ali je potrebno prevazići rizike\nTransparentnost Srbija (TS) ocenila je danas da otvaranje Poglavlja 23 u pregovorima sa EU može doneti korist u borbi protiv korupcije u Srbiji ako se prevaziđu rizici, medju kojima je jedan od najvećih sklonost državnih organa da problem koji nije rešen tretiraju kao da je rešen.\nPREVARA U BANJALUCI Falsifikator iz firme izvukao 103.790 KM\nBlagajnik naplaćujući račune proneverio 121.000 KM iz “Sarajevogasa”\nTužilaštvo Kantona Sarajevo podiglo je optužnicu protiv Adnana Konje, bivšeg blagajnika preduzeća "Sarajevogas".\nDS: Od Stefanovićevog čina korist imaju samo Vučić i SNS\nOd čina Borislava Stefanovića korist imaju samo Aleksandar Vučić i vladajuća stranka, saopštila je danas Demokratska stranka, dodajući da se više neće baviti Stefanovićem, osim što od njega traži samo još da vrati poslanički mandat.\nAmbasador SAD: Sporazum o stabilizaciji i pridruživanju doneće veliku dobit Kosovu\nAmbasador Sjedinjenih Američkih Država (SAD) na Kosovu Greg Delavie ocenio je danas da će usvajanje Zakona o ratifikaciji Sporazuma o stabilizaciji i pridruživanju sa EU doneti velike dobiti Kosovu.\nMalmstrom: Sporazum o slobodnoj trgovini EU i SAD koristan za građane\nPlanirani sporazum o slobodnoj trgovini između Evropske unije i Sjedinjenih Američkih Država (TTIP) biće koristan za građane Evrope i privredu, istakla je juče u Beču evropski komesar za trgovinu Sesilija Malmstrom. Ona je, tokom diskusije u Akademiji nauka, rekla da je za to potrebno da sporazum bude "dobar".\nPARADOKS Kako Rusija zarađuje od sankcija\nRuske kompanije računaju da će imati koristi od embarga koji su ruske vlasti uvele na uvoz prehrambenih proizvoda iz SAD, Evropske unije, Kanade, Australije, a iz nekog razloga i Norveške, piše informativni portal NJUZru (NEWSru).\nLajčak: Pristupni pregovori sa Srbijom biće svima od koristi\nPotpredsednik Vlade i ministar za spoljne i evropske poslove Slovačke Miroslav Lajčak pozdravio je danas zvanično počinjanje pristupnih pregovora Srbije sa EU i ocenio da će to svima biti od koristi.\nNajveći srpski kvizomani: Znanje im pomoglo da dođu do stana\nKo god da ulaže u znanje, jednog dana mu se isplati. To je bio slučaj i sa Indijkom Sonali Mukherdži, kojoj će premija osvojena u kvizu „Milioner“ omogućiti da plati operacije i dobije novo lice. Dobici u kvizovima i igrama na sreću svima menjaju život, a tako i u Srbiji.


Čerkez kaže da "ima nikad bolje vijesti": Moguće potpuno ukidanje policijskog sata u FBiH\nČerkez kaže da “ima nikad bolje vijesti”: Moguće potpuno ukidanje policijskog sata u FBiH\nZbog toga će Krizni štab Federalnog ministarstva zdravstva na sjednici u 9:00 sati razmatrati ublažavanje epidemioloških mjera\n“Ja mogu reći izuzetno dobre vijesti, od početka pandemije nismo imali ovako dobre vijesti. Jučer smo imali 66 pozitivnih, 132.000 obljelih koji su potvrđeni do jučer. Incidenca – nikada manja. 26,5 je incidenca, ovo se dugo nije desilo, prvi put od početka pandmeije se dešava”, rekao je Čerkez gostujući na televiziji N1.\nČerkez je najavio moguće ukidanje policijskog sata 23:00 sata. Kazao je da ta mjera nema nikakvog smisla u ovakvoj epidemiološkoj situaciji, koja je povoljna.


SAD: Za i protiv, povoljnije ili obrnuto....?\n"Čak i ako nismo dobili predsjednika kakvog smo željeli, moramo biti aktivni, govoriti, tražiti, prosvjedovati.... uticati na ono što se dešava u našoj zajednici."\nIako je današnji praznik, Dan zahvalnosti, dan predaha, u mnogim porodicama će tokom tradicionalne praznične večere rezultat nedavnih predsjedničkih izbora i razmišljanja o onome što će se dešavati od ulaska narednog američkog predsjednika u Bijelu kuću biti neizbježna tema razgovora. Glasanje je, bez obzira na konačni ishod, pokazalo da postoje duboke podjele unutar mnogih američkih etničkih grupa. Jedna od tih grupa, druga po brojnosti, je populacija latino-američkog porijekla, tokom preizborne, izborne kampanje i sada je pod snažnim pritiskom neizvjesnosti najavljivanih masovnih deportacija useljenika bez reguliranog statusa i gradnje zida duž američko meksičke granice.\nJenny Arias je, sa suprugom, vlasnica firme za usluge QUALITY SERVICES sa nevelikim brojem zaposlenih. Glasala je za Donalda Trumpa motivirana jednim, ali za nju krupnim razlogom:\n"On je vrlo pametan biznismen. I njegov pristup ekonomiji naveo me je da glasam za njega."\nNelson Rodriguez, suprug Jenny Arias, takođe je glasao za Donalda Trumpa jer vjeruje da će ekonomska politika narednog predsjednika biti dobra za poslovanje:\n"Umjesto da naša firma bude mnogo više opterećena porezima, mi ćemo našim zaposlenim moći plaćati zdravstveno osiguranje, povećati doprinose za njihove penzije...."\nUposleni u firmi QUALITY SERVICES osjećaju drugačije. Ana Portillo je nesigurna i zabrinuta zbog Trumpovih kontroverznih stavova prema useljenicima:\n"Ne dopada mi se ono što je govorio o Hispanicima. Ja sam Hispanik i to me pogađa osobno."\nI drugi uposlenici, Hispanici porijeklom, slično govore. Cassandra Arapacio kaže:\n"Mislim da bi bila velika greška deportirati čitave porodice, Meksikance. Bilo bi to grubo. Graditi zid... to je takođe neprihvatljivo."\nČinjenica je da svi američki državljani, Hispanici porijeklom, sa pravom glasa nisu glasali jednako, ističe Jens Manuel Krogstad, analitičar Istraživačkog centra PEW:\n"Povijesno, hispaničko izborno tijelo je vrlo raznoliko. Naša istraživanja pokazuju da se svaki četvrti birač, Hispanik porijeklom, izjašnjava ili je sklon Republikanskoj stranci."\nGaby Rodriguez, takođe jedna od uposlenica firme QUALITY SERVICES, razočana je ishodom izbora, ali se ipak nada boljim danima:\n"Čak i ako nismo dobili predsjednika kakvog smo željeli, moramo biti aktivni u našoj zajednici, govoriti, tražiti, prosvjedovati, ponovo i uvijek glasati.... uticati na ono što se dešava u našoj zajednici."\nPredsjednički izbori bili i prošli, inauguracija novoizabranog predsjednika uslijediće 20. janura.I od tada pa nadalje biće mnogo izvjesnije koliko će i kako će ekonomska i useljenička politika Donalda Trumpa korenspondirati sa nadanjima i bojaznima vlasnika i zaposlenih u firmi QUALITY SERVICES i miliona drugih sličnih njima.


U Ptuju se otvara tradicionalni karneval Kurentovanje ·\n2ТМ > Događaji > U Ptuju se otvara tradicionalni karneval Kurentovanje\nUniverzitet u Mariboru dobio certifikat Olimpijskog komiteta za podršku studentima sportistima Bodoči magister kineziologije, Dušan Senković iz Srbije: V bližnji prihodnosti se poklicno vidim v velnes centru v Sloveniji\nU Ptuju se otvara tradicionalni karneval Kurentovanje\nU subotu, 23. februara 2019. godine, u gradu Ptuju biće otvoren 56. Međunarodni pokladski karneval Kurentovanje, i to povodom 1950. (!) godišnjice prvog pominjanja grada u pisanim izvorima.\nČuveni festival, koji se od 1960. godine svake godine obeležava u najstarijem gradu Slovenije, trajaće 11 dana, do „pokladskog“utorka, 5. marta 2019. Program Kurentovanja se sastoji od tri dela, a to su Etnofest, Karnevalfest i Artfest. Ove godine festival će se po prvi put održati pod pokroviteljstvom UNESCO-a.\nDogađaj će se održati u 11 sati na ulicama i trgovima Ptuja. U ceremoniji otvaranja festivala po prvi put će učestvovati grupa kostimiranih glumaca iz Turske. Organizatori očekuju da će ukupan broj učesnika biti više od sto hiljada. Po njegovim rečima, u okviru festivala planirano je oko stotinu pratećih dešavanja u gradu i okolini, koncerti, izložbe, radionice, humanitarni događaji itd.\nNa festivalu će učestvovati oko 6 hiljada kostimiranih glumaca (kurenti) koji predstavljaju 54 etničke grupe iz 11 zemalja sveta: Rumunije, Hvatske, Bugarske, Italije, Makedonije, Turske, Češke, Austrije. Srbije, Slovačke i Crne Gore.\nGlavno obeležje festivala su šarene povorke glumaca, koji „izgone“ zimu i zlo. Gosti festivala moći će da vide 5 povorki kostimiranih glumaca. Najveća (međunarodna) karnevalska povorka na ulicama i trgovima grada održaće se u nedelju, 3. marta 2019. u 13:00 sati (početak – na Potrčevoj cesti). Valja napomenuti da će od 24. februara do 4. marta 2019. u istorijskom centru grada u izvođenju lokalnih glumaca biti održane prezentacije tradicionalnih pokladskih likova. Povorke će se održati u utorak, 5. marta 2019. godine, od 10:00 do 19:00 sati na ulicama, trgovima i u institucijama Ptuja.\nOdržavanje karnevala koštaće grade oko 200 hiljada evra. Ove godine je 46 hiljada evra izdvojila opština, ostala sredstva su dobijena preko prihoda iz marketinških akcija, sponzorske podrške i najma.


JESENJI IZLET KORISNIKA – Centar\nJESENJI IZLET KORISNIKA\nBy centar| 2019-11-08T13:12:59+00:00\tNovember 8th, 2019|Novosti|Comments Off on JESENJI IZLET KORISNIKA\nDana 17.10.2019. godine u okviru redovnih aktivnosti po godišnjem planu rada održan je jesenji izlet za korisnike grupnog oblika rada s djecom školskog uzrasta. Na prelijepom lokalitetu dvorišta Vatrogasnog doma Kakanj korisnici su uživali u prirodi pored rijeke uz roštilj i sokove kao i mnogo igre i zabave u organizaciji i pratnji zaposlenika Centra.\nNakon lijepog jesenjeg dana korisnici i roditelji su otišli sretni i zadovoljni, a Centar za djecu i odrasle osobe s posebnim potrebama ZDK se još jednom zahvaljuje Vatrogasnom društvu Kakanj na nesebičnoj pomoći u organizaciji i druženju s korisnicima.


Promocija prirodnih i kulturnih ljepota Bosne i Hercegovine u Skandinaviji: U martu čak 15 izložbi - Klix.ba\n3.3.2016. u 08:35\nAdis Tanović već dugi niz godina radi na Međunarodnom aerodromu Sarajevo u sektoru marketinga. Ovaj ekonomista je veliki zaljubljenik u fotografiju, a zbog prirode posla, u prilici je mnogo putovati. Zajedno sa svojom suprugom Lejlom, po zanimanju arhitekticom, Tanović je autor nekoliko turističkih vodiča, kao i putopisnih knjiga "Vodič kroz Sarajevo" i ''Fotomonografija Bosne i Hercegovine".\n"Za 8. mart svim damama u gradu Herning sam pripremio izložbu fotografija 'Prirodno i kulturno blago BiH' i power point prezentaciju fotomonografije Bosne i Hercegovine. Trenutno se u ovim gradovima radi masovna kampanja, putem medija i letaka, kako bi se što veći broj građana došao na promociju", navodi Tanović.\n"Cilj prezentacija, koje će biti održane uglavnom na engleskom jeziku je da promocijom kulturne baštine u gradove gdje dolazimo, donesemo jednu potpuno drugu sliku o Bosni i Hercegovini. Izložbe će biti obogaćene posebno naručenim ramovima koji će za ovu priliku doći iz Frankfurta", navodi Adis Tanović.\nturizam prirodna ljepota Adis Tanović


21/07/2021 | 14:17 ⇒ 16:32 | Autor: SRNA\n- Nemamo nikakav problem kad je u pitanju količina vakcina koja je na raspolaganju građanima u Srpskoj, zaista ih ima i građani mogu da biraju. Ovo je možda pravo vrijeme za vakcinaciju, kada su brojevi zaraženih na najnižem nivou u posljednjih godinu ili godinu i po dana - rekla je Cvijanović novinarima u Mrkonjić Gradu.\n- To je još značajnije ako znamo da se Vlada uporedo s tim uspješno nosila sa problemima kako sanirati privredu i spasiti radna mjesta, kako pomoći posladavcima, kako povećati plate, što se takođe uspjelo - naglasila je Cvijanović.\n- Sa premijerom i srpskim članom Predsjedništva BiH sam nedavno razgovarala o tome na koji način vakcinalne centre proširiti da bi bili dostupniji našim građanima i na tome se radi. Znam da postoji spremnost naših zdravstvenih radnika da daju svoj maksimum u ovom procesu - rekla je Cvijanović.


Unesko: Notr Dam ne mora da izgleda kao pre\nApril 19, 2019 22:22\nRekonstrukcijom katedrale Notr Dam mora da se zaštiti njena univerzalna vrednost, ali to ne znači da treba da izgleda isto kao i ranije, rekli su predstavnici Uneska koji su se sastali sa francuskim predsednikom Emanuelom Makronom u Jelisejskoj palati.\nPredstavnici Uneska rekli su da su spremni da pomognu u obnovi Notr Dama, posebno pružanjem tehničke ekspertize, navodi se u saopštenju kabineta francuskog predsednika, prenosi AP.\nGeneralna direktorka Uneska Odri Azuli izjavila je da se mora poštovati "integritet i autentičnost" katedrale jer je ona deo svetske kulturne baštine, ali to ne znači da mora da ostane nepromenjena.\nUnesko formalno priznaje da je pravo svake generacije da učestvuje u nasleđu čovečanstva "u koje su uključene promene nastale prirodnim i istorijskim procesima i novim mogućnostima koje nude tehnologije koje se razvijaju".\nIz pariske vatrogasne brigade rečeno je da je katedrala Notr Dam sada sigurna i da će je vatrogasci večeras napustiti.\nNe postoji više rizik da zidovi padnu sa građevine, rekao je potpukovnik Gabrijel Plus i dodao je da su vatrogasci uspeli da ohlade zidove katedrale i uklone ostatke koji su prilikom požara pali sa krova u katedralu.\nLajčak: Prvi radni dan u Briselu sa ambasadorima Zapadnog Balkana 25\nHan: Zapadni Balkan pripada Evropi 17\nOd ponedeljka ponovo prevoz do grčkih ostrva 28\nGrčka: Od 15. juna dozvoljen dolazak pojedinih turista 24\nGrčka otvara vrata za turiste bez posebnih mera 28


TURISTIČKA ORGANIZACIJA VOJVODINE OTVORILA PRVI SAVREMENI INFO- CENTAR U POKRAJINI | Turistička organizacija Vojvodine - Vojvodina, Srbija ТУРИСТИЧКА ОРГАНИЗАЦИЈА ВОЈВОДИНЕ ОТВОРИЛА ПРВИ САВРЕМЕНИ ИНФО- ЦЕНТАР У ПОКРАЈИНИ | Turistička organizacija Vojvodine - Vojvodina, Srbija\n> Novosti i obaveštenja > TURISTIČKA ORGANIZACIJA VOJVODINE OTVORILA PRVI SAVREMENI INFO- CENTAR U POKRAJINI\nTuristička organizacija Vojvodine je 21. januara otvorila prvi savremeni turistički info–centar u Pokrajini, na Bulevaru Mihajla Pupina 18, u Novom Sadu. Info-centar je otvorio Igor Mirović, predsednik Pokrajinske vlade, Ivan Đoković, potpredsednik Pokrajinske vlade i pokrajinski sekretar za privredu i turizam i dr Nataša Pavlović, direktorka Turističke organizacije Vojvodine. Ceremoniji su prisustvovali brojni visoki zvaničnici, članovi Pokrajinske vlade, kao i direktori lokalnih turističkih organizacija.\nPerformansom „Laserske harfe“ kojim je događaj otpočeo na najbolji način predstavljeni su multimedijalni sadržaji sa kojima će posetioci Info-centra moći da se upoznaju, kao što su digitalni vodič kroz turizam AP Vojvodine i mobilna aplikacija, dok su muzički brend Vojvodine – Tamburaši, zagrejali atmosferu uz kuvano vino.\nTurizam u Srbiji je jedna od najbrže rastućih privrednih grana i stoga otvaranje Turističkog info-centra Turističke organizacije Vojvodina predstavlja projekat od izuzetnog značaja za državu, a naročito Pokrajinu u godini kada je Novi Sad postao Omladinska prestonica Evrope, a u susret 2021. godini za koju je dobio Titulu Evropske prestonice kulture.


UNTZ FUTSAL LEAGUE – I kolo | SPUT – Studentski Parlament Univerziteta u Tuzli\nUNTZ FUTSAL LEAGUE – I…\nDana 03.12.2018. godine u prostorijama Univerziteta u Tuzli sa početkom u 17h održano je izvlačenje ekipa za sezonu 2018/19 UNTZ Futsal league. Prisustvovali su predstavnici/kapiteni svih prijavljenih ekipa, a izvučene su sljedeće grupe:\n2. FARMACEUTSKI FAKULTET\n3. FONDACIJA „PROLJEĆE“\n4. TEHNOLOŠKI FAKULTET\n5. FILOZOFSKI FAKULTET\nU nastavku par fotografija sa izvlačenja:\nObavještavamo sve studente, učesnike UNTZ FUTSAL LIGE, da ista počinje od utorka, 04.12.2018. godine u Univerzitetskoj dvorani Univerziteta u Tuzli, u satnici i terminima kako slijedi:\n16:30h STUDENTSKI DOMOVI : FET\nProšlogodišnji pobjednici UNTZ Futsal lige, ekipa Studentskog doma, u ovu sezonu ulazi znatno oslabljena, te sve nade polažu u igrača broj 1 u sezoni 2017/2018 – kolega Amir Zulić, student PMF-a. Prva „udarna igla“ pored navedenog biće novoimenovani kapiten Ramiz Kovač, brucoš RGGF-a koji je prve nogometne korake provodio na terenima poznate Blatuše. Ekipi Studentskog doma zasigurno će nedostajati kolega Haris Babić, neumorni krajišnik, dečko s Une. Sretno Hare! … Ekipa FET-a, uvijek tvrda i nezgodna za protivnike, sa dozom zrelosti u ovu sezonu ulazi sa šampionskim ambicijama, predvođena kapitenom Ahmedom Vujevićem.\n18h MEDICINSKI FAKULTET : MAŠINSKI FAKULTET\nEkipa koja je u posljednjim sezonama služila za popravljanje gol razlike protivnicima, na današnjem razigravanju unijela je strah u suparničke redove koji su gladni trofeja. Zvali su ih „slabašni medicinari“, ali danas su bili toliko ubojiti da smo pretpostavili da im je na fakultetu legalizovana marihuana. Za sve je kriv novi selektor – Bego Sejfić. S druge strane, protivnik im je prošlogodišnji finalista koji je nizom nesretnih okolnosti izgubio finale, te u novu sezonu ulazi sa primjesama osvete. Prema transfermarketu, otkupili su ugovor jednog od boljih igrača prošlogodišnjih pobjednika, tako da su očekivanja ogromna. Novi kapiten Gazdić na današnjem razigravanju dokazao je da je gazda na terenu.\n17:30h EKONOMSKI FAKULTET : RGGF\nU novu sezonu računovođe i rudari ulaze već u prvom kolu na suprotnim stranama. Da li su bile redovne i dovoljne plate u odnosu na proizvodnju, to će nam reći već rezultati prvog kola nakon odigrane utakmice ove dvije ekipe. Popularni rudari u novu sezonu ulaze s ambicijom titule prvaka i sve drugo bi bilo ravno neuspjehu, jer univerzitetskom dvoranom još uvijek odjekuje muk navijača ekipe RGGF-a @avdo_smaka (Nije Messi, nije Kaka – on je samo na ofingeru kvaka 😀 ), pri izvođenju slobodnog udarca u duelu protiv ekipe Studentski dom. Sretno rudari!\nRačunovođe predvođene potencijalom broj 1, mladim Ibrahimom Čauševićem, koji je navijače u univerzitetskoj dvorani „bacao u trans“ svojim prošlosezonskim potezima. Da li će nastaviti i u ovoj sezoni? Vidjet ćemo na djelu…\n17h FARMACEUTSKI FAKULTET : FTOS\nApotekari nikako da pronađu dobitnu formulu, u prethodnim sezonama stalno su se „igrali eksperimenta“ i pretežno, nažalost po publiku, izvukli deblji kraj. Ali, u novoj sezoni selektorica Omersoftić „potplatila je sudije, semafor, rasvjetu, pa čak i gospodina Envera u dvorani“, sve s ciljem osvajanja bodova…Ekipa FTOS-a, dečki koji nas u završnici konstantno razočaraju, do tada predstavljaju strah i trepet za protivnike, ali onda nastupi neozbiljnost i pristup uz podcjenjivanje protivnika, što rezultira negativnim ishodom u finišu. Sve oči i ove sezone uprte su u, što bi hercegovci rekli – „il si maneken, il fudbaler“. On je i jedno i drugo, kolega student s ubojitom ljevicom i desnicom, Semir Adrović.\n18:30h PMF : FILOZOFSKI FAKULTET\nOdlaskom kolege Zulića, nije se nazirao debakl PMF-ovaca, koji su se grčevito borili da obezbijede pozitivan rezultat, bilo je teško… Šta sada reći, kada drugi najbolji igrač PMF-a, možda i lige, napravi „transfer života“ i ode da nastupa za „smrtnog neprijatelja“, ekipu Filozofskog fakulteta. Ekipa Filozofa u ovu sezonu ulazi s dosta respekta, kriju svoje ambicije „kao guja noge“, ali otkriva ih decembarski osmijeh na licima i transfer koji smo već spomenuli. Da li će družina Elko, Brzi i kompanija napokon savladati knockout fazu, ostaje nam da vidimo. Sretno dečki!\n19h FONDACIJA „PROLJEĆE“ : TEHNOLOŠKI FAKULTET\nEkipa Fondacije u ovu sezonu ulazi podcijenjena, desetkovana povredom najboljeg igrača, kolege Ibrahima (kojem ovom prilikom želimo brz oporavak-„drž’ se“ Ibro!). Ali borci iz Fondacije ne predaju se tako lako, te će zasigurno svima predstavljati tvrd orah za unaprijed ucrtane bodove. Protivnik u ovom kolu im je nekadašnji prvak, ekipa koja je kao Grčka osvojila Euro – na penale i bez skoro primljenog pogotka, ekipa Tehnološkog fakulteta.\nMeđutim, u pripremama pred novu sezonu dečki s tehnologije imali su poseban prehrambeni tretman, uz obaveznu zaštitu životne okoline, te su koristili sve raspoložive materijale i hemijske supstrate za poboljšanje svoje brzine. Očekujemo više od njih u ovoj sezoni.\nZa semaforom nas očekuje pojačanje, mrki dečko zvani Miki Majoneza će da vedri i oblači po pitanju prekršaja, rezultata, minuta i sekundi. Nažalost za učesnike, jeste da je porijeklom Italijan, ali nije potkupljiv.\nZa razbijanje dosadnih tekmi ove godine zadužen je DJ Čerga brat, dečko koji je naslijedio velikog Smješka. 😀\nSudija ovogodišnje UNTZ Futsal Lige je čovjek od čijeg pogleda bi se smrzao veliki Chuck Norris. On se zove jednom riječju TUFEK.\nNavedeni tekst je satiričnog sadržaja.\nSvim učesnicima ovogodišnjih UNTZ liga želimo mnogo sportske sreće, te da u fer i korektnoj igri prezentuju kako sebe, tako i fakultete ispred kojih dolaze.\nCategory: AktivnostiBy SPUT Decembar 4, 2018\nPreviousPrevious post:UNTZ FUTSAL LEAGUE – II koloNextNext post:UNTZ SPORTS LEAGUE


Конкурс за финансирање и суфинансирање програма/пројеката културно-уметничких друштава у Граду Пожаревцу за 2017. годину\nKonkurs za finansiranje i sufinansiranje programa/projekata kulturno-umetničkih društava u Gradu Požarevcu za 2017. godinu\nNa osnovu člana 76. Zakona o kulturi („Sl. glasnik RS“, br. 72/09, 13/6 i 30/16-ispr.), Pravilnika o načinu, merilima i kriterijumima za izbor programa i projekata kulturno-umetničkih društava koji se finansiraju odnosno sufinansiraju iz budžeta Grada Požarevca („Službeni glasnik Grada Požarevca“, br. 9/16 i 3/17) i Zaključka Gradskog veća Grada Požarevca br.09-06-129/2017-16 od 13. jula 2017. godine, Gradsko veće Grada Požarevca, raspisuje\nRaspisuje se Konkurs za dodelu sredstava iz budžeta Grada Požarevca za finansiranje i sufinansiranje programa/projekata kulturno-umetničkih društava u Gradu Požarevcu za 2017. godinu u ukupnom iznosu od 328.400,00 dinara, koji je preostao nakon sprovedenog Konkursa za finansiranje i sufinansiranje programa/projekata kulturno-umetničkih društava u Gradu Požarevcu za 2017. godinu, objavljenog u lokalnom listu „Reč naroda“ i internet prezenaciji Grada Požarevcam dana 9. maja 2017. godine.\nSredstva za realizaciju projekata iz stava 1. ovog Konkursa obezbeđena su u Odlukom o budžetu Grada Požarevca za 2017. godinu („Službeni glasnik Grada Požarevca”, br. 17/16 i 3/17), u okviru Razdela 5. Gradska uprava, Glavi 5.1. Gradska uprava, Program 13: Razvoj kulture i informisanja, Programska klasifikacija 1201-0002, PA: Jačanje kulturne produkcije i umetničkog stvaralaštva, Funkcija 820 – Usluge kulture, Pozicija 126, Ekonomska klasifikacija 481- Dotacije nevladinim organizacijama, Konkurs za finansiranje i sufinansiranje programa/projekata kulturno-umetničkih društava.\nIzveštaj budžetskog inspektora da su sredstva dobijena prethodne godine nameski trošena,\nredovan – celogodišnji rad sekcija (dečje grupe, izvođači ansambl, veterani) za društva koja ispunjavaju uslove iz člana 4. ovog pravilnika…………………………………………………………………………10+5 bodova\nučešće na opštinskoj takmičarskoj smotri………………………10 bodova\nučešće na republičkoj takmičarskoj smotri……………………..10 bodova\nosvojene nagrade na opštinskom i republičkom takmičenju…5+10 bodova\norganizacija festivala (ukoliko je KUD nosilac)…………….10 bodova\nsa izvođačkim ansamblom…………………………………………………10 bodova\nnastup na manifestaciji Prvomajski uranak (maj tekuće godine)\nučešće na manifestacijama u zemlji i inostranstvu – prevoz autobusom


Snimanje filma "Otac" u Priboju - Општина Прибој\nSnimanje filma "Otac" u Priboju\nDatum kreiranja subota, 01 decembar 2018 10:00 | |\nNakon prvih kadrova u Beogradu za film "Otac", u režiji Srdana Golubovića, snimanje je nastavljeno u Priboju, gde se odvija većina radnje u filmu. Scenario za film potpisuju Srdan Golubović i Ognjen Sviličić, a rađen je po istinitom događaju.\nSnimanje je obavljeno na više lokacija, veliku pomoć u logistici ekipi filma pružila je lokalna samouprava. U filmu se radi o radniku koji je ostao bez posla i kome zbog siromaštva centar za socijalni rad oduzima decu. U pokušaju da ih vrati on se bori sa surovom birokratijom i korupcijom i shvata da je nemoćan da se izbori sa sistemom. Zbog toga kreće peške iz svog malog mesta za Beograd, u Vladu , da se mirnim putem izbori za pravdu.\nOca, glavnu ulogu u filmu, igra Goran Bogdan, (Mustafa u seriji „Senke nad Balkanom“), dok su uloge dece poverene Muharemu Hamziću iz Priboja i Ajli Šantić. Ostale uloge tumače Ljubomir Bandović, Boris Isaković, Nada Šargin, Milica Janevski, Vahid Džanković, Jovo Maksić i Nikola Rakočević.\nFilm se snima u koprodukciji šest zemalja: Srbije, Francuske, Nemačke, Slovenije, Hrvatske i BIH, a pored Filmskog centra Srbije finansijski su ga podržali i francuski fondovi „Cinema du Monde“ , „Arte France i „ZDF Arte“, nemačkog fonda MDM, te hrvatskih, slovenačkih i fonda BIH, kao i Eurimages fond za koprodukcije.


Šta radi Odjeljenje za registar imovine Kantona Sarajevo koje je u sastavu Ministarstva prostornog uređenja? Koliko je imovine upisano u registar? | Skupština Kantona Sarajevo\n"Šta radi Odjeljenje za registar imovine Kantona Sarajevo koje je u sastavu Ministarstva prostornog uređenja? Koliko je imovine upisano u registar? Koliko je pokrenuto zahtjeva za uknjižbu imovine Kantona u zemljišne knjige i koliko je registar ažuran i kakva je saradnja sa drugim nadležnim organima i institucijama?"\n"Šta radi Odjeljenje za registar imovine Kantona Sarajevo koje je u sastavu Ministarstva prostornog uređenja i zaštite okoliša?"\nOdjeljenje za registar imovine (tačan naziv: Odjeljenje za dokumentaciju) u sastavu Ministarstva prostornog uređenja i zaštite okoliša Kantona Sarajevo, nije nadležno za evidenciju imovine od dana stupanja na snagu Uredbe o izmjenama i dopunama Uredbe o evidenciji imovine Kantona Sarajevo ("Službene novine Kantona Sarajevo", broj 2/13).\nNa osnovu čl. 1. i čl. 2. Uredbe o izmjenama i dopunama Uredbe o evidenciji imovine Kantona Sarajevo, jedinstvena evidencija imovine Kantona Sarajevo – vodi se u Upravi za geodetske i imovinsko pravne poslove (u daljem tekstu:Uprava), u sastavu Ministarstva prostornog uređenja i zaštite okoliša Kantona Sarajevo.\nU okviru implementacije Uredbe o evidenciji imovine Kantona, Uprava je sačinila "Akcioni plan za popis i evidenciju imovine Kantona Sarajevo" koji je usvojen Zaključkom broj: 02-05-9370-12/13 od 24.04.2013.godine od strane Vlade Kantona Sarajevo.\nAkcioni plan za popis i evidenciju imovine Kantona Sarajevo sadrži VII (sedam) tačaka sa tačno utvrđenim nosiocima aktivnosti i rokom izvršenja istih.\n"Koliko je imovine upisano u registar?"\nPreuzimanjem (u maju mjesecu 2013.g.) i uvidom u dokumentaciju o evidenciji imovine Kantona Sarajevo od "Odjeljenja za dokumentaciju" u sastavu Ministarstva prostornog uređenja i zaštite okoliša, Uprava je utvrdila da su raspoloživa dokumenta zastarjela, odnosno da podaci o imovini nisu ažurirani duži vremenski period (cirka 10.god.), na osnovu čega se pristupilo izradi novih obrazaca (upitnika o podacima) koji su dostavljeni svim budžetskim korisnicima.\nImajući u vidu da se svi podaci iz obrazaca unose u novoformirani proces "bazu podataka-registar" koji je urađen (u aprilu mjesecu 2013.g. u softweru) u saradnji sa Zavodom za informatiku Kantona Sarajevo, Uprava nije u mogućnosti dati precizan odgovor na pitanje: "koliko je imovine uneseno", obzirom da se radi o kontinuiranim poslovima, odnosno o podacima koji su promjenljivog karaktera.\n"Koliko je pokrenuto zahtjeva za uknjižbu imovine Kantona Sarajevo u zemljišne knjige?"\nPrema raspoloživim podacima, nema zahtjeva za uknjižbu imovine Kantona od strane budžetskih korisnika, ali Uprava je nadležna da prilikom unosa podataka u registar ocijeni po službenoj dužnosti mogućnost uknjižbe imovine Kantona Sarajevo u saradnji sa Stručnom Komisijom i Pravobranilaštvom Kantona Sarajevo.\n"Koliko je registar ažuran i kakva je saradnja sa drugim nadležnim organima i institucijama?"\nRegistar-baza podataka se u ovom dijelu implementacije Uredbe o evidenciji imovine Kantona Sarajevo odnosi na unos novodobijenih podataka o imovini Kantona Sarajevo, a nakon unosa podataka o imovini Kantona Sarajevo, obaveza Uprave je ažuriranje svih podataka najmanje jednom godišnje.\nSaradnja sa drugim nadležnim organima i institucijama je zadovoljavajuća.


BELEF VAS IZAZIVA DA DOLETITE\nTokom trećeg. četvrtog i petog dana 28. Beogradskog letnjeg festivala BELEF, izvedeni su programi Bloody Mary koreografkinje Merav Dagan (Izrael), Legenda o hrabrosti u Ustanovi kulture Vuk Kradžić i predpremijera mjuzikla Pećina Ivana Ilića u koreografiji Vladimira Čubrila. Na sceni Galerije vojnog muzeja u Beogradu u nedelju 23. juna izveden je provokativni performans Bloody Mary koreografkinje Merav Dagan u kome je biološki mehanizam menstrualnog ciklusa iskorišćen kao koreografski skor, odnosno šema za prostor ciklične – privremene destrukcije. Želja nam je da se žensko telo uspostavi kao izvor informacija i inspiracija za nove spoznaje, pretvori u platformu odakle bi se mogao posmatrati svet i delovati u njemu, u nadi za bolju budućnost.\nNa sceni Kult Ustanove kulture Vuk Karadžić 24. juna s početkom u 18.00 časova izvedena je dečija predstav Legenda o hrabrosti u režiji Mateje Popovića koja je ugostila do poslednjeg mesta najmlađu belefovsku publiku.\nLegenda o hrabrosti je mjuzikl sa elementima akrobacije. U sebičnoj i nesebičnoj poteri protagonista i antagonista za onim za čime žude obrađena je ideja morala i pravih vrednosti. Neobična ljubavna priča upotpunjuje poruku predstave. Koncept predstave je zasnovan na klasičnom dečjem teatru. Kostimi su bliži realnim i istorijskim nego fiktivnim. Scenografski koncept je dečja igra, svaki prostor se određuje drugačijim slaganjem kocki, različito dizajniranih strana.\nNa velikoj sceni Aleksandar Popović Ustanove kulture Vuk Karadžić u sredu 26. juna očekuje nas premijera dugo očekivanog mjuzikla Pećina Ivana Ilića, režija Jana Marićić u koreografiji Vladimira Čubrila.\nPećina, prvi domaći konceptualni mjuzikl, kritički promišlja savremeno društvo i stavlja ga u kontekst Platonove alegorije pećine. Za jezik dela izabrana je neuobičajena forma i upotrebljena su različita i višedimenzionalna sredstva naracije kako bi se iz što šire perspektive obuhvatile kompleksne protivrečnosti sveta u kome živimo.\nDoletite na 28. Beogradski letnji festival – BELEF


Ženski kolektiv se želi takmičiti u muškoj konkurenciji!? - SportSport.ba\nŽenski kolektiv se želi takmičiti u muškoj konkurenciji!?\nU Crnoj Gori bi se uskoro mogle ispisati nove stranice historije sporta.\n04.02.16. 14:52 V. Vukmirović\nŽenski Rukometni klub Budućnost iz Podgorice izrazio je želju da se od naredne sezone takmiči u muškoj konkurenciji i to iz razloga što su rukometašice ovog kluba u svojoj konkurenciji jednostavno superiorne, i to već duži niz godina.\n"Imamo praksu da treniramo i igramo protiv muških ekipa, a sljedeće sezone bi trebali biti dio lige. Želimo imati kvalitetnije protivnike u domaćem prvenstvu, jer u ženskoj konkurenciji nemamo adekvatne rivale", poručio je predsjednik ŽRK Budućnost Predrag Bošković.\nNajuspješniji rukometni kolektiv u regionu bilježi zapaženje i rezultate u evropskim takmičenjima, a Podgoričanke su u prošlosti osvajale i titulu prvaka starog kontinenta.\nOstaje da se vidi kakvu će reakciju ovaj, slobodno možemo reći, neobičan zahtjev prvog čovjeka Budućnosti izazvati kod drugih klubova u Crnoj Gori i da li je prelazak u mušku konkurenciju uopšte izvodiv po propisima.


UniCredit Banka uvela virtuelnu menjačnicu | Kamatica\nEUR 117,56 USD 108,34 CHF 110,56\nIndikativni kurs Evra na dan 25.02.20. :: 117.5522 rsd\nPočetna > poslovne-vesti > UniCredit Banka uvela virtuelnu menjačnicu\nUniCredit Banka uvela virtuelnu menjačnicu\nTekst objavljen: 21.08.2014 14:48\nUniCredit Banka je, u cilju unapređenja Online Banke, a u skladu sa zahtevima klijenata koji koriste ovaj servis, kao dodatnu funkcionalnost uvela virtuelnu menjačnicu.\nZahvaljujući ovoj novoj funkcionalnosti, klijenti banke sada mogu da, bez obzira na lokaciju na kojoj se nalaze i radno vreme ekspoziture, obave transakcije, kao što su kupovina ili prodaja deviza sa svog računara.\nVirtuelna menjačnica pruža mogućnost trgovine valutama za koje UniCredit Banka ima formirane efektivne kurseve. To znači da klijenti mogu trgovati valutama kao što su evro, američki dolar, švajcarski franak, britanska funta, švedska kruna, kanadski dolar, australijski dolar, norveška kruna, danska kruna i mađarska forinta.\nKako bi klijenti mogli da koriste opciju virtuelne menjačnice potrebno je da u banci imaju otvoren račun u odgovarajućoj valuti.\nDržava prihvatila ponudu, Komercijalna odlazi u ruke NLB-a\nŠvajcarska banka kažnjena zbog korupcije\n"Privatizacija Komercijalne nije obavezna po svaku cenu"\nUniCredit banka unikredit\nFirma koja je preko noći pobegla iz Vranja rasprodaje nameštaj\nIzračunajte kolika će vam biti penzija\nDa li se više isplati kupovina ili iznajmljivanje stana?\nNeko u Leskovcu je podigao kredit na tuđu adresu i sada tamo stižu opomene i računi\n4.261 Fans 1.558 Followers 8.738 Subscribers


Diskovi BMW X5 (G05) 25d 231ks\nDiskovi BMW X5 (G05) 25d 231ks dizel sa originalnim delovima za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, diskovi za BMW X5 (G05) 25d godina proizvodnje 2018- sa 231ks i pogonom na dizel.\nDiskovi BMW X5 (G05) 25d 231ks Cena\nDiskovi BMW X5 (G05) 25d 231ks dizel sa originalnim delovima po povoljnoj ceni za prvu ugradnju, obučenim i iskusnim majstorima u pouzdanom i kvalitetnom Ovlašćenom Servisu garantuju kvalitet i maksimalnu bezbednost i zadovoljstvo u vožnji. Ovlašćeni Servis je prava lokacija za Vas, ako želite kvalitetan i pouzdan servis, diskovi po povoljnoj ceni za BMW X5 (G05) 25d godina proizvodnje 2018- sa 231ks i pogonom na dizel.\nDiskovi BMW X5 (G05) 25d 231ks Delovi


Po drugi put u Novom Sadu: Naš Prajd – Optimist LGBT+ magazin\nNrugu godinu zaredom, Grupa IZAĐI, EDIT Centar, Crvena linija, Udruženje HUMANS, Patrija i Europolis – organizacije okupljene oko Panonske platforme za ljudska prava – predstavile su manifestaciju NAŠ PRAJD nizom aktivnosti. Bile su organizovane žurke, karaoke, queer speed dating, drag make-up radionica, izložbe fotografija i slika, i tribine. Pričalo se o ljudskim pravima svih ugroženih grupa našeg društva, pevalo se i zabavljalo od 7. do 10. decembra. Bio je ovo pravi trijumf u pogledu zaštite i unapređenja ljudskih prava, ako uzmemo u obzir da se u Novom Sadu do prošle godine nije dovoljno posvećivala pažnja svim ugroženim grupama podjednako.\nIdeja Panonske platforme za ljudska prava jeste da mobiliše lokalnu zajednicu i stvori širok front organizacija sa teritorije Vojvodine, koje se u svom delovanju bave zaštitom ljudskih prava, univerzalnim i svojstvenim svim ljudskim bićima, nezavisno od toga da li su deo LGBTI+ zajednice, muškarci, žene, pripadnice i pripadnici nacionalnih, verskih i drugih manjina, vernici, ateisti, osobe sa psihičkim smetnjama, odnosno pripadnice i pripadnici bilo koje manjinske grupe kojoj su prava ugrožena. Cilj Panonske platforme jeste da uključi veliki broj organizacija sa teritorije Vojvodine koje bi učestvovale u osmišljavanju programa u cilju promocije i zaštite ljudskih prava ugroženih grupa sa kojima rade, dok bi se na finalnom, godišnjem, događaju promovisale sve ugrožene grupe. Po prvi put je organizovana manifestacija koja je od početka planiranja, do samog kraja uključivala sve organizacije članice Panonske platforme, kao i pojedince i pojedinke, koji su zajedničkim snagama osmislili kvalitetan, višednevni program.\nKroz Panel diskusiju „Biti trans* u Srbiji“ predstavnici i predstavnice organizacija Egal, Gayten LGBT, XY Spectrum i Grupe IZAĐI, pokušali su da predstave kako izgleda život trans* osoba u Srbiji, sa kojim se poteškoćama svakodnevno susreću kada je u pitanju diskriminacija, kako u užem krugu porodice, tako i na ulici i u javnim institucijama; zbog čega je potrebno povećati vidljivost trans* zajednice i koliko je zapravo važno očuvanje mentalnog zdravlja svih trans* osoba.\nTribina „Sekularnost i ljudska prava“ je pokušala da objasni pojam i značaj sekularnosti, da pokaže kako je, i zbog čega, suštinski sekularno uređenje jedan od preduslova za poštovanje ljudskih prava svih građana i građanki, vernika, ateista, LGBTI+ osoba i pripadnika malih verskih zajednica. Na tribini su učestvovali predstavnici i predstavnice Grupe IZAĐI, Društva ateista Srbije i Udruženja Novosadskih humanista HUMANS.\nNa tribini „Srušimo zidove koji nas dele“ raspravljalo se o načinu na koji osobe sa mentalnim, ali i drugim poteškoćama, u institucijama mogu da zaštite svoja prava i kako im se u tome može pružiti podrška. O izazovima sa kojima se susreću osobe koje su institucionalizovane govorile su predstavnice Doma za duševno obolela lica Čurug i Udruženja Patrija iz Čuruga.\nPanel „Prajd kao alat za osvajanje poštovanja ljudskih prava“ imao je cilj da kritički sagleda Prajd kao mogućnost za ostvarivanje poštovanja ljudskih prava svih ugroženih grupa koje žive na određenoj teritoriji. Ponovo je stavljen u fokus politički i aktivistički cilj koji Prajd događaji sa sobom nose, a istaknuta je i važnost da se obezbedi učešće LGBTI+ zajednice iz svih delova zemlje. Govorilo se o svim Prajd događajima koji se organizuju u Srbiji (dva u Beogradu, jedan u Nišu i jedan u Novom Sadu), kao i o problemima sa kojima se organizacioni odbori susreću kada je u pitanju prepoznavanje važnosti Prajda od strane LGBTI+ zajednice. Jedna od veoma važnih stvari o kojoj se govorilo jeste i decentralizacija Prajda, odnosno, aktivno uključivanje svih građana i građanki sa teritorije Srbije. Upravo iz ovog razloga su panelisti i panelistkinje bili predstavnici organizacionih odbora Beogradskog prajda, Niške nedelje ponosa i novosadskog Našeg prajda.\nNa Radionici na temu diskriminacije učesnice i učesnici su se upoznali sa pojmom diskriminacije, oblicima pojavljivanja, osnovama po kojima se najčešće dešava, kao i zakonima koji štite od činjenja diskriminacije, na osnovu ličnih karakteristika ili pripadnošću određene manjinske grupe našeg društva.\nČITAJTE: Dž. Edgar Huver: Čovek od koga je drhtala Amerika\nU okviru manifestacije NAŠ PRAJD postavljena je i izložba fotografija Uključi se i ti koja je nastala kao rezultat kreativnog stvaralaštva mladih od 15 do 27 godina iz Novog Sada i njihovog viđenja prevencije diskriminacije i nasilja prema osetljivim društvenim grupama.\nKako izgleda biti umetnik koji je ujedno i korisnik Doma za duševno obolela lica Čurug, posetioci su mogli da čuju od Dragana Jandrića koji je predstavio svoje umetničke radove na Izložbi slika na kojoj je istakao „Bol je ono od čega polazim. Kada stvaram mislim na porodicu, sistem i državu. Pokušavam da obogatim darovitost drugih umetnika.“\nJavnosti su predstavljeni i rezultati Istraživanja položaja LGBT zajednice u Novom Sadu koji su nam pružili uvid u to kako građanke i građani gledaju na prava ove zajednice i položaj koji treba da imaju u našem društvu, kao i o samom položaju LGBT populacije iz njihove perspektive. Istraživanja su sproveli Centar za razvoj demokratskog društva Europolis i Grupa IZAĐI, u saradnji sa Zaštitnikom građana Grada Novog Sada.\nVeliku pažnju su privukle jedinstvene aktivnosti, koje do sada nisu organizovane u Novom Sadu, kao što su Queer Speed dating u organizaciji Grupe IZAĐI i Drag and Club Kids make-up radionica koju je organizovala Haus of K.G. Na ovim događajima je LGBTI+ zajednica mogla da se međusobno upozna, da razgovara o svojim životnim iskustvima u neformalnoj atmosferi, da se isproba u ulozi drag kraljica i kraljeva, ali i da proširi svoje znanje o LGBTI+ kulturi i umetnosti.\nOkupljene organizacije oko Panonske platforme za ljudska prava u svom delovanju bave se nekom od manjinskih grupa i pokušale su da istaknu probleme sa kojima se suočava njihova zajednica u Novom Sadu i Vojvodini. O tim problemima se ovom prilikom javno diskutovalo sa ciljem da se javnost upozna i senzibiliše u odnosu na probleme sa kojima se ove osobe svakodnevno susreću. U odsustvu pluralizma u medijima ovo jeste jedan od dobrih metoda skretanja pažnje javnosti na probleme, od kojih su samo neki: diskriminacija, stigmatizacija, nasilje, nepružanje usluga od strane javnih službi i slično. Zbog toga je kao centralni događaj manifestacije NAŠ PRAJD održan Sajam ljudskih prava, na Međunarodni Dan ljudskih prava 10.12. gde su sve organizacije članice Panonske Platforme predstavile svoj rad zainteresovanim posetiocima i posetiteljkama. Održana je tribina Civilni sektor i ljudska prava na kojoj su učesnici i učesnice pokušali/e da odgovore na pitanje na koji način civilni sektor omogućava očuvanje ljudskih prava ugroženih grupa. Tribini je prethodio sastanak iza zatvorenih vrata organizacija članica Panonske platforme za ljudska prava sa organizacijama koje su izrazile želju da se priključe Platformi. Tom prilikom dogovorena je dalja saradnja i neke od budućih aktivnosti.\nFinalna aktivnost manifestacije NAŠ PRAJD bila je Karaoke žurka u Kafe-knjižari Nublu, čime je sa osmehom završen i ovogodišnji Prajd dođagaj u Novom Sadu.\nNadamo se da će ideja Panonske platforme za ljudska prava privući pažnju većeg broja organizacija civilnog društva sa teritorije Vojvodine i u njima probuditi želju da se priključe Platformi i daju svoj doprinos ostvarivanju ljudskih prava svih ugroženih grupa našeg društva i da ćemo na sledećoj manifestaciji NAŠ PRAJD biti još masovniji, još vidljiviji i još uspešniji.\nPišu: Damir Marton i Filip Kočevski


HANIOTI | Come2See Travel Agency\nHanioti je poznato grčko letovalište smešteno na unutrašnjoj strani poluostrva Kasandra u okrugu Halkidiki. Nalazi se na oko 100 km od Soluna i predstavlja jedno od najlepših turističkih mesta „prvog prsta“ Halkidikija. More u zalivu Toroneos je čisto i toplo, a klima pogodna za razvoj vegetacije. Godine 2006, ovo turističko mesto je bilo zahvaćeno požarom čije posledice su uočljive na brdašcima koji ga natkriljuju.\nHanioti je nadaleko poznat po svojoj predivnoj plaži kao i bujnom mediteranskom vegitacijom.\nPREVOZ LETO 2020.


Novo U Popularnoj Muzici: Portret Kompozitora Nemanje Radivojevića (online Event) | Kultivator\nOd 20. do 22. novembra u Omladinskom centru CK13 održaće se rezidencija kompozitora Nemanje Radivojevića. Rezidencija uključuje kompozitorov rad sa lokalnim muzičarima, javno izvođenje Radivojevićevih dela i razgovor sa kompozitorom.\nRadionica “re-konstrukcija” podrazumeva rad Nemanje Radivojevića i učesnika radionice na različitim mogućim pravcima interpretacije muzičkog dela kompozitora na osnovu partiture, snimka i na osnovu seta pravila za improvizovanje.\nIdeja ukrštanja različitih pristupa rekreiranju muzike proizilazi iz istraživanja različitih dinamika stvaranja, sviranja i reprodukovanja muzike i poroznosti različitih muzičkih stilova. U tom smislu, cilj radionice je da se fenomen nove komponovane muzike približi muzičarima sa impro i džez scene Novog Sada, kao i stvaranje prilike za kompozitora i muzičare da re-konstruišu kompozicije i uspostave odnose jednakosti i transformativnosti.\nUčesnici i izvođači: Marko Ćurčić (električni bas), Daniel More (ud, luper), Sava Botić (sintisajzeri), Nikola Kašaš (sintisajzer), Ivan Burka (vibrafon, elektronika) i Branko Latinčić (saksofon).\nOnline nastup učesnika radionice, kao prezentacija zajedničkog rada, održaće se u nedelju, 22. novembra od 20h, a prenos je moguće pratiti preko FB stranice Crne kuće.\nNjegove kompozicije izvodili su, između ostalih, sledeći orkestri: Neue Vokalsolisten, Trio Accanto, MDI, Trio Abstruckt, Il Suono Giallo, Mis-en, Boston New Music Initiative, Proton Bern, Vortex, Oerknal, Lucerne Festival Alumni ansamble, Ansambl Recherche, Asko/Schönberg, Interface, Contrechamps, Nouvel Ensemble Contemporain, Ansambl Studio 6, Gradilište.\nRadivojevićeve kompozicije su izvođene na sledećim festivalima: Lavaux Classics (Kili, Francuska), Festival Archipel (Ženeva, Švajcarska), Lucerne Summer Festival (Lucern, Švajcarska), Opening Festival (Trir, Nemačka), Cluj Modern Festival (Kluž, Rumunija), Međunarodna tribina kompozitora (Beograd, Srbija), Prism Festival (Hong Kong), Musikfestial (Bern, Švajcarska), Delian Academy of New Music (Mikonos, Grčka).


Amerikanci smatraju da je korupcija najveći problem Balkana | BN\nAmerikanci smatraju da je korupcija najveći problem Balkana\nNataša Srdoč, predsednica Adriatik instituta za javnu politiku, organizacije koja je sarađivala na izradi Indeksa ekonomskih sloboda u svetu, u razgovoru za Glas Amerike razmotrila je delove izveštaja koji se odnose na zemlje jugoistočne Evrope.\nRepublika Srpska 21.01.2014 | 23:00\nNataša Srdoč, predsednica Adriatik instituta za javnu politiku, organizacije koja je sarađivala na izradi Indeksa ekonomskih sloboda u svetu, u razgovoru za Glas Amerike razmotrila je delove izveštaja koji se odnose na zemlje jugoistočne Evrope. Američka fondacija Heritidž, u saradnji sa Vol Strit Džurnalom, danas je u Vašingtonu objavila dvadeseti, do sada, Indeks ekonomskih sloboda u svetu. Srbija se nalazi na 95. mestu od 186 zemalja sveta, i svrstana je među „uglavnom neslobodne“ ekonomije, dok je Crna Gora "umereno slobodna", na 68. mestu. Deo izveštaja koji se odnosi na evropski region izradjen je u partnerstvu sa Adriatik institutom za javnu politiku. Predsednica instituta, Nataša Srdoč, u razgovoru za Glas Amerike kaže da uprkos zabeleženom napretku - korupcija i nedovoljna vladavina prava ostaju zajednički problem balkanskih zemalja. Ovogodišnji izveštaj o ekonomskim slobodama označava dvadeseti put da su fondacija Heritidž, inače najveći konzervativni politički institut u Vašingtonu, i ekonomski list Vol Strit Džurnal obavili istraživanje stanja ekonomskih sloboda i slobodnog preduzetništva u svetskim državama. Oni su procenjivali slobode u deset kategorija uključujući fiskalnu slobodu, veličinu vlade, vlasnička prava, i slobodu od korupcije. “Imamo nekoliko trendova koje možemo opaziti u području jugoistočne Evrope, odnosno Balkana a to je da sve zemlje bez izuzetka imaju niske ocene vlasničkih prava i slobode od korupcije, što znači da nema vladavine prava, da je sudstvo pod političkim uticajem, da postoji rasprostranjena korupcija u područjima ekonomije, gospodarstva, školstva i drugih sektora društva. To je jedna velika boljka celog Balkana i istočne Evrope”, navodi Nataša Srdoč, predsednica Adriatik instituta za javnu politiku. S druge strane, Srdoč primećuje da sve zemlje osim Hrvatske, koja u tom pogledu nazaduje, imaju visoku fiskalnu slobodu, što znači da su sprovele odgovarajuće poreske reforme. Sve takođe imaju visoku ocenu trgovinske slobode. Među zemljama Balkana, Srbija je na 95. mestu, svrstana među uglavnom neslobodne zemlje, ali je primetno poboljšala slobodu ulaganja i ostvarila ukupan napredak od 0,8 poena. Kako tumačiti takve rezultate? “Dobro je da je napredovala, jer to znači, pretpostavljam, da su uočene slabe strane i da je srpskim političarima i vlasti stalo kako bi privukli nova ulaganja i povećali zaposlenost i omogućili prosperitet svojim gradjanima. Bitno je da sve zemlje naprave pomak prema većoj ekonomskoj slobodi jer viša ekonomska sloboda znači veći dohodak po glavi stanovnika, viši BDP što znači viši životni standard građana.” Nataša Srdoč konstatuje da je u celom regionu prisutan problem nedovršene tranzicije sa komunizma na eru u kojoj sudstvo treba da štiti prava pojedinaca a ne države. Ona ukazuje na probleme političkog uplitanja u sudske odluke i nerešavanje visoko rasprostranjene korupcije. "To je veliki problem ne samo za Srbiju nego i sve zemlje u regiji i to se posebno vidi kroz nezakonite finansijske odlive koji su napustili region Balkana, gde se računa da je nekih 111 milijardi dolara izašlo iz svih zemalja Balkana od 2001-2010. kroz kriminal, korupciju i izbegavanje plaćanja poreza. U Srbiji je taj iznos bio najveći – 52 milijarde dolara." Crna Gora u izveštaju se nalazi na 68. poziciji, kao umereno slobodna zemlja. Srdoč kaže da je i u njoj zabeležen visoki nivo korupcije, izostanak vladavine prava i zaštite vlasničkih prava. No, Crna Gora je ipak iznad svetskog proseka. "Crna Gora je očito učinila po pitanju regulativne učinkovitosti, smanjenjem troškova rada, povisila radnu slobodu, povisila slobodu ulaganja i sa te strane verujem da je to uticalo na povećanje." Na pitanje kako se boriti sa rasprostranjenom korupcijom u regionu, Srdoč iznosi sledeću preporuku za sve zemlje regiona. “Ti sistemi s obzirom na povezanost zakonodovane, izvršne i sudske vlasti teško mogu da iskorene korupciju iznutra i naš je predlog, Adriatik instituta za javnu politiku i International leader summit-a da se dovedu suci i tužitelji – posećujući iz zemalja sa snažnom tradicijom vladavine prave koji bi pomogli domaćim sucima i tužiteljima – ima poštenih unutar sistema.” Takve sudije, koje bi pružale primer mlađoj generaciji balkanskih pravnika, ubrzale bi prelaz ka nezavisnom pravosuđu, smatra Srdoč. Na pitanje da li je proces evropskih integracija garancija unapređenja ekonomskih sloboda zbog povinovanja evropskim standardima, predsednica Adriatik instituta kaže da je primer Hrvatske pokazao da to nije slučaj. Isto tako, ona podseća da Švajcarska, koja nije članica EU, ima najvišu ocenu ekonomske slobode u Evropi i četvrtu u svetu, kao i najvišu monetarnu slobodu u Evropi. “Vidi se da ne znači da morate biti članica EU kako bi postigla višu ekonomsku slobodu što je očiti primer Švicarske ali zbog vrlo specifične situacije Balkana, sa lošom ocenom vladavine prava, treba da postoji taj vanjski pritisak ali ne na način na koji je on napravljen u Hrvatskoj, jer tu nije bilo nikakvih rezultata”, zaključuje Nataša Srdoč. Izvor: Glas Amerike\nPa Amarika je zasnovana na tome - korupcija i sad ova trci da kaze sta arap Obama misli o nama, boli nas sta on misli ,a ovaj iz federacije stavljas stalno isti komentar izgleda da ne znas pisati pa ti je neko napisao a ti stalno saljes isti,promijeni malo.\nZasto ne kazu pravu istinu koju i oni znaju. Problem Balkana je MILORAD LAKTASENKO DVOLIK e to je problem tj. najveci kriminalac i korumpista. Al Ameri njega drze na sceni jer im treba za nesto tj. znaju koliko je on podoban ako zatreba. Eh to je istina kad se tice dela Balkana tj Bosne i Srbije.\nZamislite kakvo je kod nas nezavisno sudstvo kad je sudinica iz Bijeljine donjela presudu u korist Litvanaca na osnovu relavantnih papirara gdje su Litvanci nasoj vlasti ispred nosa založili imovnu Birača za kredit.Neki radnici su opminjali na lopovluk pa su ostali bez posla, a vlada nije nista preduzela!Poslje Režim diže harangu protiv sudince-ko da je ona kriva za sve sto se desilo u u Biraču ,a niko ne spominje domaće lopove koji su pomogli LItvancima.Na kraju MILE kaže da će ukinuti sud u Bijeljini.Čista OSIONOST vlasti!\nTo je tacno da kod nas ima korupcije. Ali, cjela se amerika zasniva na korupciji, također i evropa, naravno sve u "bjelim" rukavicama, dok ovi naši "seljaci" ojha sistem. Kod njih ima vise novca te se ne primjeti toliko, jedina razlika.\nPrimjer veze politike i sudstva jasno se vidio kada je korumpirani ministar Džeri Selman kao nestručan a SNSD-u podoban kadar postavljen za predsjednika Ustavnog suda R.S. a ima iza sebe brojne kriminalne aktivnosti... Takvi bezrezervno štite režim. ŽALOSNO I TUŽNO ZA REPUBLIKU SRPSKU\nPrimjer veze politike i sudstva jasno se vidio kada je korumpirani ministar DžeriSelman kao nestručan a SNSD-u podoban kadar postavljen za predsjednika Ustavnog suda R.S. a ima iza sebe brojne kriminalne aktivnosti... Takvi bezrezervno štite režim. ŽALOSNO I TUŽNO ZA REPUBLIKU SRPSKU\nNajjaci su mi ovi razni placenici praznog pogleda, americki i vatikanski podrepasi, koji kao nesto izjavljuju i svako malo prave neke NIDJE VEZE rang liste pa nas stavljaju cas na 187 cas na 135 mjesto necega! Znas koliko nas interesuje sta Amerika misli!\nOVI svaka cast, svaka ti je na mjestu\nVazno je da dodik ostane na vlast...njega bosnjaci vole i nadam se dace pojedini glasati za njega..ni jedan bosnjacki politicar nije sposoban rusiti RS ko Dodik...imas podrsku iz Federacije nas Dodo ..


Da li su mediji u Americi neprijatelj naroda? – Llama post\nTrenutno doba u kojem živimo i politička kretanja u svijetu nas sve više navode na zaključak da koračamo prema veoma neizvjesnoj budućnosti. Dio te neizvjesnosti se odnosi i na stanje i trenutni “rat” koji vlada između izvršne vlasti i najvećih medijskih kuća u zemlji koja se smatra kolijevkom savremene demokratije.\nMeđutim, i iza ovog konflikta postoji određena istorija, jer Donald Trump nije jedini američki predsjednik koji je bio u sukobu sa medijima. Thomas Jefferson, koji se praktično smatra tvorcem mržnje prema medijima, je bio prvi koji je imao snažan i veoma kritički nastrojen ton prema njima tvrdeći da im se ne može vjerovati ničemu što pišu. Richard Nixon je smatrao medije za neprijatelje u “toksičnoj atmosferi” koja je okruživala Watergate, a Bill Clinton je u više navrata javno osuđivao domete sistema javnog informisanja, naročito u vezi sa skandalom sa Monicom Lewinsky, koji je i dalje pratio kampanju njegove supruge na predsjedničkim izborima.\nS druge strane, u istoriji je bilo slučajeva izmišljanja i prikrivanja istine od novinara i javnosti od strane predsjednika. Lyndon Johnson je krio od novinara svoj plan oko eskalacije rata u Vijetnamu kada je bio ispitivan o budućnosti sukoba u Jugoistočnoj Aziji u toku izbora 1964. godine. Richard Nixon je tajno bombardovao Kambodžu, dok je Nacionalni odbrambeni savjet za vrijeme Ronalda Regana prodavao oružje Iranu a da to javnost nije znala.\nU istoriji bi se moglo naći još sličnih primjera, ali ovo što se događa u Americi danas je prilično jedinstveno.\nSukob je u nekoj mjeri postojao u svakoj administraciji, ali medijima je bilo dozvoljeno da rade svoj posao.\nPredsjednik Donald Trump, nakon samo nekoliko mjeseci od izbora, čini naizgled sve da diskredituje informacije koje mediji plasiraju u javnost nazivajući ih lažnim vijestima, a same medije opozicionom partijom, smanjujući time njihov kredibilitet. Ide čak u toliku krajnost da predlaže zakonske izmjene kako bi sebi olakšao sudske procese i zabranjuje novinarima pristup Bijeloj kući.\nIpak, činjenica je da priča o pristrastrosti medija nikad nije bila veći predmet priče jednog američkog predsjednika.\nSukob između Donalda Trumpa i velikih medijskih kuća kao što su CNN i New York Times je mnogo više kritikovan nego hvaljen od strane sveukupne javnosti, naročito na račun mišljenja da se predsjednik Trump često služi ad populum argumentima i ad hominem napadima.\nPredsjenik pokušava da derogira glavne medije u korist onih koji se njemu dopadaju. On ne pokušava da ih kritikuje tako što će pokazati pristrasnost medija i kako to narušava njihovu objektivnost, već izgleda kao da je skroz u redu ako je medij korumpiran, dokle god je na njegovoj strani i plasira informacije koje njemu idu u prilog. Svaki put kada mediji otkriju neki skandal ili kritikuju, administracija to odbacuje kao lažnu vijest, na taj način štiteći se od legitimne kritike.\nOva borba nije imuna na tehnološki napredak. Društvene mreže, posebno Twitter, su skoro pa uklonile “tradicionalne medije” kao posrednika između političara i javnosti, a sve je manje ljudi koji čitaju dnevnu štampu. Tako se i većina diskusija i “prepucavanja” preselila na jednu potpuno drugačiju platformu, nad kojom ni jedna ni druga strana nema apsolutnu kontrolu. To je zapravo sredstvo putem kojeg predsjednik može direktno da odgovori i da se suprotstavi medijima, da dopre do naroda preskakajući ih.\nIpak, s obzirom na rasprostranjenost korišćenja savremenih sredstava masovne kominunikacije i pad trendova praćenja tradicionalnih medija, izgleda da Trump napada nešto što se već samo po sebi bori s egzistencijom. Međutim, koliko su zapravo tome doprinijeli i sami mediji?\nAko uporedimo predsjednika i medije i vijesti koje i jedni i drugi plasiraju, čini se da su više senzacionalističke nego nešto drugo. Dok izgleda da predsjednik živi u nekom svom White House reality programu, od predsjedničke kampanje pa do obavljanja svoje funkcije, i mediji su daleko od savršenog.\nDio medija se koncentriše na trivijalna pitanja ili daju političarima prostor za provokativne izjave, a da prethodno ne analiziraju šta oni zapravo pričaju. Pored toga što su pod velikim ekonomskim pritiskom, današnji mediji su postali više partijski, a manje nezavisni, i povjerenje u njih je značajno opalo.\nOno što se da zapaziti je da su baš ove velike medijske kuće i u predizbornoj i postizbornoj kampanji nerijetko puštale u etar vijesti sa bombastičnim naslovima, koje su se kasnije prepravljale jer pojedini elementi nisu bili istiniti. Nekad su čak te vijesti završavale u “Entertainment”.\nI dokle naravno svako ima pravo da pogriješi i ispravi grešku, “običan narod” ne čeka prepravke – vijest se pročita kad izađe i ne čita se opet. Štaviše, koliko god javnost vjerovala da su neki mediji pristrasni u svom izvještavanju, vijesti koje one plasiraju mogu i dalje da utiču na njih.\nTime se gradila negativna slika o predsjedniku, opravdana ili neopravdana, a mediji su, namjerno ili nenamjerno, imali svoj udio u tome. Na momente su izgledali kao da su primjenjujući duple standarde izabrali svoju stranu, možda ne per se, ali ih je definitivno karakterisao jednostran način izvještavanja.\nZapravo, naginjanje ka jednoj ili drugoj strani u reportaži je u neku ruku normalno, iako neki mediji tvrde ili iskreno vjeruju da su neutralni. Neutralnost je više mit, ona ne postoji. Međutim, kao i u svemu drugom u životu, ako želimo da budemo pravični moramo naći balans – u ovom slučaju osigurati priču i s jedne i s druge strane.\nIpak, neuobičajeno i djetinjasto ponašanje i retorika vođe jedne super sile kao što je Amerika, nije do kraja primjereno i ne dolikuje osobi na takvoj jednoj funkciji. Narušavanje koncepta institucije predsjednika i politike u tradicionalnom smislu, pokazuje da taj posao može bilo ko da obavlja, možda čak i mnogo bolje?\nDio “prezira” medija i javnosti proizilazi upravo iz toga što je drugačiji, što nije političar, što ne igra po pravilima i normama kao njegovi prethodnici i što se bori na način koji je nekonvencionalan za jednu zapadnu demokratiju. Ali, on se zbog toga mnogima i sviđa. Kritikovao je svoje suparnike u stilu reality TV Show-a (little Marco, lying Ted, crooked Hilary) pa su tako i mediji dobili svoj nadimak “Fake News Media”, što je predstavljalo drugačiji tip borbe na koju niko od ovih aktera nije navikao.\nU poslednje vrijeme donekle su se smirile strasti između dvije sukobljene strane, uz povremena “čačkanja”, ali ostaje pitanje kakav će uticaj ovaj odnos imati na ostatak svijeta. Naime, “američka ruka daleko doseže” tj. prisutna je svugdje na ovaj ili onaj način, pa ostaje da se vidi da li će to biti slučaj i sa medijskim sektorom.\nPosebnu zabrinutost izaziva mogućnost da zemlje kao što su Venecuela, Turska ili Etiopija shvate poruke i ponašanje predsjednika Trumpa kao nešto normalno i ispravno, i kao model komunikacije sa medijima. Jer, ako to tako funkcioniše u zemlji koja važi za šampiona svih sloboda, a ne samo medijskih, onda je to valjda ispravno?\nOstaje nam da se nadamo da će mediji nastaviti da budu korektiv vlasti i čuvari demokratije, te da vjerujemo da će novinari nastaviti borbu protiv zloupotrebe moći, kao i da će umjeti da razlikuju činjenice od fikcije. Ovo je posebno važno u današnjoj eri kada su skoro potpuno srušene brane koje su nas štitile od poplave i širenja raznoraznih neprobranih informacija.


25. 11. 2021. u 09:47\nNAJNOVIJA vremenska prognoza profesora geografije Marka Čubrila pokazuje da nas u četvrtak očekuje hladno jutro nad središnjim, zapadnim i centralnim predelima, uz češću pojavu magle i slabog mraza.\nTokom dana malo do umereno oblačno, suvo i malo toplije, a posle podne i krajem dana na jugu i jugozapadu jače naoblačenje uz kišu i moguće pljuskove. Duž Jadrana jugo i vetar južnog kvadranta u pojačanju, a u košavskom području jačanje košave. Jutarnji minimum od -3 do +3 stepena Celzijusa, a dnevni maksimum od +7 do +14 stepeni Celzijusa.\nU noći ka petku jače pogoršanje uz obilniju kišu i grmljavinske pljuskove zahvata prvo Jadran, gde ponegde i to posebno nad južnim Jadranom može biti vrlo jakih oluja i olujnog do orkanskog juga, lebića i oštrog. U košavskom području vetar može imati olujne udare.\nU petak uveče naoblačenje i prolazna kiša\nSITUACIJA ZNATNO BOLJA: Od ponedeljka neposredna nastava u svim školama u Srbiji\n20. 11. 2021. u 08:42\nHUMANITARNI BAZAR: Za Milu i Leonu sakupljeno 195.000 dinara\n15. 11. 2021. u 23:16\nDONACIJA POLJOPRIVREDNICIMA U PRIJEPOLJU: Oprema i mehanizacija u vrednosti 2,85 miliona dinara\n10. 11. 2021. u 16:57\nU drugom delu noći i u petak pre podne oblačni sistem koji će se uz slabljenje preko regiona premeštati dalje na sever donosi prolaznu kišu, koje bi najmanje bilo nad istokom regiona. Udari juga će znatno oslabiti, a i košava će posle podne biti u slabljenju. Dnevni maksimum od +6 do +13 stepeni Celzijusa.\nZa vikend na vreme iznad regiona uticaće složena ciklonska aktivnost koja će zahvatati širi prostor od severne Italije do obala južnog Jadrana.\nKao posledica toga u subotu relativno toplo, promenljivo oblačno i vetrovito, ponegde uz prolaznu kišu, dok se više padavina uz pojavu grmljavinskih pljuskova očekuje na priobalju Jadrana. Jugo na primorju ponovo jak, a košava u pojačanju. Dnevni maksimum od +8 pa čak do oko +18 stepeni ponegde.\nZa vikend zahlađenje u svim delovima zemlje\nDrugog dana vikenda treba očekivati jače pogoršanje uz kišu i zahlađenje koje će prvo zahvatiti severozapadne i zapadne predele, a zatim će se u noći ka ponedeljku širiti i nad ostalim delom regiona. Nad zapadom regiona preko 600 mnv kišu će smeniti sneg. U nedelju dnevni maksimum od oko +4 na severozapadu do oko +16 na jugoistoku regiona. Sa zahlađenjem vetar u okretanju na severozapadni smer i prolazno može biti vrlo jak.\nU noći ka ponedeljku i u ponedeljak oblačno, vetrvito i osetno hladnije uz padavine, posebno do ponedeljka posle podne. U predelima preko 500mnv biće vlažnog snega, a ponegde uz jače padavine, posebno u ponedeljak pre podne snega može biti i u nizijama ali sa malom verovatnoćom za formiranje snežnog pokrivača.\nU ponedeljak postepeni prestanak padavina\nU ponedeljak posle podne postepen prestanak padavina. Duvaće jak severozapadni vetar i bura duž Jadrana. Dnevni maksimum od +1 do +6 stepeni Celzijusa, tako da gde i dođe do razvijanja snežnog pokrivača svugde ispod 500mnv on se verovatno neće zadržavati.\nPočetkom decembra jutra hladna uz mraz do -6 do -1, ponegde i oko -8 stepeni Celzijusa, a dnevni maksimum u manjem porastu i trebao bi se oko 2. 12. kretati od +5 do +9 stepeni Celzijusa.\nZatim je oko 04.12. moguće novo prolazno pogošanje i zahlađenje.\nPosle tog datuma deluje da će uslediti smirivanje atmosfere uz manje otopljenje te uslova za sneg u nizijama više ne bi bilo, navodi Čubrilo.\nPrema 10.12. ima nekih signala za moguće razvijanje i jačanje anticiklona preko zapadne Rusije ka Skandinaviji, ali obzirom da će barem do tog datuma ako ne i duže zapadni vetrovi biti znatno snažniji od proseka tako nešto će biti teško ostvarivo.\nPred nama je veoma turbuletno, jesenje, vreme uz južinu, kišu, ponegde i grmljavinu, jak severozapdni vetar, zahlađenje i planinski sneg, dok bi oko 29.12, snega na kratko ponegde moglo biti i u nizijama, ali nema ni govora o nekom pravom, održivom, snežnom pokrivaču, barem do kraja meseca.\nvremenska prognoza vremenska prognoza 5 dana vremenska prognoza novembar vremenska prognoza za naredne dane


Arsenal na Atletiko u polufinalu LE - PRess Serbia | PR PRess team\nArsenal na Atletiko u polufinalu LE\nFudbaleri Arsenala u polufinalu Lige Evropa igraće protiv Atletiko Madrida, dok će se Olimpik iz Marseja sastati sa austrijskim Salcburgom, odlučeno je žrebom u Nionu.\nArsenal će biti domaćin u prvom polufinalu 26. aprila, a revanš će se igrati 3. maja u Madridu.\nU drugom meču domaćin u prvom meču biće Marsej, revanš je takodje 3. maja u Austriji.\nFinalna utakmica Lige Evropa igraće se 16. maja u Lionu, a osvajač takmičenja će se plasirati u Ligu šampiona.\nTagoviarsenal atletiko fudbal le press serbia


Dan online - Politika: Reforma uprave traži vrijeme - 2020-11-22\nPolitika PREDSJEDNIK GRAĐANSKE ALIJANSE BORIS RAONIĆ OCIJENIO\nBoris Raonić - Foto: DAN Reforma uprave traži vrijeme\n– Nama je iz brojnih razloga potrebna departizacija, izgradnja jakih institucija i izgradnja efikasnog državnog aparata, pa upravo to mora da bude fokus nove vlasti – kazao je Raonić agenciji Mina.\nOn je rekao da će pristup mandatara Zdravka Krivokapića da se krene sa reformom državne uprave potrošiti vrijeme i energiju, a pogotovo ako se krene sa zapošljavanjima „po dubini”.\nUpitan da prokomentariše navode da raspodjele po dubini predstavljaju partijsko zapošljavanje, Raonić je rekao da postoje funkcije koje su po definiciji političke i za koje u zakonskoj proceduri dolazi do takvih rješenja.\n– Problem je da li će nova vlada, na osnovu partijskih dogovora, za ta mjesta imenovati stručne, moralne i sposobne funkcionere ili će podrška partije biti jedini kvalitet. Od toga zavisi uspješnost ove vlade – zaključio je Raonić.


Rekorder Ahmed Musa! | Radio Televizija BN\nRekorder Ahmed Musa!\nNajskuplji u istoriji saudijskog fudbala! Nigerijac prešao iz Lestera u Al Nasr.\nFudbal 04.08.2018 | 21:00\nNije se proslavio Ahmed Musa u Lesteru posle blistavih igara u dresu moskovskog CSKA, ali je na Mundijalu u Rusiji pokazao da nije zaboravio da daje golove. Ona dva lepa protiv Islanda verovatno su mu pomogla da postane danas ono što jeste, a to je najskuplji fudbaler u istoriji saudijskog fudbala.\nAl Nasr će odmah platiti Lesteru 17.500.000 funti, a ukoliko saudijski klub ostvari i određene uspehe nekadašnji šampion Engleske će moći da računa na još neke unosne bonuse koji će ukupno obeštećenje podići na preko 24.000.000 britanskih novčanica (27.000.000 evra).\nMusa je juče napustio kamp Lestera u Austriji i zaputio se ka Rijadu kako bi bio promovisan u dresu novog kluba gde je zahtevao da nosi broj sedam. Nigerijac će potpisati četvorogodišnji ugovor i posle toga verovatno postati najplaćeniji fudbaler iz te zemlje na svetu.\nNjega je Klod Puel otpisao i pre nego što su pripreme počele i u Lesteru su se nadali da će uspeti da ga prodaju ovog leta i rasterete budžet. Pride, neće biti ni na gubitku jer su ga svojevremeno kupili od CSKA za 19.500.000 evra.\nAhmed Musa je četvrto veliko pojačanje Al Nasra ovog leta posle golmana Breda Džonsa (Fajenord, slobodan igrač), brazilskog veziste Petrosa (Sao Paulo, 5.000.000 evra) i marokanskog krilnog napadačaNurdina Amrabata (Votford, 8.500.000 evra).