AMBASADOR ALKALAJ: BOSNA I HERCEGOVINA STABILNO IDE KA OSTVARENJU EVROATLANTSKIH ASPIRACIJA — Bosnjaci.Net\nAmbasadori Bosne i Hercegovine, Hrvatske i Slovenije u Ujedinjenim nacijama priredili svečani prijem u povodu 30.godišnjice članstva u UN\nAMBASADOR ALKALAJ: BOSNA I HERCEGOVINA STABILNO IDE KA OSTVARENJU EVROATLANTSKIH ASPIRACIJA\nObjavljeno: 26. May 2022. 18:05:20\nU povodu 30.godišnjice članstva u Ujedinjenim nacijama, stalni predstavnici Misija pri UN, Bosne i Hercegovine – nj.e. ambasador Sven Alkalaj, Republike Hrvatske – nj.e. ambasador Ivan Šimunović i Republike Slovenije nj.e. ambasador Boštjan Malovrh, u srijedu večer, 25. maja t.g., zajednički su priredili svečan prijem za diplomate i prijatelje pomenutih država.\nU zgradi Ujedinjenih nacija lijepo je bilo vidjeti brojne diplomate koji su bili dio prijema i svečane atmosfere na ovom historijski važnom datumu i jubileju za sve tri države Bosnu i Hercegovinu, Hrvatsku i Sloveniju, kada je na dan 22. maja 1992., na 86. plenarnoj sjednici Generalne skupštine UN u New Yorku, usvojena rezolucija 46/237 Vijeća sigurnosti (od 20. maja 1992.), i usvojili aplikaciju za prijem pomenutih država u članstvo Ujedinjenih nacija. Isti dan uz prisustvo tadašnjih UN zvaničnika i predstavnika država Bosne i Hercegovine, Hrvatske i Slovenije na jarbolu su podignute i zavijorile se zastave sve tri države.\nAmbasador Sven Alkalaj na početku svečanog prijema u svojstvu domaćina prisutne je pozdravio i obratio:\n-\tHvala vam puno što ste nam se danas pridružili u tako impresivnom broju.\nOkupili smo se da proslavimo 30 godina članstva u UN-u moje zemlje Bosne i Hercegovine i dvije prijateljske zemlje: Republike Hrvatske i Republike Slovenije, s kojima imamo dugu historiju, - rekao je na početku obraćanja ambasador Alkalaj.\nBh. ambasador se u toku obraćanja pomenuo je nekoliko najznačajnijih historijskih momenata tokom tri decenije međunarodnog članstva i prisustva države Bosne i Hercegovine.\n-\tDana 29. februara i 1. marta 1992. godine održan je referendum na kojem su građani Bosne i Hercegovine velikom većinom glasali za nezavisnost svoje zemlje.\nOtprilike mjesec dana kasnije, 6. aprila, Evropska unija je priznala našu nezavisnost, a sljedećeg dana, 7. aprila, Sjedinjene Države su slijedile njihov primjer.\nVijeće sigurnosti UN-a 20. maja 1992. jednoglasno je preporučilo prihvatanje zahtjeva za članstvo u UN-u Bosne i Hercegovine, Slovenije i Hrvatske. Posljednji korak bila je potvrda prijema putem Generalne skupštine 22. maja 1992. godine, rekao je ambasador i naglasio:\n-\tNakon našeg priznanja uslijedio je tragičan razvoj događaja, odnosno četiri godine krvavog rata i agresije na Bosnu i Hercegovinu, koja je odnijela živote preko 100.000 ljudi. Moram spomenuti genocid u Srebrenici, sigurnoj zoni Ujedinjenih nacija, gdje je ubijeno više od osam hiljada ljudi, - istakao je ambasador Alkalaj dok su ga svi prisutni paživo slušali.\nU nastavku obraćanja ambasador Alkalaj je istakao podršku bosanskih prijatelja i saveznika iz Evrope i SAD-a, te njihov značajan doprinos u mirovnim pregovorima i potpisivanje Dejtonskog sporazuma 15. decembra 1995. godine, čime je okončan rat.\n-\tNakon završetka rata, Bosna i Hercegovina je počela da se intenzivno angažuje u sistemu UN-a učestvujući u nekoliko tijela i agencija UN-a. Vrhunac našeg angažmana bilo je aktivno članstvo u Vijeću sigurnosti UN-a u periodu od 2010. do 2011. godine.\nU to vrijeme imao sam zadovoljstvo i čast da budem ministar vanjskih poslova svoje zemlje. S obzirom na to da je Bosna i Hercegovina u Vijeću sigurnosti, pokazali smo međunarodnoj zajednici da je Bosna na putu ka demokratskom društvu, a istovremeno pokazali naše težnje da postanemo lider u održavanju globalnog mira i sigurnosti.\nKao rezultat toga, Bosna i Hercegovina je od traženja pomoći od mirovnih snaga UN-a postala aktivni učesnik u mirovnim operacijama UN-a, - rekao je ambassador Alkalaj.\nOn je također govorio o raspoređivanju policijskih i vojnih stručnjaka BiH u brojnim misijama UN-a širom svijeta, da su dokazali spremnost da aktivno doprinose međunarodnom miru i sigurnosti. Prema riječima bosanskog ambasadora Alkalaja, do sada su naši vojni i policijski službenici služili u mirovnim misijama u zemljama poput Konga, Malija, Afganistana i nekoliko drugih značajnih žarišta sukoba.\nNa kraju, ali ne i najmanje važno da spomenem samo još jednu oblast kojoj je Bosna i Hercegovina pokazala snažnu privrženost, a to je oblast zaštite ljudskih prava. Da spomenemo samo neke, dale smo značajan doprinos radu tijela UN-a kao što su Vijeće za ljudska prava (HRC), UN Women i UNICEF, kaže ambasador Alkalaj, posebnio naglašavajući:\n- Prije nego što dam riječ mojim kolegama iz Hrvatske i Slovenije, želim još jednom izraziti zadovoljstvo što sam domaćin ovog zajedničkog prijema sa svojim uglednim kolegama iz dvije zapadnobalkanske države. Bosna i Hercegovina stabilno ide njihovim stopama ka ostvarenju naših evroatlantskih aspiracija. Iako je samo simboličan, pokazuje kako saradnja unutar našeg regiona može biti uspješna i dostižna, - zaključio je ambasador Sven Alkalaj, stalni predstavnik Bosne i Hercegovine u Misiji pri UN.\nUslijedila su obraćanja ambasadora Hrvatske i Slovenije, koji su govorili o značaju prijema svojih zemalja u članstvo UN 22. maja 1992., i istakli su prijateljske odnose koje gaje prema Bosni i Hercegovini, naglašavajući da će njihove zemlje pomoći joj na putu ka članstvu Europske unije.\nPosebno ističemo, zajednički svečani prijem u UN-u, u povodu velikog jubileja za sve tri države, organiziran od strane trojice ambasadora Bosne i Hercegovine, Hrvatske i Slovenije, treba poslužiti kao primjer kako zajednički se može i treba raditi za interes dražva i njenih građana. Da svima bude bolje.\nAmbasadori, vama, vašim kolegama i građanima sretan veliki jubilej Bosne i Hercegovine, Hrvatske i Slovenije!\n(Tekst i foto: Bošnjaci.Net)


Maserati je dakle počeo da testira rane prototipove svog budućeg crossovera Levante. Oni su maskirani u Ghibli čija je karoserija povišena, a tu je i poseban dodatak na krovu kako bi se simuliralo stvarno težište budućeg modela. Kako bi na test primerak mogao da stavi veće točkove Maserati je morao da poveća lukove istih, a posmatrano ovako vizuelno čini se da je produženo i međuosovinsko rastojanje.\nIspod haube Italijani će smestiti benzinske i dizel V6 motore. Biturbo benzinci će imati od 250KS do 425KS snage, dok će turbo dizelaši raspolagati sa konjima u rasponu od 250 do 350KS. Vrh ponude bi trebalo da bude Levante pokretan V8 benzincem čija će snaga biti veća od 560KS.\nOvim crossoverom Maserati će rukavicu u lice baciti Bentleyu, Land Roveru i Lamborghiniju, a ništa manje ugroženi neće se osećati ni Porsche, Mercedes, BMW ili Audi.\nOvih dana na italijanskim ulicama je priličan broj test automobila koji liče na Maserati Ghibli. Sem što smo imali priliku da vidimo tu limuzinu kako glumi crossover, sada je tu još jedna njena čudna verzija koja ispod svoje spoljašnjosti krije ono što će biti novi Alfa Romeo Giulia.\nAlfa je konačno počela da radi na novoj limuzini koju čekamo već godinama.\nNova Giulia u ranoj fazi testiranja se maskirala u Maserati Ghibli. Da se ovde ne radi o Maseratiju već o prototipu drugog brenda iz Fiatove grupacije otkrivaju dimenzije automobila. Ghibli je naime ovde isečen uzduž i popreko kako bi se spajanjem delova karoserije dobila kraća i uža šasija koja simulira dimenzije šasije nove Giulije.\nTest primerci su trenutno poznati pod kodnim imenom “Tipo 952″ i navodno su bazirani na novoj platformi sa pogonom na zadnjim točkovima koju za Fiat priprema Maserati. Arhitekturu poznata kao Giorgio, uz Alfu Romeo i Maserati koristie i Chrysler, a nova Giulia biće prvi model koji će biti baziran na toj platformi.\nAlfinu novu limuzinu pokretaće paleta benzinaca i dizelaša. Ranije ovog meseca saznali smo da će Giulia biti dostupna i u ekstremnijoj GTA verziji sa 3,0 litarskim V6 biturbom i 525KS. Kako će tačno izgledati zamena za Alfu 159 još uvek nije poznato.\nčitanja : 3239\nAko ce biti bazirana na Maseratijevoj platformi a ne Krajzlerovoj onda je to velika uteha! :)\nAutor carobnjak 31 Avg 2014, 19:15\nSrdjo od Fijata pravi novu Folciku i preko mu je potreban premijum. Maserati mu se ne spušta u niže klase a Alfa na Krajsleru ne bi bila privlačna\nkao što će biti Alfa sa Maserati genom. U najavi dobitna kombinacija i ozbiljan rival cenovno izvikanim švabama! Dakle, na kvalitetu rade a od dizajna očekujem da pravi višesatne facijalise po prvim vidjenjima! :-)\nE a onda u budućnosti stiže i vaskresenje Lancije...\nAutor Gagiba 31 Avg 2014, 20:08\npa sam si odgovorio! :)))\nAutor carobnjak 31 Avg 2014, 20:41\nko bi pozeleo americke gene u Alfi?!?\nTo je gore cak i od VW-ovih! :)\nAutor carobnjak 31 Avg 2014, 20:45\nNisi baš najpogodniji termin upotrebio. :-)\nDa si rekao recimo "ohrabrenje" razumeo bih te jasnije. Ovako sam mislio na utehu za decenijsko kašnjenje...\nDa ti kažem, imam poverenje u onog Fijat-baticu što fura džempercice, ali ako ako bude uspeo da oporavi Alfu i nacini je konkurentnom, onda zaslužuje titulu menadžerski mag!!! :-))\nAutor Gagiba 31 Avg 2014, 21:28\nkoji ustvari zabari potencijal imaju... bice interesantno u narednih par godina....\nAutor bmw series 8 31 Avg 2014, 21:36\nProblem zabara je što nemaju ama baš ni malo čuvene nemačke radne i organizacione discipline. Švaba će da izbaci vozilo na sedam godina + - mesec dana i po njima kalendar možeš da navijes! Zapci to mnogo ležernije, opuštenije, bezbrižnije...i uprkos svim pomenutim izrazitim potencijalima u priličnom su zaostatku. A sa istoka pritezu li pritezu...gledam ove kineze svaki dan i čudom se čudim šta i kako brzo rade.\nMislim da u Fijatu i sami uvidjaju šta im je sad činiti inače baba buka sa duplim v progutace ih sa apetitom... :-)\nAutor Gagiba 31 Avg 2014, 22:48\nPo meni je legendarna "allo allo" najbolje opisala Italijane pogotovo onaj kapetan... :-)\nA Maserati je oduvek bio lep, tu nema sumnje. Jedino mi ovaj Ghibli nije najbolje legao. Vidi se da je vođeno računa da se ne približi qporte-u\nAutor Raziel 31 Avg 2014, 23:29\nMa onaj Fiat- batica sto fura dzemperice pojma nema! Sta ima godinama i kakav potencijal sto kaze bmw, sta moze sve, on nista sem sto je uradio posao sa amerima. Lanciu zakovao na dno, Alfa se ne mice. Julijeta nikakavu prodaju nema, 159 se ne proizvodi vec duze vreme, naslednika nema, Julijeta ustvari Fiat ispod, sminka Alfa. Ajde da i to prekriju unutrasnjoscu, vidno kvalitetnim enterijerom, da to bude lepo uskladjeno, luksuznije u odnosu na neke Kia modele, kod Julijete ona plastika vristi na pogled samo. Ne sumnjam da je kvalitetnije sve unutra u odnosu na Bravo, ali za nijansu je kvalitetnije. Treba vise da se odalji kvalitetom da bi kupca privuklo. Ima mnogo ljudi koji bi voleli da voze Alfu posto im je lep auto, ali kupe Bravo posto im je jeftiniji, a iskreno meni je Bravo iako je stariji model, unutra lepsi nego Julijeta i deluje mi kvalitetnije. Alfa ko Alfa po meni, kao jedan brend sa fantasticnom istorijom zasluzuje mnogo vise i bolje! Ajde, Lancia je vec zakovana na dno, ali Alfi to ne sme da se desi. Tako da onaj u dzempericu ili neka je podize ili neka je da nekome ko moze da je podigne.\nAutor dusan 31 Avg 2014, 23:49\ndusan,svaka cast.to je to.od reci do reci.\nAutor bmw series 8 01 Sep 2014, 00:31\nE bas tako, kad pogledas Djulijetu, pa onda Kia Ceed, ne znash koji bi trebalo da je premijum. A prodaja im toliko ne ide, da Alfa nije znacajno skuplja.\nEnterijeri mnogo, mnogo bolje treba da izgledaju.\nAutor Fordovac 01 Sep 2014, 00:37\ntako je druze, Bravo je zakon! :)\nP.S. u svakom slucaju bar su ovakve vesti zanimljivije nego one o premijum trojci...\nAutor carobnjak 01 Sep 2014, 00:38\nAli Gibli npr. Samo da su mu podarili lepsi enterijer, da parira BMW-u npr, i to bi bilo to.\nProdaje se on i ovako, ali ne koliko bi mogao. A da se ne lazemo, nije to nikakva egzotika, mogu da ih naprave 100 hiljada godisnje.\nAutor Fordovac 01 Sep 2014, 02:23\nIzleda mi da niste baš detaljno čitali tekst! :-)\nNova platforma i Maserati agregat 3l-525 ks. i zadnji pogon. Taj automobil ( ukoliko izađe, kod Alfe se to nikad ne zna) će postrojavati mnoge. Ako upotrebe i nešto ultra-lakih materijala, eto zanimljivosti... :-))\nInače, već ulazni motori obećavaju.\nZapravo u celoj priči je najzanimljivije to što su testiranja napokon počela. Dakle, nešto će se pojaviti, a šta, videćemo relativno skoro.\nE baš tako!! :-)\nAutor Gagiba 01 Sep 2014, 02:44\nEnterijer jednog Alfa Romeo modela, treba i po dizajnu i kvalitetu da bude iznad jedne Kie, Hjundaia, Forda itd. Trenutni su im mlaki, svi su napredovali, svi i dalje napreduju, rade, taj u dzempericu vodja stoji u mesto. Kupio jos malo poena dobrim poslom sa amerima. Treba Alfi jedan model poput 4c, ali Alfi je pre toga potrebno drugo nesto. Naslednik 159, neka jos veca limuzina, vidno bolji enterijer u Djulijeti, 4c je mogao da saceka. I takodje da ne brunda onako ruzno dizelas iz Fiata u nasledniku 159 ili jos vecoj limuzini...Vw je jace ime od Fiata, popularniji, vise im se veruje u celom svetu, pa kad se cuje 2.0 TDI u A3 nema nista lose, to je motor dobrog VW, ima ga i u dobrom Golfu, drukcije narod gleda. A, kupis Djulijetu i koji motor, 'Pa Fijat...', nije isto, ne treba Alfa da se povezuje sa 'Fiat'\nPa postali da smaraju i renderi i primerci Alfe. Daj vise da se vidi nesto, daj da se izbaci nesto, sve u mesto...\nPa bolje i ove vesti nego Pit da prica tamo kako je nemoguce ukrasti Mercedes. ;)\nAutor dusan 01 Sep 2014, 02:59\nAlfa je izgubila korak zato sto je jos 70-ih izgubila novac.Fijat od svojih mikro modela nije uspevao da finansira Alfu i Lanciu gde vec tri decenije nije bilo novih modela, a da nisu na bazi ne premijuma, od toga nikad nije mogao nastati premijum to nije uspevalo ni Audiju dok se nije pojavio V8 i integralni pogon, niti Japancima dok nisu napravili zveri sa zadnjim pogonima.Poslednje decenije kao viziju za oporavak Alfe, Maseratija i Lancije, Fijat je video u kupovini Krajzlera, bez obzira na njihovo obicno poreklo, oni imaju limuzine sa zadnjim pogonskim sklopovima i to je dobar osnov za premijum automobil, kada ga dorade inzenjeri.Ja mislim da je deset godina Fijatu bila prioritet kupovina Krajzlera, jer ce od novih tehnickih resenja profitirati i jedni i drugi, na to je otisao sav novac.A plastika u Alfi nikad nije bila jaca strana, ali po meni to nije nuzno za premijum, vec tehnicke karakteristike modela, individualnost, i dr.Giulija po meni ima savrsenu unutrasnjost, mada je i ona vec predugo na trzistu i glupo mi je porediti je sa konfekcijom prosecnih motora i prosecnih karkteristika u voznji.Uporno proizvodjaci pokusavaju da namestajem u unutrasnjosti nadoknade tehnicke slabosti svojih modela i da ih proguraju kao premijume zato sto imaju led svetla, unutra i spolja, gedzete i kozu grejanje i aluminijum i hrom, kao da su proizvodjaci namestaja.4C je pravi primer odolevanja vremena u kojem zivimo i pravi premijum sa asketskom unutrasnjoscu.Mislim da ce Alfa sa svim svojim slabostima ukoliko metalno zagrme sesto i osmocilindrasi sa zadnjim pogonom moci da konkurise nemackoj trojci i Leksusu i Infinitiju, bolje od bilo kog konvencionalnog proizvodjaca.Dobar pogon, motor, menjac, vesanje i oslanjanje su najskuplji delovi automobila i to ne moze da nadomesti nikakva fabrika ekskluzivnog namestaja.Navijam za Alfu.\nAutor Bobo 01 Sep 2014, 10:10\npa ciji su dizeli u Audiju no VW-ovi?\nA do juce najpoznatiji traktori... :)\nAutor carobnjak 01 Sep 2014, 11:34\nPa to ti i kazem, do 2.0 dizela su VW motori. Ali nije isto reci VW motor u A3 i Fiat motor u Alfi Juliji.\nAudi takodje radi i sam na motorima, poznati 2.5 tfsi, ne znam za novi A6, u prethodnom si imao 2.7 TDI, pa 3.0 TDI, tfsi, trenutno najnoviji 4.0 tfsi V8. Quattro GmbH odeljenje radi dosta toga, ali fanovi Bmw i Mercedesa vole da osporavaju sve i govore kako to nije tacno ;)\nAutor dusan 01 Sep 2014, 12:23\nMaserati je u ogromnoj ekspanziji. Kriva rasta im je Kao kriva OM. :-)\nSrdjo ne planira da Maserati "svede" na Porseovu sudbinu, da ubije imidž zarad profita.\nKoja je strategija ispravnija, videćemo.\nNa sve to što si naveo treba dodati i "vreli" Alfin dizajn u odnosu na pomalo dosadan i konzervativan svapski...\nPotencijal je neosporan, što rece...navijacemo!!! :-)\nAutor Gagiba 01 Sep 2014, 12:57\npa Fiat ima bolje dizel motore od VW, ne vidim na sta ciljas?\nAutor carobnjak 01 Sep 2014, 14:58\nCilja na to da se taj motor mora elegnatno ugraditi u ugladjenu limuzinu, a ne da se trsu menjac i volan kad stojis na semaforu. Ja sam se smejao koliko se trese menjac na 500l, zato su, valjda, i ugradili start-stop, hahaha, da ne gledas kako se trese u leru.\nAlfa je imala sjajan momenat sa 147/156. bilu su revolucionarno lepi i splja i iznutra, a enterijer (da, dizao se air bag suvozaca, i da ljustio se volan kad nije kozni) enterijer je bio na nivou konkurencije iz BMWa i Mercedesa, pa i i visi (u to vreme ni BMW ni Mecka nisu imali srebrne detalje u enterijeru, ni drveni volan, automatkse klime...).\nAutor Fordovac 01 Sep 2014, 15:55\nP.S. Mislim na 3 i C, a 147 i nije imala konkurenciju.\npresrecan sam sto ti znas sta je on mislio! :)\nIpak bih voleo cuti njegov odgovor tj. pojasnjenje...\nAutor carobnjak 01 Sep 2014, 16:26\nFordovac 01 Sep 2014, 15:55\nMa jok nisu.\nAutor hh 01 Sep 2014, 16:56\nGledajuci poslednje dizajnerske kreacije (ne rendere i slike) Fiat grupacije plasim se da nece moci da ponove uspeh u tom pogledu, a kamoli dizajnerski uspeh 159/Brere/Spyder-a koji su po meni najlepse Alfe ikada...\nHehehe... potpuno nova platforma sa fensi imenom\nma kako da ne... uradice kao i sa cuvenom platformom Giuliette koja je za svaku novu izvedbu imala novo ime kako bi se zavarala javnost da se radim o necem "potpuno novom" i nevidjenom - pa tako ona ima nekoliko imena: Fiat Compact, C-Evo, pa onda duza i sira je D-evo, Compact Wide ili Compact U.S. Wide i tako.\nOvo je sasvim sigurno platforma od Chrysler-a, jer oni sigruno u ovo vreme gubitaka nisu napravili nesto potpuno novo...\nAutor Orlo 01 Sep 2014, 18:09\nAjde da ne pricamo ciji su bolji, VW ima jaci ugled, bolji prolaz. Nije isto kad kazes VW i Fiat, pogotovo van Evrope. Upravo to sto ti je Fordovac rekao sam i mislio, tako nesto. Pa Stilo jadan nema koja lampica mu ne svetli na tabli, stalno neke greske, problem elektronika, dakle ima ga i 147, 156... Eto tada si prodavao 156, a isti problemi kao i jedan Stilo, kakve su greske vidi se sada kakve su im cene, za manje od 2000e imas sve te navedene modele. Pezo 206 drzi bolje cenu od tih modela...I ti kad imas sve te probleme i izbacujes prepakovane problematicne Fiata, kako da zadrzis kupca i sledeci put ga ubedis da kupi novu Alfu koja je opet ispod lima Fiat, ali kvalitetniji Fiat, nije onaj stari problematicni? Doooosta italijanskih automobila na ulici sam vidjao samo u Italiji, nigde vise. Mislim na ove posle 2000-te...Sve to sada dolazi kod nas i svi presli '150.000' , baba vozila do pijace.\nAutor dusan 02 Sep 2014, 01:09\nDopuna vesti o Alfinim novitetima + najava za njihovog rivala Mercedesovoj S klasi:\nAutor auto 02 Sep 2014, 10:48


Ponedjeljak, 17 Listopad 2011 07:56\tKruno\nMjesecima je BMW odlagao predstavljanje svojeg najvažnijeg automobila, a novinari nisu skrivali razočaranje kad je postalo očito da premijera neće biti upriličena ni na nedavno minulom autosalonu u Frankfurtu. Začudo, Bavarci su uspjeli kontrolirati i curenje informacija i fotografija, pa smo do zadnjeg trena bili na iglama\nČekanje se na kraju isplatilo. Pred nama je automobil koji će vjerojatno zadati mnogo glavobolje Mercedesu i Audiju, no i ponovno postaviti standarde u klasi.\nViše... Dodaj novi komentar Klikova: 292\nUtorak, 04 Listopad 2011 08:49\tKruno\nNovi interijer, multimedijska tehnologija i materijali bolje kvalitete su glavni novi sastojci kojima će se potpuno nova Impreza pokušati izboriti za veće prisustvo u prilično konkurentnom segmentu. Nažalost, i duh relija i natjecanja koji je prvenstveno i proslavio ovaj model sada je još manje prisutan, pa iako ne treba sumnjati u njen kvalitet i vozne osobine, i dalje djeluje kao prilično dosadan i previše običan kompaktni automobil.\nViše... Dodaj novi komentar Klikova: 121\nPonedjeljak, 26 Rujan 2011 07:51\tKruno\nGrupa prijatelja je odlučila da napravi vrlo kreativnu repliku kultnog Mercedesa 300 SLR iz 1955. godine, i to od smeća.\nTri muškarca koji vole automobile su sedam mjeseci sastavljali svog četverotočkaša i to od 10.000 komada starog željeza. Iako se njihov automobil od starog željeza ne može voziti, oni ga ipak cijene nevjerovatnih 68.000 eura.\nČetvrtak, 22 Rujan 2011 07:20\tKruno\nObjavljena je šira finalna lista od 35 automobila koji se natječu za ovogodišnju titulu Europskog automobila godine. Aktualni automobil godine Nissan Leaf koji je ujedno i prvi električni model u povijesti koji se okitio ovako prestižnom titulom.\nŽiri sastavljen od 59 automobilskih novinara iz 29 zemalja konačni sud dati će na salonu automobila u Ženevi u ožujku iduće godine. Konačna lista potencijalnih pobjednika za 2012. godinu:\nViše... Dodaj novi komentar Klikova: 159


Kako Mišel Fajfer izgleda bez trunke šminke? | City Magazine\nKako Mišel Fajfer izgleda bez trunke šminke?\nZa svoj 63. rođendan, glumica Mišel Fajfer odlučila je da prirodan izgled, bez imalo ulepšavanja, ovekoveči selfijem. Reakcije njenih fanova bile su mahom pozitivne, jer smatraju da je ona samosvesna žena retke lepote. Verujemo da je tajna u nezi prilagođenoj potrebama zrele kože, a nama je drago što je izabrala taj put. Tokom duge karijere uvek se trudila da se izdvoji izvedbom, a ne fizičkim izgledom.\nGlumica je jednom prilikom na ovu temu izjavila da je važno prihvatiti sebe i prolaznost vremena, tako da se očekivanja društva ostave po strani, ali i uzaludan pokušaj da dostignemo savršen izgled i vratimo se u mladost. Ne krije da joj je bilo potrebno vreme da prevaziđe anksioznost usled ulaska u novo životno poglavlje. Ona nije jedina iz holivudskih krugova koja se suočila sa ovim problemom, naprotiv, mnoge njene koleginice trpe velike pritiske pod terorom lepote. Danas je pravi izazov prigrliti ono šta je zaista važno, i uskladiti se sa sobom. Na sreću, Mišel se oslobodila svih stega i u 7. deceniji živi po svojim merilima.\nKada govorimo o nezi lica, podržava prirodne preparate, koji si dobri kako za njen ten, tako i životnu sredinu. Pored toga, ističe kvalitetan san i proizvode za zaštitu od sunca. Pronašla je liniju proizvoda kojoj je verna punu deceniju. Razlog je taj što ima izrazito suvu i osetljivu kožu, pa neadekvatan proizvod odmah izazove reakciju.\nŠminka je takođe jedna od tema kojoj posvećuje posebnu pažnju, a pristalica je one neutralne. Pronašla je maskaru koja joj odgovara, a na snimanjima obično zamoli šminkere da odrade samo ono što moraju. Međutim, u slučaju HD ostvarenja, to je gotovo nemoguće sprovesti u delo, jer se greška na ekranu ne prašta. Interesantno je to da se ova dama aktivno uključila i u akciju promene američkih zakona koji se odnose na kozmetičke proizvode, jer smatra da su zastareli. Takođe, u želji da podrži ideju kvalitetnih i proverenih sastojaka, odlučila je da osmisli parfem, koji je nazvala Henry Rose, po svojoj deci.\nIako smo ovoga puta pažnju posvetili Mišel Fajfer, i pojedine njene koleginice približnih godina odlučile su da se pojave u javnosti bez šminke. Kao što ćemo se prisetiti, Kloi Žao i Frensis Mekdormand prošetale su crvenim tepihom povodom dodele Oskara prirodnog izgleda. Mi ovaj gest podržavamo, jer besprekorna garderoba i šminka nikako ne mogu biti merilo talenta, što su ove dve dame još jednom potvrdile. Za kraj, svim čitateljkama šaljemo poruku da su lepe baš takve kakve jesu!\n#Mišel Fajfer #nega lica #poznate dame #prirodan izgled #šminka #zrele godine


Nova stranka ocenila je posle sve češćih međunarodnih nepovoljnih analiza stanja demokratije u Srbiji, da država pod aktuelnim režimom SNS-a sve više tone i da je "strahovlada režima Aleksandra Vučića dovela do toga da Srbija...\nKako sam počeo da pišem, vidim vest da se Amfilohije sastaje sa vođama pobedničke koalicije. Pre toga se s nekima od njih sastao Joanikije. To je bilo predvidljivo, a koliko će biti uspešno, o tome da li je dobro da i ne govorimo, to ćemo...


Begej za četiri godine ponovo postaje plovna reka - Novosti - Turistički svet\nBegej za četiri godine ponovo postaje plovna reka\nProjekat "Revitalizacija navigacione infrastrukture kanala Begej" predstavljen je u Novom Sadu. Taj četvorogodišnji posao će koštati 13,85 miliona evra, od čega će EU dati skoro 12 iz Interreg-IPA Programa prekogranične saradnje Srbije s Rumunijom.\n- Verujemo da će Begej u naredne četiri godine ponovo biti plovna reka, koja će po ekološki prihvatljivim standardima biti transportna reka što će doprineti i razvoju održivog eko-turizma i zapošljavanju - izjavila je ministarka Srbije za evropske integracije Jadranka Joksimović.\nOna je u Novom Sadu ocenila da ovakvi projekti, finansirani bespovratnim sredstvima EU, doprinose održivom razvoju i tome da "svaki gradjanin u Srbiji oseti napredak u kvalitetu života".\nSrbija i Rumunija imaju od 2014. do 2020. godine projekte u prekograničnim oblastima vrednosti 88 miliona evra, a ponovno osposobljavanje Begeja je jedan od dva strateška, rekla je ministarka.\nNa projektu revitalizacije Begeja, reke koja izvire u Rumuniji, a uliva se u Tisu kod Titela, učestvuju kao partneri Pokrajinski sekretarijat za regionalni razvoj, Javno vodoprivredno preduzeće "Vode Vojvodine", Županijski savet rumunskog Timiša i Administracija rečnog basena Banat iz Rumunije.\nPotpredsednik Pokrajinske vlade Đorđe Milićević izjavio je da je ona u poslednje dve godine obezbedila 45 miliona evra za 21 projekat prekogranične saradnje.


Kako je Zorana Lazarević postala Milica Nikolić\nLeskovac – Njena životna saga počinje u kartonskoj kutiji koja je pronađena jednog hladnog februarskog jutra 1994. godine u Ulici cara Lazara u Gnjilanu. Odneli su je u Centar za socijalni rad, koji ju je smestio u dom i, budući da je pronađena u zoru, dali su joj ime Zorana Lazarević. To ime nosila je tri i po meseca, a onda su se pojavili Svetlana i Ljubiša Nikolić iz Leskovca koji su je usvojili. U njihovom domu otpočela je novi život, dobila novi identitet, matični broj i ime Milica Nikolić. Svetlana i Ljubiša postali su njeni roditelji. Tako je, kaže, po zakonu. Kada se biološki roditelji odreknu tebe, dobiješ novi identitet. Milica je imala srećno detinjstvo, roditelji su je čuvali i voleli, a onda je na surov način saznala istinu.\n20.09.2017 u 08:38\nEmir Kusturica otvorio festival režije u Leskovcu\nLESKOVAC - Proslavljeni reditelj Emir Kusturica otvorio je sinoć 10. Leskovački internacionalni festival filmske režije (LIFFE). Kusturici je tom prilikom uručena i nagrada „Živojin Žika Pavlović” za afirmaciju srpskog filma u svetu. „Žika Pavlović je upoređivao Zapad i prostor u kome mi živimo i Zapad je nazivao prostorom gde vladaju kristali. On je hteo da kaže da su perfektne forme dovele Zapad do tačke do koje je on i dospeo, a Žika i svi ljudi koji su stvarali u vreme crnog talasa uspeli su da sondu spuste mnogo dublje nego što su ti kristali”, istakao je Kusturica. On je naglasio da je Žika Pavlović bio jedan od najznačajnijih u svetu filma. „Enciklopedije se pišu kao istorije, iz centra kome odgovara da jedan ili drugi vladajući ukus ima svoje predstavnike, a tri od ukupno\n01.09.2017 u 18:11\nSinhua: Leskovac - nezvanična svetska prestonica roštilja\nLeskovac - Kineska nacionalna novinska agencija Sinhua posvetila je danas posebnu pažnju roštiljijadi u Leskovcu, nazivajući ga „nezvaničnom prestonicom roštilja u ovom delu svetu”. Ekipa Sinhue boravila je u tom gradu na jugu Srbije, koji je, kako kaže, usavršio veštinu pravljenja roštilja, uvrstivši ga u tradicionalnu srpsku kuhinju. „Iako za mnoge ljude roštilj predstavlja jednostavnu i brzu hranu, u Leskovcu su usavršili ovaj zanat, uvrstivši ga u tradicionalnu srpsku kuhinju”, piše Sinhua. Leskovačka roštiljijada svake godine privuče na stotine hiljada posetilaca, a ove godine održava se 28. godinu zaredom, i očekuje se da će privući brojne posetioce iz čitave Srbije, regiona i Evrope, navodi kineska agencija. Pljeskavice i ćevapi proslavili su ovaj grad od oko 60.000\n28.08.2017 u 21:31\nVučić najavio otvaranje nove fabrike u Leskovcu\nLeskovac - Predsednik Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da će, u oktobru ili najkasnije početkom novembra, U Leskovcu biti otvorena prva fabrika posle 30 godina. Prema njegovim rečima, sada u Leskovcu ima 17.000 nezaposlenih, a bilo je 23.000 i mora da se spusti na ispod 10.000 ili 11.000. „Očekujemo još jednu veliku kompaniju, ne znam da li se računa kao zapadnoevropska ili američka, pošto zavisi koji njen deo će ovde da ulože”, rekao je Vučić novinarima posle otvaranja 28. Roštiljijade. On je kazao da će dodatno država da pomogne Leskovac u realizaciji projekta oko kolektora, kako bi od Holandije mogli da dobiju osam miliona evra. Vučić je naglasio da će Koridor 10, južni krak, doprineti većem dolasku investitora, kao i da je važno da se dovuče gas u južnu Srbiju da bi investitori tu\nSin vlasotinačkog svećara – gradonačelnik Beograda\nLeskovac – Na Petrovdan 2009. godine, na inicijativu Vuka Bojovića, direktora beogradskog „Vrta dobre nade”, i uz podršku tadašnjeg gradonačelnika Beograda Dragana Đilasa, u zoološkom vrtu na Kalemegdanu je otkrivena spomen-bista Vladi Iliću, gradonačelniku Beograda od 10. januara 1935. do 13. septembra 1939. godine, jednom od najbogatijih ljudi Kraljevine Jugoslavije, koji je na svom imanju i svojim parama 12. jula 1936. godine osnovao zoološki vrt na Kalemegdanu.\n14.07.2017 u 08:30\nLeskovac u ritmu bubnjeva\nLESKOVAC – Ulicama Leskovca danas i sutra odjekivaće bubnjevi u okviru festivala „Drum dum fest” koji po sedmi put organizuje Udruženje muzičke komunikacije, uz podršku Ministarstva kulture i grada Leskovca. Festival je pre šest godina počeo stidljivo, gotovo eksperimentalno, ali je iz godine u godinu privlačio sve veću pažnju, tako da je već postao jedan od simbola leskovačkog kulturnog leta. Cilj manifestacije je da promoviše bubnjeve, perkusije i ritam. Na okupu će biti najeminentniji bubnjari i perkusionisti regiona, kao i gosti iz sveta. Festival ima revijalni, takmičarski i edukativni deo. Kao prvo ime revijalnog dela programa organizatori su najavili sastav koji predvodi Slobodan Stojanović Kepa, bubnjar čuvenog benda „Smak”. Bend čine i Mihael Stojanović Fafa, Ana Popović i\n10.06.2017 u 06:15\nNajveći javni čas crtanja stripa u Evropi\nLeskovac – U tri leskovačke osnovne škole juče je održan javni čas crtanja stripa na otvorenom, najveći u Evropi. Nakon što je juna 2016. u dve ovdašnje škole održan do tada najveći javni čas crtanja na otvorenom pred oko 600 dece, Leskovačka škola stripa „Nikola Mitrović Kokan” juče je oborila taj rekord, održavši javni čas na otvorenom u školama „Josif Kostić”, „Svetozar Marković” i „Vožd Karađorđe”, u kome je učestvovalo oko 850 dece koja su istovremeno stvarala stripove. Na konkursu Leskovačke škole stripa za najbolji strip-kaiš za učenike iz Jablaničkog okruga, raspisanog u okviru održavanja Balkanske smotre mladih strip-autora, u najvećem broju su se odazvale pomenute osnovne škole, pa je Leskovačka škola stripa odlučila da u znak zahvalnosti u te tri škole održi javni čas\n27.05.2017 u 20:10\nSrednjoškolac čuva tradiciju srpskog i makedonskog naroda\nLeskovac – Nikola Milović, učenik trećeg razreda Srednje umetničke škole, odsek tekstilni dizajn u Leskovcu, još kao dete je bio radoznao. U kući svoje prababe u Makedoniji pažnju mu je privukla narodna nošnja iz egejske Makedonije. Starica mu je poklonila nošnju i ona je bila prvi eksponat etno-muzeja koji će kasnije otvoriti u sedištu Udruženja građana makedonske nacionalne zajednice „Ilinden” u centru Leskovca.\n25.04.2017 u 21:30\nLeskovac nezakonito podelio sredstva medijima\nLeskovac – Upravni sud Republike Srbije, odeljenje u Nišu, poništio je rešenje Gradske uprave Leskovca o raspodeli sredstava po raspisanom Konkursu za sufinansiranje projekata za ostvarivanje javnog interesa u oblasti javnog informisanja na teritoriji grada Leskovca u 2016. godini i vratio predmet na ponovno odlučivanje. Pored Radija „016” iz Leskovca, tužbu Upravnom sudu na ovo rešenje uputio je i Radio „Siti” iz Niša i obe tužbe su prihvaćene kao osnovane. Na osnovu ove presude, Gradska uprava za društvene delatnosti dužna je da donese novo rešenje zasnovano na zakonu. Pored ovoga, grad će morati da plati i sudske troškove u iznosu od 70.370 dinara.\n18.04.2017 u 18:01\nOsumnjičen za zlostavljanje maloletnika\nLeskovačka policija uhapsila je I.S.(36) iz okoline Medveđe zbog sumnje da je od 1. marta do 15. aprila preko svog Fejsbuk profila zakazivao sastanke maloletniku, na kojima je ga je primoravao na vršenje nedozvoljenih polnih radnji, saopšteno je danas iz MUP-a. Osumnjičenom je nakon privođenja, određen pritvor. On se tereti za krivično delo iskorišćavanje računarske mreže ili komunikacije drugim tehničkim sredstvima za izvršenje krivičnih dela protiv polne slobode prema maloletnom licu i nedozvoljene polne radnje, navela je policija. (Tanjug)\n04.12.2020 u 23:54\nDr Stevanović i dr Grujičić o vakcini protiv korone\n04.12.2020 u 23:44\nPola veka „Ju grupe”\n04.12.2020 u 23:23\nPolitičari pisali Bezosu da poveća plate i plaća više poreza\n04.12.2020 u 23:16\n04.12.2020 u 23:04\nBroj zaraženih koronavirusom u svetu premašio 66 miliona\n04.12.2020 u 22:50


pinkm.me | 23 GODINE od genocida u Srebrenici (FOTO)\n23 GODINE od genocida u Srebrenici (FOTO)\nU Bosni i Hercegovini je srijeda proglašena danom žalosti. Obilježava se 23. godišnjica genocida nad civilima u Srebrenici.Tim će povodom u Potočarima biti pokopano još 35 žrtava genocida koje su u julu 1995. godine počinile snage Vojske Republike Srpske pod zapovjedništvom generala Ratka Mladića.\nZa genocid u Srebrenici, Haški sud, Sud BiH, te sudovi u Hrvatskoj i Srbiji osudili su ukupno 45 osoba na oko 700 godina zatvorske kazne. Tri su pravomoćne doživotne i jedna prvostupanjska doživotna zatvorska kazna - za genocid, zločine protiv čovječnosti i druge zločine koji su u srpnju 1995. godine počinjeni u Srebrenici. Pravomoćno osuđeni na doživotnu kaznu zatvora u Hagu su Ljubiša Beara, Zdravko Tolimir i Vujadin Popović.\nU nastavku prenosimo tekst Dunje Mijatović, Komesarke Savjeta Evrope za ljudska prava, koji je napisala za BBC na srpskom jeziku.\n"Svakog 11. jula posle 1995. godine, hiljade ljudi se okuplja u Potočarima u sećanje na žrtve genocida u Srebrenici, najstrašnijeg zločina izvršenog na evropskom tlu nakon Drugog svetskog rata. Preživeli i porodice žrtava traže pravdu, priznanje i poštovanje.\nU tih nekoliko julskih dana pre dvadeset i tri godine, više od 8.000 muškaraca i dečaka je sistematično i brutalno pogubljeno, a 30.000 ljudi nasilno raseljeno. Od tada su porodice žrtava - naročito majke koje su izgubile muževe, sinove, braću - u dugom, hrabrom hodu ka pravdi i priznanju.\nPravdu i priznanje su na tom putu delimično i našle. Međunarodni krivični tribunal za bivšu Jugoslaviju utvrdio je da je u Srebrenici izvršen genocid i izrekao presude nekim od ratnih zločinaca koji su taj genocid organizovali i u njemu učestvovali. Udruženja građana prevazilaze velike prepreke u traženju istine i pokretanju teškog i mukotrpnog procesa pomirenja.\nSve je ovo izuzetno značajno, ali je slaba uteha za one koji su preživeli genocid, kao i za porodice žrtava.\nOni traže da se njihovi najmiliji pronađu, ali spor proces identifikovnja im nanosi dodatnu patnju. Traže zdravstvenu zaštitu da leče traume, a pomoć koju dobiju je neadekvatna. Traže odgovornost, ali su brojni ratni zločinci i dalje nekažnjeni na slobodi. Traže priznanje, ali mnogi njihovu patnju ignorišu, osuđuju ili negiraju.\nOvo poslednje je svakako jedna od najvećih uvreda koju moraju da trpe u vremenu nakon stradanja njihovih najmilijih. Ipak pronalaze snagu da nastave svoju borbu za istinu i pravdu, uprkos negiranju i umanjivanju genocida, kojem svedočimo i u obrazovanju.\nŠkole pod isti krov\nObrazovni sistem u Bosni i Hercegovini još uvek karakterišu jednonacionalne škole i sistem "dve škole pod jednim krovim". Bosanskohercegovačko obrazovanje karakteriše zataškivanje istine o prošlosti, a činjenicama o događajima o nedavnom ratu se manipuliše.\nTakva situacija održava etničke podele koje su omogućile prošle i sadašnje tenzije, i koje onemogućavaju pomirenje i mir. To moramo da promenimo.\nPreživeli srebreničkog genocida moraju da dobiju odgovarajuću socijalnu zaštitu i bolju pravnu pomoć da ostvare svoja prava i dobiju obeštećenje.\nPolitičke i sudske vlasti u Bosni i Hercegovini i Srbiji moraju da unaprede saradnju i da identifikacijom i kažnjavanjem ratnih zločinaca okončaju praksu nekažnjivanja. Moraju više da ulože u identifikovanje žrtava genocida i rasvetljavanje sudbine onih koji se i dalje vode kao nestali. Moraju da pojačaju traženje masovnih grobnica i da obezbede da se svedoci koji bi mogli da pruže informacije potrebne za otkrivanje svih drugih mestâ gdje su ostaci ukopani osjećaju dovoljno bezbednima da to i učine.\nVlade i donosioci odluka moraju da usvoje dugoročne politike delovanja, kojima će da ustanove ličnu odgovornost krivaca i da se fokusiraju na obrazovanje. To mora da bude zajednička odgovornost, prvenstveno Bosne i Hercegovine i Srbije, ali i svih drugih evropskih zemalja, ne samo na području bivše Jugoslavije.\nObrazovni sistemi u regiji moraju da budu inkluzivniji, moraju mlade generacije da izvedu iz pećina predrasuda, u kojima izmanipulisana stvarnost zamagljuje istinu i širi seme mržnje. Udžbenici, ne samo u Srbiji i Bosni i Hercegovini, već u celoj Evropi, moraju da sadržavaju učenje o prošlosti, uključujući i genocid u Srebrenici, zasnovano na činjenicama i lišeno ideologije rata. Decu moramo učiti o važnosti pravde i jednakosti za sve.\nNegiranje je nastavak genocida\nEvropske zemlje bi trebalo da pruže veću podršku građanskim inicijativama za pomirenje i da utiču na političare i druge javne ličnosti u Srbiji i Bosni i Hercegovini da prestanu da negiraju prošlost i počnu da grade inkluzivnije obrazovne sisteme i društva.\nIsto kao i holokaust i genocid u Ruandi, genocid u Srebrenici se nije desio slučajno. Počeo je puno prije nego što je izvršen. Počeo je kad su ljudi izdvajani na osnovu etničkog porekla. Rastao je kroz javni diskurs, uz pomoć nekih medija, koji je dehumanizovao ljude i marginalizovao kritičke glasove. Uobličen je kao sistematično i poduzetnički organizovano istrebljenje velike grupe ljudi, pred očima pasivne međunarodne zajednice. A traje i danas, kroz negiranje i nekažnjivost.\nSrebrenički genocid predstavlja jednu od najmračnijih stranica evropske istorije. Ako želimo da ispisujemo svetliju budućnost, ne smemo da zaboravimo prošlost i sve žrtve moramo da tretiramo kao svoje žrtve, bez političkih ili etničkih konotacija. Moramo da priznamo patnje preživelih i porodica žrtava. Njihovu borbu za pravdu moramo da postavimo kao svoj cilj.\nKao Komesar Saveta Evrope za ljudska prava, nastaviću da tražim pravdu za sve žrtve svih zločina koji su se desili tokom ratova na Balkanu. Biti u službi pravde je jedini način da se svi suočimo s prošlošću i sprečimo da se ona ponovi."\nNAPOMENA: Fotografije u nastavku mogu imati uznemirujući sadržaj


Da li život psa vrijedi 120 eura?! | Kodex.ME\nBjelopoljac predao psa Prihvatilištu, nakon 10 dana od njega ni traga ni glasa\nKomunalno preduzeće Bijelog Polja Prihvatilištu za napuštene životinje u Beranama za svakog uhvaćenog psa "lutalicu" plaća 120 eura pez PDVa. Volonteri i vlasnici pasa tvrde da se ne radi o Prihvatilištu već o logoru za pse, gdje životinje borave u nehumanim uslovima i najčešće bivaju uspavane bez opravdanih razloga. S druge strane, iz beranskog Komunalnog tvrde da se sve radi u skladu sa procedurama i da su jedina opština na sjeveru koja brine o napuštenim životinjama.\n08. 07. 2019 - 13:10 Autor: Kodex\nVeselin Raković iz Bijelog Polja, lovac od najmlađih dana i veliki ljubitelj pasa vlasnik je 7 lovačkih pasa. Pored njih, prije nekoliko godina udomio je ženku, mješanca. Od nje mu je prije par godina ostalo i jedno štene koje je sada trebalo da ima 3 godine.\nPoučen primjerima iz azila regiona, konkretno onog u Beogradu gdje se godinama nalazi nekad porodični pas rase šarplaninac koji je u azil morao zbog oboljenja i svokodnevne terapije i kojeg godinu dana uredno posjećuju, odlučio je u maju da trogodišnju ženku preda azilu u Beranama.\n"Nisam baš očekivao da će uslovi biti kao u beogradskom, ali sam očekivao pristojne uslove, makar za preživljavanje, da će imati smještaj i hranu", kazao je on za Kodex.\nRaković je nakon 10tak dana od predaje pošao do Berana da obiđe svog psa, ponese za njega hranu a ako bude nezadovoljan uslovima i da ga preuzme i vrati kući. Kajanje što je predao svog psa pretvorilo se u veliki osjećaj krivice i tuge jer svog psa nije pronašao u azilu.\n"Ušao sam u azil predstavljajući se kao lovac, a ne kao vlasnik jednog od pasa jer drugačije ne bih mogao ući. Međutim od mog psa nije bilo ni traga ni glasa. U tom momentu bilo je u azilu oko 10-15 pasa na pansionu u veoma lošem stanju, bili su mršavi i izgladnjeli", kazao je Raković za Kodex. Pitao je gdje je njegov pas, međutim nije dobio konkretan odgovor od radnika Prihvatilišta za napuštene životinje, odnosno nije dobio podatak da je pas udomljen, a pošto ga u azilu nije pronašao, preostala je treća mogućnost - da je pas uspavan. Raković tvrdi da je pas bio potpuno zdrav i da apsolutno nije bilo razloga za eutanaziju.\nNezvaničnim kanalima se, kako nam je ispričao, raspitivao šta se dešava sa psima i dobio potvrdu, da se psi nakon par dana uspavljuju, izuzev onih nekih rasnih koji imaju veće šanse za udomljavanje.\n"Simbolično ili ne, u blizini azila se nalazi groblje. Neću dozvoliti da ovakav odnos, konkretno prema mom psu prođe nekažnjeno i podnijeću prijavu protiv odgovornih", kazao je Raković koji je ostao bez psa.\nSonja Puletić, volonter u zaštiti životinja iz Bijelog Polja kaže da je ovo samo još jedan slučaj u nizu.\n"10 godina nakon donošenja Zakona o zaštiti dobrobiti životinja, tj.prostog preuzimanja pravnih akata EU i izgradnje azila u nekim crnogorskim opštinama, stanje se samo prividno promijenilo i to u sljedećem: brutalne akcije odstreljenja pasa lutalica, potom postavljanja otrovnih mamaca uglavnom u gradskom jezgru gdje je najveća koncentaracija lutalica, sada se, kao sto ste čuli iz priče gospodina Rakovića, radi mnogo suptilnije a sve pod plaštom humanog odnosa prema životinjama i pod paravanom zakonske regulative.", kazala je Puletić za Kodex.\nDodaje da Opština Bijelo Polje nije našla ekonomski interes za osnivanje azila ali vjeruje da se izdvajaju velika sredstva za troškove prihvata pasa u Beranama.\n"Velike su tu nepoznanice,počev od broja pasa za koji se plaća smještaj,i njihova dalja sudbina,tj.da li su psi koji se nalaze u azilu upravo oni pokupljeni sa teritorije naše opštine,jer ne postoji identifikacija istih, zatim broj pasa kojima je izvršeno uspavljivanje neposredno nakon prijema i kriterijumi po kojima se vrši selekcija pasa za eutanaziju, što se, prema našim saznanjima vrši odokativno", kaže Puletić.\nU prilog tome navodi činjenicu da je Veselin Raković tokom posjete u maju uspio da uđe u azil i tada je u njemu bilo samo desetak izgladnjelih pasa,a samo deset dana prije, kaže Puletić, isporučeno je sa teritorije opštine Bijelo Polje najmanje pet- šest pasa lutalica.\nPodsjeća i da su do sada evidentirane brojne primjedbe NVO, da su na internetu dostupne fotografije izgladnjelih pasa u kavezima, bez hrane i vode.\n"Neobjašnjiv nestanak pasa neposredno po prijemu su samo kap u moru pitanja na koje je najpozvaniji da odgovori osnovani Savjet za zaštitu dobrobiti životinje čiji izvještaji sa 8/9 sjednica, uglavnom obiluju “ posebnim zadovoljstvom postignutim rezultatima.”", poručuje Puletić koja tvrdi da su psi prepušteni na milost i nemilost radnika Komunalnog. Kao pozitivan primjer navodi azil u Podgorici gdje su posjete dozvoljene dva puta dnevno, za razliku od onog u Beranama u kojima su, tvrdi, zabranjene i koji je kaže, svojevrsni "logor za pse".\nDirektor Komunalnog: Udomljeno preko 400 pasa\nPrihvatilište za napuštene životinje otvoreno je 2015. godine i od tada je bilo privremeni dom za 687 pasa, kazao je za portal Kodex u telefonskom razgovoru Savo Vučetić, direktor Komunalnog preduzeća u Beranama u okviru kojeg i funkcioniše Prihvatilište.\n"Od toga 441 pas je udomljen a 210 je eutanazirano", kazao nam je Vučetić ističući da zaposleni veterinarske ambulante sa kojim preduzeće ima ugovor vrše procjenu koji pas treba biti uspavan.\n"To su uglavnom psi sa nekim težim oboljenjima ili izuzetno agresivni psi", kaže Vučetić sa zadovoljstvom ističući činjenicu da je tri puta veća brojka onih udomljenih. Prihvatilište je, kaže, sa finansijskog aspekta neisplativo za preduzeće, ali u pitanju je human pristup i rad.\nTvrdi da postoji jasna evidencija, odnosno ugovor o udomljavanju sa svakim od vlasnika, a da ni inspekcija, koja ih kaže često posjećuje, prilikom poslednjeg nadzora, u decembru prošle godine, nije evidentirala nijedan propust.\nUgovor u prihvatu pasa imali su sa svim okolnim opštinama, od kojih neke, kaže nikad nisu dovodile pse, već samo radi pokrića, potpisivale ugovor.\n"Najkorektniju saradnju svakako imamo sa Opštinom Bijelo Polje", ističe Vučetić koji dodaje da se trenutno u Prihvatilštu nalazi 36 pasa.\nUpitan da prokomentariše optužbe da je Prihvatilištu zabranjen pristup kaže da je makar 400 osoba koje su udomile pse moralo ući. Priznaje pak da je pristup ograničen, jer je kaže bilo slučajeva kada su prilikom obilaska pojedinci i prosipali otrov u kaveze i dr.\n120 eura po psu\n“Komunalno preduzeće Bijelog Polja je napravilo ugovor sa azilom u Beranama da sve pse lutalice i dr životinje koje uhvatimo sa javnih površina budu smještene u azil.Ugovor je sačinjen prošle godine”, kazao je za Kodex šef jedinice Čistoća tog preduzeća, Senad Pačariz.\nSlužba tog preduzeća Zoo higijena je zadužena za čišćenja javnih površina uglavnom od uginulih životinja ali i hvatanje pasa.\n"U 2019. godini mi smo azilu u Beranama predali 93 psa lutalica na dalji tretman. Imali smo slučajeva i da te uhvaćene pse i vratimo ljudima koji se jave da su to njihovi ljubimci", kazao je Pačariz ranije za Kodex.\nPačariz: Vodimo jasnu evidenciju o broju uhvaćenih i predatih pasa\nTvrdi da se strogo i precizno vodi evidencija o predatim psima azilu.\n"Svaki uhvaćeni pas se smješta u naše kaveze, svaki je fotografisan i imamo evidenciju tih pasa. Prilikom predaje daje se opis, dakle njegova težina, godine, rasa, boja, karatkeristike. Takav opis u pisanoj formi dobijamo u u vidu zapisnika o preuzimanju i imamo svoju evidenciju predatih pasa opisanih od strane stručnih ljudi iz azila.", navodi Pačariz koji dodaje da je na ulici evidento sve više pasa ali i da ima dosta onih koje su vlasnici odbacili i da po pravilu oni budu opasniji po druge ljude. Bilo je kaže slučajeva da napadnuti od strane pasa budu i radnici Komunalnog. Ističe da je sve veći broj lutalica u ruralnom području i da po pisanom zahtjevu mještana izlaze na teren i hvataju ih.\n"Svakog uhvaćenog psa predajemo azilu u Beranama i o tome strogo vodimo računa. Kakva je dalja procedura, ne provjeravamo, da li će ga udomiti, držati, uspavati, mi to ne kontrolišemo i to nije naša obaveza, niti na to imamo pravo", rekao je Pačariz.\nBjelopoljsko Komunalno po jednom predatom psu Prihvatilištu u Beranama plaća 120 eura bez PDVa. Pačariz ističe da su troškovi znatno veći kada se tome dodaju troškovi prevoza, radnika itd.Osim toga,dodao je, psi lutalice Komunalno koštaju i sa druge strane, jer su građani podnijeli na desetine tužbi za odštetu po osnovu napada pasa lutalica na ljude i domaće životinje.\n10. 12. 2019 - 11:49 | Crna hronika


ALARMANTNO, posetioci u ŠOKU: Jezivi prizori na Biogradskom jezeru! (FOTO)\nIzvor: SrbijaDanas.com, 25.Okt.2019, 13:34\nJezero je skoro neprepoznatljivo, a stručnjaci tvrde da je više uzroka\nDo takve situacije je, kako tvrde iz Nacionalnih parkova Crne Gore (NPCG), došlo zbog više razloga.\nKako je podgoričkim Vijestima kazao savetnik za zaštitu i održivi razvoj u NPCG Veselin Luburić, delovanje erozije učinilo je da danas već možemo govoriti >> Pročitaj celu vest na sajtu SrbijaDanas.com << o pretposlednjem stadijumu života jezera. Njegova dubina je prepolovljena i sada za vreme najvećeg vodostaja iznosi 12 metara.\n- To jezero je tokom holocena bilo dva do tri puta prostranije, a njegova dubina je, kako su procenili stručnjaci, bila oko 30 metara. Jezero gubi vodu kroz više ponora na severnom kraku i ranije se tu pokušavalo plombiranje (tzv. Injekcione zavese), ali je vreme pokazalo da ni to nije adekvatna zaštita - rekao je Luburić.\n- Još jedan problem je stvaranje morenskog nanosa u koritu reke Jezerštice, koji predstavlja latentnu opasnost za jezero - kazao je Luburić.


Kišobran | Headliner\nUnderground je tamo gde je bio i do sad, hvala na pitanju… Objavljena kompilacija “Nije se desilo”\nŠta rade DIY (Do It Yourself) muzičari kada se desi pandemija i kada ne mogu da sviraju po celom svetu za bedne honorare i nikakve uslove? Isto što su radili i pre pandemije – samo što sada sviraju u svojim podrumima, nastavljaju da snimaju pesme sumnjivog tehničkog kvaliteta, ali su …\nKrik čoveka koji je preživeo i krenuo dalje… Wooden Ambulance predstavili video singl “Girls Who Smoke”\nSubotička mnogočlana muzička grupa Wooden Ambulance objavila je novi video spot za pesmu “Girls Who Smoke”. Ovo je osmi video-singl s albuma “Redville” koji je 2019. godine objavljen u saradnji benda s izdavačkom kućom Pop Depresija/Kišobran. Video za “Girls Who Smoke” delo je Sare Arbutine (rediteljka i glumica) i Kristijana …


Hotel Villa Lidia Verbania, hotel null. Ograničeno trajanje ponude!\nPogledajte više fotografija Proverite cene i raspoloživost za Hotel Villa Lidia: Datum dolaska :\nHotel Villa Lidia - Opis\nVilla Lidia je Povoljan, a pruža pun komfor i usluge kao što su: n.a.. Nalazi se u ulici Via Giuseppe Azari 65, pozicija mu je severozapad za grad Verbania, a od centra je udaljen samo 6 minuta hodom.Do aerodroma Agno možete da stignete kolima za 58 minuta (aerodrom je udaljen 29 kilomet(a)ra od hotela).\nHotel Villa Lidia tip(ovi):\nHotel Villa Lidia sadržaji i usluge\nStil ovog hotela za grad Verbania je Porodičan, a kategorija tri zvezdice. U njemu ćete naći razne usluge, kao što su: n.a..Nalazi se u ulici Via Monterosso, 13, pozicija mu je severozapad za grad Ver\nProverite cene i raspoloživost za Hotel Villa Lidia: Datum dolaska :


Mostar: Jedan pacijent na respiratoru, dodatne ekipe prebačene u 'COVID bolnicu' - www.vecernji.ba\n06. 07. 2020. u 18:00 0 komentara 876 prikaza\n- Naša 'COVID bolnica' je spremna za daljnji prijem pacijenata. Dodatne ekipe smo prebacili u 'covid bolnicu', imamo jednoga pacijenta na respiratoru i nije nam ostalo mnogo toga osim da pratimo stanje i svakodnevno mu se prilagođavamo - rekao je Kvesić\nRavnatelj SKB Mostar prof.dr.sc. Ante Kvesić rekao je za Pogled.ba kako bolnica i dalje funkcionira normalno unatoč sve većim problemima s porastom broja zaraženih koronavirusom.\n- Naša 'COVID bolnica' je spremna za daljnji prijam pacijenata. Dodatne ekipe smo prebacili u 'COVID bolnicu', imamo jednoga pacijenta na respiratoru i nije nam ostalo mnogo toga osim da pratimo stanje i svakodnevno mu se prilagođavamo - rekao je Kvesić.\n- Za sada nemamo dodatnih problema i nadamo se da će tako ostati. Vidimo da broj zaraženih i dalje raste, naravno da nismo oduševljeni s tim, ali naše je da se borimo. Mislim da možemo odgovoriti na sve izazove, imamo dovoljno ljudi i znanja da se možemo oduprijeti problemima koje nam predviđaju kada je koronavirus u pitanju - rekao je Kvesić.\nJoš jednom je poslao apel svima da se pridržavaju mjera koje je postavila struka, te tako pomognu smanjenju broja zaraženih koji se ovih dana broje u stotinama. U suprotnom, problemi s kojima se danas suočava zdravstveni sustav zbog koronavirusa biti će zanemarivi u odnosu na one koje ćemo imati ako se broj zaraženih nastavi povećavati ovim tempom.\nKljučne riječi koronavirus COVID 19


Srbija izgubila čitav urod trešanja i jagoda - Voćarstvo | Agroklub.rs\nSrbija izgubila čitav urod trešanja i jagoda\nElementarna je nepogoda osobito zadesila voćarski kraj i očekuju se veliki gubici u izvozu. Čitava je godišnja proizvodnja trešnji i jagoda izgubljena.\nOčekuje se da će poplave koje su nedavno pogodile Srbiju, svoj odraz imati i na izvoz voća, osobito trešnji i jagoda. Miladin Ševarlić, profesor Poljoprivrednog fakulteta Beograd, rekao je za portal Biznis i finansije da su poljoprivredne kulture u poplavama direktno pogođenim područjima potpuno uništene. Budući da je elementarna nepogoda osobito zadesila voćarski kraj, očekuju se gubici u izvozu. Napominje da je čitava godišnja proizvodnja trešnji i jagoda - izgubljena.\nGubitak u ovogodišnjem izvozu\nProfesor Ševarlić napominje da se očekuju i prve zvanične procene štete, a trenutno je procenjeno nekoliko miliona evra gubitka ovogodišnjeg izvoza. Osim štete na uništenim zasadima, trošak će predstavljati i potreba za ponovnom setvom ratarskih kultura. Poplave su veliku štetu izazvale i u stočarstvu, osobito svinjogojstvu. "Srbija je već nekoliko puta bila pogođena velikim poplavama, a učestalost se nepogoda može očekivati iu budućnosti", napominje Ševarlić te ističe da je u sledećem periodu neophodno da država izradi priroritet postojećih infrastrukturnih projekata.\nOslabljena kupovna moć\nEkonomist Saša Đogović, problematiku je izneo sa finansijske strane, napominjući da će se ovogodišnja elementarna nepogoda odraziti i na slabljenje kupovne moći stanovništva, budući da se očekuje da će cene voća i povrća otići "u nebo". Đogović očekuje i smanjenje procenjenog BDP - a te probijanje ciljane godišnje inflacije od 4,5 odsto.\nOsim useva, na pogođenim su područjima stradala preduzeća, a veliku su štetu pretrpele i saobraćajnice. Poljoprivredni proizvođači i ostali nastradali u nedavnim poplavama, iščekuju jul i rebalans budžeta, prilikom čega se očekuje odluka o novčanoj podršci za sanaciju nastradalih područja.\nPoplave Srbija Izvoz Štete Proizvodnja Jagode Trešnje BDP Kupovna moć Miladin Ševarlić Saša Đogović Elementarna nepogoda Sanacija


Velika operacija: Turska uskoro kreće na Kurde u Siriji - Sputnjik Srbija\n21:52 28 Oktobar 2020\nVelika operacija: Turska uskoro kreće na Kurde u Siriji\n10:35 30.10.2018 (osveženo 11:15 30.10.2018) Preuzmite kraći link\nTurska će uskoro početi veliku operaciju protiv snaga sirijskih Kurda istočno od Eufrata, saopštio je turski lider Redžep Tajip Erdogan.\nSnage samoodbrane sirijskih Kurda, koje uz pomoć SAD kontrolišu teritoriju Sirije istočno od reke Eufrat, Ankara smatra terorističkom organizacijom, povezanom sa Radničkom partijom Kurdistana.\n„Nećemo dozvoliti stvaranje terorističke strukture istočno od Eufrata. Mi ćemo je uništiti. Korak po korak ćemo očistiti brdo po brdo. Završili smo pripreme i naši planovi su određeni. Uskoro ćemo početi veliku operaciju protiv kurdskih oružanih formacija istočno od Eufrata. Jedne noći ćemo se iznenada pojaviti“, rekao je Erdogan u obraćanju poslanicima u Parlamentu Turske.\n21:30 Zašto ruske podmornice ne mogu u Atlantik, a američke mogu na rusku granicu\n21:15 Makron: Od petka karantin na nacionalnom nivou


Počelo asfaltiranje seoskih puteva u Župi | onogošt.me\nPočelo asfaltiranje seoskih puteva u Župi\nU Župi Nikšićkoj danas je počelo asfaltiranje oko 2,5 km seoskih puteva, kroz program Ministarstva poljoprivrede, IFAD-a i opštine Nikšić.\n"Ovo je jedan od benefita za naše mjesto, koji je proistekao iz dobre komunikacije Savjeta MZ Župa Nikšićka sa Ministarstvom poljoprivrede, dosadašnjim ministrom Simovićem i rukovodstvom opštine Nikšić. Mjesna zajednica duguje zahvalnost i Igoru Jovanoviću i njegovim saradnicima koji sprovode IFAD program i koji su imali razumijevanja za zahtjeve koji su dolazili od strane MZ Župa Nikšićka", naveo je predsjednik Savjeta pomenute mjesne zajednice Dragoljub Radulović.\nKroz program IFAD-a, kako je podsjetio, je u posljednje dvije godine u Župi asfaltirano oko pet kilometara puteva, a oko 60 domaćinstava je iskoristilo subvencije za poljoprivredne mašine i nabavku visokosteonih junica.\nSa završetkom pomenutih puteva u ovoj godini će, navodi Radulović, zajedno sa opštinskim programom, u Župi biti asfaltirano oko sedam kilometara puteva, a za predhodne tri godine će to ukupno biti oko 17 kilometara čime se, smatra, značajno unaprijedila seoska putna infrastruktura.\n"Sve ono što smo planirali u ovoj godini smo i ostvarili, a naša nastojanje će biti da se i u narednoj godini nastavi kontinuitet ovih aktivnosti, iako smo svjesni da će to zavisiti od mnogih faktora u društvu, kako ekonomskih, političkih tako i same zdravstvene situacije prouzrokovane koronavirusom. No, ipak čvrsto vjerujem da će se u narednoj godini Župa prepoznavati po dobrim aktivnostima, na zadovoljstvo njenih mještana", poručio je Radulović.\nFOTO: Dezinfekcija zdravstvenih ustanova u Nikšiću\nSlužba hemijsko, biološko, radiološko, nuklearne odbrane (HBRNO) Vojske Crne Gore neprestano radi na dekontaminiranju objekata i javnih površina.\nDruštvo mladih ekologa Nikšić (DMEN) realizovalo je predavanje na temu „Crna Gora i emisije izduvnih gasova-standardi i izazovi“.\nU Crnoj Gori jutros se na većini puteva saobraća nesmetano, a vidljivost je mjestimično smanjena po kotlinama, saopšteno je iz Auto moto saveza Crne Gore (AMSCG).\nMiris dobih uspomena u IDEA pekari\nOvo je jedna drugačija i posebna priča, priča o toplini, uspomenama, porodici i starim, a pomalo zaboravljenim vrijednostima koje nam moderni život neumoljivo šalje u zaborav.


Predrasude i kako se nosite sa njima - Page 19\nod Simona taj 1/3/2014, 07:28\nStruzzo :: Senka,\nja nikad nisam polazila od drugih, pogotovo takvih drugih ljudi...Uvek su moji životni izbori bili samo moji i nije me se ticalo šta će drugi da kažu.\nA takođe ne ostajem dužna kad meni lično neko komentariše nešto bezobrazno, bezobzirno, maliciozno ili glupo i prosto.\nNpr. kad sam bila na početku kao ti, jedna ljubopitljiva koleginica me je već po ko zna koji put pitala "ima li šta novo na planu bebe" (pritom je ona neudata, bez stalnog partnera i sa očajničkom željom da je neko oženi, svi primete njeno promenjeno navalentno ponašanje kad se pojavi neki novi mlađi muškarac, još ako je neoženjen, što je naravno prva stavka koju mora da sazna)....I ja joj onako ovlaš kažem "možda i bude uskoro ako usvojimo". I na to je ona krenula da prosipa predrasude o takvoj deci da mi se smučila u jednom trenutku i odgovorila sam joj: zašto tako olako etiketiraš nekog? Je l bi volela da tebe neko zove baba-devojka? Da ti se podsmeva koliko očajnički želiš nekog muškarca u životu? Razmisli malo pre nego što kreneš da sipaš otrov iz usta... Ućutala je, promenila par boja usput I vise mi se nije obratila. Najverovatnije je nešto komentarisala meni iza leđa jer ima njih par koje bez ogovaranja najverovatnije ne bi mogle disati...no, njihova stvar.\nTako da sam čula komentare te tvoje pedagoškinje sigurno bih reagovala.\nZnam vrlo dobro da krive Drine ne mogu ispraviti ali neću da im ćutim...\nJa sam primetila to već rekoh da mnogo često osobe koje su i same izložene nekim predrasudama sipaju ih nama... Možda presipaju Ali to ne znači da je opravdano. Ja nisam dosad odgovarala na taj način kao ti, ali podržavam, možda je pravi, verovatno jeste i primeniću nekad. No isto odgovorim na taj deo o usvajanju, smatram da ne treba ćutati a pisala sam već nekako i ne mogu da ćutim. Ne zbog mene, ja sam najveći deo svog puta prošla i nevažno mi je prilično šta ko misli. Ali grizla bi me savest prema mom detetu da ništa nisam uradila čak ni ono malo što sam mogla da izmenim svet u kome će on živeti. Zato reagujem i kada mi nije do reakcije i kada ne vidim svrhu... što ti kažeš bar neću da ćutim i aminujem njihove predrasude. I ono što je važno je da njih vaspitavamo. Mi nekako još nismo došli do predrasuda o usvajanju, nadam se da će nas život poštedeti još neko vreme... Ali zato Vilenjak susreće one druge pa se na njima vežbamo. Najčešće su i dalje to igračke/postupci za devojčice samo što nadogradjujemo to. Recimo pre neki dan je Vilenjak pričao kako jedan njegov drug za koga smo davno utvrdili da ima jako izražene takve predrasude "prevaspitava" jednog koji nema... Ja mu onda kažem ako tako deca prevaspitavaju jedno drugo što se on ne upusti u prevaspitavanje tog druga, naročito ako mu roditelji već nisu ulili takve predrasude, to će se onda više uklapati i sa vaspitanjem Naravno, ne guram dete uvek u sukobe, pogotovo što će on imati svoju priču i težinu... Opisujem mu da može zauzeti različit stav, da ne reaguje, da na površnom nivou i prihvati, da uljudno objasni pa ako ga čuju čuju ili da otvoreno stupi u rat... Sve prema njemu i koliko se jakim oseća... Lepo se tu on snalazi no sve je to nešto drugo još jer nisu upetljane neke emocije kojih će imati kad krenu predrasude prema usvajanju. No valjda će tada ova vežba značiti.\nod Simona taj 7/3/2014, 11:08\nMoja majka pričala sa nekom poznanicom za koju nismo ni znali da li zna nešto o usvajanju, mi joj nismo rekli... Moja majka pričala kako je Vilenjak umiljat a ona kaže "Takva su TA deca..." Moja majka zanemela i nije upitala koja deca, samo joj skočio pritisak... Inače da bude smešnije, Vilenjak jeste umiljat prema nama koje zna ali je vrlo uzdržano dete prema nepoznatima pa i neljubazno... Tako da i sa njom uglavnom reč ne progovara dok ga ja ne opomenem... Tako da je njegova umiljatost koju je ona mogla da uoči ispod proseka... Ali ne verujmo sopstvenim očima, već unapred znamo kakva su TA deca\nod Simona taj 21/3/2014, 06:21\nNije baš o usvajanju ali vredi pročitati zbog predrasuda...\nМама, шта је то чамуга\nБеограђанка, мајка црне девојчице, на сваком кораку се сусретала с неумесним питањима, чудним погледима, осудом околине\nИвана Делић са ћерком Саром\nЗашто је она тако „чоколадна”? Циганштуро смрдљива, бежи из нашег парка! Нисте мајка, већ беби ситерка, је л` да?! Мама, шта је то чамуга?\nС мноштвом питања, од којих је већина била неумесна, али и расистичких доскочица и безочних измишљотина, сусретала се Београђанка Ивана Делић (31), када је пре седам година из љубави са вереником из Анголе, добила кћерку Сару Т. Отац њеног детета и она никада нису ступили у брачну заједницу, иако су обоје то желели. Непремостив проблем били су „папири” којима је будући тата требало да докаже да дотад није био ожењен. Вереници су зато одлучили да то обаве у Африци, али је младожења због пословних обавеза ипак напустио Србију у седмом месецу Иванине трудноће. Будућа млада на крају није отишла у Африку, јер су јој лекари саветовали да се не упушта у такву авантуру.\n– Пре великог пута требало је да примим двадесетак вакцина, што није било препоручљиво у трудноћи, а и у то време тамо је била епидемија колере. Тако сам остала у Србији, а мој вереник није желео да напусти посао и врати се натраг. Сара се родила, а наше емоције су почеле да бледе. Са расистичким изливима и предрасудама сусретала сам се свакодневно, а било их је и у току забављања. Сећам се сцене у којој нам је у сусрет ишла жена са дететом коме је казала да се склони јер иде „црни чика” – присећа се самохрана мајка седмогодишње мулаткиње. А тек после Сариног рођења околина је наставила да их обе осуђује. За многе је Ивана представљала жену лаког морала. Чак је и начула причу да је са Сариним татом била због новца. А Ивана је цео живот обожавала афричку културу, људе са тог поднебља, њихов темперамент и све оно што није одлика наше средине.\n– У почетку су ме рекла-казала приче веома потресале. Догодило се да сам са дететом била у парку где нас је жену скривајући се иза дрвета све време фотографисла, наравно због детета. У првом моменту и породица и пријатељи су били изненађени мојим избором. Али убрзо су ми дали подршку уз који сам некако сам све прегрмела. Ипак, одлучила сам да напустим Београд. Сада живимо у Зрењанину. Комшилук нас је прихватио оберучке. Нико из окружења нема додатних питања о боји коже моје девојчице – пресрећна је мајка у средини у којој нико прстом не показује у парку и на улици на њену девојчицу.\nДо пре неколико деценија у Београду је све врвело од студената из Сирије, Алжира, Сенегала... У међувремену је расна дискриминација у Србији нарасла, толико да се у борбу против таквих појава сада морају укључити сви у друштву, а посебно млади, поручује Невена Петрушић, повереница за заштиту равноправности, поводом 21. марта када се обележава Међународни дан елиминације свих облика расне дискриминације.\n– Од свих прошлогодишњих притужби, где се као основ наводи национална припадност, трећина се односи на Роме и Ромкиње. Грађани Србије и даље их доживљавају као најдискриминисанију мањинску групу, али истовремено показују и висок ниво етничке дистанце према њима, па их не желе за комшије, пријатеље, васпитаче... Роми су дискриминисани у малтене свим областима, а посебно у запошљавању, образовању, здравственој заштити и становању – упозорава Петрушићева.\nСтручњаци поручују да је за елиминацију расне дискриминације потребно ангажовање комплетног друштва, што се може постићи само уколико постоји национални документ.\n– Кад је реч о људима друге боје коже који привремено бораве у земљи, сваки пораст дискриминације према њима има вишеструке последице. Ако се ради о студентима или туристима они ће убудуће избегавати земљу у којој су дискриминисани што је економски губитак за ту земљу – објашњава социолог Владимир Вулетић.\nДеца и адолесценти су посебно склони расној дискриминацији, сматра психолог Милица Зарин, јер се плаше новог, необичног, другачијег, различитог...\n– У тој доби је изражена припадност истој групи, па се свака различитост и издвајање тумачи као нелојалност. Када и немају ништа против „другачијих” вршњака, адолесценти не смеју да искажу своје неслагање према вршњачкој групи. У нашој земљи већина њих није имала прилику да проведе или туристички борави у другим земљама, па због тога и нема искуство које би им доказало да бити различит није ништа страшно, опасно и угрожавајуће – сматра психолог Милица Зарин.\nПредрасуде потичу из породице\nКако се поставити према онима који имају отпор према различитостима?\n– Такве особе треба суочити с чињеницом да боја коже није ништа више од тога. Треба их подсетити да су више непријатности вероватно доживели од свог блиског окружења. Такве предрасуде се преносе и подржавају у породици па је зато важно и да их разбијају, не само образовне институције, већ и родитељи и старатељи – набраја Милица Зарин.\nПетнаестак одсто бракова различите националности\nПрема последњим подацима Републичког завода за статистику, у 2012. години закључено је 34.639 бракова. Од тог броја, само петнаестак одсто, тачније 6.196, склопљено је међу супружницима различите националности. Незванично, у Србији је регистровано око 200 афричко-српских бракова.\nГордана Зорић, матичарка београдске општине Стари град, каже да када је у питању избор младожење, код наших девојака нема правила – удају се и за Индусе, Норвежане, Немце, Италијане, Аустралијанце, Шкоте, као и за момке из афричких земаља.\n– И тамнопути Африканци чести су гости матичне службе. Сваке године склопи се мноштво бракова у којима је један од супружника – црнац. За разлику од њих, иако је већи број Кинеза почео да долази у престоницу деведесетих година минулог века, углавном због трговине, мало је наших суграђана који су у међувремену ородили с њима – истиче Зорићка.\nod MAAKKI taj 16/4/2014, 18:28\nJedna interesantna prica nije vezana za usvajanje, ali ima i dosta slicnosti.\nod snedra taj 17/4/2014, 16:15\nMaakki, mislim da par ili singl osoba koja usvoji romsko ili poluromsko dete, može da se zbog drugačije boje kože, sretne sa predrasudama opisanim u ovom članku, te je dobro da si postavila link.\nod Simona taj 18/4/2014, 05:36\n"Majka slatke Sare kaže da je najveći problem u ovakvim situacijama to što su ljudi spremni da kažu kako se to isto dešava i u drugim zemljama, i da okrenu glavu. Kako bi se problem rešio, potrebno je uvesti edukaciju u vrtiće i škole i pričati sa decom o tome kako je različitost nešto lepo i normalno. "\nOvo mi je jedan od bisera kad pričam o nekoj diskriminaciji... Isto se dešava u drugim zemljama i to je "opravdanje" za stanje i ovde? I onda argument da se u toj i toj zemlji nešto loše desilo, čudo ne vide koliko se u raznim ne samo zapadnim zemljama dešava na planu ljudskih prava nego se uvek uhvate lošeg primera za koji su čuli... Potrebno je upravo ovo što se kaže - od najranijih dana se deca uče da je različitost nešto lepo i normalno a po meni edukovati i starije. Sigurno svuda ima diskriminatora samo je stvar u procentu takvih ljudi i (ne)svesti o tome šta je diskriminacija.\nod djole42 taj 18/4/2014, 14:02\nJa sam skroz off al ne znam gde da stavim ovo da vas podsetim na okupljanje ,pa ak mozete ...\nod Simona taj 25/4/2014, 17:10\nNe znam da li je predrasuda ali je neprofesionalnost (po meni) ili ipak predrasuda da smo svi isti i svi imamo iste životne puteve... Maločas u apoteci Vilenjak i ja i nešto pitam apotekarku a ona mi kaže...\n"To već znate, to ste radili kad je bio beba..."\nVilenjak i ja:\n"Da, da znam otprilike ali mi vi ipak objasnite... "\nMislim odakle joj pretpostavka da bi se majka i sin znali od rodjenja Znam da je to uobičajeno ali eto može dete da bude usvojeno, mogu da budem maćeha, možda sam biološka majka ali sam bila teško bolesna pa sam preskočila njegov bebeći period, mogu biti osoba slabog pamćenja pa sam zaboravila nešto što sam radila pre pet godina... U svakom slučaju nije njeno da pretpostavlja i razmišlja da li ja znam nešto, ako je pitam pretpostavlja da ne znam i objasni mi a ne da se meša u naš privatni život.\nod leptirko82 taj 25/4/2014, 18:49\nSimona, draga, zivot u svetu podrazumevanja. | neka im njihova Nepodnosljiva lakoca postojanja. Uzdravlje im!\nod Simona taj 28/4/2014, 20:01\nEh... kako mora biti lep takav život... ali ovo stvarno kažem. Poslednjih dana sam baš tužna da ne kažem očajna što i posle dve godine od susreta sa našim sinom i godinu ipo dana od konačnog usvajanja mi se borimo da budemo upisani kao roditelji našeg mališana. Ne samo da nas ljudi prozivaju već i državni službenici odnose se prema nama kao da smo stvari, pa i prema stvarima bi se bolje odnosili. Zakon i pravda su na našoj strani i jasni u tome, ali koga briga za to. Neka mi druge usvojiteljke i usvojene mame ne zamere ali za one ljude koji tek razmišljaju o usvajanju - dobro razmislite, nije ovo lak put i to ne samo zbog onoga što ste mogli da predvidite nego eto i onoga o čemu niste mogli ni da sanjate. Možda sam ja trenutno jako pesimistična... I to ne kažem zbog deteta, dece, mi smo tako srećni sa našim sinom, ali kad shvatim da svaka budala može da nas i njega propituje, maltretira - muka me uhvati.\nod milkyway taj 30/4/2014, 14:41\nDugo nisam pisala, nešto stalno iskrsava a i nisam imala išta pametno da napišem ili prokomentarišem. Ali sad moram... Uh, Simona, baš zvučiš tužno... Nikad nisam od tebe pročitala ovako rezigniran post. Često jesi upozoravala na težinu usvajanja kao načina roditeljstva, ali sad iz tebe baš izbija neki očaj i rezignacija. Znam koliko se trudiš u ovoj borbi sa vetrenjačama i birokratijom i verujem da ti je pukao film. Al ne vredi, glavu gore, naoružaj se strpljenjem (ili još bolje: osmehom) i ajmo dalje. I sama kažeš, srećni ste sa svojim sinom i to je ipak najvažnije, zar ne? I ne bih ja upozoravala potencijalne usvojitelje da dobro razmisle zbog birokratije i problema tog tipa na koje mogu da naiđu. Ma to je sve prolazno, jedan rešiš, stigne novi, pa opet rešavaš onaj prvi za koji si mislio da je štikliran i tako u krug. Ali pored tebe je dete i zbog njega se sve isplati! Ne znam šta vam se konkretno desilo kada kažeš da svaka budala može da vas maltretira i propituje... Ali meni niko ne može da umanji sreću koju je naše dete unelo u našu kuću.\nOn topic. Malo smešno, malo tužno (i više nego tužno u stvari), ali tako ja počinjem da reagujem na predrasude i ljudsku ograničenost i glupost. Čitam, naime, danas u jednim dnevnim novinama opet o Andželini i Bredu i njihovoj deci. Javila se neka dadilja i opanjkavala ih, kako su neuredni i tuku se (čudo jedno, sa šestoro dece u kući!?), a majka kad joj pukne film ode u kadu i vrišti (i ja bih povremeno - sa jednim, al ajde). E, sad stižu komentari čitalaca, taj deo obožavam. U moru budalaština javlja se neki Nikola, ljubi ga majka pametnog, i kaže, parafraziram "treba i njih razumeti, nije lako ni rođenu decu odgajati, a kamoli tamo neku, iz najsiromašnijih zemalja sveta..."!!! Luče moje bistro, on u stvari ima razumevanja za njih! Ali siromašno poreklo eto utiče na karakter deteta, pa su valjda zato prljavi i tuku se! Ma treba ih vratiti u Kambodžu pa nek se tamo biju, kaže sledeći mudrac... I tako, da znate usvojene mame, ako su vam deca povremeno nevaljala, vratite ih (kome god), jer su takvi sigurno zbog siromaštva iz kog su potekli i tu nema pomoći. A i nisu vaši, baš vas briga...\nEto, znam da nije smešno, ali šta mogu nego da se nasmejem...\nod Simona taj 30/4/2014, 16:38\nMoja rezignacija je najviše vezana za tok našeg slučaja vezano za iskakanje podataka o biološkoj majci i staroj adresi itd... To je strašno kako se ustanove ponašaju prema nama i to što smo uzeli na kraju advokate pa oni komuniciraju sa njima a gde li kako bi bilo da ih nemamo... Da ne pričam da plaćam advokate zbog njihovog nehata koji se i dalje nastavlja. Nego neću da pišem dok nam slučaj ne bude gotov ako ikada bude gotov... A sve to jeste povezano i sa predrasudama jer i ti službenici ne shvataju usvajanje i kao šta se bunimo, pa to je samo ime biološke majke, dete ima prava da zna?! Oni su nehajni zbog svojih predrasuda i brige za dete... Ma očaj jedan. Ne kažem ja Kutanjkama da ne usvajaju nego da odmere svoju snagu, da i u centrima za socijalni rad ukazuju kako to posle ide... Nama su pričali da sa momentom konačnog usvajanja sve se završava a eto to uopšte nije tako. Jesam i ja srećna sa mojim mališanom, i on me teši ovih dana, vidi da sam neraspoložena... Smišlja mi psihoterapije kao što ja njemu smišljam, nije ni to loše, taj povratni odnos koliko god je loše što sam neraspoložena. Ne pričam mu naravno o čemu je reč, suviše je mali, ali ću jednog dana pričati i usmeravati ga da ode iz ove zemlje. Znam da opet ovo zvuči rezignirano ali mene je ovo samo uverilo da je to najbolje rešenje i da dok god smo ovde biće nam ovako ili slično. Kad su meni čak i advokati danas rekli to, ako imamo neku varijantu da idemo iz ove zemlje, i oni koji imaju razne slučajeve ne mogu da veruju kako se ponašaju ustanove u našem predmetu.\nNeću da vam mračim više... Možda će se razrešiti, možda smo mi baš neki baksuzi itd... Trudim se i ja sama da podignem sebi raspoloženje pa ću valjda pisati nešto veselije...\nA za ovo što ti pišeš, ništa me ne čudi... mene više pogadjaju ljudi koji mogu ugroziti Vilenjaka nego po sajtovima, znači ti iz domova zdravlja, škola i slično, kad može biti bez nas. Ali desi se i meni da me ljudi sa sajtova iznerviraju. Da ne pričam da je siromaštvu jednog broja bioloških roditelja sigurno opet doprinela ova država... A to da je siromaštvo loše i da se još to loše i nasledjuje, kakve besmislice, kakav svet...\nod Simona taj 1/5/2014, 11:01\nEvo nadjoh taj članak, iščitah sve "mudre" komentare ali nema mnogo negativnih komentara vezanih za usvajanje bar ne onoliko koliko sam ja mislila da će biti... Pomenuti Nikola je pri kraju pa mu bar lupite minus pošto ima više pluseva. Ima takodje više komentara o frankeštajnskim porodicama valjda što su deca sa svih strana sveta... Van pameti naravno. Inače u Sad je to normalno ne samo kod poznatih i bogatih. Mislim da sam i ovde stavljala članak jedne žene šta su njoj bili razlozi za internacionalno usvajanje. U SAD je sada uglavnom otvoreno usvajanje i ako se hoće zatvoreni model usvajanja kakva su naša i dalje a ona je to želela onda se usvajaju deca iz dalekih zemalja koja su bila u sirotištima, biološki roditelji izginuli u ratu ili ne zna se šta je sa njima i sl. Ne znam da li je to bio Andjin i Bredov motiv ali svakako ove osobe što komentarišu pojma nemaju o usvajanju a misle da su jako pametni... Inače jedan ih je nazvao starateljima i njemu sam lupila minus. Naravno dobro je uvek kažem i da komentarišemo ako imamo snage i bar malo utičemo na društvo.\nA sam članak -i moj Vilenjak jede po kući, razbacuje stvari, gadja nas hranom za to ga naravno opominjemo ali mogu da zamislim da ih je šestoro... A vrištanje u kadi je odlična ideja, moraću da primenim\nod Simona taj 1/10/2015, 19:39\nGovorila sam ja da nam nikad neće zaboraviti da smo usvojeni…\nDanas srećem jednu poznanicu i konstatuje da je dete poraslo. Jeste, hvala, krenuo je u školu, odgovaram ja. Posle jednog minuta od susreta sa mnom a nije me srela npr jedno godinu dana počinje da šapuće pitajući me koliko godina ima… „Viktor sada ima sedam godina“ odgovorim ja. Naravno da sam razumela da pita koliko godina ima kako je došao kod nas ali nisam htela da joj odgovorim, misleći da će imati toliko obzira da shvati da ne želim da joj odgovorim i prestane sa šaputanjem. No ona nastavlja da maše rukama i šapuće i ponovo pita i ponovo… Viktor stoji nedaleko od nas i ona valjda očekuje da ću ja da šapućem sa njom kao da je Viktor neki tu stranac meni samo nju čekam da ga ogovaram. Neverovatno! Pošto vidim da neće prestati da maše i šapuće odgovorim opet glasno: „A to… Viktor je imao tri godine kad je došao kod nas.“\nod Ema78 taj 12/10/2015, 09:58\nEh... predrasude su na svakom koraku... ali, ne treba ocekviati od ljudi da razumeju nesto kroz sta nisu prosli, ali ne treba toleristi bezobrazluk...\nod Senka sunca taj 12/10/2015, 11:07\nPostoje predrasude ali ja se nosim sa njima mnogo lakse nego sto sam mislila da ce biti. Uopste se ne potresam. Neki pitaju gluposti iz neznanja ( "Stvarno vas zove mama i tata", kako to ?, da li ona ima ista prava kao i svako dete..? itd) Sve u vezi njenog porekla, odgovorim sa " ne smem o tome da pricam"..ne shvatam ta pitanja uopste licno.Razumem ljudsku prirodu i njihovu radoznalost, a ja sam toliko ponosna na svoju cerkicu, da nista ne moze da me uzdrma.\nod Simona taj 17/1/2016, 08:02\nNaš Viktor je omiljen u školi... Ali ne mogu da ne strepim kako će biti kada ti isti ljudi i deca budu znali za usvajanje. U vrtiću nije bilo neke bitnije promene sem par problema sa pitanjima dece... Ali roditelji dece iz vrtića mi se čine mnogo manje podložni predrasudama nego ovi. Trudim se da eliminišem tu strepnju, mislim ničemu mi ne služi, kako bude biće... Pisaću svakako to je u svakom slučaju pitanje vremena, bilo da će sam Viktor pričati kao što je bilo u vrtiću bilo neko drugi. Ipak ja se radujem što naš put ide ovako. Koliko god da se odnos dece i promeni i Viktor sagledava te predrasude i kako ga neko gleda kada ne zna za usvajanje i kada zna... Iako kažem u vrtiću nije bilo drastičnih razlika, niko nije prestao da se druži sa njim, nisu ga baš direktno vredjali bar koliko ja znam, njemu je bilo preko glave propitivanja o usvajanju i bio je i on za to da ne delimo tu informaciju u školi bar u početku.\nod nina :) taj 2/2/2016, 15:37\nNe znam gde ovo da pisem ako hepi ili neko od vas zna neka slobodno prebaci ovaj post.\nNekoliko dana sam u velikim pitanjima u vezi usvajanja sa Marijine i Mikijeve strane. Ne znam da li je neko to pokreno u školi ili oni sami ali pre neko veče sedimo nas troje za stolom (dever,muz i ja) i Marija ulazi u kucu i sa vrata prica ko navijena (po navici). Zašto smo samo Miki i ja usvojeni u skoli a ne jos neko? Nas troje se pogledali i poceli da joj objasnjavamo a ona nastavlja hocu jos neko da bude usvojen ne samo mi da se izdvajamo u skoli. Pitam je da li joj je neko nesto reko a ona nije nego meni onako palo na pamet. Ja u sali kažem sta ima veze sto ste samo vas dvoje znas da se ponosis sa tim sto si usvojena ona kaze ponosim se i drago mi ali volela bi da ima jos nekog od dece da je usvojen i tu predje na desetu temu.\nU zadnje vreme sam primetila da pita nesto u vezi usvajanja i to ne gleda da li imamo goste ili smo sami.Šta joj je na pameti ona to mora odma da kaze pa bilo u tom momentu ispravno ili ne. Ne mislim samo o usvajanju nego uopsteno.\nMiki mi se pre neki dan pozalio da ga je drug zezao u razredu sto mu ja nisam prava mama. Odgovorio mu je, jeste ona mi je jedina mama koju volim i postujem, ali da je ipak reko uciteljici da ga je taj prozivo. Kad sam joj poslala poruku ona mi je rekla da je tog malog kaznila, sto po meni nije fer, sto ga kazni jer ce ispasti usvajanje zabranjena tema u skoli. Po meni je mama njegova kriva sto mu je tako rekla. Sutradan sretnemo Miki i ja nju i ona ladno sta ima u skoli. Ja onako ladno nista sve po starom, a kod vas(jer ima blizance)? Kaže da li si primetila da nam je uciteljica postala strozilja i da je pocela da kaznjava decu i da je ona to cekala jos od pocetka drugog razreda a da cemo tek poludeti do kraja 4 razreda koliko zna da bude stroga.Ja onako samo neka je stroga kad su oni svi bezobrazni i treba sa necim da ih kazni a ne da ih mazi.\nPosle mi njih par reklo sto joj nisam rekla da znam da je jedan od blizanac provociro Mikija ali sam rekla da necu da se ponizavam i spustam na njen nivo nek misli da ja nista ne znam.\nInteresuje me od mama dece koje idu u skolu da li su pocele vec provokacije vezane za usvajanje od strane druge dece?\nod snedra taj 4/2/2016, 18:38\nNina, mislim da je to faza u njihovom sazrevanju i da je normalno da postavljaju pitanja.\nŠteta što nismo bliže te bi vaša deca kroz susrete sa drugom usvojenom decom u Beogradu stekla šansu da imaju više drugara i drugarica koji su usvojeni, te imali više prilike za razumevanje toga da se ne "izdvajaju" kako oni kažu.\nMislim da je dobro da Marija ima takvu slobodu da vas pita sve što je zanima u vezi sa usvajanjem, po meni to je baš pozitivno i pokazuje da vam veruje!\nod Simona taj 11/2/2016, 23:53\nkod nas se još ne zna za usvajanje a kad se bude znalo pretpostavljam da će biti slično kao kod vas, zato i ne žurimo sa saopštavanjem, možemo da dobijemo još malo vremena a onda će biti godine i godine provokacije i pitanja... Tako da ne mogu da dam konkretan savet iz iskustva ali pisaću već. Mogu da kažem za vrtić da su i tamo od kad im je Viktor saopštio za usvajanje imali radoznalost vezano za to, da su ga propitivali, propitivali nas, vikali na sav glas... I to su deca pristojnih roditelja, koji im sigurno nisu razvijali neke predrasude i koje poznajemo, zato sam pesimistična za ovu decu koja su sada i starijeg uzrasta i od raznih roditelja...\nViktor je imao još jednu devojčicu u vrtiću koja je usvojena. Sad u školi nema ili bar ne znamo da ima. Ja sam pre nego što je on i rekao nešto poput Marije već rekla da mi je žao što nije više usvojene dece u razredu i da je u Americi tako pa im je lakše. Ali da će isto biti i kod Lepotana i kod ostale usvojene dece koju znamo. Takodje tako je bilo i kod Dace i Milice pa kad su one preživele i uspešne su devojke može i on. Onda mu ukazujem na neke druge različitosti kod dece, npr neko dete je dete razvedenih roditelja, drugo ima velikih zdravstvenih problema, treće je izuzetno siromašno i ne može da priušti da ide na izlete i ostaje usamljeno i tako... Govorim mu da ima puno različitosti ako malo pogleda...\nI ja mislim da je to što Marija pita o usvajanju znak da ima poverenja u vas. Kod nas je i dalje situacija da Viktor slabo šta pita. Ako ne pita u odgovarajućem trenutku možda da joj kratko odgovoriš a kasnije ti pomeneš tu temu i objasniš joj nešto što je htela da zna.\nPo meni dobro je da je učiteljica kaznila to dete. To govori da to što je rekao ne sme da se govori. Možda da predložiš učiteljici da u nekoj lekciji tamo gde se govori o porodici objasni i usvajanje ili da to učini psiholog pri nekoj poseti.\nJa sam Viktora pripremala na to da mu deca mogu govoriti da mu nismo pravi roditelji i pitala šta će da odgovori a on je rekao reći će - pa i nisu. Ja sam ostala bez teksta a moguće da bi ostao i mali nasilnik jer on to govori da bi se ovaj branio, dokazivao, osećao povredjenim i ne očekuje takvu reakciju... No to je bilo u vrtiću, moraću da ga podsetim da takvi komentari mogu biti i u školi...


U toku radovi na uređenju crkve u naselju Ujedinjene nacije | RTK\nU toku su radovi na uređenju crkve u naselju Ujedinjene nacije, posvećene Svetom Apostolu Pavlu i Svetom Nikoli.\nNova crkva u Ujedinjenim nacijama, tik uz vrtić „Golub mira“, i u neposrednoj blizini Osnovne škole „Dositej Obradović“, posvećena Apostolu Pavlu i Svetom Nikoli – ovih dana je u znaku radova u susret Letnjem Svetom Nikoli\nCrkva se još više približila naselju i narodu – sada i spoljašnjom lepotom. Nakon izuzetno dobro urađenih unutrašnjih radova – podnog grejanja, popločavanja i postavljanja ikonostasa, predstoje i pripreme za oslikavanje.\nZavršena je fasada na prelepom hramu, urađena je ograda a crkvena porta se uređuje. Krstovi za Kupolu i za ulaz u Hram su izrađeni i predstoji njihovo postavljanje.\nZajednička želja sveštenstva i stanovnika naselja Ujedinjene nacije je da se porta ispuni decom i – postane još interesantnija za porodične šetnje.\nCrkva u Ujedinjenim nacijama jedna je od najnovijih, počela je da se gradi marta 2014. godine, postavljanjem krsta i osveštavanjem kamena-temeljca. Imovinsko-pravni odnosi rešeni su u najkraćem roku, a dozvola za gradnju – angažovanjem gradske uprave – stigla je za samo 48 sati.\nCrkva je sagrađena velikom ljubavlju i trudom ktitorke gospođe Dušanke Feldbauer, naše Kruševljanke koja živi u Brazilu, kao zahvalnost za njenu veliku bračnu ljubav prema pokojnom suprugu Pavlu.\nCrkva je posvećena Apostolu Pavlu i Svetom Nikoli, a svi radovi na uređenju hrama, odvijali su se u kontinuitetu, uz podršku Grada Kruševca i vernog naroda.\nPrethodno : Dobar rod jagoda u plastenicima Marka Đidića u Lazarici\nSledeće : Proteklog vikenda Služba hitne medicinske pomoći imala više posla nego prethodnih vikenda


Saša Janković: Nikad na vlast ne bih dovodio novočetnike, dverjane i zavetnike\nPolitika Autor:Vojislav Milovančević20. apr. 202221:19\nSaša Janković Foto:Goran Srdanov/Nova.rs\nU intervjuu za dnevni list "Nova" bivši predsednik Pokreta slobodnih građana i predsednički kandidat na izborima 2017. godine, Saša Janković, rekao je da se šokirao kad je video da je opozicija spremna da sarađuje sa desničarskim strankama.\n„Šokirao sam se kada sam video da opozicija u Beogradu posle izbora zove novočetnike, dverjane, zavetnice i zavetnike da se udruže i formiraju vlast, ‘jer su građani tako hteli’. I još ih ovi odbiju. Ne, nisu ljudi tako hteli, bar ne oni koje ja znam. Da je suprotno i da mene mole oni koji ulazak u parlament proslavljaju sa “patrolama Kalabić Nikole” da se udružim sa njima i tako ih dovedem na vlast, rekao bi im da radije nikada neću biti na vlasti nego četnike dovoditi sa sobom na nju. Ne ni ’45-te, već u 21 veku. Ali, baš zato sam pre više od tri godine i izašao iz politike, jer je moj stav upravo o tim stvarima bio potpuno usamljen u opoziciji“, navodi on.\nJanković je dodao da istinska Srbija nikada ne bi stvarno pošla za „lakiranim desničarima“.\n" Nikad ne bi prava, istinska Srbija stvarno pošla za lakiranim desničarima kakve nam mediji nameću kao temu svaki dan, čineći to jedni - da bi njihovi puleni izgledali kao umereni, a drugi da bi pokazali Srbiju kao četničku hordu koju treba da spasi samozaljubljena (malo)građanska elita. Sve je to farsa i narod se njome zabavlja, ali ne bi stvarno pošao za takvima. Ono što nije naivno je sve veća ekonomska i vojnopolitička zavisnost od Kine, i uticaj ultradesničara u vojnim i bezbednosnim krugovima u našoj zemlji. Ne znaju kakvu štetu prave nacionalnim interesima Srbije i ovog naroda", poručuje Janković.\nCeo intervju sa Sašom Jankovićem pročitajte u novom broju dnevnog lista "Nova".\nBONUS VIDEO Saša Janković: Nisam hteo da se sretnem s Merkel zbog onog sto je uradila tri dana pred izbore\nbeogradski izboriizborisaša janković


osobe sa invaliditetom Archives - Na Vidiku Magazin\nMagazin\tOznake\tPosts tagged with "osobe sa invaliditetom"\nby Administrator 1. decembra 2011.\nNacionalna služba za zapošljavanje raspisala je javni poziv za sprovođenje javnih radova na kojima se mogu zaposliti osobe sa invaliditetom ili njihovi asistenti. Javni radovi su mera aktivne politike zapošljavanja…


NeznaSe.ba - NeznaSe.ba - Page 23 of 25\nŠta znači Rent a car?\nRent a car „Rent a car“ se u rečnicima definiše jednostavno – iznajmljivanje. Kako se došlo na ideju da se automobili počnu iznajmljivati i koje su to zanimljive činjenice u vezi sa ovom uslužnom delatnošću? Od kada...\nGiht, šta je to zapravo? Šta znači kada kažemo da neko ima giht? Giht je nasledna ili stečena bolest metabolizma koju karakeriše upala zglobova i mekih tkiva nekih organa. Ako niste upućeni u terminologiju koja se...\nŠta znači UV zračenje? Da li znate šta je objašnjenje pojma ultraljubičasto ili ultravioletno zračenje? Kakve sve vrste UV zraka postoje? Ultraljubičasto zračenje ili skraćeno UV prema engleskom ultraviolet obuhvata elektromagnetna zračenja koja nisu...\nDefinicija i porijeklo pojma vrhnje Poznato je da je prema definiciji vrhnje pojam koji označava fermentisani mliječni proizvod koji je zastupljen kao kiselo mlijeko odnosno pavlaka, i to je termin hrvatskog porekla koji se odomaćio...\nDefinicija i poreklo pojma vorteks Termin vorteks (originalno vortex), jeste u upotrebi pre svega u takozvanoj modernoj psihologiji kao pojam koji označava „prizivanje“ pozitivne energije, ali koja je u jednom „vrtlogu u drugoj dimenziji“ i...\nŠta znači Virman?\nDefinicija i porijeklo pojma virman Prema definiciji je pojam virman vezan za ekonomsko financijski aspekt i odnosi se na uplatnicu kojom se obavlja bezgotovinsko plaćanje i zapravo predstavlja „nalog za transfer ili prijenos“ koji služi...\nDa li strani jezik treba učiti u grupi ili individualno? Ako želite da usvršite znanje nekog stranog jezika, a ne znate odakle da počnete, onda krenimo polako. Niste ni prvi ni poslednji koji su u...\n1...22232425Stranica 23 od 25\nKako se odlučiti koji ćete kofer kupiti\nKako promijeniti zvuk poruke na Viberu\nKakopedija wiki102Značenje riječi Wiki56Generalno21Kvizovi i Mozdalice11


KUKU MAJKO! Razbio je Bugatija 15 minuta posle kupovine - zna i koliko će da plati popravku (VIDEO) | Najnovije vesti - Srbija danas\n19.06.2019. • 10:16 Srbija Danas\nFoto: Youtube printscreen/5 ACTS\nIako se radi o lakšoj nezgodi u kojoj je oštećen prednji blatobran, cena popravke je astronomska.\nKomičar i glumac Trejsi Morgan razbio je svoj beli Bugatti Veyron Grand Sport petnaestak minuta nakon što je za auto iskeširao oko dva miliona dolara. Nesreća se dogodila na Menhetnu kad se na semaforu sudario sa srebrnom Hondom CR-V.\nNa snimcima koje su se pojavile na društvenim mrežama Morgan je vidno uzbuđen napao vozačicu Honde. Ako mislite da je reakcija bila preoštra, posebno jer su automobili neznatno oštećeni, stvari postaju jasnije kada se uzme u obzir i tip automobila. Kako analizira magazin The Blast, skupoceni Bugatti je nakon nezgode u startu izgubio oko 200.000 dolara, odnosno bar 10 odsto svoje vrednosti. Učešće u nesreći je mrlja u dosijeu automobila koja kod ovakvih vozila osetno ruši cenu.\nDa stvar bude gora, iako je vozačica Honde skrivila nesreću, njena polisa osiguranja neće moći da pokrije ni cenu popravke Bugattija. Prema dostupnim informacijama, popravka Bugattija vlasniku će izbiti još bar 50.000 dolara. Poslednje glasine govore kako će Morgan prodati auto i pomiriti se s ogromnim gubitkom. Ako se taj scenario obistini, ispašće da je četvrt sata vožnje Bugattija platio oko pola miliona dolara.\nBugatti Veyron Trejsi Morgan\n13.08.2020. • 23:55\n13.08.2020. • 23:25\nOva Mercedesova poslovna limuzina je pomerila sve standarde\n13.08.2020. • 22:56


Umetnički dijalog u Nišu | Belle Amie\n[VIDEO] Leto na Nišavi\n11:15, 06. 08. 2017 >> 15:54 Nikola Mihajlovic Niš, Vest dana, Vesti 0\nOd 5 do 13 avgusta u zgradi likovne kolonije u Nišu biće održan umetnički dijalog, u kojem učestvuju umetnici iz Italije i Srbije. Oni će govoriti o uticaju tradicije na današnju umetničku praksu. Osim razgovora, moći će da se upoznaju i sa kulturno-istorijskim nasleđem Niša i okoline.\nU srpsko-italijanskom umetničkom dijalogu učestvovaće petoro umetnika iz Italije i četvoro iz Srbije. Umetnici koji žive i rade u Milanskoj regiji i dolaze u Niš su likovni umetnik i profesor Akademije lepih umetnosti i medija u Milanu Roberto Đanineti, kao i Paolo Seđici, Silvio Pocati, Alesia Meljo i Klaudia Kanavezi.\nOd naših umetnika učesnici manifestacije biće: Lidija Uzelac i Slobodan Radojković (Niš), Kristina Pirković (Beograd), Jelena Šalinić Terzić (Kraljevo).\nSvi učesnici će pre dolaska u Sićevo načiniti po jedan rad identičnih dimenzija od kojih će biti formirana mapa. Po tradiciji svako od učesnika za fond GSLU ostavlja po jedno delo načinjeno tokom učešća u manifestaciji.\nOrganizator ovog umetničkog dijaloga je niška Galerija savremene likovne umetnosti koja, kako kažu, ima dugu tradiciju i veliko iskustvo u organizovanju ovakvih susreta. Projekat je podržalo i Ministarstve kulture.\nLikovna kolonija SićevoNiš\nDanas počinje Likovna kolonija u Sićevu...


Generalni direktor Direktorata za politiku odbrane, mr Ivica Ivanović sa odlazećim izaslanikom odbrane Kraljevine Norveške, pukovnikom Toreom Andersonom\nDatum objave: 31.07.2018 13:42 | Autor: mod\nGeneralni direktor Direktorata za politiku odbrane, mr Ivica Ivanović, sastao se danas sa izaslanikom odbrane Kraljevine Norveške, puk Toreom Andersonom, povodom završetka njegovog mandata u Crnoj Gori.\nDirektor Ivanović se zahvalio puk Andersonu na njegovom ličnom doprinosu unaprjeđenju bilateralne saradnje u oblasti odbrane Crne Gore i Kraljevine Norveške i istakao uvjerenje da će Crna Gora i Kraljevina Norveška nastaviti da održavaju kvalitetne i sadržajne bilateralne odnose u oblasti odbrane. Ivanović je podsjetio na veoma značajnu podršku Kraljevine Norveške reformskom procesu sistema odbrane Crne Gore, kroz uspješnu realizaciju projekata koji su doprinijeli razvoju i jačanju odbrambenih kapaciteta i sposobnosti. Direktor Ivanović je takođe naglasio značaj realizacije aktuelnih projekata koji se tiču doprinosa stvaranju boljeg javnog okvira integriteta u javnoj upravi, izgradnje međunarodne medicinske jedinice i unaprjeđivanja znanja engleskog jezika za zaposlene u sektoru odbrane.\nPuk Anderson zahvalio se na odličnoj saradnji i naglasio zadovoljstvo progresom koje je Crna Gora ostvarila tokom njegovom mandata. On je istakao da će Kraljevina Norveška nastaviti da bude pouzdan saveznik Ministarstvu odbrane i Vojsci Crne Gore, izražavajući uvjerenje da će se jednako kvalitetna saradnja nastaviti tokom mandata njegovog sljedbenika.