U Beču javni defibrilatori spašavaju živote – Akademija Art\nU Beču javni defibrilatori spašavaju živote\nPID David Bohmann photo\n11 javnih defibrilatora u centru Beča\nNa bečkom je Karlsplatzu prije nekoliko dana postavljen još jedan javni defibrilator. Ovo je jedanaesti uređaj te vrste koji je postavljen u centru grada i dostupan je svim građanima u hitnim medicinskim slučajevima. Direktno pored defibrilatora koji je prolaznicima na raspolaganju 24 sata dnevno postavljena su i jednostavne upute za pružanje prve pomoći i GPS lokator, a prilikom uporabe defibrilatora automatski se ostvaruje i telefonsko povezivanje s centralom hitne pomoći. Medicinski radnici u tom su slučaju cijelo vrijeme na liniji i podrška su u procesu reanimacije.\nKoliko su javni defibrilatori bitni u gradu pokazao je nedavni slučaj uspješne reanimacije jednog građanina u centru Beča. U ovakvim situacijama vrijeme koje je potrebno da hitna pomoć stigne na lice mjesta može odlučiti između života i smrti.\nProjekt uvođenja javnih defibrilatora provode udruga za borbu protiv iznenadnog zastoja srca „Puls“ i medijska kompanija „Gewista“ specijalizirana za marketinška rješenja na otvorenom, a sve se odvija u saradnji s Medicinskim fakultetom. Projekt se financira sredstvima od oglašavanja na stražnjoj strani defibrilatora.\nTags: U Beču javni defibrilatori spašavaju živote\nPrevious 40.000 tona biokomposta godišnje iz bečke gradske kompostane\nNext Beč postaje grad žena


Lenningen - Wikipedia\nZa ostale upotrebe, v. Leningen.\n48°33′00″N 9°28′19″E / 48.55°N 9.47194°E / 48.55; 9.47194\nLeningen na karti Njemačke\nPoštanski kod 73252\nLeningen (nem. Lenningen) je opština u njemačkoj saveznoj državi Baden-Virtemberg. Jedno je od 44 opštinska središta okruga Eslingen. Prema procjeni iz 2010. u opštini je živjelo 8.340 stanovnika. Posjeduje regionalnu šifru (AGS) 8116079.\nLeningen se nalazi u saveznoj državi Baden-Virtemberg u okrugu Eslingen. Opština se nalazi na nadmorskoj visini od 449 metara. Površina opštine iznosi 41,4 km². U samom mjestu je, prema procjeni iz 2010. godine, živjelo 8.340 stanovnika. Prosječna gustina stanovništva iznosi 201 stanovnika/km².\nLenningen na Wikimedijinoj ostavi\nDobavljeno iz "https://sh.wikipedia.org/w/index.php?title=Lenningen&oldid=40809932"\nOva stranica je zadnji put izmijenjena 08:41, 16 mart 2018.


Gde li je srpski Putin i šta radi srpska Duma?\nAh, taj Putin, taj divljak, taj diktator, taj novi ruski car! Umjesto da s povjerenjem prihvati ono što mu Zapad na tanjiru nudi, on u to sumnja, odbija, kontrolira! Radi njega i njemu sličnih, Zapad se čak odrekao klasicnih spijuna, te umjesto njih, u Rusiju, i u druge barbarske zemlje, salje «nevladine organizacije» koje se spijunazom bave na potpuno nov, «human» način. I umjesto da Putin shvati suptilnosti ove spijunsko-humanitarne tehnike, on je odlucio da ove organizacije stavi pod drakonsku kontrolu! Kad li će se ta Rusija vise civilizirati?\nZamislite skandala! «Nevladine organizacije» morat će ubuduce da podnose detaljne izvestaje o tome ko im je i koliko novca dao. Kao da se to ne zna! I zbog čega, konacno, taj stepski muzik hoće da ukine poslednju oazu slobodne misli koja može naskoditi Rusiji?\nOvaj Putin je zbilja opasan za cijelo spijunsko drustvo (pardon: «civilno društvo») u Rusiji koje se u ovom trenutku sastoji od oko pola miliona «nevladinih grupa», stranih i domaćih.\nMnogi posmatraci donosenje zakona o nevladinim organizacijama povezuju sa podozrivoscu prema strancima, koja je u porastu poslije takozvanih «narodnih revolucija», koje su u Gruziji i Ukrajini dovele na vlast prozapadne politicke garniture. I potpuno su u pravu! Javna je tajna da je «narandzasta revolucija» u Ukrajini bila vodjena i financirana iz inostranstva, preko «nevladinih organizacija». Za Putina je ocito, i zbog toga mu možemo jedino čestitati, da aktivnosti «nezavisnog civilnog sektora», posebno onog koji ima veze sa inozemstvom i koji je financiran od Evropske unije i/ili SAD, sigurno predstavljaju krajnje ozbiljnu prijetnju ruskom državnom suverenitetu.\nSrpski «humanitarci» osvješćuju narod\nOno sto je za Putina ocito, za Srpske vlastodrsce nema znacenja. Doduse, ima za to i dobrih razloga. Rusija ima kakav-takav suverenitet, dok ga banana-republika koja se zove Srbija, uopce nema. Sjedinjene Države su tamo u vlasti postavile svoje marionete, tako da «nevladine organizacije» u toj «oazi slobode», vrsljaju, spijuniraju i razaraju tu zemlju bez pardona i pijeteta! Doduse, mora se priznati da to rade sa «iskrenom namjerom» da «osvijeste narod» koji će, kad mu se to u potpunosti desi, konacno nestati sa Balkana!\nTako je predsednica Helsinskog odbora za ljudska prava u Srbiji, Sonja Biserko, apelirala prošle nedelje (januar 2006) na «međunarodnu zajednicu» (čitaj: SAD) da podrzi tuzbu BiH protiv Srbije za genocid! Uz obrazlozenje: «To je jedan od uslova za suocavanje Srbije s nedavnom ratnom prosloscu.To je i uslov za normalizaciju odnosa u regionu i za pravilnu interpretaciju ratova na prostoru bivše Jugoslavije».\nOstavimo, međutim, ideolosku frazeologiju (Sonjino obrazlozenje njenog apela) i uhvatimo se ekonomije. Ako bi tuzba bila prihvacena, to bi Srbiju kostalo oko sto milijardi dolara. Pošto, uz postojeci dug, to ni u slijedecem milenijumu ne bi mogla otplatiti, doslo bi do (za Biserku) «nezgodnog» paradoxa: srpski narod bi izumro davno prije nego sto bi se mogao osvijestiti!\nUzgred rečeno, pošto i Hrvatska tuži SiCG za sličnu sumu i sa istim motivom (vjerovatno Helsinski odbor ima isti «principijelan» stav i po tom pitanju), postoji sansa da srpski narod vise puta izumre od gladi prije nego sto dodje do potpunog osvestenja!\nSrbi su ne samo «genocidni», već i «klevetnici»\n«Osvjescivanju» Srba od strane «nevladinih organizacija» i njenih trabanata: raznoraznih Sonja, Natasa, Vasica i sličnih, pridruzila se još jedna udruga, tzv. 'Komitet pravnika za ljudska prava' na celu sa Biljanom Kovacevic Vuco koji je u decembru 2005. tuzio beogradskom Okruznom sudu kolumnistu 'Novosti' Zeljka Vukovica i glavnog urednika istog lista Manojla Vukotica za «direktan govor mrznje baziran na etnickim predrasudama» povodom teksta «Decak i njegova kuca», objavljenom 13. novembra 2005. na drugoj strani «Novosti».\nKovacević Vuco i njen Komitet u tuzbi tvrde da je taj tekst opasan i «sustinski amoralan jer zloupotrebljava tragediju srpskog decaka kako bi potvrdio uzasan stereotip koji vlada u javnom mnjenju o zverskom ponašanju Albanaca. Još je veci grijeh nađenu ovim autorovim rijecima: «Oni koje je potresla tragicna sudbina...Slobodana Stojanovića, pitali su me proteklih dana: a šta bi se desilo da je, kojim slučajem, nesrecni decak bio musliman ili Albanac, a njegov dzelat Srpkinja? Znam da ne bi vladao muk. Nevladine žene i mediji u Beogradu, zaduzeni i dobro placeni da prevaspitavaju i sa prosloscu suocavaju srpski narod - digli bi sigurno svoj glas».\nPotom su citirali i slijedeci Vukovicev stav: «...decak je ubijen zato što mu je ime Slobodan Stojanovic, a iz istog razloga su prema njegovom stradanju ravnodusni upravo oni kojima je pripalo da po sudnicama, seminarima, tribinama i medijima dele pravdu za zločine pocinjene u ratnoj ostavinskoj raspravi bivših Jugoslovena».\nZeljko Vukovic, kao jedna od rijetkih normalnih osoba, rekao je nešto potpuno zdravorazumsko i duboko istinito. Uostalom, zašto su o ovom zločinu, a nije jedini, sutili i Sonja Biserko i njen Helsinski odbor za ljudska prava?\nSrbi jesu cinili zločine na Kosmetu i od toga ne treba bjezati. Takve zločine treba kaznjavati i o tome treba pisati.\nAli sto su «nevladine organizacije» uradile povodom tjeranja na razlicite nacine Srba od strane Albanaca iz te provincije prije NATO-agresije. Sto su uradile povodom ubistava tisuce policajaca, vojnih sluzbenika i njihovih porodica od strane Albanaca u, recimo, posljednje dvije decenije? Sto su uradile povodom kolaboracije albanskih terorista sa NATO-agresorima? Sto su uradile povodom izgona 250 tisuca Srba i ne-Srba sa njihovih ognjista nakon Kumanovskog sporazuma (1999.)? Sto su uradile povodom ubistava («nestanka») preko tisucu Srba nakon NATO-agresije, onih Srba koji su bili toliko naivni da su htjeli ostati i zivjeti u miru unutar čistih albanskih sredina i koji su svoju naivnost platili zivotom? Sto su «nevladine organizacije» uradile povodom unistenja stotina spomenika srpske kulture na Kosmetu?\nHoće li se «nevladina organizacija» izviniti srpskom narodu zato što ga je demonizirala?\nOno sto, čini se, nitko nije primjetio i radi čega bi u svakoj pravnoj državi državni tuzilac reagirao optuznicom, je cinjenica da je tzv. 'Komitet pravnika za ljudska prava' u svojoj tuzbi protiv 'Novosti', prakticno oklevetao čitav srpski narod ustvrdivsi da je Vukovicev tekst opasan i: «sustinski amoralan jer zloupotrebljava tragediju srpskog decaka kako bi potvrdio uzasan stereotip koji vlada u javnom mnjenju o zverskom ponasanju Albanaca».\nOdakle 'Komitetu' pravo da tako nešto ustvrdi? Na osnovu čega je donio takav zakljucak o srpskom javnom mnijenju? Dali je po tom pitanju vrsio naucna istrazivanja? U svakom slučaju, ovakva pausalna ocjena zahtijeva, u najmanju ruku, javno izvinjenje i, uzgred receno, u krivicnom je pogledu daleko teza od onoga za sto doticni 'Komitet' tuzi 'Novosti'.\nJer, ulazeci u sustinu stvari, čini se da je stvar upravo obrnuta! Sukob Jugoslavije sa Hrvatskom zavrsio se istjerivanjem/bijegom od vise od 400 000 Srba iz Hrvatske, dok je nakon NATO-agresije, Kosmet ostao kraci za 200 000 Srba.\nSve u svemu, nasuprot «uzasnom stereotipu koji vlada u javnom mnijenju o zverskom ponasanju Albanaca», ispada sasvim suprotno, a to je da se narod Srbije ne zna svetiti! A sam bog zna da bi imao i te kakvog razloga za suprotno!\nNe treba vise trositi rijeci o pogubnom djelovanju «nevladinih organizacija» za Srbiju i njen narod. Jasno je, da bi nad ovom bratijom trebalo uspostaviti barem financijsku kontrolu da bi se vidjelo tocno tko ih placa za politicki terorizam koji vrse u vlastitoj zemlji. Ali, gdje li su u Srbiji srpski Putin i srpska Duma?


U njena proročanstva svi su verovali\nFoto: YouTube printscreen / SEGODNЯ\nBaba Vanga, važila je za jednu od najboljih proročica svih vremena. Iako je bila slepa, mogla je da predvidi budućnost, a mnoge poznate ličnosti, ali i oni "obični" ljudi, išli su kod nje kako bi potražili spas od nevolja.\nNeki tvrde da im je sve pogađala, dok drugi tvrde da nije uspela baš sve da predvidi. Ostavila je dubok trag u proročanstvima, nije marila za komentare u kojima se sumnjalo u njen dar vidovitosti. Predvidela je i mnoge svetske katastrofe. Od bombardovanja Beograda 6. aprila 1941. godine, do zemljotresa u Skoplju, smrti Staljina, otmicu italijanskog premijera Alda Mora, do tačnog datuma smrti svog supruga. Više od milion ljudi tražilo je pomoć od ove slepe proročice.\nNedavno su Rusi, objavili i poslednje snimke iz bolničke postelje, ove proročice, nekoliko dana pre smrti 11. avgusta 1996. godine. U njenoj kući u Bugarskoj u maju 2008. godine, otvoren je muzej. Pogledajte poslednje trenutke slavne proročice.\nsnimak baba vange na samrti


24-08-2019 23:38 Ratni izveštaji Sirija / Irak Izdvojeno Svet Planeta\nOslobođenje grada Kan Šejkun prošlog četvrtka pokazalo se da je ekser u kovčegu za militantne snage na severu Hame, jer je samo dan kasnije, vojna komanda SAA najavila potpunu kontrolu nad džepom koji su bili zauzimali.\nUprkos tvrdnjama Hadžat Tahrir Al Šama da će po svaku cenu braniti njihov severni džep Hame, džihadistička grupa je na kraju podlegla pritisku i pobegla pre nego što ga je sirijska arapska vojska potpuno opkolila.\nSirijska vojska presekla je poslednje militantne linije za snabdevanje do severnog dela Hame; na taj način, ostavljajući ih potpuno opkoljene.\nPrema vojnom izvoru u tom području, neki militanti odlučili su da se zadrže i pokušaju da odbiju napad sirijske arapske armije; međutim, na kraju su birali ili da se predaju ili pobegnu do turske osmatračnice na Moreku.\nSirijska armija je uspela da u potpunosti obezbedi svoja dva uporišta, Mardeh i Al Skailabijeh, na severu pokrajine Hama.\nSada sirijska arapska armija ima dva izbora: napad na Marat Al NJuman na severu ili ravnicu Al Gab na severozapadu.\nPročitajte OVDE još podataka o ovom delu Sirije i šta je sve oslobođeno.


Polovičan uspeh odbojkašica, odbojkaši sigurni: Zaslužuju sve čestitke, samo napred · gradski.online\nPolovičan uspeh odbojkašica, odbojkaši sigurni: Zaslužuju sve čestitke, samo napred\nKIKINDA/ŠID- Odbojkašice OK “Kikinda” savladale su na domaćem terenu “Vršac” sa 3:0 u setovima. Izabranice trenera Dragana Pecarskog su, u finišu Prve vojvođanske lige-jug, ostvarile još jednu važnu pobedu. Nalaze se na drugom mestu prvenstvene tabele. U poslednjem kolu, čeka ih veliki derbi u Vršcu protiv prvoplasiranog “Banata”, koje su Kikinđanke savladale u jesenjem delu takmičenja.\nS druge strane, znatno mlađe odbojkašice “KI 0230” poražene su na svom terenu od vršačke ekipe “Banat” sa 3:1 u setovima. I nakon tog poraza, Kikinđanke zauzimaju sasvim solidno četvrto mesto na tabeli. U poslednjem kolu putuju u Ravni Topolovac na utakmicu protiv “Hercegovine”.\nOdbojkaši MOK “Kikinda” su, u doigravanju za plasman od 5. do 8. mesta, u Prvoj vojvođanskoj ligi, ostvarili su veliku pobedu. U utakmici drugog kola, Kikinđani su savladali ekipu “West” u Šidu sa 3:1 u setovima. Trenera, Milana Radosavčeva, posebno je obradovalo što su njegovi igrači sami otputovali na utakmicu i pobedili znatno iskusniju ekipu:\n– Utakmica nije imala neki veliki rezultatski značaj, ali mi je drago što su se sami snašli i otputovali u Šid. Tamo ih je dočekala mnogo iskusnija ekipa sa igračima preko 30 godina, koji su ih očigledno potcenili. Moji momci su bili veoma raspoloženi i dali sve od sebe. Imam osećaj da su igrali ceo dan, domaće ne bi mogli da ih pobede. Raduje me činjenica što je u Šid otputovao samo prvi tim, bez rezervi jer su pojedinci morali da uče, a neki su bili i povređeni- rekao je Radosavčev i dodao da će sledeće subote ugostiti OK “Klek”, od 12 sati, u hali SC “Jezero”.\nPrethodno“Velika Kikinda” je ekipni prvak Srbije: Teodora Stančić, prva zvezda državnog prvenstva\nSledećeNikolai Ivanov letos svirao u Kuriji: On i sunarodnik u utorak vas čekaju u Narodnom muzeju


Vučić: Uvijek sam spreman na saradnju sa Nikolićem - Istinito.com - Ne budi ovca!\nPočetna > Region > Vučić: Uvijek sam spreman na saradnju sa Nikolićem\n17. Februara 2017. Istinito628Leave a Comment on Vučić: Uvijek sam spreman na saradnju sa Nikolićem\n“Što se tiče mog ličnog odnosa, od mene ćete čuti samo dobre i pristojne reči o predsedniku Republike, šta god uradio. Videćemo sve ostalo kako će da izgleda”, rekao je Vučić novinarima u Palati Srbija, poslije susreta sa austrijskim kancelarom Kristijanom Kernom.\nNa pitanje novinara da prokomentariše pisanje štampe da mu je Nikolić uputio pismo sa određenim zahtjevima, Vučić je rekao da ne želi da se bavi tračevima, poluistinama, pa čak ni istinama o temama koje se ne tiču države, već partije koju predvodi.\n“Da učestvujem u nekakvim velikim svađama neću. Očigledno su pred partijom koju vodim veliki izazovi i težak posao, mnogo problema. Kao da se ceo svet sručio na našu glavu. Svima je važno da izgubimo, što je moguće u ovom trenutku, ali borićemo se da pobedimo, ali biće izuzetno teško”, rekao je Vučić.\nVučić predočio inicijativu o ekonomskom povezivanju regiona\nPremijer Srbije Aleksandar Vučić izjavio je da je za Srbiju stabilnost i mir zapadnog Balkana od ključnog značaja i potvrdio da je kancelaru Austrije Kristijanu Kernu danas u Beogradu predočio ideju o uspostavljanju slobodne zone u okviru Cefte, kao i formiranja carinske unije. Vučić je na zajedničkoj konferenciji sa Kernom u Vladi Srbije rekao da je o ovoj ideji već imao suštinske konsultacije sa predsjedavajućim Predsjedništva BiH Denisom Zvizdićem, kao i sa predsjednikom Albanije Edijom Ramom.\n“Moj prijedlog je da realizacijom ove ideje ostvarimo mnogo veće tržište. Ja sam taj papir prvi put danas predao”, rekao je Vučić.\nPrema njegovim riječima, ta ideja još nije potpuno razrađena i trenutno je sada samo riječ o načelnim principima te zamisli.\n“Smatram da je ova inicijativa jako važna za budućnost Srbije i celog regiona. Možda će neko na nju gledati kao na praznu priču, u svim ovim odnosima kakvim su danas, ali smatram da je jako važno da nam ekonomije napreduju”, naglasio je Vučić.\nOn je zahvalio Austriji za podršku koju daje Srbiji u procesu evrointegracija, kao i na slanju austrijske policije radi boljeg kontrolisanja migrantske krize.\nKern je inicijativu, koju mu je predočio premijer Vlade Srbije ocijenio kao izuzetno konstruktivnu i jako značajnu.\nAustrijski kancelar istakao je da je Beograd prirodni saveznik EU i Austrije i naglasio da Srbija ima suštinski značaj za stabilnost zapadnog Balkana.\nOn je naglasio da Austrija izuzetno cijeni napore i doprinos koju Vlada Srbije daje stabilnosti zapadnog Balkana i dodao da je potrebno povećati finansijsku pomoć EU Srbiji u prevazilaženju migrantske krize.\n“Plavi telefon” obilježava četiri godine postojanja\nUhapšen južnokorejski lider Samsung grupacije


Ima li javnog interesa u oblasti javnog informisanja u niškim medijima? - Romaworld\nBy Redakcija Romaworld 3 aprila, 2016 48 No comment\nSAOPŠTENJE ZA JAVNOST POVODOM DEŠAVANJA NA KONKURSU ZA SUFINANSIRANJE PROJEKATA ZA OSTVARIVANJE JAVNOG INTERESA U OBLASTI JAVNOG INFORMISANJA\nNA TERITORIJI GRADA NIŠA U 2016. GODINI\nDruštvo novinara Niša smatra apsurdnim tvrdnje izrečene u javnosti prethodnih dana kojima se dovodi u pitanje kriterijum i opravdanost izbora profesora Vladete Radovića sa Departmana za komunikologiju i novinarstvo Filozofskog fakulteta u Nišu za člana komisije na Konkursu za sufinansiranje projekata za ostvarivanje javnog interesa u oblasti javnog informisanja na teritoriji Grada Niša u 2016. godini, izabranog na predlog našeg udruženja. DNN smatra da će profesor Radović, kao univerzitetski profesor i medijski ekspert, na najbolji način odbraniti javni interes na konkursu i objektivno dodeliti sredstva najboljim projektima. Sumnje u njegovu kompetentnost za rad u komisiji predstavlja uvredu ne samo za profesora Radovića i Društvo već i za sve generacije studenata sa Departmana za komunikologiju i novinarstvo, pogotovo kada se dovodi u sumnju kredibilitet njihovog profesora.\nDruštvo novinara Niša takođe želi da skrene pažnju javnosti da pojedini mediji tendeciozno ističu kako je profesor Radović protiv prisustva građanskog posmatrača, a pritom izostavljaju da ukažu da je njegov predlog da sednice komisije budu otvorene za javnost, što je, smatramo, u svačijem interesu, jer oči javnosti bolje vide od jednog nametnutog posmatrača, ma koliko on nezavisan bio. Smatramo da se na ovaj način javnosti predstavlja pogrešna slika o postupcima profesora Radovića na konstitutivnoj sednici komisije i apelujemo da se ispravi taj, ne sumnjamo, nenamerni propust, jer je od javnog interesa da naši sugrađani budu objektivno i nepristrasno informisani i da na osnovu svih relevantnih činjenica dođu do sopstvenog suda o ovom događaju.\nZato DNN apeluje da se što pre reše svi problemi vezani za konstituisanje i rad komisije, jer smatra da će svako odugovlačenje uticati na realizaciju projekata zbog čega najveću štetu neće trpeti ni republička ni lokalna vlast, ni vlasnici medija ni udruženja i organizacije, već sami novinari i, naravno, građani Niša.\nIstovremeno, DNN se nada da će sve zainteresovane strane jednaku pažnju i energiju posvetiti i konkursima koje raspisuju pojedina ministarstva u Beogradu, transparentnosti u izboru članova njihovih komisija, kao i samom procesu odlučivanja kojim će se projektima\ndodeliti sredstva i na osnovu kojih kriterijuma. Postavlja se pitanje da li bi i tu moglo da se zatraži prisustvo nezavisnog građanskog posmatrača koji nije iz Beograda, jer smo svedoci da su projekti iz Niša već godinama u, malo je reći, podređenom položaju i da najveći procenat sredstava ostaje u prestonici.\nIli se, možda, izostanak bilo kakve reakcije može tumačiti kao da je medijska i kulturna sfera u našem glavnom gradu u potpunosti uređena i transparentna, da se sredstva tamo dele i troše prema zasluzi i zakonu i u interesu građana, a da istu formulu i procente treba primeniti i na lokalu.\nTakođe, DNN izražava zadovoljstvo što je značajan broj medijskih kuća i produkcija registrovanih u Beogradu poslalo svoje projekte za konkurs u Nišu. S obzirom na njihovu uspešnost na državnim konkursima, ne sumnjamo da će svi ti projekti, ukoliko budu podržani (a sudeći po nekim krajnje nelogičnim reakcijama, sva je prilika da je to otpočetka i bio cilj), i te kako pomoći našim sugrađanima u ostvarivanju njihovih intresa u oblasti javnog informisanja i da će u njihovoj realizaciji učestvovati veliki broj novinara iz Niša.\nPredsednik Upravnog odbora Društva novinara Niša\nOFER nudi pomoć u izradi projekata za romsku zajednicu


Naslovna » Biblioteka » Izbor starih propisa » Restitucija\nPropisi na osnovu kojih se može ostvariti pravo na vraćanje imovine po odredbama Zakona o vraćanju oduzete imovine i obeštećenju, „Službeni glasnik RS“, br. 72/2011\nOdluka o prelazu u državnu svojinu neprijatelјske imovine, o državnoj upravi nad imovinom neprisutnih lica i o sekvestru nad imovinom koju su okupatorske vlasti prisilno otuđile („Službeni list DFJ“, broj 2/45)\nZakon o agrarnoj reformi i kolonizaciji („Službeni list DFJ“, broj 64/45 i „Službeni list FNRJ“, br. 16/46, 24/46, 99/46, 101/47, 105/48, 19/51, 42-43/51, 21/56, 52/57, 55/57 i 10/65)\nZakon o agrarnoj reformi i unutrašnjoj kolonizaciji („Službeni glasnik NRS“, br. 39/45 i 4/46)\nZakon o agrarnoj reformi i unutrašnjoj kolonizaciji („Službeni glasnik NRS“, br. 5/48, 11/49 i 34/56)\nOdluka o ustanovi suda za suđenje zločina i prestupa protiv srpske nacionalne časti („Službeni glasnik NRS“, br. 1/45)\nOdluka o sudu za suđenje zločina i prestupa protiv srpske nacionalne časti („Službeni glasnik NRS“, broj 3/45)\nZakon o suzbijanju nedopuštene špekulacije i privredne sabotaže (Službeni list DFJ“, broj 26/45)\nZakon o zabrani izazivanja nacionalne, rasne i verske mržnje i razdora („Službeni list DFJ“, broj 36/45 i „Službeni list FNRJ“, broj 56/46)\nZakon o zaštiti narodnih dobara i njihovom upravlјanju („Službeni list DFJ“, broj 36/45)\nZakon o konfiskaciji imovine i o izvršenju konfiskacije („Službeni listDFJ“, broj 40/45)\nZakon o potvrdi i izmenama i dopunama Zakona o konfiskaciji imovine i o izvršenju konfiskacije („Službeni list FNRJ“, broj 61/46 i 74/46)\nZakon o oduzimanju ratne dobiti stečene za vreme neprijatelјske okupacije („Službeni list DFJ“, broj 36/45)\nZakon o potvrdi i izmenama i dopunama Zakona o oduzimanju ratne dobiti stečene za vreme neprijatelјske okupacije („Službeni list FNRJ“, broj 52/46)\nZakon o državlјanstvu Demokratske Federativne Jugoslavije („Službeni list DFJ“, broj 64/45)\nZakon o državlјanstvu Federativne Narodne Republike Jugoslavije („Službeni list FNRJ“, br. 54/46 i 105/48)\nZakon o oduzimanju državlјanstva oficirima i podoficirima bivše jugoslovenske vojske, koji neće da se vrate u otadžbinu i pripadnicima vojnih formacija koji su služili okupatoru i odbegli u inostranstvo („Službeni list DFJ“, broj 64/45 i „Službeni list FNRJ“, broj 86/46)\nZakon o krivičnim delima protiv naroda i države („Službeni list DFJ“, broj 66/45 i „Službeni list FNRJ“, br. 59/46, 106/47 i 110/47)\nZakon o suzbijanju nedopuštene trgovine, nedopuštene špekulacije i privredne sabotaže („Službeni list FNRJ“, br. 56/46 i 74/46)\nZakon o prelazu u državnu svojinu neprijatelјske imovine i o sekvestraciji nad imovinom odsutnih lica („Službeni list FNRJ“, br. 63/46 i 74/46)\nZakon o postupanju sa imovinom koju su vlasnici morali napustiti u toku okupacije i imovinom koja im je oduzeta od strane okupatora i njegovih pomagača („Službeni list DFJ“, broj 36/45)\nZakon o potvrdi i izmenama i dopunama Zakona o postupanju sa imovinom koju su sopstvenici morali napustiti u toku okupacije i imovinom koja im je oduzeta od strane okupatora i njegovih pomagača („Službeni list FNRJ“, broj 64/46)\nZakon o zaštiti opštenarodne imovine i imovine pod upravom države („Službeni list FNRJ“, broj 86/46)\nZakon o nacionalizaciji privatnih privrednih preduzeća („Službeni list FNRJ“, br. 98/46 i 35/48)\nUredba o arondaciji državnih polјoprivrednih dobara opštedržavnog značaja („Službeni list FNRJ“, broj 99/46)\nOdluka Nacionalnog komiteta oslobođenja Jugoslavije o privremenoj zabrani vraćanja kolonista u njihova ranija mesta živlјenja („Službeni list DFJ“, broj 13/45)\nZakon o postupanju sa napuštenom zemlјom kolonista u Autonomnoj Kosovsko-Metohijskoj oblasti („Službeni glasnik NRS“, broj 9/47)\nZakon o reviziji dodelјivanja zemlјe kolonistima i agrarnim interesentima u Autonomnoj Kosovsko-Metohijskoj oblasti („Službeni list FNRJ“, broj 89/46)\nZakon o likvidaciji agrarne reforme vršene do 6. aprila 1941. godine na velikim posedima u Autonomnoj Pokrajini Vojvodini („Službeni glasnik NRS“, broj 9/47)\nOsnovni zakon o eksproprijaciji („Službeni list FNRJ“, br. 28/47, 12/57 i 53/62 i („Službeni list SFRJ“, br. 13/65, 5/68, 7/68 i 11/68)\nOsnovni zakon o postupanju sa eksproprisanim i konfiskovanim šumskim posedima („Službeni list FNRJ“, broj 61/46, „Službeni glasnik NRS“, broj 9/47)\nKrivični zakonik („Službeni list FNRJ“, broj 13/51)\nZakon o izvršenju kazni, mera bezbednosti i vaspitno-popravnih mera („Službeni list FNRJ“, broj 47/51)\nUredba o imovinskim odnosima i reorganizaciji selјačkih radnih zadruga („Službeni list FNRJ“, broj 14/53)\nZakon o nacionalizaciji najamnih zgrada i građevinskog zemlјišta („Službeni list FNRJ“, broj 52/58)\nZakon o iskorišćavanju polјoprivrednog zemlјišta („Službeni list FNRJ“, br. 43/59 i 53/62 i „Službeni list SFRJ“, br. 10/65, 25/65 – prečišćen tekst, 12/67 i 14/70) – ako korisnici prava nisu dobili odgovarajuće drugo zemlјište\nZakon o određivanju građevinskog zemlјišta u gradovima i naselјima gradskog karaktera („Službeni list SFRJ“, br. 5/68 i 20/69)\nZakon o otkupu privatnih apoteka („Službeni list FNRJ“, broj 50/49)\nZakon o potvrdi i izmenama i dopunama Zakona o uređenju i delovanju kreditnog sistema („Službeni list FNRJ“, broj 68/46)\nUredba o reviziji dozvola za rad i likvidaciji privatnih kreditnih preduzeća („Službeni list FNRJ“, broj 51/46)\nPravilnik o postupku likvidacije privatnih kreditnih preduzeća („Službeni list FNRJ“, broj 57/46)\nUkaz Predsedništva Prezidijuma Narodne skupštine Federativne Narodne Republike Jugoslavije u br. 392 od 8. marta 1947. godine („Službeni list FNRJ“, broj 64/47)


Etihad ne izlazi iz suvlasništva u drugim avio-kompanijama | Mondo Portal\nSrpski avioprevoznik neće, bar zasad, doživeti sudbinu Alitalije i Er Berlina, kompanija iz kojih se povukao Etihad ervejz.\n13.11.2017. | 17:17 > 17:23 5\nAvio-kompanija Etihad ervejz ne planira da izađe iz manjinskih suvlasništva koje ima u drugim avio-kompanijama, izjavio je danas izvršni direktor Etihada, Piter Baumgartner.\n"Vremena su teška, ne samo za Etihad već za sve avio-kompanije na Bliskom istoku, zbog niskih cena nafte i problema prekapaciranosti na koji je industriji trebalo dosta vremena da se navikne. Zatim smo imali i problem sa bezbednosnom situacijom i terorizmom, što sve vodi savršenoj oluji loših stvari", rekao je Baumgartner u intervjuu za list "Nešnel" iz Abu Dabija, prenosi sajt tangosix.rs\nEtihad se "izvukao", i Er Berlin ide u stečaj\nUprkos razočaranju doživljenom sa dve evropske partnerske avio-kompanije, Alitalijom i Er Berlinom, Baumgartner je izričit povodom toga da "u ovoj fazi Etihad nema planove za izlazak iz bilo kog postojećeg partnerstva", pri čemu je kao veliki uspeh izdvojio kod-šer ugovor sa indijskim DŽet ervejzom.\nMihajlović: Vlada ima plan B za Er Srbiju\nAvio-kompanija iz Abu Dabija se ove godine "resetovala", prema njegovim rečima, kako bi odgovorila zaokretu u tražnji i ponovo je razmotrila tokove avio-saobraćaja tokom restrukturiranja.\nNaveo je da Etihad ne planira nove narudžbine aviona i da "boing 787" i dalje predstavlja kičmu flote.\n"Mere rezanja trošlova nastaviće se i tokom sledeće godine. Etihad neće tražiti spajanje sa avio-kompanijom Emirati", zaključio je Baumgartner komentarišući poslednje glasine o spajanju prevoznika iz Abu Dabija i Dubaija.\nOd danas direktno iz Beograda za Veneciju!\n01.06.2017. | 08:38 0\nEr Srbija uvela je novu direktnu liniju između Beograda i Venecije, a prvi putnici poleteli su u 7.05 sati sa...\n01.05.2017. | 09:09 4 0\n28.03.2017. | 13:44 > 13:54 19\nAvion Erbas A319, sa svojim novim imenom "Goran Bregović" sveže utisnutim na trup aviona, predstavljen je danas. Evo...\nIncko lupio: Arapi kupili JAT jer beže od vrućine\n03.02.2017. | 13:32 7\nVisoki predstvnik međunarodne zajednice u BiH Valentin Incko je činjenicu da Arapi sve više naseljavaju delove...\nEr Srbija poštuje Trampova pravila\n31.01.2017. | 18:46 > 18:49 1 0\nEr Srbija je uskladila poslovanje sa odlukom predsednika SAD Donalda Trampa da zabrani ulaz građanima sedam...\n28.12.2016. | 12:48 > 15:57 5\nVlada Srbije ima plan B za Er Srbiju ako dođe do bilo kakvih promena u Ethadu,izjavila je danas potpredsednica vlade...\nA za "volanom" Er Srbije...\n26.12.2016. | 15:29 6\nAko putujete avionima "Er Srbije", nemojte da se iznenadite ako vidite nju.\nKraj drame u Belvilu: Lažna dojava (FOTO)\n02.11.2016. | 10:26 > 14:12 photo 121\nZgrada Er Srbije na Novom Beogradu je jutros evakuisana posle dojave o bombi. MUP saopštio da je dojava bila lažna....\nU Tursku upravo odletelo 110 srpskih turista\n16.07.2016. | 01:26 > 16:19 25\nČarter letom u organizaciji agencije “Big blu” koji je iz Beograda za Antaliju odleteo u 15 časova, u to tursko...\nIz Beograda jednim presedanjem do Los Anđelesa\n04.07.2016. | 13:36 > 13:41 2\nNacionalna avio-kompanija proširila je sporazum o kod-šer saradnji sa avio-kompanijom Er Berlin, čime je putnicima...\nMali: Let do Njujorka važan za Beograd i Srbiju\n23.06.2016. | 17:18 3\nPovodom prvog direktnog leta za Njujork, gradonačelnik Beograda izjavio da je "ovo veliki dan za Beograd, Srbiju i...\n"Er Srbija" nudi specijalne regionalne letove\n09.06.2016. | 20:05 > 20:15 0\nNacionalna avio-kompanija Republike Srbije, putnicima nudi priliku da putuju širokotrupnim avionom "erbas A330" na...\nKraj agonije: Putnici u Beograd stižu popodne\n16.05.2016. | 13:16 > 14:31 17\nAvion Er Srbije Erbas A 319 koji je juče trebalo da sleti iz Istanbula na beogradski aerodrom "Nikola Tesla" ni...\nMali: Sve je u redu, Beograd-Njujork 23. juna\n23.04.2016. | 19:14 > 19:19 3\nPredsednik Nadzornog odbora "Er Srbije" Siniša Mali demantovao je navode da dozvola za let Beograd-Njujork kasni...\nČarter letovi iz Beograda ka Lefkadi, Barseloni...\n22.04.2016. | 12:53 > 13:12 5\nNa Aerodromu "Nikola Tesla" sledeće nedelje počinje sezona turističkih čarter letova. Uvedeni letovi ka nekim novim...\n"Er Srbija" otkazala letove za Grčku\n06.04.2016. | 15:17 0\n"Er Srbija" je otkazala letove za 7. april do i od Atine i Soluna, zbog štrajka kontrole leta u Grčkoj.\nOd juna let i za Sankt Peterburg\n18.03.2016. | 11:27 1\nAviokompanija "Er Srbija" najavila je da će od 18. juna ove godine uvesti letove na relaciji Beograd-Sankt Peterburg.\n"Er Srbijom" direktno i do Ohrida\n16.03.2016. | 12:26 1\n"Er Srbija" će uvesti tri leta nedeljno za Ohrid od juna 2016. godine i povećaće frekventnost letova ka popularnim...\n"Er Srbija" ima i posne obroke\n02.03.2016. | 14:49 2\nAvio-kompanija "Er Srbija" uvela je novi izbor posnih obroka tokom predstojećeg uskršnjeg posta, saopšteno je iz te...\nVučić lično prodaje karte Er Srbije za Njujork\n09.02.2016. | 15:34 211\nPredsednik Vlade Srbije Aleksandar Vučić najavio je da će lično prodavati prve avionske karte Er Srbije za Njujork,...


Ekonomski patriotizam - koliko cijenimo naše proizvode?\nThread: Ekonomski patriotizam - koliko cijenimo naše proizvode?\n21-07-21, 11:34 #1\nVeć duže se kanim da pokrenem diskusiju na ovu temu koju smatram izuzetno važnom za lokalnu ekonomiju, pogotovo u izazovnim okolnostima pandemije.\nPuna su nam usta ljubavi prema državi, a da bi se prešlo sa riječi na dijela smatram da je ekonomski patriotizam konkretna mjera.\nPrilikom kupovine u marketima povremeno bacim pogled na korpe drugih kupaca i primjećujem da većinski nemamo osjećaj da kupimo naš proizvod, niti razvijenu svijest da kupovinom našeg proizvoda direktno ili indirektno pomažemo sebi, našem bratu, komšiji, prijatelju.\nNe proizvodimo mnogo, niti ćemo vjerovatno ikada proizvoditi, imamo očajan procenat pokrivenosti uvoza izvozom i samim tim ogroman odliv kapitala, pa smatram da je najmanje što kao društvo možemo učiniti kupovina tog malog broja naših proizvoda.\nBorba lokalnih proizvođača sa velikim uvoznicima i kompanijama iz okruženja je kao borba Davida i golijata, usled čega smatram da ih treba podržati koliko je u našoj moći.\nBilo bi interesantno prodiskutovati zbog čega prednost dajemo stranoj vodi, mlijeku, mliječnim proizvodima, mesnim preradjevinama, vinima, pivima, kisjeloj vodi i svemu ostalom za šta postoje kvalitetne lokalne alternative.\nPS. Moguće da slična tema već postoji, u tom slučaju zamoliću moderatore da prebace moj post tamo gdje bi trebalo da bude u nadi da ćemo aktuelizovati temu.\n21-07-21, 11:50 #2\nMislim da smo mi malo trziste da bi o tome pricali, narod u ovoj situaciji besparice ne gleda domaci i strani proizvod nego cijenu, tako da nema tu sto da se prica, imas mineralnu vodu radu kao domaci proizvod i knjaz kao uvoz i rada skuplja, nerealno...\nNormalno je da ce narod da kupuje naspram svoje platezne moci, tako da meni nije nista cudno sto biraju jeftinije proizvoda jer ih je vecina primorana na to.\nMada za knjaz milosa je specificno sto ako hoces da prodajes Coca Colu moras i knjaz, tako da su domaci proizvodjaci nezasticeni, uvozi se tone i tone mesa, ko ce od domacih da parira tome i tim cijenama? Prosto nemamo veliku proizvodnju pa da mozemo da kazemo e batali uvoz ovoga ili digni cijenu pa da nasi proizvodi se vise prodaju, ali i nasi su pohlepni, gledaju da zarade odma, ako moze za 2 dana 5 miliona, e ne moze tako...\n21-07-21, 12:09 #3\nKnjaz će uvijek imati mogućnost da se cjenovno podvuče ispod Rade ili bilo koje domaće kisjele vode, iz prostog razloga - iskorišćavaju ekonomiju obima i njihovi proizvodni troškovi su sigurno mnogo niži nego kod lokalnih proizvođača. Uz to Knjaz se prodaje na svim tržištima regiona, naše vode nemaju podršku od nas samih zbog par centi razlike u cijeni. Slično je za mesne industrije ili bilo kog većeg proizvođača.\nMislim da dugoročno zbog te razlike u cijeni, o kome god proizvodu govorimo, plaćamo kao društvo mnogo veću cijenu i gubimo značajno više od par centi ili eura. Znam da je ovo praktično nemoguće objasniti onome ko prima 250e mjesečno, ali da pokušamo za početak.\n21-07-21, 14:10 #4\nNe kupujemo vecinom domace iz vise razloga ,cijena je tek na trecem cetvrtom mjestu .\nTrece konstanta ( jednpm super jogurt ili sit drugi put nula )\nCetvrto cijena ( odnos kvalitet proizvod )\nIsto vazi zasto u prodavnicama a ne kod malih proizvodjaca !\nPs nisu u pitanju par centi sto nego napisa nego i dupla cijena . Da li je logicno da su banane i ananas duplo jeftiniji od breskve i kajsije koje rastu tu u komsiluku bukvalno na desetak km ?\nIli narandza koje je duplo skuplja od uvozne i duplo neukusnija , samo nemojte kako ovi nase gaje iskljucivo organski bez hemije . U te bajke vise ni djeca na vjeruju\nLast edited by swinger; 21-07-21 at 14:14.\n21-07-21, 14:28 #5\na kad spomenes domace proizvode jedino je kafa dominantna, Mineralna Rada bi se kupovala da je vise zastupljena tj da je ima na rafove.\nDomace mlijeko i varenika iskljucivo lazine i nika\nPovrce iskljucivo u Lakovic jer je vecinom od domacih proizvodjaca a i pise vam na deklaraciju\nPa sto se tice kupujmo domace i nemamo bas sa cim da se pofalimo\n21-07-21, 15:39 #6\nImamo čokoladu od 5e.\nMlijeko Lazine koje se puni u Srbiju...\nRecimo proizvodimo dosta eurokrema (tačnije pandana), ali ga niđe kod nas ne vidim jer sve ode na izvoz...\n21-07-21, 15:42 #7\nFalcon grupa iz Podgorice proizvodi kremic, cokolade... Tesko smece... Jeste da je jeftino, 1e 500gr kremica, i cokolade po 50c, ali je stvarno kvalitet nikakav...\nJa sam uzimao taj CreMonte, jer je nas, ali sam prestao jer kvalitet je pakao...\nZaposljavaju oko 100 ljudi, sto je za svaku pohvalu, ali moraju kvalitet da podignu.\n21-07-21, 15:53 #8\nkoji nas proizvod ima konstantan kvalitee samo mi jedan nabrojite .\nbanalan primjer kisjelo mlijeko jedan dan gusti drugi kao voda i zapitam se ima li iko u ove nase firme da ista kontrolise pre nego ode u prodaju\n21-07-21, 16:31 #9\nКоје млијеко/јогурт је наш а добар?\n21-07-21, 16:36 #10\nSto se mljecnih proizvoda tice uvijek kupujem nase (Lazine jogurt Vitko najcesce), sir Srna, mlijeko Lazine iako se puni u Leskovac, surutku nasu.\nPovrce i voce uzimam u Voli, Nasa basta. Od kisjelih iskljucivo Rada. Ne znam, bas gledam koliko je najvise moguce da uzimam nase proizvode i isto tako pomognem nase prozivodjace.\n21-07-21, 16:41 #11\nТо што се пуни у Србију ми не улива се повјерење.\nЈел Срна наша?\n21-07-21, 17:03 #12\nSto se jogurta tice uzimam Lazine u ljubicastoj boci i veoma sam zadovoljan. Pritom znam da to mlijeko mora biti svjezije nego bilo koje iz Srbije koje osim sto prolazi kroz otkupne stanice gubi i vise dana u transportu.\nZa UHT mlijeko mljekare nemaju isplativost zbog kolicine i investicija u linije, mislim da su neki pokusali da pune u Srbiji, ali ne znam je li se odrzalo.\nMislim da se, sto se kvaliteta tice, mlijeko ne moze zaostajati od bilo kog uvoznog.\nNika i Srna su gusci i rijetko ih kupujem, valjalo bi da izbace pitkije varijante, ali to nema veze sa kvalitetom.\nOvaj nas krem je pandan crvenom takovo kremu, nista losiji po ukusu, a necu bit lijen da uporedim deklaracije.\nTvrdim da su nasa voda, vina i piva bolja od svih uvoznih pandana.\nProizvodi Franca i Goranovic imaju par vrhunskih proizvoda koji kvalitetno mogu da se nose sa konkurencijom, no sve je pitanje ukusa.\nNase mlijecne preradjevine kidaju...\n21-07-21, 17:07 #13\nZasto mi ova prica djeluje ocemo li da punimo dzepove ovih ili onih kontraveznih biznismena ? Sem toga odakle znamo da kad kupimo nesto je kao nase da je zaista nase ? Zar se pre mlijeks nije pricalo da se pivo proizvodilo u Apatinu ?\nCija je voda Knjaz Milos ?\nOdakle znamo da nije nekog naseg ?\nKupujem ono sto nudi kvalitet za realnu cijenu i nije me briga cije je ! Budimo realni kupili ove ili one iste ljude bogatimo\nPs za prednodni post .\nOdakle je meso za Francu ? A krem je dupla nula moze na deklaraciji pisati sto pozelis\nAko nasi mlijecni proizvodi kidaju onda zaista nemam rijeci\nDobri su sirevi Carevic i Miljanic ( potpuno razlicite politicke strujs su im vlasnici ) ali zato kostajuuuu\nLast edited by swinger; 21-07-21 at 17:11.\n21-07-21, 17:24 #14\nМени је нпр дрезга млади кајмак брука добар\nThe Following 3 Users Say Thank You to nimfa For This Useful Post:\nacs, Krstooo, Mile_Djikanovic\n21-07-21, 17:25 #15\nMoze i tako da se protumaci s tim sto nijesu bas svi kontroverzni biznismeni, a i da jesu, prije cu dati pare nekom ko zaposaljava ljude iz mog grada/drzave, ukoliko govorimo o proizvodima uporedivog kvaliteta.\nZa mlijeko je bilo tetrapaka iz Srbije, za pivo cu ti potvrditi da se vazda proizvodilo u CG za domace trziste, u Apatinu po licenci za trziste Srbije.\nFabrika Knjaz Milos je u Srbiji, vlasnik je mozda iz katunske nahije, ali to je sasvim irelevatno..\n21-07-21, 17:26 #16\nDa, htio sam pomenuti, redovno ga uzimam nego ih cesto ne bude u Voli...\n21-07-21, 17:32 #17\nА нема га јер пролази одмах, значи у року од сат времена.\nВезано за неке прошле постове, па неће нико куповати на силу неке производе сумњивог квалитета само јер су наши ал ако је квалитет ту онда нема разлога куповати иностране производе\n21-07-21, 17:37 #18\nSuma sumarum sve se svodi na odnos kvalitet - cijena bilo nase il iz tunguzije\n21-07-21, 17:44 #19\nNaravno, s tim sto i sama percepcija kvaliteta moze da bude upitna, tj. cesto je diktiraju ukusi, navike ili cak pakovanje proizvoda.\n21-07-21, 17:47 #20\nJa sam se jedno vrijeme navukao na ono kisjelo mlijeko u tegli (Srna) no se ,,skinuh" jer sam pred spavanje znao bez pardona cijelu teglu da pojedem.\n21-07-21, 17:48 #21\nDa preporucim, koziji sir kod javorke, trubjela niksic, bolji nisam probao, a i niko u okruzenju mom. Da ima drzave da se ulozi, najjaci bi brend u cg bila.\nDok carevicev je smece\n21-07-21, 17:58 #22\nKad ste kod sireva da preporučim straaaašan pljevaljski, nit je preslan, nit prejak - taman.\nKad uđete na sireve u "Bazar", prvi s desna, ćelav je čoek, strašan sir ima.\n21-07-21, 18:09 #23\nOvo je korisna informacija\nJos kad bi neko znao za kozji ali da ima jak smek na kozu , ono bas da se osjeti . A da ne kosta 25-55 evra kilo\n21-07-21, 18:45 #24\nJa svaki dan "suknem" pola litra kozjeg jogurta. Neka firma iz NK sa plavim čepom je pravila i dopunjavala samo u Voli.\nSada ih više nema, pa sam prinuđen da kupujem ono iz SRB (koje je meni lično lošijeg ukusa), a ni njega nema često.\n21-07-21, 20:13 #25\nPotvrdjujem za sir koji god da uzmes kod njega nema greske a za kajmak Drezga!\nBy loken in forum Muzika\nLast Post: 09-05-11, 10:30\nBy Bonja the Zmaj in forum Centralni


Vesti online / Srpski informativni portal / Ovo su najgore stvari koje žene rade tokom seksa\nOvo su najgore stvari koje žene rade tokom seksa\n"Previše razmišljanja ubija želju"...\nJedan momak kaže da mu najviše smeta kada njegova partnerka tokom odnosa počne da priča o stvarima koje nemaju veze sa seksom. "Da li je stvarno odgovarajući trenutak da pričamo o tome da li imamo dovoljno mleka u frižideru", zapitao se.\nOno što nikako, nikako ne bi trebalo da radite je da priznate neverstvo usred vrelog seksa! "Moja devojka je bila na meni, a onda je odjednom rekla: 'Imam novog dečka'", žali se jedan muškarac.\n"Kada izgube tempo i onda sve upropaste trudeći se da uhvate vaš ritam", odgovor je jednog momka.\nOno što nijedan muškarac ne voli je da mu dodirujete penis zubima dok ga oralno zadovoljavate. "Još uvek ne mogu da zaboravim devojku koja mi je priuštila bukvalno najbolniji, najgori oralni seks ikada!"\nAudiciju za porno zvezdu ostavite za neki drugi dan. "Lažno dahtanje ne pali, proizvodite realne zvuke, tek tada je divno i erotično", kažu muškarci.\nSa ovim će se verovatno saglasiti svi muškarci: "Kada sam blizu orgazma, a ona mi odjednom kaže: 'Stani!' Odmah pomislim: 'Neeee, šta je sad?'"\nOno što im takođe ubija želju za seksom je kada partnerke previše razmišljaju o tome kako izgledaju tokom "akcije". "Mrzim kada žene traže poze u kojima izgledaju privlačnije, mršavije... Volim devojke koje imaju samopouzdanja. Uživamo u seksu, koga briga da li imaš malo sala ili tako nešto?", pita se jedan mladić.


Beogradska berza BELEX15 BELEXline Komercijalna banka Naftna industrija Srbije Sojaprotein BSE:KMBN\nDatum objave: 17.05.2018. - 19:48:48\nBEOGRAD - Slab promet na Beogradskoj berzi danas je bio praćen rastom indeksa.\nBELEX15 ojačao je 0,3 odsto, na 744,24 poena dok je BELEXline podignut 0,2 odsto, na 1.554,22 poena. Ukupno je ostvareno samo 290 hiljada evra prometa.\nKomercijalna banka (BSE:KMBN) bila je ubedljivo najtrgovanija sa gotovo 30 miliona dinara prometa uz rast cene od 1 odsto, na 1.880 dinara.\nNaftna industrija Srbije (BSE:NIIS) ostvarila je 1,4 miliona dinara trgovine uz rast od 0,4 odsto, na 728 dinara.\nGubitnik dana bio je Sojaprotein (BSE:SJPT) koji je potonuo 4,8 odsto, na 200 dinara, uz 140 hiljada dinara prometa.


OPEC - ograničenje proizvodnje nafte produženo za još devet meseci\nČlanice Organizacije zemalja izvoznica nafte i države van tog kartela spremaju se da nastave ograničenje proizvodnje u naporu da se podignu cene. Ove mere bi ipak mogle biti kratkoročne zbog američkih proizvođača nafte iz škriljca.\nČlanice Organizacije zemalja izvoznica nafte OPEC i države van tog kartela spremaju se da nastave ograničenje proizvodnje u naporu da se podignu cene. Ove mere bi ipak mogle biti kratkoročne zbog američkih proizvođača nafte iz škriljca.


Gruzijski melem za dušu - KOS magazin\nKažu da je gruzijski čaj lekovit, ne znam nisam probao, ali sam siguran da u svakom slučaju ne može da škodi. Još manje škodljiva, u stvari itekako lekovita je bila utakmica u Tbilisiju između gruzijskog nacionalnog tima i izabranika Saše Đorđevića. Konačan rezultat, 50-87 za naše, vraća nas u neko staro vreme kad smo drugorazredne timove preslišavali bez problema.\nGruzijski meč delovao je kao melem za dušu i posle svih onih silnih fudbalskih utakmica na Svetskom prvenstvu u Rusiji. Pod utiskom brojnih duela u kojima obavezno neko nekog nabode laktom u glavu, ili nagazi kramponima po stopalu, očekivao sam da tako nešto vidim i u dvorani u Tbilisiju. Kad ono – nema grubosti, nema prlajvština, ni nalik fudbalu. Osvestim se, i setim da ja u stvari volim košarku zato jer je plemenit sport, i zato jer tu još ima nesputanog majstorstva.\nMajstori su, hvala bogu, bili na našoj strani. Iako je ovo bila neka kombinovana B reprezentacija Srbije, ‘ajde da kažemo B+, imalo je itekako šta da se vidi. Nadahnute akcije, očigledna je bila ruka selektora Saše Đorđevića. On ne mora mnogo vremena da provede sa reprezentativcima, ali svoju magiju, koju je nesebično prosipao kao igrač, a sada je prenosi drugima kao trener, uspešno klonira na mlađe od sebe.\nRaduje što Saša nije zlopamtilo, što poštuje sve igrače, i zato mu oni vraćaju poverenje. Kao Nikola Milutinov, koga je upravo taj isti Đorđević ubacio kao devetnaestogodišnjaka u reprezentaciju na Evropskom prvenstvu u Francuskoj, a koji je posle 6 utakmica koje je tamo odigrao bio van nacionalnog tima. Iz ovih ili onih razloga. Popularni Džoni, koji je u međuvremenu u dresu Olimpijakosa izrastao u evropsku zvezdu, vratio se u srpsku reprezentaciju na velika vrata. Meč u Tbilisiju je nešto prelomio u „slučaju Milutinov“, i mislim da se ubuduće nikakva, ni ona najbolja srpska reprezentacija, ne može zamisliti bez njega. Hvala Saši za to.\nJoš jedan momak je blistao u Gruziji. To je Dejan Todorović, nisko krilo od 24 godine, momak za koga je neko čuo, mnogi baš i nisu, a retko ko ga je gledao. Igra u Španiji, u Bilbaou, i protiv Gruzije predstavio se kao kompletan igrač i ličnost. Todorović ume da preuzme odgovornost, ume i da se podredi timu, a o košarci zna zaista mnogo. Završio je meč sa 24 poena, ali pazite: šutirao je dvojke 9 od 10, trojke 1 od 3, penale 10 od 13. Uz sve to 6 asistencija i 5 skokova. Jeste da je Gruzija bila slab rival, ali stoji i da je Todorović izrastao u ozbiljnog košarkaša, u legitimnog naslednika Nemanje Bjelice ili Marka Simonovića.\nDa se ovo ne bi pretvorilo u tiradu u kojoj se svi hvale, ‘ajde da nekog i iskritikujemo. Taj je Boban Marjanović, koji nije dovoljno koristio svoju visinu i skoro sve vreme je stajao daleko od protivničkog koša. Ne sumnjam da će mu Saša ukazati na to, i da će Bobi već na sledećoj utakmici, a to je 2. jula u Novom Sadu protiv Nemačke ispraviti greške. I zbog njega, i ostalih naših igrača, vredi biti u novosadskom Spensu 2. jula u osam uveče. A pre svega zbog Saše Đorđevića, koji je zaslužio da mu aplaudira puna hala.


Vučić sutra razgovara sa poslanicima SNS | Afera\nVučić sutra razgovara sa poslanicima SNS\n18. јуна 2017. Gradiša Katić\t0 Comments\nFunkcioner Srpske napredne stranke Nebojša Stefanović izjavio je da će predsednik Srbije Aleksandar Vučić sutra razgovarati sa poslaničkom grupom SNS o podršci kandidatkinji za premijerku Ani Brnabić.\n„Ako sve bude u redu očekujem da ćemo sednicu Skupštine Srbije na kojoj će biti izabrana vlada moći da imamo već nekog narednog vikenda“, rekao je Stefanović za televiziju Pink.\nOn je kazao da će Vučić razgovarati sa poslanicima SNS-a da bi čuo šta oni misle, ali da neće promeniti svoju predlog da Ana Brnabić bude predsednica Vlade, jer je ta odluka u „najboljem interesu građana Srbije“.\nStefanović, koji je i ministar unutrašnjih poslova, sinoć je kazao su pred Vučićem i strankom problemi koji se tiču obezbeđivanja većine u Skupštini Srbije da bi Ana Branbić bila izabrana za premijerku.\n„U veoma smo teškoj situaciji oko formiranja stabilne većinske podrške i celu nedelju ćemo iskoristiti za obezbeđivanje te većine. Sa sigurnošću mogu da kažem da će sedam poslanika Jedinstvene Srbije glasati protiv, više njih iz SNS-a nije sigurno kako će glasati, a predlog neće podržati ni Muamer Zukorlić“, rekao je Stefanović.\n← Nedimović: Teški dani – treba obezbediti većinu Ani Brnabić\nSvakog dana po 10 migranata pokuša ilegalno da uđe u Srbiju →\n23. јуна 2017. Afera online\t0\nNE SEDAJTE ZA VOLAN SA STAROM VOZAČKOM DOZVOLOM! Platićete kaznu do 30.000 dinara!\n11. јуна 2017. Afera online\t0


Izrečene kazne za napad na satirični magazin “Charlie Hebdo“ u Parizu - N1\nIzrečene kazne za napad na satirični magazin “Charlie Hebdo“ u Parizu\nSvijet Autor:Anadolija16. dec. 202022:42 > 22:43\nKazneni sud u Parizu u srijedu je na kazne od četiri godine do doživotnog zatvora osudio izvršioce napada i njihove pomagače na satirični magazin “Charlie Hebdo“ i samoposlugu u januaru 2015. godine u pariskoj regiji u kojima je ubijeno 17 osoba.\nGlavnooptuženi Ali Riza Polat osuđen je na 30 godina zatvora zbog pomaganja u napadima na sedmičnik “Charlie Hebdo“ i na jevrejski supermarket “Hyper Cacher“, koje su izveli braća Said i Cherif Kouachi i Amedy Coulibaly. Polat nije kažnjen na doživotni zatvor kako je prethodno tražio glavni državni advokat.\nDjevojka Amedyja Coulibalyja, Hayat Boumeddiene, koja je i dalje u bjekstvu, osuđena je u odsustvu na istu kaznu za učešće u pripremi napada.\nMohamed Belhoucine, za kojeg se vjeruje da je poginuo u Siriji, osuđen je na doživotni zatvor.\nSud je odbacio terorističku kvalifikaciju za šest od 11 prisutnih optuženika, navodeći da se radilo o “zločinačkom udruživanju”.\nU magazinu “Charlie Hebdo“ u januaru 2015. godine objavljene su uvredljive karikature poslanika Muhammeda.\nU Parizu je 7. i 9. januara 2015. godine u napadima na magazin “Charlie Hebdo“ i jevrejski supermarket “Hyper Cacher“ ubijeno 17 ljudi. Trojica osumnjičenih ubijeni su u policijskoj akciji tokom napada, a teroristička organizacija Al-Qaeda kasnije je preuzela odgovornost za napade.


Rafael BorićBusiness 24. kolovoza 2021. 07:55\nNakon uspješnog svemirskog leta Jeffa Bezosa prije nešto više od mjesec dana, očekivali bi da će situacija u Blue Originu biti optimistična te da će pripremati nove projekte i svemirske letove. No kako prenose medije, trenutačno su u prvom planu te kompanije dvije stvari – tužba koju su podigli protiv NASA-e te otkazi.\nZanimljivo, Blue Origin je nakon uspješnog Bezosovog leta svojim zaposlenicima isplatio bonus od 10 tisuća dolara. Tada su naglasili kako taj bonus nema veze s odlascima zaposlenika\nAko ne želite 5G, uskoro ćete plaćati više za 4G telefone…\nCOVID terapija dr. Primorca primjenjena u KBC Split, službeno je odobrena u Izraelu


Predviđeni pad stanovništva u narednih 50 godina zahtijeva od kreatora politika da već danas poduzmu neophodne korake u pravcu jačanja ljudskog kapitala kroz unaprijeđeno obrazovanje, zdrave stilove života, socijalnu zaštitu i rodnu ravnopravnost\nPopulacijski fond Ujedinjenih naroda (UNFPA) u Bosni i Hercegovini je u saradnji sa Agencijom za statistiku Bosne i Hercegovine, Federalnim zavodom za statistiku Federacije Bosne i Hercegovine i Republičkim zavodom za statistiku Republike Srpske nedavno proveo Projekcije stanovništva Bosne i Hercegovine za period 2020.-2070. i Analizu stanja stanovništva, uz podršku Vlade Švedske. Obje inicijative su izuzetno važne za bolje razumijevanje demografskih trendova i pružaju dokaz u prilog izradi populacijskih politika kojima će se osigurati jačanje ljudskog kapitala u zemlji.\n„Analiza stanja stanovništva je potvrdila da je Bosna i Hercegovina zemlja sa 'najnižim niskim' fertilitetom na svijetu (1,25), visokim nivoima migracija i starenja stanovništva, kao i sa duboko ukorijenjenim rodnim nejednakostima. Do 2070. godine će takvi demografski trendovi i nejednakosti dovesti do smanjenja ukupnog stanovništva za preko 50%, dok će demografska struktura naginjati starijoj populaciji (sa njenim udjelom u ukupnom stanovništvu od preko 40%). Sektori koji su presudni za socioekonomski razvoj zemlje, kao što su obrazovanje, zdravstvena i socijalna zaštita, biti će u ozbiljnoj opasnosti da podbace u radu, dok će se tržište rada suočiti sa nedostatkom kvalificiranih radnika i profesionalaca. Stoga je izuzetno važno pronaći nova rješenja za veća ulaganja u blagostanje, egzistenciju i mogućnosti za mlade ljude da napreduju u Bosni i Hercegovini“, objasnio je John Kennedy Mosoti, predstavnik UNFPA u Bosni i Hercegovini.\nAgencija za statistiku Bosne i Hercegovine, Federalni zavod za statistiku i Republički zavod za statistiku vjeruju da su ove inicijative vrlo bitne za Bosnu i Hercegovinu. „U doba globalizacije i dostupnosti velikog broja informacija, zvanična statistika je postala univerzalni i jedini razumljivi jezik za sve donosioce odluka, privrednike, analitičare i sve druge korisnike statističkih podataka kako na lokalnom tako i na globalnom nivou. Činjenica je da stalno raste potražnja za statističkim podacima, da se traži mjerenje sve većeg broja statističkih indikatora i da se insistira na kvaliteti podataka. Budući da je zvanična statistika Bosne i Hercegovine sastavni dio evropske i svjetske zvanične statistike, izuzetno je važno da stalno radimo na njenom razvoju i usklađivanju sa međunarodnim statističkim standardima i preporukama”, zaključio je Adnan Cerić, zamjenik direktorice Agencije za statistiku Bosne i Hercegovine.\nZnačaj reformi i jačanja ljudskog kapitala je naglasio i Torgny Svenungsson, zamjenik šefa misije u Ambasadi Švedske u Bosni i Hercegovini: „Mladi ljudi odlaze iz Bosne i Hercegovine kako bi podizali porodicu u zemljama EU. Stoga, ono što bi organi vlasti u ovoj zemlji trebali uraditi da bi zaustavili pad stanovništva je da provedu reforme potrebne za članstvo u EU. One će biti korisne za stanovništvo i transformirati će društvo na način na koji će ono biti privlačnije za svoje građane“.\nPozivamo kreatore politika u Bosni i Hercegovini da se uključe u izradu populacijskih politika kojima će se promovisati ljudski kapital i zapošljavanje. Što populacijske politike budu prije izrađene, to će biti veća šansa da se zaustave negativni demografski trendovi i da se stvori prosperitetno i održivo društvo za sve građane.\nProjekcije stanovništva za period 2020. - 2070. u Bosni i Hercegovini možete pogledati ovdje.\nŠesti talas ažuriranja statističkog okvira uzorka u BiH\nIstraživanja o biljnoj i stočnoj proizvodnji u BiH\nSvjetski dan statistike - “Povezivanje svijeta podacima kojima možemo vjerovati”\nPeti talas ažuriranja statističkog okvira uzorka u BiH\nProaktivna transparentnost: 11 institucija ispunilo više od 80 posto standarda


Drugačija putovanja: 5 dobrih destinacija iz naše regije - Kristina Milosev\nDrugačija putovanja: 5 dobrih destinacija iz naše regije\nPublished 24 децембра\nOvog puta ćemo se odreći dalekih i skupih novogodišnjih putovanja i predložiti vam da Novu 2017.,i praznike koji slede dočekate u prelepim mestima koja se praktično nalaze u vašem komšiluku!\nZimsku sezonu obično povezujemo sa odmorom i putovanjem u najatraktivnije evropske gradove koji su tokom praznika blještavi, energični i prepuni turista, te koji pored upoznavanja grada i njegovih kulturnih i istorijskih spomenika, nude bogatu ponudu zabavnog sadržaja.\nAli, šta ako vam kažemo da jednako dobar provod možete imati u regiji?\nNa samo nekoliko sati vožnje možete se naći u neobičnim i šarmantnim mestima koja tokom zimske sezone pružaju širok spektar rekreativnih i zabavnih aktivnosti, te zadovoljavalju svačije želje i potrebe, i najvažnije- prilagođene su svačijem novčaniku.\nTako najlepše dane zime možete provesti u istraživanju najboljih advent scena, oprobati se u novoj sportskoj disciplini (i podići adrenalin na viši nivo!), voziti čamcem ili jednostavno ušuškati u toplinu neke drvene kućice i degustirati autentične gastro specijalitete…\nČini nam se da su ovo dovoljno dobri razlozi da se ove godine opredelite za neke od sledećih destinacija iz naše regije:\nUdaljeno na samo 600 km od Beograda, jezero Bled i njegova okolina predstavljaju pravi beg iz realnosti. Termalna voda, svež vazduh i živopisan prirodni ambijent, zajedno sa čarobnim ostrvom i impoznatnim zamkom na vrhu, oduševljavaju turiste širom sveta. Idilično jezero, koje je tokom zimskih meseci često okupano suncem, pruža mogućnost vožnje jedinstvenim pletna čamcima koji su namenjeni za prevoz posetilaca do ostrva.\nNikako nemojte propustiti ovu plovidbu, jer ćete imati priliku da posetite staru crkvu na ostrvu za koju postoji dosta urbanih legendi. Jedna od njih je da ko zazvoni zvonom, želja koju u tom trenutku poželi biće mu ispunjena. Takođe, obavezno probajte čuvenu poslasticu, slovenačku vrstu krempite pod nazivom kremna rezina ili keremšnita.\nMore uvek ima svoje draži, a tokom zime ušuškane gradove duž crnogorske obale možete doživeti na potpuno novi način. Baš zato, predlažemo vam da u potpuno novom ruhu upoznate Budvu i otkrijete mnogo toga što skriva letnja vreva. Pođite put budvanske revijere, uživajte u šumu umirujućih talasa i videćete totalno drugačije slike i boje, i osetiti prijatnu atmosferu.\nŠetnja će vas dovesti do starog dela grada u kome se nalaze uske ulice, male pijace i trgovi, kao i kafići, butici, restorani. Ovde se zaustavite, i obavezno obiđite najstariju građevinu u Budvi, crkvu Santa Maria in Punta, a u blizini možete videti i zidove najstarije kapije grada, koji su posebno interesantni turistima. Upravo zbog mnogobrojnih posetilaca, svetlucavih ukrasa i programa koji se održava tokom novogodišnje noći, osetićete prazničnu euforiju koja se širi duž celog grada.\nAko u Budvi provodite više dana, naš savet je da obavezno posetite i Kotor jer će stari deo grada, njegovi bedemi i tvrđava ostaviti poseban utisak na vas i vratiti vas daleko u prošlost. Osim brojnih kulturno-istorijskih znamenitosti, Kotor građanima i svim turistima nudi odličan program za doček Nove godine, zajedno sa brojnim zabavnim sadržajem na trgu, te možda je to razlog više da u njemu provedete dane praznika.\nSvima nama je potrebno malo odmora i predaha, zar ne? Ako ove zime želite potpuni detoks koji obećava da ćete što lakše pregrmiti novogodišnju euforiju (koja zna da bude naporna), onda sebe častite kratkim odmor u ovoj banji.\nS obzirom da nudi dva najdragocenija prirodna bogatstva- lekovitu vodu i vazduh, Sokobanja predstavlja idealnu destinaciju za rehabilitaciju duše i tela. O tome je čak i naš proslavljeni nobelovac Ivo Andrić, nakon boravka u njoj, napisao: „ljudi odavde odlaze kućama kao preporođeni“.\nKako biste se zaista preporodili, iskoristite sve blagodati lekovite vode kao i odličnu ponudu bazena, kada i uvek atraktivnih amama, te uživajte u plivanju i dugim kupkama…\nA kada se zasitite klasičnog banjanja, na raspolaganju su vam i okolna izletišta, kao i dve planine, Rtanj i Ozren, koje u ovim zimskim danima imaju posebne čari. Iako poprilično mirna, Sokobanja se može pohvaliti i raznovrsnim vidovima zabave, te obavezno posetite muzičke priredbe i druge kulturne sadržaje koji su posebno atraktivni u vreme novogodišnjih i božićnih praznika.\nAko ste ljubitelj zimskih sportova sigurno ste razmišljali o poseti neke planine, a to bi ove godine mogla da bude Jahorina. Ovaj planinski centar će vas oduševiti uređenim i dobro povezanim alpskim stazama namenjenim početnicima, rekreativcima i vrhunskim skijašima, kao i ski školom koja nudi kvalitetnu obuku. Vožnja motornim sankama, snoubording i avantura paraglajdinga je rezervisana za nešto hrabrije posetioce u potrazi za adrenalinom. Na Jahorini takođe možete uživati u šetnji na čistom vazduhu, razgledanju jedinstvenih pejzaža i odmoru u gril kućicama koje nude autohtone gastronomske specijalitete ovoga kraja.\nProšle godine u decembru mesecu Zagreb je proglašen za najbolju advent scenu u Evropi, a sada je glavni grad Hrvatske rešio da opravda tu titulu, te turistima ponudi još uzbudljiviju atmosferu. Za razliku od drugih, često pretrpanih i preskupih gradova u Evropi, Zagreb omogućava širinu prostora za istraživanje grada, ali i dobru dozu zabave za sasvim pristojan novac.\nOsim glavnih ulica i trgova (Trg bana Josipa Jelačića, Evropski trg) na kojima se održavaju najveći muzički i zabavni programi, savetujemo da obiđete sve gradske lokacije koristiteći virtuelnu Zagreb Be There adventsku turu. Ona će vas najbolje voditi kroz zagrebačke ulice, te ćete prateći rutu na najbolji način upoznati grad, i iskoristiti maksimum od svog putovanja.\nPrevious Post Miona Stefanović: Street art umetnica koja pravi 3D minijature u prostoru\nNext Post Budva u januaru: Beg od debelog minusa


Air Serbia – Predstavljen novi tarifni sistem | Play Travel\nAir Serbia – Predstavljen novi tarifni sistem\nAvio karte po meri: novi tarifni sistem avio kompanije Air Serbia omogućuje da kupite avio karte samo uz dodatne usluge koje vam zaista trebaju\nAvio kompanija Air Serbia je od 24. januara uvela novi tarifni sistem koji podrazumeva četiri nove klase putovanja koje se razlikuju u zavisnosti od izbora dodatnog prtljaga i usluga tokom putovanja.\nPo novoj podeli uvedene su četiri nove klase: bela, plava, crvena i srebrna. Economy White klasa podrazumeva putovanje po najnižoj ceni i namenjena je svim putnicima koji žele da putuju samo sa ručnim prtljagom težine do 8kg. Tarifa Economy Blue omogućuje putnicima da pored ručnog prtljaga ponesu i jedan komad predatog prtljaga težine do 23 kilograma. Takođe izborom ove tarife putnici imaju mogućnost promene datuma putovanja uz doplatu.\nEconomy Red klasa obuhvata sve što nude i prethodne dve tarife, uz posluženje tokom leta, kao i besplatnu promenu datuma putovanja, rezervaciju sedišta u avionu unapred, kao i besplatnu prijavu za let na aerodromu.\nNa kraju, Business Silver klasa pored svega nabrojanog u Economy Red klasi putnicima omogućuje da predaju dva kofera, kao i da unesu dva komada ručnog prtljaga. Business Silver takođe podrazumeva prioritetnu prijavu na let i ukrcavanje, kao i pristup premijum salunu avio kompanije Air Serbia na beogradskom aerodromu.\nNovim hibridnim tarifnim modelom avio kompanija Air Serbia putnicima nudi veliku fleksibilnost da oni sami odaberu usluge koje su im važne tokom putovanja. Pa na primer, pri kupovini avio karte možete da odaberete Economy White klasu i naknadno kupite dodatne usluge kao što su izbor sedišta ili dodatni prtljag.\nNove tarife možete da odaberete za sva putovanja počev od 1. marta 2018. godine, osim na letovima Beograd Njujork.\nUvođenjem novog tarifnog sistema, avio kompanija Air Serbia se pridružila brojnim drugim evropskim avio kompanijama, koje su takođe odlučile da uvedu hibridni model.\nIzvršni direktor avio kompanije, Dankan Nejsmit (Duncan Naysmith) izjavio je da će upravo mogućnost da putnicima ponudi fleksibilnost prilikom putovanja omogućiti avio kompaniji Air Serbia konkurentnost na tržištu.\nprimer cena karte u tarifama bela plava crvena i srebrna tarifa\nkolika je cena karata za frankfurt u svim tarifama za 1 jun\nSeki, u nastavku možete pronaći cene karata na relaciji Beograd Frankfurt u jednom pravcu za 01.06.2018. u BELOJ, PLAVOJ i CRVENOJ tarifi raspoložive u trenutku objavljivanja:\nBELA 12.294 RSD (ručni prtljag do 8kg)\nPLAVA 15.329 RSD (BELA + 23KG besplatno čekiranje na aerodromu)\nCRVENA 21.522 RSD (PLAVA + besplatna promena datuma)\nSa ručnim prtljagom ( do 8.kg) karta – povratna PG _ BG koliko košta


FBI i NSA: Nema dokaza da je Obama prisluškivao Trampa - Sputnjik Srbija\n07:06 24 Januar 2021\n17:28 20.03.2017 Preuzmite kraći link\nDirektori vodećih američkih bezbednosnih i obaveštajnih agencija izjavili su danas da nemaju informacije koje bi potvrdile tvrdnje predsednika Donalda Trampa da ga je njegov prethodnik Barak Obama prisluškivao pre izbora.\n„Uz poštovanje predsednikovih tvitova o tome da ga je prethodna administracija navodno prisluškivala, ja nemam informaciju koja bi podržala te tvitove“, rekao je direktor FBI Džejms Komi tokom svedočenja u Kongresu SAD, prenosi AFP.\nIsto stanovište, prema njegovim rečima, ima i Ministarstvo pravde koje nadgleda FBI i druge agencije.\nKomi je dodao da nijedan pojedinac ne može da naloži prisluškivanje nekog građanina Amerike, već da dozvolu za to daju sudovi posle rigoroznog procesa odlučivanja.\nPred komitetom Kongresa za obaveštajne poslove svedočio je i direktor NSA Majk Rodžers koji je odbacio sugestiju Trampove administracije da je Nacionalna bezbednosna agencija (NSA) zatražila od britanske obaveštajne službe da špijunira predsednika SAD.\nOn je dodao da u potpunosti stoji iza izveštaja obaveštajne zajednice kada je reč o mešanju Rusije u američke izbore prošle godine.\nPrethodno je Komi potvrdio da FBI istražuje moguće napore koje je preduzimala ruska vlada kako bi se mešala u američke izbore 2016. godine, uključujući bilo kakve veze kampanje predsednika Donalda Trampa i Moskve, prenosi Rojters.\nOn je kazao da ispitivanje uključuje istragu prirode bilo kakvih veza između pojedinaca povezanih sa Trampovom kampanjom i ruske vlade i to da li je postojala bilo kakva koordinacija između kampanje i Rusije.\nobaveštajne službe, prisluškivanje, Donald Tramp


Evropa čisti mulj u Srbiji | Srbija | Novosti.rs\nZ. RAJIĆ | 20. april 2019. 08:10 | Komentara: 1\nU kanalu teški metali i patogeni organizmi Foto Z. R.\nRonilački timovi vade vrbaški "ekskalibur" (FOTO)\nPritiskali jedne, popustili drugi\nŠlajz: Od crne tačke do bisera\nRADNA grupa za revitalizaciju Velikog bačkog kanala održala je nedavno sastanak u Palati Srbija u Beogradu, gde je dogovoreno da se njeni članovi ubuduće okupljaju dva puta mesečno. Predsednik opštine Vrbas Milan Glušac ističe da je to pokazatelj ozbiljnosti i energije da se jednom za svagda reši problem višedecenijskog zagađenja VBK. On je objasnio da je projekat remedijacije VBK, na čemu su angažovani EU, republička i pokrajinska vlada, "Vode Vojvodine" i lokalna samouprava, ušao u treću, poslednju fazu, u kojoj je neophodno ukloniti kanalski sediment, privremeno ga razmestiti na tri lokacije, tretirati deponovani talog i odložiti prerađeni mulj.\nU prvoj etapi za oživljavanje VBK proširena je kanalizacija u Vrbasu i Kuli i napravljen magistralni kolektor između ovih susednih gradova i opština. U drugoj fazi je izgrađeno centralno postrojenje za preradu otpadnih voda (CPPOV) u Vrbasu, za šta je EU izdvojila više od 20 miliona evra. Postrojenje će uskoro preći sa probnog na redovan rad, što će konačno zaustaviti ispuštanje industrijskih, komunalnih i sanitarnih otpadnih voda u VBK.\nPROČITAJTE JOŠ - "IZLEČENjE" VELIKOG BAČKOG KANALA: Tretman mulja zeolitom?\nZa tehničku podršku srpskoj administraciji u projektu sanacije zagađenog bačkog kanala Delegacija EU u Srbiji formirala je tim eksperata PPF8 (Project Preparation Facilities - Pomoć u pripremi projekata), koji će izraditi studije opravdanosti i procene uticaja na životnu sredinu, idejno rešenje i tenderski dosije.\n- Pretpostavljamo da će ceo poduhvat revitalizacije VBK biti finansiran iz evropskih fondova. Eksperti će obaviti biohemijsku analizu kanalskog taloga i predložiti tehnologije izvlačenja, deponovanja i tretiranja mulja. Radna grupa je na stanovištu da treba birati najbezbednije varijante, bez obzira na to koliko koštaju, jer je zdravlje najskuplje - naglasio je Glušac.\nRadna grupa za revitalizaciju VBK Foto OU Vrbas\nVBK koji povezuje Dunav kod Bezdana sa Tisom kod Bečeja, dug je 118 kilometara, ali nije plovan, jer je zagušen u Vrbasu, na deonici od šest kilometara između prevodnice pre ulaza u grad do tzv. Triangla, gde se uliva u Mali Bački kanal. U izveštaju PPF8 predočeno je da je VBK na tom potezu zagađen teškim metalima, ugljovodonicima i patogenim organizmima, i da iz vode treba izvući čak 400.000 kubnih metara mulja. Zbog ogromnog taloga dubina vode je na nekim delovima samo 30-40 cm, a protok jedan kubni metar u sekundi.\nPROČITAJTE JOŠ - Bački kanal zaštićen!\nVrbašani su uvereni da VBK ugrožava njihovo zdravlje i strahuju od skladištenja kanalskog mulja na obalama. Iz radne grupe poručuju da će posao biti urađen kako valja i da će život biti vraćen i u kanal i oko njega.\nMilan Glušac Foto OU Vrbas\n- EU "leči" kanal, Nemačka pomaže da popravimo vodosnabdevanje i izgradimo kompostilište za biološki otpad, a Švajcarska da poboljšamo energetsku efikasnost. Tako ćemo od najcrnje ekološke tačke u Evropi (zbog zatrovanog VBK) postati primer opštine koja vodi računa o zaštiti sredine - naglasio je Glušac.


Milanović: Nije moguća promjena Dejtonskog sporazuma, nije to ugovor o granici | | Novi horizonti\nMilanović: Nije moguća promjena Dejtonskog sporazuma, nije to ugovor o granici\n-To je nemoguće, takav ugovor se može porediti sa ugovorima o granici i ne mogu se otkazivati u normalnoj proceduri. Morali biste ponovo okupiti sve strane, a to je nemoguće – rekao je Milanović za Novu TV, govoreći o navodima medija da bi on i predsjednik Turske Recep Tayyip Erdogan inicirali promjene Dejtonskog mirovnog sporazuma.\n-Nisu bili kurtoazni razgovori. Očito postoje turski interesi koji su meni potpuno jasni i očekivani – istakao je Milanović.\nHrvatski Nacional objavio je da je u telefonskom razgovoru Milanovića sa Erdoganom dan nakon izborne pobjede ponovo razmatrana potreba analize Dejtonskog mirovnog sporazuma i njegov utjecaj na aktuelne događaje u BiH.\nDonosimo spisak bh. laboratorija čije testove na koronu priznaje Slovenija 4 sata ago\t115\nSnijeg pada u Bosni i Hercegovini 18 sati ago\t85


Tužna životna priča porodice Vidović koja je povezala BiH Milan i Smilje Vidović, iz Međeđe kod Kozarske Dubice nakon tragičnog stradanja 26-ogodišnjeg sina Slobodana odlučili su darovati njegove organe i spasiti život petoro ljudi iz Tuzle i Banjaluke. Sa ljudima koji su dobili organe njihovog sina ostali su bliski prijatelji, posjećuju se i druže. Zajedno se sjećaju Slobodana... Tužna životna priča porodice Vidović koja je povezala BiH Milan i Smilje Vidović, iz Međeđe kod Kozarske Dubice nakon tragičnog stradanja 26-ogodišnjeg sina Slobodana odlučili su darovati njegove organe i spasiti život petoro ljudi iz Tuzle i Banjaluke. Sa ljudima koji su dobili organe njihovog sina ostali su bliski prijatelji, posjećuju se i druže. Zajedno se sjećaju Slobodana... Antikorupcija


Googleov rezultat rezultata pretraživanja Kvalitet rata | Martech Zone\nGoogleov rezultat kvaliteta pretraživanja rezultata pretraživanja\nPonedjeljak Avgust 15, 2011 Sreda, oktobar 26, 2011 Douglas Karr\nSEO.com objavio je infografiku o Googleovim naporima da osigura visoke rezultate pretraživanja. Zanimljiv je pogled na ključne inicijative koje je Google poduzeo u borbi protiv web lokacija iz nezasluženo dominirajućih rezultata pretraživanja. Iako se ovo možda ne čini kao da će utjecati na vas, u stvari jest. Nužno je osigurati da vaša stranica ili web lokacije vaših klijenata slijede najbolje prakse pretraživača.\nEvo kraka povijesti iz SEO.com post:\nPanda Update (Februar 2011.) - Google je provalio farme sadržaja i web lokacije koje su imale nekvalitetan, tanak ili strugan sadržaj. Fokus je stavljen na jedinstveni sadržaj i dubinu sadržaja. Ažuriranje je utjecalo na mnoge web lokacije. Većina farmi sadržaja teško je pogođena. Ažuriranje Pande objavljeno je u nekoliko koraka tokom cijele godine.\nMayday Update (Maj 2010.) - Google je lansirao ažuriranje koje se fokusiralo na saobraćaj sa velikim repom.\nAžuriranje kofeina (Avgust 2009.) - Ažuriranje fokusirano na infrastrukturu kako bi Google mogao bolje indeksirati informacije na mreži i to mnogo brže. Omogućio je dublju obradu, što je Googleu omogućilo da pruži relevantnije rezultate pretraživanja. Ovo ažuriranje na kraju je omogućilo Googleu da uvede brzinu stranice kao faktor rangiranja.\nAžuriranje Plutona (Avgust 2006.) - Ažuriranje usredotočeno na povratne veze koje je prijavio Google. Nije bilo značajnih promjena u rezultatima pretraživača.\nBig Daddy (Februar 2006.) - Google se usredotočio na dolazne i odlazne veze. Web stranice koje imaju vrlo malo povjerenja u veze ili su povezane na mnoge web stranice s neželjenom poštom vidjele su kako stranice nestaju iz indeksa. Web lokacije sa neželjenom poštom premještene su u dodatnu kategoriju u rezultatima pretraživanja. Korisnici su primijetili da čak i nakon što su udovoljili Googleovoj pomoći da njihove web stranice i dalje postaju dopunske.\nJagger Update (Oktobar / novembar 2005.) - Google je ohrabrio korisnike da daju povratne informacije o web lokacijama koje su koristile SEO strategije crnog šešira da bi se dobro rangirale. Web lokacije za koje je utvrđeno da koriste takve tehnike uklonjene su iz rezultata pretraživanja. Google je očistio kanonske probleme i usredotočio se na relevantnost u uzajamnom povezivanju.\nAžuriranje Allegra (Februar 2005.) - Google je ovo pokušao identificirati neželjene web stranice koje su i dalje uspjele visoko rangirati u rezultatima pretraživanja. Google je tražio od korisnika da daju povratne informacije o web lokacijama koje su zapravo zaslužile viši rang, ali ih nisu primile. Korisnici su se žalili da su njihove web stranice nestale iz rezultata pretraživanja i da su neke web stranice s neželjenom poštom i dalje dobro rangirane.\nBourbon Update (Maj 2005.) - Google je pokrenuo ovo ažuriranje kao odgovor na žalbe na neželjenu poštu i zahtjeve za ponovnim uključivanjem. Strateške promjene u procesu primijenjene su kako bi bile učinkovitije. Ažuriranje se takođe fokusiralo na prelazak sa starih data centara na nove.\nAžuriranje rakije (Februar 2004.) - Google je veći naglasak stavio na riječi poput povjerenja, autoriteta i reputacije. Ažuriranje je pokazalo da je pružanje relevantnih informacija ključno. Veći značaj pridavan je kvalitetu sadržaja na web lokaciji. Google je također naglasio važnost latentnog semantičkog indeksiranja.\nAustin Update (Januar 2004.) - Ažuriranje se fokusiralo na praksu koja se naziva Google bombardovanje, gdje su ljudi manipulisali sistemom dajući zavaravajuće rezultate. Fokus je prebačen na web lokacije s minimalnom gustoćom ključnih riječi i dobrim internim povezivanjem. Relevantni linkovi su dobili veću težinu u tome što su web stranice koje su se povezivale s drugim web lokacijama u sličnoj industriji bolje ostvarile rezultate pretraživanja.\nFlorida Update (Novembar 2003.) - Ažuriranje je odražavalo Googleov prelazak s jednostavnih filtara na pokušaj kontekstualnog razumijevanja opsega pretraživanja i potencijalnih rezultata pretraživanja. Ažuriranje je očistilo neželjenu poštu jednostavnim povezivanjem i drugim značajkama koje su dale veću težinu dobro optimiziranim i čisto povezanim web lokacijama. Webmasteri su pozdravili ažuriranje i pokazalo je da Google daje najveći prioritet interesima pretraživača. Ažuriranje je pokušalo potaknuti web stranice bijelih šešira koje su se pridržavale zahtjeva kvaliteta.\nEsmerelda Update (Juni 2003.) - Treće u nizu ažuriranja koja daju prednost stranicama koje posjetiocu daju konkretnije informacije. Ažuriranje je otkrilo da interne stranice na web lokaciji mogu imati veću važnost za Dominicovo ažuriranje, koje kao da daje prednost početnoj stranici čak i pretraživanjima koja su usmjerena na određeni upit. Korisnici su izvijestili da je neželjene pošte bilo znatno manje nego nakon ažuriranja Dominica i Cassandre.\nDominik Update (Maj 2003.) - Ovo ažuriranje dobilo je ime po piceriji u Bostonu koju su posetioci PubCona često posećivali. Ažuriranje se fokusiralo na zasnivanje teme procesa pretraživanja i povezivanje centra podataka s određenim pretraživanjem. Ažuriranje je jasno pokazalo da je svaki podatkovni centar trebao raditi različite stvari.\nAžuriranje Cassandre (April 2003.) - Ovo ažuriranje usredotočilo se na relevantnost imena domene. Ideja je bila da kompanije odaberu ime koje odražava ime njihove domene.\nBoston Update (Mart 2003.) - Bostonsko ažuriranje fokusiralo se na dolazne veze i jedinstveni sadržaj. Rezultat je bio da su mnogi webmasteri prijavili pad povratnih veza i odgovarajući pad PageRanka.\nPodijelite, spremite i pronađite s Trunk.ly


Sinđelić prebjegao u CG i zatražio azil | Kodex.ME\nSaša Aleksandar Sinđelić\nSinđelić prebjegao u CG i zatražio azil\nSrpski državljanin Saša Aleksandar Sinđelić, svjedok saradnik u slučaju pokušaja terorizma u oktobru 2016. godine, juče ujutro stigao je ilegalno u Crnu Goru, jer su mu, kako je rekao, više od petnaest dana stizale stalne, konkretne prijetnje da će biti ubijen .\n18. 06. 2019 - 08:23 Autor: Kodex\nSinđelić je to, kako prenosi Pobjeda, ispričao inspektorima Odjeljenja bezbjednosti Rožaje, gdje je došao vidno iscrpljen i sa povredama po nogama, koje je zadobio bježeći vrletnim šumskim putevima.\nOd njega je uzeta izjava u kojoj je naveo zbog čega je bio primoran da napušti Srbiju i potraži azil u Crnoj Gori.\nSaša Aleksandar Sinđelić je svjedok saradnik u sudskom procesu protiv četrnaest optuženih za pokušaj terorizma. Još tokom suđenja, odbrana optuženih je pokušala da ospori Sinđelićev kredibilitet, tvrdeći da je riječ o osobi koja nije pouzdana, da radi za razne strane službe i da je kompletna njegova priča o pripremi državnog udara namontirana.\nViši sud u Podgorici je, nakon višemjesečnog ispitivanja, prihvatio ključne iskaze njegovog svjedočenja, koji su potvrđeni dokazima iz istrage.\nPriča o sudbini Sinđelića, nakon svjedočenja, dobila je, navodi Pobjeda, drugu dimenziju: svakodnevnih pritisaka, za koje je Sinđelić tvrdio da dolaze direktno od određenih bezbjednosnih struktura države Srbije.\nU međuvremenu se pojavilo više video zapisa njegove priče o raznim pritiscima. U audio zapisu koji su objavili marta ove godine crnogorski mediji u trajanju od 6,35 minuta, a koji Pobjeda posjeduje, Sinđelić je kazao da strahuje da će biti otet ukoliko odbije saradnju i napomenuo da će, radi vlastite zaštite, pripremiti ovjerenu izjavu advokatici koju je već kontaktirao.\nU tom video zapisu svjedok saradnik potvrđuje sve ključne teze iz iskaza koji je dao pred podgoričkim Višim sudom tokom suđenja za pokušaj terorističkog napada.\nPrema informacijama Pobjede, razgovor je vođen u jednom selu kraj Beograda gdje Sinđelić boravi, a istraživačka novinarska ekipa "Witness production" je bila pomno praćena tokom boravka u Srbiji.\nPrema informacijama Pobjede, Sinđelić je bio pod cjelodnevnom prismotrom Bezbjednosno-informativne agencije (BIA) Srbije, a srpski agenti su pomno pratili sve kontakte koje ostvari, naročito sa novinarskim ekipama iz regiona. Nedavno je i urednik Standarda Samir Rastoder bio nezakonit zaustavljen, zadržan i šikaniran više sati od srpske policije i srpske službe, samo zato što je išao da napravi intervju sa Sinđelićem.\nInače, Sinđelić je i prije toga u više navrata govorio da mu je bezbjednost ugrožena na teritoriji Srbije. Tako je u februaru prošle godine, gostujući kod novinara Darka Šukovića u emisiji Živa istina, kazao da je u Višem sudu tokom svjedočenja iznio samo istinu i da će kada se okonča proces morati obratiti pažnju na okolinu zbog predostrožnosti, ali da ga nije strah jer je tokom postupka iznio samo činjenice\nSinđelić je na suđenju u januaru prošle godine kazao da se ne boji lidera DF-a, ali da strahuje da bi oni mogli da naruče njegovo ubistvo.\n"Kada mi je dodijeljen status svjedoka saradnika bio sam sto posto siguran da je DF izdao. Nikada ne bih došao u Crnu Goru, da nijesam to shvatio jer bih inače iz Srbije poslao branioce da brane ove ljude kao što su došli ovi advokati. Tada mi je prijetila opasnost od istih ljudi koje su (iz DF-a) poslali da me ubiju u Beogradu. Imaju ogromne količine novca, mogli su bilo koga platiti", ustvrdio je on.\nSinđelić je tada rekao da su "dva puna vozila naoružanih ljudi poslati od strane DF-a da ga ubiju na Avali".\nPodsjećamo, trinaest optuženih koji su se teretili za planiranje više terorističkih akcija na dan parlamentarnih izbora 2016. godine 9. maja su u Višem sudu oglašeni krivim i osuđeni na ukupno 69 godina i sedam mjeseci zatvora, jer su, prema ocjeni sudskog vijeća kojim predsjedava sutkinja Suzana Mugoša, nesumnjivo počinili krivična djela koja im se stavljaju na teret.\nAgenti ruske obavještajne službe GRU Eduard Šišmakov i Vladimir Popov osuđeni su na 15, odnosno 12 godina zatvora za krivična djela stvaranje kriminalne grupe i terorizam u pokušaju. Bivši šef srpske žandarmerije Bratislav Dikić osuđen je na osam godina, dok su Nemanja Ristić i Predrag Bogićević dobili po sedam godina za stvaranje kriminalne organizacije i terorizam u pokušaju putem pomaganja. Za pripadništvo kriminalnoj organizaciji koja je pokušala teroristički napad, lideri DF Andrija Mandić i Milan Knežević osuđeni su na po pet godina, Branka Milić tri godine, Srboljub Đorđević, Milan Dušević, službeni vozač DF Mihailo Čađenović dobili su po godinu i šest mjeseci, Dragan Maksić godinu i devet mjeseci, dok je Kristina Hristić osuđena uslovno na godinu.\n18. 06. 2019 - 08:23 | Crna hronika


Sastanak Vučića sa Srbima u Raški : „Uz vas smo, budite trezveni“ – Studio B\nSastanak Vučića sa Srbima u Raški : „Uz vas smo, budite trezveni“\nSastanak Vučića sa Srbima u Raški : „Uz vas smo, budite trezveni“ Tanjug\nObjavljeno: 13.10.2021. 17:03 Izmenjeno: 14.10.2021. 09:49\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić poručio je Srbima sa Kosova i Metohije, nakon incidenata na severu KiM, da će država šta god da se desi, biti uz svoj narod na KiM i da će podržati njihovu odluku, ali ih i zamolio da razmisle koliko je cena koju ćemo svi morati da platimo\nU Raški je završen sastanak predsednika Srbije Aleksandra Vučića sa predstavnicima Srba sa Kosova i Metohije.\nVučić je na kraju sastanka rekao da ide u Kraljevo gde će obići pripadnike Žandarmerije\nPredsednik Srbije Aleksandar Vučić poručio je Srbima sa Kosova i Metohije, nakon incidenata na severu KiM, da će država šta god da se desi, biti uz svoj narod na KiM i da će podržati njihovu odluku, ali ih i zamolio da razmisle koliko je cena koju ćemo svi morati da platimo.\nPredstavnici Srba sa severa Kosova tražili su od predsednika Srbije Aleksandra Vučića da im kaže da li država Srbija stoji iza njih, navodeći da ne mogu više da trpe teror Prištine i Albanaca, a ako Srbija nije iza njih da će sami da se brane.\n„To što rade šiptarski teroristi, terorišu narod, došli su da hapse tzv švercere, ali to se ne radi sa bojevom municijom. ako hoćete da nas zaštitite molim vas za to, ako ne sami ćemo, saterani smo do kraja“, rekao je jedan od predstavnika Srba Vučiću, koji je ujedno i vrhovni komandant Vojske Srbije.\nOni su preneli Vučiću, predstavnicima vojske Srbije, minsitrima vojske i policije Nebojši Stefanoviću i Aleksandru Vulinu, kao i dirktoru Kancelarije za KIM Petru Petkoviću, da zele da nastave da žive na KIM, ali da će, ukoliko Srbija ne stoji iza njih sami da se odbrane „kako mogu i umeju“.\n„Da li našu decu i nas treba da branimo sami ili ćete vi stati iza nas. Oni svakodnevno pokušavaju da izazovu problem, ne možemo ovo više da trpimo. Želimo da istrajemo ovde zajedno, ove pritiske ne možemo da izdržimo. Nisam spreman da vodim goloruk narod na šiptarske cevi. Možete li da nam pomognete jer na ovaj način nama nema života“, rekao je jedan od Srba sa severa KIM\n„Da li ćemo sahranjivati braću kao 1999.“ – pitala je predsednika Srbije sestra Srećka Sofronijevića koji je danas ranjen u akciji ROSU i KPS.\n“ Da li će e država stati iza nas ili ćemo sami braniti. Hoćemo li doći u situaciju da nemamo lekove, platimo osnovne stvari. Sve su nam ukinuli“rekla je ona.\nJedan od predstavnika Srba rekao je da je današnji incident „prelio čašu“ i da je to ličilo na rat.\n„Pucalo se na goloruke momke. Moram da pohvalim što je u celoj ovoj situaciji bilo i mladih i starih i muškaraca i žena, bili smo kao jedan. Bio sam protiv ulaska u institucije, osam godina tamo tražimo svoja prava i vidimo koji su rezultati“, rekao je on.\nVučić: Prištinu požuruju neke velike sile\nPredsednik Aleksandar Vučić izjavio je u razgovoru sa Srbima sa KiM u Raški, nakon incidenata na severu KiM, da postoji nekliko stvari zvog kojih Priština izaziva nestabilnost, a jedan razlog je i taj što ih požuruju neke velike sile.\n“Neće odustati od celog nezavisnog Kosova i baš ih briga šta će da rade. Ni danas nisu rekli da su Albanci krivi. A, jeste li čuli negde na svetu da neko ide da hapsi keks, limenke i ispali stotine metaka. Ne sekiraju se oni za to, nemojte da vaša suza traži roditelje na toj strani”, rekao je Vučić.\nDodao je i da bi u drugoj situaciji pozvao 50 zvaničnika, a danas je, kaže, pozvao samo Miroslava Lajčaka, izaslanika EU za dijalog Beograda i Prištine.\n“Trebalo je mnogo njih da pozovem, ali dobro je da EU danas nije rekla i pozvala “obe strane“. Ne znam šta bi Srbima zamerili.. Iz Prištine su se pred strancima pravili da nisu znali o čemu je reč, ali su onda rekli da su se dogovorli sa jednom od zemalja Kvinte”, rekao je Vučić.\nPredsednik Srbije je naveo i da je sa Prištinom nemoguće razgovarati.\nKao primer, naveo je da su pojedini Albanci, pre par godina posle hapšenja Marka Ðurića, ipak rekli, iako krišom da se tako nešto ne radi, a da ovi danas, kaže, misle da imaju pravo da rade šta hoće.\n“Misle da imaju pravo da ubijaju Srbe, da čine šta god hoće, misle da je ovo danas bogougodno delo. Ne sekiraju se ni za šta, dobili su naređenje od jedne sile”, rekao je Vučić.\nDodao je da Priština nije dozvoljavala da se dopreme vakcine, kao i da duže od mesec dana stoje lekovi na administrativnom prelazu, želeći tako da unizi Srbe.


NEMANJA RADULOVI@ I DEVIL'S TRILLS U NIŠU - kultURA!\nNEMANJA RADULOVI@ I DEVIL’S TRILLS U NIŠU\nMilica Micić· 27/12/2012 ·6 mins read\nSvetski priznati violinista iz Niša Nemanja Radulović, posle nastupa na najprestižnijim scenama klasične muzike, vraća se u rodni grad.\nNastupiće u petak 18. januara sa kvintetom Devil’s trills, u niškom klubu Vavilon. Devil’s Trills već godinama nastupaju u najznačajnijim svetskim koncertnim salama, a u okviru turneje Jam session, njihova želja je da sviraju u opuštenijoj varijanti i da budu bliže publici.\nUlaznice po ceni od 500 dinara mogu se kupiti u prodavnici „Happy House“ i u Kafe-baru „Gnezdo“. Broj ulaznica je ograničen.\nNemanja Radulović, kvartet „Illico“ i Boban Stošić okupili su se oko ideje da sa najširim mogućim auditorijumom podele zadovoljstvo življenja i muzike. Od užarene virtuoznosti Nemanje Radulovića, scenske razigranosti „Illico“ kvarteta i izražajne snage Bobana Stošića na basu, stvara se svet u kome je porodica gudača ponovo na okupu. Na granici između kamerne i orkestarske muzike, Devils trils (The Devil’s Trills) zvone i vibriraju dok preispituju virtuozna violinska dela Krajzlera, Vijenjavskog, Vitalija, Čajkovskog i Tartinija.\nNEMANJA RADULOVI@ violina\nNemanja Radulović je rođen je u Nišu 1985. godine. Studije muzike započeo je 1992. godine, a 1996. godine je dobio Oktobarsku nagradu grada Beograda za muziku, a zatim i posebno priznanje Ministarstva prosvete Republike Srbije “Talenat godine 1997”. Učestvovao je u master-klasama Jehudija Menjuhina, Salvatorea Akarda i Ješue Epstajna kod kog je i studirao 1998. godine na Sarlandskoj visokoj školi za muziku i pozorište u Sarbrikenu, kao i kod Dejana Mihailovića čijoj klasi se pridružio 1999. godine na Fakultetu muzičke umetnosti u Beogradu. Sa četrnaest godina odselio se u Francusku da bi se usavršavao kod Patrisa Fontanarose na Konzervatorijumu (CNSMD) u Parizu.\nKoncerti i albumi dvadesetšestogodišnjeg Nemanje Radulovića namenjeni su mladoj muzičkoj publici. Njegova izvođenja i scensko prisustvo uzbuđuju javnost. Radulović je prepoznat kao “međunarodno otkriće godine” od strane „Victoires de la Musique“ (Evropska asocijacija umetničkih direktora, nagrada MIDEM), proglašen je za “zvezdu u usponu” i svirao je u najznačajnijim evropskim koncertnim dvoranama – Koncerthebau u Amsterdamu, Megaronu u Atini, Site de la muzik u Parizu, palati Bozar u Briselu, Kelnskoj filharmoniji, kao i u Karnegi holu. Godine 2006. zamenio je Maksima Vengerovog u izvedbi Betovenovog koncerta u dvorani Plejel, sa Filharmonijskim orkestrom francuskog nacionalnog radija kojim je tom prilikom dirigovao Mjun Van Čung.\nRadulović je nastupao sa najboljim orkestrima u Evropi, Aziji i Americi: sa Simfonijskim orkestrom Montreala, Simfonijskim orkestrom Rija, Filhlarmonijom Ukrajine, Simfonijskim orkestrom Barselone, Filharmonijskim orkestrom Radio Frans, Gradskim filharmonijskim orkestrom Tokija, Hongkonškom simfonijetom, Simofnijskim orkestrom Rima, Simfonijskim orkestrom Čajkovski, Praškim kamernim orkestrom, Simfonijskim orkestrom Varšave, Nirnberškim simfonijskim orkestrom, orkestorm NDR iz Hanovera, Nacionalnim belgijskim orkestrom, orkestrom VDR iz Kelna, orkestrom Tonhale iz Ciriha, Švajcarskim romanskim orkestrom, orkestrom RTVE iz Madrida, Orkestrom Tenerifa, orkestrom Teatro kolon iz Buenos Ajresa, orkestrom RAI iz Torina, Kraljevskim filharmonijskim orkestrom iz Londona i Simfonijskim orkestrom Tokija.\nU nastupajućoj sezoni Radulović će svirati u Berlinu sa Nemačkim simfonijskim orkestrom, kao i u Štutgartu, a potom će nastupati i na turneji po Japanu (kako sa orkestrom, tako i sa bendom Devils trils). Nastupaće i sa Italijanskim orkestrom Švajcarske, Državnim filharmonijskim orkestrom Nemačke, Radijskim orkestrom iz Bilbaoa, u Vašingtonu, na resitalu. Takođe će nastupati na prestižnim festivalima, poput onog u Verbijeu. Nakon nastupa na festivalu Šez Diju, Nemanja Radulović je učestvovao na najpoznatijim festivalima: Festivalu u Eks-le-Benu, Flaneri muzičkim svečanostima u Remsu, Muzičkim večerima u Sikeu, Kolmarskom festivalu, festivalima u Sisteronu i Uveru na Oazu, Perigord Noaru, festivalu Violina na pesku u Rojanu, Festivalu u Ejgalijeru, festivalima u Minsteru i Beogradu.\nOn redovno učestvuje na resitalima sa umetnicima kao što su Marijela Nordman, Suzan Manof, Dominik Plankad, Lora Favr-Kan, Ana Gastinel i sa svojim ansamblima Devils trils i Dabl sens (org. Double Sens).\nNemanja Radulović je pobednik na mnogim međunarodnim takmičenjima kao što su: Joakim u Hanoveru, takmičenja Georgi Enesku, Antonio Stradivari, Jehudi Menjuhin, Vijenjavski-Lipinski.\nUspešnu saradnju sa muzičkom etiketom Transart lajv ( org. TransArt Live) započeo je solističkim albumom (Bah, Miletić, Paganini, Isaje) koji je hvaljen od strane kritike, i nagrađen „Dijapazon“ nagradom za otkriće godine. Nakon toga snimio je dva Mendelsonova koncerta sa Praškim kamernim orkestrom. Ti snimci su se odmah našli na vrhu listi Aj tjuns i Vrxin mega.\nAlbum Đavolji triler objavljen je u septembru 2009. godine, na etiketi Artakt-Deka/Univerzal, sa kompozicijama Krajzlera, Sarasatea, Šuberta, Vijenjavskog i Tartinija. Nagrađen je mnogim međunarodnim nagradama „Šok“ časopisa Klasika, „Kle“ časopisa Res Muzika, kao i preporukom časopisa „Strad“. Za istu etiketu, zajedno sa Suzan Manof izdaje i album posvećen Betovenovim sonatama. Ove jeseni izdao je album izvedbe Četiri godišnja doba Vivaldija, kao i svetsku premijeru dela Aleksandra Sedlara Proleće u Japanu sa ansamblima Devils trils i Dabl sens.\nGIJOM FONTANAROSA violina\nRođen u Suresneu 1972. godine, Gijom Fontanarosa je studirao violinu u klasi Žana Lenera i kamernu muziku u klasi Kvatura Isaje na konzervatorijumu u Parizu. Nagrađivan je u obe discipline. Nakon naprednih studija kod Pjera Dukana primljen je na Akademiju Franc List u Budimpešti gde je radio sa Gezom Kapašom. Istovremeno je nastupao sa raznim simfonijskim orkestrima i kamernim ansamblima, ali i kao solista ispred Simfonijskog orkestra Liona, Orkestra mladih Il de Fransa, Simfonijskog orkestra Parane (Argentina). U septembru 2000. godine postaje profesor violine naKonzervatorijumuPortde l’Eson.\nGijom Fontanarosa je prva violina u ansamblu „Illico“, osnovanom 2000. godine sa pevačem Sirilom Žiruom. Ansambl se 2001. godine upoznaje sa Mjuriel Majet (glumicom i upravnicom u Komedi fransez) zahvaljujući kojoj njihovi nastupi dobijaju teatarsku dimenziju. Kvartet „Illico“ je redovan učesnik na međunarodnim festivalima, kao što su redovni i njihovi nastupi na pariskim pozornicama.\nFREDERIK DESIS violina\nFrederik Desis je započeo studije muzike kod Denisa Tasul-Deroma na konzervatorijumuPo, a potom nastavio na klasi Solanž Desan u Nacionalnoj muzičkoj školi u Parizu, kao i kod Žan-Žaka Kantorovog u Roterdamskom i Kvatura Isaje na Pariskom konzervatorijumu.\nTrenutno predaje na konzervatorijumu u Port de l’Esonu. Frederik Desis je druga violina u ansamblu „Illico“.\nBERTRAN KOSE viola\nEklektični umetnik Bertran Kose učio je za pijanistu, violistu i dirigenta. Zanimaju ga, takođe, drama i savremena muzika. Nekoliko godina bio je solista na violi u ansamblu Fa, kao i dirigent Omladinskog orkestra Emanuel Šabrije u Il de Fransu i hora Muzikolor čiji je i osnivač. Od 2000. godine bio je muzički direktor Univerzitetskog orkestra u Remsu. Ovim orkestrom je upravljao do 2005. godine.\nAnsamlb „Illico“ je osnovao 2000. godine pridruživši kvartetu „Illico“ pevača i kantautora Sirila Žirua. Time se njegova interesovanja usmeravaju prema mjuziklu i drugim pozorišnim oblicima. Kose je cenjen, kako u Francuskoj, tako i u inostranstvu kao majstor na duvačkim instrumentima. Njegova izvođenja su emitovana na radiju Frans muzik. Bertran Kose svira violu u ansamblu „Illico“.\nAN BIRANJET violončelo\nNakon što je osvojila glavne nagrade za čelo i kamernu muziku, An Biranjet je sarađivala sa Etjenom Kardozom, Ksavijerom Ganjepenom i Markom Kopejem, a potom se i pridružila grupi „Illico“ sa kojom je nastupala širom Francuske i u inostranstvu, na brojnim festivalima uključujući Avinjonski festival, La Sigal i Komedi Šanzelize festivalima u Parizu.\nZajedno sa grupom upoznala je Mjuriel Majet (glumicu i upravnicu Komedi fransez) koja je pomogla ansamblu da razvije pozorišnu dimenziju nastupa. Scenski nastup An Biranjet i njene glumačke sposobnosti veoma su cenjene od strane kritike. Zajedno sa Frederikom Desisom redovno nastupa u različitim izvedbama u Komedi fransez; Ona je, takođe, snimala muziku za pozorišne i koreografske postavke, i za nekoliko pevača, među kojim su Jan Tirsen i Adamo. An Biranjet je čelista u ansamblu „Illico“..\nBOBAN STOŠI@ kontrabas\nRođen na jugu Srbije, u malom gradu blizu Kosova, Boban je osnovno i srednje obrazovanje stekao u Školi za muzičke talente u Ćupriji, gde se prvi put okušao u sviranju u orkestru i kamernim ansamblima. Diplomirao je na Fakultetu muzičke umetnosti u Beogradu, a tokom studija postao je i solista na kontrabasu u kamernom orkestru Gudači svetog Đorđa sa kojim je do danas nastupao preko 500 puta po čitavoj Evropi.\nNa master studije u Norvešku (Stavanger) odlazi 2006. godine, gde je do okončanja studija 2008. godine član tamošnjeg simfonijskog orkestra. Od novembra 2009. godine član je Beogradske filharmonije.\nNedavno je započeo blisku saradnju sa Nemanjom Radulovićem i njegovim ansamblima Devils trils i Dabl sens sa kojima je već nastupao desetak puta u Francuskoj i Srbiji.\nOd početka školovanja sve do danas, pored sviranja u orkestru, angažovan je i u brojnim kamernim sastavima različitih profila i različitih muzičkih žanrova (opera, balet, pozorišne predstave, studijska snimanja, televizijske emisije, video spotovi, reklame…).


| Tag Archive | vjetroelektrana\nHome » Posts tagged with » vjetroelektrana\nIdeja za bolju budućnost\nNajpopularnija startup ideja svijeta je ona iz BiH koju je osmislio zlatni student Elektrotehničkog fakulteta u Tuzli Nusmir Mekić. Inovatori pedeset zemalja svijeta više od sedam tisuća glasova dali su Nusmirovom projektu, čije bi vjetroelektrane u nekoj skorijoj budućnosti trebale biti dostupne svakom čovjeku. Nusmir je za naš program govorio kako je to biti zlatni […]\n2016-10-18 / Comments Off on Ideja za bolju budućnost / Read More\nUskoro prvi kilovat sati električne energije koje će proizvesti vjetrenjače\nNa lokalitetu u neposrednoj blizini sela Gornji Brišnik, udaljenom dvadesetak kilometara od Tomislavgrada središta istoimene općine, u proljeće naredne godine počet će postavljanje prve vjetroturbine za proizvodnju električne energije snagom vjetra u sklopu Vjetroelektrane Mesihovina. Ako sve bude kako je planirano, prvi kilovat sati proizvedene električne energije od snage vjetra planirano je da u sistemu […]\n2015-03-22 | Filed under Bosna i Hercegovina | Read More\nObnovljivi izvori energije: U BiH radi samo jedna mala vjetroelektrana\nElektrična energije iz obnovljivih izvora u BiH se proizvodi u 128 proizvodnih objekata. Iako je obaveza zemalja članica Energetske zajednice da učešće energije iz obnovljivih izvora u ukupnoj proizvodnji treba biti 20 posto do 2020, u BiH obnovljivi izvori učestvuju sa više od 30 posto. U Federaciji BiH proizvodnja se odvija u 100 objekata, dok […]\n2014-05-27 | Filed under Ekonomija | Read More


115640 RSD71036 RSD\nPonuda se može iskoristiti od 18. 9. 2021 do 25. 9. 2021\nPreostalih 512 € plaćate direktno ponuđaču


Jeftini letovi iz Srbije za Zimbabve - Avionske karte Srbija Zimbabve - eSky.ba\nLetovi iz Srbije za Zimbabve\nPretražite letove iz Srbije za Zimbabve\nProvjerite najbolje ponude letova iz Srbije za Zimbabve\n✔ Postoje li posebne ponude za letove iz Srbije za Zimbabve na eSky.ba?\n✔ Mogu li se pobrinuti za osiguranje prilikom rezervacije leta iz Srbije za Zimbabve?\n✔ Ako rezerviram let iz Srbije za Zimbabve, mogu li rezervirati ujedno i smještaj?\n✔ Koje avio-kompanije nude letove iz Srbije za Zimbabve?\nBudite sigurni, da na eSky.ba ponuda letova iz Srbije za Zimbabve uključuje ne samo niskotarifne avio-kompanije, već i one koje su specijalizirane za visoki standard.