Zasadi drvo, zasadi svoj kiseonik: Povežimo decu s prirodom\nAko mi danas posadimo drvo, u njegovim blagodetima će uživati naši unuci ili praunuci. Baš zbog toga u akcije pošumljavanja treba uključiti sve generacije - od petogodišnjaka do penzionera\n06.08.2019. - 13:12h Autor: Kurir / Dijana Glogonjac\nŠume imaju nemerljiv doprinos za život ljudi i opstanak planete Zemlje. Čovek je oduvek tesno povezan sa šumom. Do pre samo sto godina čovek je uzimao od šume koliko mu je bilo potrebno, i to, nažalost, uglavnom bez plana i ograničenja. Danas čovek pre svega čuva šumu, gaji je i na kraju uživa u njenim brojnim korisnim funkcijama.\nDrveće spada u najstarije žive organizme na našoj planeti. Tajna dugovečnosti drveta je na neki način i dalje misteriozna. Ako mi danas posadimo drvo, njegove blagodeti će uživati naši unuci ili praunuci. Baš zbog toga u akcije pošumljavanja treba uključiti sve generacije - od petogodišnjaka do penzionera. Višegeneracijska akcija sadnje drveća simbolično bi pokazala da su šumski ekosistemi plod rada i odnosa prema šumi od strane više generacija.\nDr Zvonimir Baković, rukovodilac Odeljenja za gajenje šuma JP „Srbijašume“, kaže da je u današnje vreme pravi izazov animirati, organizovati i pokrenuti mlade ljude da dobrovoljno i besplatno urade nešto društveno korisno.\nSadnja u školama\n- Broj volontera koji je spreman da se uključi u akcije pošumljavanja je nedovoljan. Oživljavanje omladinskih radnih akcija (ORA) i volonterizma i stavljanje njihovih aktivnosti (jednim delom) u funkciju pošumljavanja sa sinhronizovanim i pravilno definisanim ciljevima, dodatno bi podiglo ekološku svest najšire javnosti. U budućnosti bi trebalo razmisliti o uvođenju „Dana pošumljavanja“, ujedinjenog sa idejom patriotskih, ekonomskih i estetskih nastojanja. Tog dana sadnjom drveća u predškolskim i školskim ustanovama, kao i na brojnim drugim mestima, društvu bi se pokazala lepota drveća i njihov pozitivan uticaj na ulepšavanje izgleda školskog dvorišta, igrališta, ulice, parka, obale reke... Jer šume su jedini samoobnovljivi prirodni resurs i nacionalno blago. One su izvor čistog vazduha, vode, flore i faune, bioraznovrsnosti, blage klime, jednom rečju života - kaže Baković.\nDanas prevashodno šumari moraju da ukazuju na značaj šuma i šumarstva, kako bi šira društvena zajednica prema šumi bila pažljivija i odgovornija.\n- Šumarska struka zasnovana na naučnim i praktičnim znanjima, podržana zakonskom regulativom, treba da bude zamajac za stvaranje novih površina pod šumama, da utiče na mlade da se masovno uključe u pošumljavanje, gajenje i zaštitu šuma za dobrobit sadašnjih i budućih generacija. Obaveza šire društvene zajednice je da utiče na sadašnje i buduće generacije da prepoznaju značaj pošumljavanja u eri klimatskih promena i tako odaberu pravi put ka povećanju površina pod šumama na planeti Zemlji i mogućnosti da se na njoj živi na način poznat današnjoj civilizaciji. Svaki pojedinac kada pomaže da se očuvaju naše šume ili kada sadi nove, ulaže u svoju budućnost i budućnost svoje dece - ističe Baković.\nSlađana Dabić iz JP „Vojvodinašume“ kaže da, iako su u ovom preduzeću radovi na terenu uglavnom mehanizovani, sadnja sadnica se obavlja isključivo pomoću ljudskog, manuelnog rada.\n- S obzirom na to da u sistemu preduzeća već duži niz godina usled odluke Vlade ne postoji mogućnost zapošljavanja radnika, volonterske aktivnosti su dobro došle. Pritom, ne govorimo samo i isključivo o učincima koje volonteri postižu iako oni nisu zanemarljivi. Naime, poznato je da čovek na poseban način gleda i vrednuje ono u čijem je nastajanju i sam učestvovao. Takva osoba je najbolji ambasador dobre volje koji je svestan složenosti posla prilikom podizanja šuma uvek raspoložen da u sredini u kojoj živi i radi ukazuje na odgovorno ponašanje svakog pojedinca kako ne bi došlo do štetnih posledica po šumu - kaže Dabićeva i dodaje da sam postupak sadnje sadnica zavisi od vrste drveća i tehnologije pošumljavanja:\n- Sve vrste drveća, osim vrbe i topole, sade se u prethodno iskopanu rupu, koja mora biti dovoljno duboka, tako da nakon postavljanja sadnice na dno, posle zagrtanja usitnjenom zemljom i nagažavanja, sadnica bude u zemlji najmanje do nivoa vrata korena. Sadnice topole se kod takozvane plitke sadnje postavljaju u rupu čija je dubina oko 80 cm, pa slobodno možemo reći da sadnja ove vrste drveća spada u teže poslove jer radnik nakon nagrtanja prvog sloja rastresite zemlje mora da uđe u rupu i dobro nagazi zemlju pre nego što se nabaci novi sloj.\nRadovi koji prethode pošumljavanju i prate konkretne aktivnosti na sadnji sadnica i setvi semena direktno su uslovljeni vremenskim prilikama. To znači da za relativno kratak vremenski period, posmatrano na godišnjem nivou, treba završiti planirane poslove, što uglavnom nije jednostavno.\nAKCIJA POŠUMLJAVANJA ŠIROM SRBIJE\nPrepoznajući značaj šuma, „Adrija medija grupa“ i dm drogerie markt, zajedno sa institucionim partnerima, Ministarstvom poljoprivrede, šumarstva i vodoprivrede, Upravom za šume, JP „Vojvodinašume“, JP „Srbijašume“, Privrednom komorom Srbije, Pokretom gorana Srbije i botaničkom baštom „Jevremovac“, pokrenuli su projekat pod nazivom „Zasadi drvo“.\n„Adrija medija grupa“ i dm, kao dve društveno odgovorne kompanije, ovom akcijom pre svega žele da podignu svest o važnosti pošumljavanja područja kojima je to potrebno, kao i o zaštiti životne sredine kako za nas, tako i za buduće generacije. Projekat „Zasadi drvo“ trajaće četiri meseca, nakon čega će otvaranjem sezone jesenjeg pošumljavanja biti pružena prilika građanima da zasade svoje drvo tokom jednodnevne radne akcije koja će se održati u prvoj polovini novembra, kada priroda to dozvoli. Planiramo da zasadimo preko 50.000 sadnica širom Srbije. Krajem avgusta objavićemo spisak tačnih lokacija na teritoriji cele Srbije, a svim građanima koji žele da se priključe našoj akciji biće obezbeđene sadnice.\nPodržavaju projekte u oblasti društveno korisnog rada\nČOVEK KAO CENTRALNA VREDNOST KOMPANIJE DM\nNajveći drogerijski lanac u Evropi dm drogerie markt tokom 15 godina poslovanja u Srbiji neprestano vodi računa o zajednici i, u skladu s principom da je fokus kompanije uvek na ljudima, ulaže u njihov razvoj i društveno odgovorne projekte.\nKroz inicijativu „Zajedno jedni za druge“ kompanija dm podržava projekte u oblasti društveno korisnog rada, zaštite okoline i održivog razvoja, kao i projekte na polju kulture, nauke i sporta. Ovakav vid društvenog angažmana do sada je uvek imao veliki odziv kod kupaca, partnera i zaposlenih ne samo u podsticanju na savesnije delovanje već i negovanju društvene odgovornosti. Kompanija dm svojim humanitarnim akcijama pomaže organizacijama i ustanovama namenjenim socijalno ugroženim grupama, kao i domovima za nezbrinutu decu, gerontološkim centrima, Sigurnoj kući Srbije, azilima za životinje i ostalim ustanovama kojima je pomoć potrebna.\nOd maja 2017. godine, kompanija dm u saradnji sa Garnierom sprovodi inicijativu\n„Čepom do osmeha“, a zaposleni i kupci su do sada u svim dm drogerijama prikupili više od 40 tona čepova! Reciklažom plastičnih čepova omogućava se kupovina ortopedskih pomagala, a istovremeno se pomaže deci sa invaliditetom i podiže ekološka svest.\nJoš jedna od društveno korisnih inicijativa koju dm poklanja zajednici je „Oplemeni život“. Svakom zaposlenom je omogućeno da se na jedan slobodan dan u godini dobrovoljno angažuje u društvenim i ekološkim projektima, oplemenjujući svoj život i ujedno oplemenjujući život drugima.\nZasadi drvoKiseonikŠumeEkologijaEkološka svestDecaPrirodaPošumljavanjeAkcijaAdrija medija grupaDM\n901 NOVI SLUČAJ KORONA VIRUSA U SRBIJI: Preminulo još 18 osoba


Stavovi građana Srbije prema Evropskoj uniji - Institute for European Affairs Institute for European Affairs\n·9. September 2020. ·\nNa referendumu bi Srbija ušla u EU, ali sa 46% glasova ZA, istovremeno, opada podrška članstvu u EU iako većina građana smatra da Srbija ima koristi od saradnje sa EU, najveći prijatelj je Grčka, najveći neprijatelj Hrvatska, pogoršana slika odnosa sa Crnom Gorom, u regionu najbolji odnosi sa BiH. Građani očekuju od medija i Vlade informacije o EU i smatraju da nisu dovoljno obavešteni.\nPetu godinu zaredom, Institut za evropske poslove u saradnji sa Ninamedia istraživačkom kućom sproveo je u periodu od 12. do 23. marta istraživanje javnog mnjenja o odnosima Srbije i Evropske unije. Istraživanje je rađeno na reprezentativnom uzorku od 1207 ispitanika.\nU ovom talasu podrška članstvu Srbije u EU je najniža od početka merenja 2016. godine. Od ukupnog broja ispitanika, 49% podržava članstvo Srbije u EU, 39% ima suprotan stav, dok 12% njih nije umelo da se izjasni po ovom pitanju. Većina ispitanika koji podržavaju članstvo Srbije u EU su muškarci, ispitanici starosti od 30 do 44 godine i oni preko 60, stanovnici regiona Zapadna Srbija sa Šumadijom, kao i stanovnici gradskih sredina.\nVećina ispitanika smatra da Srbija ima koristi od saradnje sa EU (67%), (muškarci, ispitanici srednjeg i visokog obrazovanja, stanovnici Zapadne Srbija sa Šumadijom i Beograda), 23% smatra da Srbija nema koristi od saradnje, dok 15% njih nije umelo da se izjasni po ovom pitanju. Poredeći rezultate kroz četiri istraživačka talasa, u ovom merenju je primetan najmanji broj ispitanika koji smatraju da Srbija nema koristi od saradnje sa EU.\nNajveći broj ispitanika (33.7%) nema mišljenje o tome koja država u EU je najveći prijatelj Srbiji. 21.7% ispitanika smatra da je to Grčka, na drugom mestu se nalazi Nemačka (10.6%), na trećem Mađarska (7.5%) potom Francuska (5.8%) i Španija (5.1%), dok se ostali odgovori javljaju u manje od 4% slučajeva. Poredeći rezulatate kroz tri talasa istraživanja, podaci za većinu zemalja osciliraju, izuzev u slučaju Španije gde je primetan trend opadanja.\nSa druge strane, kada je u pitanju stav o tome koja država u EU je najveći neprijatelj Srbije najveći broj ispitanika (36.7%) nema mišljenje. Najviše su navođene Hrvatska (20.8%), Velika Britanija (19.8%) i Nemačka (15.8%), dok se ostali odgovori javljaju u manje od 2% slučajeva. Poredeći rezultate kroz tri istraživačka talasa, primetan je linearan pad u broju ispitanika koji percipiraju Hrvatsku kao najvećeg neprijatelja Srbije.\nTrećina ispitanih smatra da od susednih država najbolje odnose imamo sa BiH, a potom sa Mađarskom (26.1%, što je oko 4% više nego u prethodna dva merenja), a sve ostale države se javljaju u manje od 7% slučajeva. 11% ispitanika nema mišljenje po ovom pitanju, a po 6.5% smatra da Srbija ima najbolje odnose ili sa svim susednim državama ili nema ni sa jednom. Takođe, u odnosu na prethodna dva istraživačka talasa, primetan je pad broja onih koji smatraju da Srbija ima najbolje odnose sa Crnom Gorom (za oko 14%), kao i linearan pad u slučaju Rumunije kroz tri talasa istraživanja.\nKada su u pitanju informacije o EU, 44% građana smatra da nema dovoljno informacija o EU (većinom žene, ispitanici starosti do 30 godina, stanovnici Istočne i Južne Srbije i sa porastom stepena obrazovanja opada broj ovih ispitanika). U poređenju sa prethodnim istraživačkim talasom percepcija informisanosti ispitanika o EU ostala je na istom nivou.\nIspitanici navode da očekuju da će dobijati informacije o EU na prvom mestu putem medija (36.1%), potom od Vlade Srbije (26.4%), od same Evropske unije (10.6%), od Parlamenta (8.1%), od nevladinih organizacija (7.6%) i od škole-fakulteta (5.4%), dok se ostali odgovori javljaju u manje od 2% slučajeva.\nUkoliko bi sutra bio raspisan referendum o članstvu Srbije u Evropskoj Uniji, 46% ispitanika navodi da bi glasalo ZA (u većoj meri muškarci, ispitanici starosti od 30 do 44 godine i oni preko 60 godina, više stanovnici Zapadne Srbije sa Šumadijom nego ostalih regiona i pretežno stanovnici gradskih naselja, dok sa porastom stepena obrazovanja ispitanika raste broj ovih ispitanika). Od ukupnog broja ispitanika, 33% ima suprotan stav, 8% ne bi izašlo na glasanje, dok 13% njih ne zna kako bi glasalo. U odnosu ne prethodna tri istraživačka talasa raspodela ovih ispitanika se kreće u poznatim rasponima.\nDetaljnije informacije i grafikonski pregled za 2020. možete preuzeti ovde, a za prethodne godine u nastavku:


Klinički centar Srbije - Strana 56 - BEOBUILD | FORUM\nDanas je Ned Jun 13, 2021 3:36 pm\nStranica 56 od 59\nPostod mikelo90 » Čet Maj 06, 2021 6:54 pm\nNije kroz parking nego tu ima jedna traka, da bi se izbeglo nepravilno ukrštanje tamo malo dalje. S jedne strane ti ostane taj parking, s druge strane samo malo ostrvce gde je nekad bila kabina za radnika na rampi.\nMislilo se baš na neurologiju, klinika za neurologiju je u Dr Subotića, između dekanata Medicinskog fakulteta i Instituta za anatomiju.\nPostod Bender Rodriguez » Čet Maj 06, 2021 8:46 pm\nJasno, jasno. Znači Institut i Klinika za Neurologiju se iz dr Subotića sele u Polikliniku.\nInače, evo jedne od nekoliko lokacija za izgradnju garaža u i oko Bolničkog kruga kako bi se rasteretilo i eliminisalo parkiranje po prilazima i kolovozima.\nIza Klinike ''Tiršova'' ima jedan parking koji koriste zaposleni, ali vrlo neracionalno i sporadično. Na toj parceli može da se napravi ''Fast park'' montažni parking i da se otvori ulaz u njega iz Tiršove ulice a da izlaz bude u Pasterovoj. Kapacitet bi, po gruboj odokativnoj proceni, bio do 200 mesta.\nA što se tiče parkinga za posetioce ovih zgrada, mislim da za njih ostanu parking mesta na ulici. Pošto je tu ionako, čini mi se, zelena zona. Tako da bi imali i više nego dovoljno vremena da obave šta imaju. Ali da bi oni lakše našli mesta, potrebno je skloniti automobile zaposlenih koji se zadržavaju i po 8 sati. Tu dolazi ovaj parking na sprat, koji bi prihvatio zaposlene ove tri institucije.\nParking Tirsova.jpg (280.37 KiB) Pogledano 2981 puta\nPostod Bender Rodriguez » Pet Maj 07, 2021 3:06 am\nJoš jedna lokacija za drugi Fast park montažni parking kapaciteta oko 100 mesta.\nIza Poliklinike, na prostoru gde već postoji ''divlji'' improvizovani parking (tj postojao je, do početka izgradnje), na kome već ima mesta za oko 60ak automobila.\nKada bi se napravio montažni sprat, i pristupne rampe do njega, parkiralište bi ukupno moglo da primi oko 100 automobila.\nOvaj parking bi mogao da bude rezervisan za zaposlene Laze Lazarević, GAK-a i/ili okolnih manjih objekata. Ili čak i nekih zaposlenih u Pulmološkoj klinici.\nKCS Poliklinika.jpg (399.31 KiB) Pogledano 2855 puta\nKCS Poliklinika 2.jpg (284.84 KiB) Pogledano 2855 puta\nKCS Poliklinika 3.jpg (193.57 KiB) Pogledano 2855 puta\nPostod Дошљак » Pet Maj 07, 2021 7:32 am\nКад већ причамо о паркингу, зна ли ико зашто се не користе у јавним гаражама тзв. клацкалице, које омогућавају паркирање два возила на једном месту?\nhttp://multiparking.rs/detalji-proizvod ... up-2015_3/\nPostod Bender Rodriguez » Pet Maj 07, 2021 11:05 am\nPričao sam svojevremeno sa jednim investitorom koji pravi male stambene zgrade (i radi to korektno). Koliko sam razumeo, sklone su kvarovima a to kad stane i zarobi auto, ljudi, razumljivo, odlepe od besa.\nTo je ono što sam ja čuo. Možda ima i nekih drugih razloga. Ali da, to je svakako dobra ideja i svakako sam za ove lokacije razmišljao o tome i o onim što pakuju automobile u više nivoa. Ali mislim da pošto znamo kakvo je ovde (ne)održavanje, pogotovu državnih objekata, da je bolje da bude što jednostavnije. Plus, nisam video uživo, ali verujem da sve te mašine umeju da prave buku.\nPostod Дошљак » Pet Maj 07, 2021 12:22 pm\nЈа сам их виђао по многим новијим зградама, као и лифтове за ауте. Верујем да би паркинг сервис могао да пријушти дежурне мајсторе за кварове и редован сервис с обзиром на добит коју остварују.\nPostod Steva » Pet Maj 07, 2021 12:34 pm\nДошљак » 07 May 2021, 07:32 napisao: Кад већ причамо о паркингу, зна ли ико зашто се не користе у јавним гаражама тзв. клацкалице, које омогућавају паркирање два возила на једном месту?\nklackalice za privatne garaže za zgrade mogu da zamislim, ali ne i za javne zbog daleko veće frekfencije korišćenja istih. A onda dolaze i ljudi koji nemaju iskustva sa time pa može da bude nezgodno.\nPostod Дошљак » Pet Maj 07, 2021 12:53 pm\nА за гаражу за запослене?\nPostod Bender Rodriguez » Pet Maj 07, 2021 12:57 pm\nAli zašto rizikovati (uslovno rečeno) sa mehanizmima koji mogu da se kvare ako može da se napravi Fast park?\nKoliko ja znam i pamtim (mada nisam u struci odavno, kao i 90% ljudi sa državnih fakseva), poluliftovi, dabl dek i klackalice se koriste prvenstveno za zatvorene ili baš skučene prostore.\nInače, upravo crtam predlog rešenja za onu garažu što si ti predložio, na uglu Svetozara Markovića i Pasterove. Pa kačim posle.\nPostod Bender Rodriguez » Pet Maj 07, 2021 3:41 pm\nEvo i lokacije za garažu koju je Došljak predložio, na uglu Svetozara Markovića i Pasterove. Na placu vojne ustanove i skladišta (ako ne grešim).\nPošto se ne vidi lepo koliki je plac, teško je pouzdano proceniti koliki bi kapacitet ovde mogao da se ostvari. Ali s obzirom na to da će garaža pored Poliklinike imati 700 mesta na 5 nivoa, može se reći da bi i ova garaža mogla da dostigne tu ili približno istu brojku ako bi takođe imala 5 nivoa - 3 nadzemna i 2 podzemna. A ako bi imala samo 3 nadzemna, onda bi kapacitet verovatno bio između 300 i 400, zavisno od konfiguracije.\nNapravio sam skice za postojeće stanje, kada je Pasterova dvosmerna. Ali i jednu za slučaj da Pasterova (od Resavska pa na gore) postane jednosmerna u pravcu ka Hramu, o čemu sam razmišljao u više navrata. Pošto paralelno njoj imamo Tiršovu koja vodi na dole, te bi onda Pasterova mogla da preuzme ulogu ''odvođenja'' automobila ''na gore'', ka Hramu. No to je sad druga, šira priča o kojoj ću kasnije da razmišljam.\nGeneralno, ova garaža ima baš ogroman potencijal. Jer em što je na dobroj lokaciji, em je prostor veliki i mogao bi da se pametno iskoristi da se tu omogući parking kako posetiocima, tako i zaposlenima u okolnim institucijama. Što onda, dalje, opet sklanja deo automobila sa uličnih niša, i ostavlja ih više raspoloživih za posetioce koji će se zadržavati manje od 2 ili 3 sata (koliko nalaže zona).\nPrimera radi, neko ko radi u susednom Oftalmološkoj klinici, više ne bi morao da parkira na uličnoj niši nego bi koristio garažu. A to mesto koje je on koristio na ulici, mogli bi da iskoriste npr roditelji koji vode dete na operaciju krajnika u Klinici za maksiofacijalnu hirirgiju.\nSad, ne znam koliko koja ustanova ima zaposlenih, tako da će ove procene biti grube. I naravno podrazumevaće da ne moraju svi zaposleni nekog objekta da se parkiraju u toj garaži. Nego da će deo njih da dobije mesto tu, a deo će da ostane u postojećim parkiralištima i dvorištima.\nI da, da napomenem da namerno limitiram područje pokrivenosti ove garaže u krug od 150 metara od garaže. Jer se vodim logikom da svaka garaža i parkiralište treba da pokriju jedan reon Bolničkog kruga. Jer ne samo što bi bilo nelagodno da se svi (zaposleni i bolesni) sjate u jednu garažu pa da se posle raštrkavaju po BK... nego bi bilo i štetno. I po saobraćaj, i po njih same. Zato uvek označavam objekte u neposrednoj blizini svake garaže.\nKCS Pasterova dva smera.jpg (241.98 KiB) Pogledano 2457 puta\nKCS Pasterova jedan smer.jpg (244.73 KiB) Pogledano 2457 puta\nKCS Pasterova 2.jpg (302.54 KiB) Pogledano 2457 puta\nPostod Дошљак » Pet Maj 07, 2021 4:11 pm\nОдлична разрада. Надам се да неко од надлежних ово прати и узме у разматрање.\nPostod Žika » Pet Maj 07, 2021 10:06 pm\nДошљак » Pet Maj 07, 2021 6:32 am napisao: Кад већ причамо о паркингу, зна ли ико зашто се не користе у јавним гаражама тзв. клацкалице, које омогућавају паркирање два возила на једном месту?\nPored ograničenja dimenzija automobila problem je i usklađenost izlazaka jer ako je klackalica onda donji auto prvi mora da izađe pa tek onda auto sa gornje platforme (ako sam dobro ukapirao sliku).\nDrugo javne garaže su uglavnom niže (ne mogu kombiji i viša vozila) upravo zbog veća spratnosti tako da bi ovo rešenje imalo malo benefita.\nDobro je za privatne kuće gde je ograničena površina pa se može ukopati još jedno mesto za drugi auto.\nPostod vucko » Sub Maj 08, 2021 10:03 am\nKlackalice prosto nisu za velike javne garaže već su funkcionalne za male zgradice to jest kuće sa nekoliko stambenih jedinica koje mogu koordinisati ulaz i izlaz zbog toga što ne mogu da se spuste ako je parkiran auto na 0 nivou. Da ne govorimo o kvarovima, zato se na novogradnjama i izbegava ugradnja liftova za automobile već se prave blesave rampe sa ekstremim uglovima.\nPostod dungodung » Sub Maj 08, 2021 4:01 pm\nRadovi na poliklinici (tzv. Kula 2, ako se ne varam), od prekjuče.\nviber_image_2021-05-08_15-55-35.jpg (218.33 KiB) Pogledano 1943 puta\nPostod Bender Rodriguez » Sub Maj 08, 2021 4:05 pm\nJednog dana, u dalekoj budućnosti, napredne civilizacije će na prostoru (bivšeg) KCS iskopavati ostatke tone i tone stubića, žardinjera, kugli, rampi, ograda, ivičnjaka i kanti i misliće da su to bili neki bog zna kako vredni artefakti našeg vremena.\nДошљак napisao: Одлична разрада. Надам се да неко од надлежних ово прати и узме у разматрање.\nHvala druže. Pa i ti si zaslužan za to, pošto si ti predložio tu garažu na uglu SM i Pasterove.\nPostod Bender Rodriguez » Pon Maj 17, 2021 3:04 pm\nRadovi su se prosirili i na preostali istocni deo\n_IMG_000000_000000.jpg (715.66 KiB) Pogledano 1111 puta\nIMG_20210517_150221434.jpg (637.54 KiB) Pogledano 1111 puta\nIMG_20210517_150326847.jpg (600.69 KiB) Pogledano 1111 puta\n_IMG_000000_000000.jpg (587.94 KiB) Pogledano 1110 puta\nIMG_20210517_150209276.jpg (465.12 KiB) Pogledano 1111 puta\nPostod Дошљак » Pon Maj 17, 2021 7:06 pm\nСтара фасада беше од панела које је правила Југопластика или грешим?\nPostod solecar » Uto Maj 18, 2021 1:46 am\nMeni lično ovo staro 100x lepše. Plus što mi ovo staro deluje da daje više svetla nego li što će biti sa novim panelima.\nPostod Bender Rodriguez » Uto Maj 18, 2021 1:49 am\nI meni, mada kad čitam šta sve pišu i uzdišu na drugoj temi za onaj Dorćolski kontejner na kocki, počinjem da se pitam ko je ovde lud i ko je u pravu a ko greši...\nMada, što se KCS tiče, rekao sam još davno - preći ću preko bilo koje fasade i estetike ako će to značili dovođenje u red KCS kao sistema i bolje uslove za pacijente i zaposlene.\nPoslednja izmena od Bender Rodriguez u Uto Maj 18, 2021 1:51 am, izmenjeno 1 put ukupno.\nPostod Дошљак » Uto Maj 18, 2021 1:50 am\nИ мени је стара фасада лепша, могла се урадити нова сличног изгледа и са модернијим материјалима. Овај тренд сивих панела ми је одвратан.\nPostod Bender Rodriguez » Uto Maj 18, 2021 1:52 am\nE baš to će sad da seju po starom jezgru grada...\nA što se tiče tvog pitanja - ja ne znam, zato nisam ništa pisao. Vrlo moguće, zvuči mi poznato, kao da se negde pričalo ili pisalo o tome.\nPostod solecar » Uto Maj 18, 2021 2:28 am\nModernizam ala "botschaft" u Kneza Miloša.\nInače, pre neki dan sam po prvi put od izgradnje "Ušće 2" kule, prolazio tuda. Utisak mi je da bi bila daleko lepša i skladnija sa "Ušće 1" bez onih belih lajsni i panela sa strane gde je lift.\nPostod Bender Rodriguez » Uto Maj 18, 2021 2:31 am\nIsto. Ili kad bi bar obe izgledale isto, pa koja god varijanta da je. Ovako mi sve skupa deluje kao vrata sa dva potpuno različita krila.\nJbg... ko nam je kriv kad ne znamo modernu estetiku.\nPridružio se: Pet Mar 12, 2021 10:21 pm\nPostod lukander01 » Sre Maj 19, 2021 12:39 am\nNova fasada meni izgleda kao magacin na autoputu :/ , ali svakako je preko potrebno da se zavrsi. Urgentni koji je vec bio jeziv, sa korona procedurama je pravi horor.\nSamo Milan Tarot zna kada ce se zavrsiti rekonstrukcije u Beogradu\nPostod Дошљак » Sre Maj 19, 2021 12:47 am\nМени није споран материјал колико сам одабир боја и распоред панела. Слажем се да личи на неки магацин, дистрибутивни центар. Губи се осећај постојања прозора. Панели дуж плоче светле боје дају утисак неомалтерисаних кућа где се види бетон плоче. Мени то све делује аљкаво, хаотично и јефтино.


Naime, mladi influenser nastupio je treće večeri festivala, čitavih deset minuta, a nastup je počeo rečima: "Sad će da kažu šta ćeš ti retardu ovde, e pa evo vam".\nOVO NIKO NIJE OČEKIVAO Veljko JAVNO NAPAO Baku Praseta, nije birao reči!\nKako izgleda kad Baka Prase repuje, ali i kako je izgledao njegov nastup na Exitu pogledajte u video materijalu.\nInače, Baka Prase je u žiži interesovanja zbog toga što su mu ugasili instagram što je izazvalo negativne reakcije.\n"Đuskaćemo dok nas ne odnesu" - od perja preko jake šminke do raznobojnih maski, posetioci oduševljeni prvim danom Exita\nPOMISLILI SU DA JE PRINC HARI On je na Exitu, a čudna situacija koja mu se dogodila trese čak i Britaniju\nSara Jo otkrila ima li istine u pričama da se POMIRILA sa Viktorom Savićem, a ono što kaže o svom nastupu na Exit-u iznenadiće mnoge (VIDEO)


Za novu topionicu – novo zaduženje. Vrednost projekta skočila na 301,8 milion evra | Ist Media\n02:43: AM Saturday September 19, 2020\nZa novu topionicu – novo zaduženje. Vrednost projekta skočila na 301,8 milion evra\nObjavljeno 8. February 2013. at 13:45 piše Ist Media\nBOR, (IST Media) Vlada Srbje odobrila je dodatno zaduženje Rudarsko-topioničarskom basenu (RTB) Bor od 131,8 miliona evra za rekonstrukciju topionice bakra i izgradnju fabrike sumporne kiseline, čime je vredost ovog projekta povećana na oko 301,8 miliona evra, saopštila je danas ova kompanija.\nRTB obećava: Topionica bakra gotova do kraja godine\nKako se navodi u u zaključku Vlade Srbije, koji je medijima preneo zamenik generalnog direktora RTB Milinko Živković, Basen Bor će nova sredstva obezbediti „dodatnim zaduženjem ili avansnom prodajom bakra i drugih metala iz postojećih ležišta raskrivke u Boru i Majdanpeku“.\n„Za topionicu i fabriku sumporne kiseline predivđeno je 210 miliona evra, a ostatak za izgradnju flotacije šljake, pogona za tretman otpadnih voda, energane, prateće infrastrukture, raznih taksi, carina i osiguranja“, izjavio je Živković.\nOn je objasnio da će se od iznosa novog zaduživanja, oko 40 miliona evra izdvojiti za nove projekte kanadske kompanije SNC Lavalin, koja gradi novu topionicu, a ostatak će biti za potrebe pratećih fabrike bez koje topionica ne bi mogla da radi.\n„To je neophodno kako bi se dokazali i pokazali svi parametri zbog kojih se nova topionica gradi, kako bi iskorišćenje bakra bilo 98 a sumpor-dioksida 98,5 procenat“, napomenuo je Živković.\nU RTB su napomenuli da će osnovni radovi po projektu „nova topionica“ biti završeni do kraja ove godine, i procenili da će u prvim mesecima 2014. početi da radi punim kapacitetom.\n„Do kraja 2014, planira se da topionica preradi 300 hiljada tona koncentrata iz sopstvenih sirovina, a pun kapacitet i prerada 400 hiljada tona koncentrata godišnje očekuje se od 2016“, naveli su u borskoj kompaniji.\nRadovi na novoj fabrici sumporne kiseline


Ekološka bitka Njujorčana - Agro TV\nPočetna Agro svet Ekološka bitka Njujorčana\nOrganizacije ’Zagovornici životne sredine Njujorka’ (Environmental Advocates of New York) i ’Efikasan Njujork’ (EffectiveNY) za predloženi amandman zalažu se onlajn video-oglasima sa snimcima dece iz mesta Husik Fols, gde su bunari zagađeni industrijskim hemikalijama.\n– Ne bi trebalo da moramo da se borimo za čistu vodu – glasi slogan u video-oglasu.\nIz obe organizacije kažu da bi izmena Ustava omogućila građanima da insistiraju na odgovornosti poslanika i vlasti za obezbeđivanje zdrave životne sredine.\n– Ove godine se niz zajednica u Njujorku borio za čistu vodu za piće i za čist vazduh – rekao je izvršni direktor organizacije ’Zagovornici životne sredine Njujorka’ Piter Ivanović, i dodao: – Nedostaje jasna formulacija u Ustavu koja bi ljudima dala pravo na vodu od koje se neće razboljevati i na bezbedan vazduh.\n– Ustavna zaštita znači da, čak i ako državni organ ili mi, zakonodavci, nešto radimo pogrešno, građani mogu da nas preko sudova nateraju da radimo ispravno – rekla je senatorka Demokratske stranke iz države Njujork Liz Kriger.\nStanovnici sada imaju pravo da pokrenu tužbe za osporavanje zakona ili propisa o zaštiti životne sredine, ali ustavni amandman bi dao veću težinu njihovim argumentima, rekao je Ivanović.\n– Amandman o pravu na životnu sredinu pomaže njeno očuvanje, ali koliko pomaže zavisi od toga kako je formulisan, kako ga sudovi primenjuju, i od načina na koji ga sprovode razni akteri vlasti – kaže Džon Dernbah, profesor prava Univerziteta Videner.\nKoristan od takve odredbe o pravu na životnu sredinu je što sprečava državu da nazaduje u zaštiti životne sredine kad donosi nove zakone i uredbe, dodao je on.


U SRBIJI 81 NOVOZARAŽENI I JOŠ JEDNA ŽRTVA KORONE | Hayat.ba\nU SRBIJI 81 NOVOZARAŽENI I JOŠ JEDNA ŽRTVA KORONE\nDo sada je među 1.092.359 testiranih registrirano ukupno 33.080 oboljelih, a od početka epidemije 6. marta od posljedica infekcije koronavirusom umrle su 744 osobe, što dosadašnju stopu smrtnosti održava na 2,25 posto.\nPrema epidemiološkim podacima, u tri sedmice od početka školske godine koronavirusom je zaraženo ukupno 60 učenika, što je, prema ocjeni ministra obrazovanja Mladena Šarčevića, vrlo mali postotak s obzirom na činjenicu da u Srbiji ima oko 850.000 đaka.\nU Srbiji su od petka 18. septembra u 18 sati na snazi mjere pojačanog epidemiološkog nadzora, koje podrazumijevaju prijavljivanje svih državljana povratnika iz inozemstva u elektronički covid sistem e-zdravlje, kako bi se čim prije reagiralo u slučaju pojave simptoma koronavirusa u periodu inkubacije.\nPrema podacima Kriznog štaba, do sada se prijavilo više od 25.000 građana Srbije koji su se vratili u zemlju s ljetovanja u Crnoj Gori, Hrvatskoj, BiH i Albaniji, te iz drugih država.


VIDEO: Bodibilder pokušao da igra ragbi - Muški magazin - trendovi, fitness, lifestyle, saveti, devojke...\nPopularni Youtuber i bodibilder, Džudžimufu odlučio je proba da igra ragbi i da iskusi šta je to pravi muški sport. Džuždimufu važi za jednog od najjačih i najspremnijih bodibildera i na njegovom kanalu možete videti klipove na kojima on podiže neverovatne težine i gde radi različite akrobacije. Međutim, njegova snaga i mišići mu nisu pomogli kada je reč o ragbiju.\nZa ragbi mnogi smatraju da su mišići najveći adut, ali profesionalni ragbisti iz Melburna pokazali su da to nije slučaj i da je tehnika najbitnija.\nDosta manji i lakši muškarci su kao od šale obarali Džudžimufua i razbijali ga o strunjaču,a on porosto nije mogao da veruje. “Mislio sam da sam snažan i jak, ali sada sam shvatio da su ragbisti prave zveri”, rekao je Youtuber posle nekoliko izazova koje je radio sa ragbistima.\nOn je takođe pokušao da obara i da se bori protiv drugih ragbista, ali njegova amaterska tenhika jednostavno nije mogla da mu pruži dovoljnu snagu.\nPogledajte kako se ovaj bodibilder snašao protiv snažnih australijanskih ragbista:


VUJOVIĆ: Ako se ovako nastavi, Crna Gora će biti nova Republika Srpska – Portal Luca\nVUJOVIĆ: Ako se ovako nastavi, Crna Gora će biti nova Republika Srpska\nPrioritet crnogorske vlasti, ko god je činio, treba da bude bezpogovorno ispunjavanje zahtjeva i članstvo u EU, u što kraćem roku. Crnoj Gori treba vlast koja to može da joj pruži jer je to njen nacionalni interes, kazao je izvršni direktor CEMI-ja Zlatko Vujović, u jutarnjem programu Gradske televizije “Rujna zora”.\n“Ako bi narednih, četiri do osam godina, u Crnoj Gori ostala ova parlamentarna većina jasno je šta nas čeka. Čeka nas izgradnja jedne nove srpske nacionalne države – Republika Srpska, odnosno jedna radikalizovana državna tvorevina koja će se sve državne resurse upregnuti na urušavanje onog vrijednosnog sklopa koji nas vodi u EU”, upozorio je Vujović.\nUkoliko bi se dogodila promjena, odnosno rekonstrukcija parlamentarne većine onda bi se, kaže, Crna Gora mogla vratiti na ono što je bilo ranije. Korupcija je bila i ostala veliki problem koji, kako je rekao, ne vidi da se značajno rješava sa aktuelnom vlašću.\n“Dobro je da je došlo do promjene vlasti, dobro je da se vlast redovno mijenja, ali ne mogu se strateški pravci razvoja i usmjerenja Crne Gore ka članstvu u EU dovoditi u pitanje. Sporazum koji je potpisan između tri aktera jednostavno nije preživio provjeru vremena. Crna Gora ide u suprotnom smjeru od onog koji je bio obećan, što je i prirodno sa DF-om”, ocijenio je Vujović.\nU Crnoj Gori, smatra, potrebno je što prije formirati proevropsku, manjinsku ili većinsku, Vladu koja bi bila sastavljen od stručnjaka.\n“Umjesto jedne crkvene Vlade kakva je trenutno treba nam Vlada koja će ispuniti očekivanja naših zapadnih partnera”, uvjeren je Vujović.\nUkoliko većina u parlamentu izglasa Zakon o lokalnim izborima moguća je, ističe Vujović, nova duboka politička kriza jer, kako je rekao, “ne znamo kako će se ponašati izborna administaracija”.\n“Zašto? Situacija je sa aspekta prava i izbornog procesa prilično jasna. Predsjednik je raspisao u skladu sa ustavom izbore i ti izbori teku. Ne postoji nijedan razlog da parlament usvajanjem ovog zakona pokušava da stavi van snage norme koje su jasne i propisane Zakonom o izboru odbornika i poslanika a kažu da mandat poslanika traje 4 godine”, objašnjava Vujović.\nPredlagač, dodaje, planira da u ove tri opštine produži mandat na 4 ipo godine što predstavlja kršenje Kopenhaških dokumenata.\n“Skraćivanje mandata je ustavna kategorija koja je moguća. Slažemo se sa argumentacijom gospodina Alekse Bečića da bi se izborima u jednom danu relaksirali od svakodnevnih kampanja. Zalažemo se da se kroz parlamentarni dijalog, za šta se zalaže i Evropska komisija i parlament postigne dogovor o objedinjavanju izbora. Želimo da izbori budu održani u svim crnogorskim opštinama i to se može postići kroz skraćivanje mandata. Ali, produžavanjem mandata bi se kršilo osnovno načelo reprezentativne demokratije, a to je da se građani koji su nosioci suvereniteta na određeni rok od 4 godine odriču svog suvereniteta i prenose ga na poslanike”, pojansio je Vujović.\nVladajuća većina, kaže, nije uspjela da se konsoliduje ni nakon godinu dana od izbora – većina i dalje insistira na novoj Vladi a neće da je sruši.\n“Nalazimo se u periodu koji ne donosi ništa dobro. Što se duže bude nastavljala ova agonija vladajuće većine to znači da će oni imati lošiji rezultat na narednim izborima jer građani nisu glasali za ovo”, ocijenio je Vujović.\nNamjera uvođenja vjeronauke u crnogorske škole za njega je očekivana jer je od formiranja Vlade postalo jasno da je, kako je rekao, ključni akter odnosno onaj ko joj je dao uslovno rečeno posredno mandat Crkva Srbije u Crnoj Gori.\n“Sva ključna ministarstva kontrolišu oni sami, odnosno aktivisti Srpske pravoslavne crkve. Interes crkve su resori u kojima se izdaju građevinske dozvole, rješavaju finansije, uvodi vjeronauka u škole i obezbjeđuju dodatne donacije njihovoj vjerskoj ustanovi. Oni tim resorima upravljaju po dubini”, kazao je Vujović.\nCrkva Srbije u Crnoj Gori zastupa interese Srbije i najava uvođenja vjeronauke u škole predstavlja, ističe, više nego jasan pokušaj dijeljenja crnogorskog društva.\n“Bez obzra što su nam puna usta vjerskih prava, ravnopravnost i slično svjedočimo drugom. Kako to izgleda ne moramo da nagađamo. Dovoljno je poći u Republiku Srpsku i Srbiju pa da vidimo da su djeca primorana da prisustvuju tim časovima jer im je to obavezan predmet. Nisu to časovi istorije već je to praktikovanje vjerskih obreda u školi što će voditi neminovno podjeli djece prema vjeri”, upozorio je Vujović.\nVidjeli smo, naglašava, kakvi su sveštenici crkve Srbije.\n“Veoma su radikalni i da se više ponašaju kao politički aktivisti nego stvarno božji ljudi, a ima dosta i onih koji nisu prošli cijeli sistem teološkog obrazovanja. To znači da će djeca da se radikalizuju i da ćemo imati sve dublje podjele kao što su, moramo priznati prisutne u Bosni i Hercegovini”, kazao je Vujović.\nBosna i Hercegovina je, pojašnjava, uvijek bila sastavljena od pripadnika tri ključna i ostalih naroda koji tamo žive, ali sada svjedočimo, kaže, produbljivanju i radikalizaciji tih podjela.\nPromjenom administracije u Vašingtonu povećano je interesovanje SAD za region, a dolazak zamjenika pomoćnika državnog sekretara za Evropu i Evroaziju SAD-a Gabrijela Eskobara koji je iskusan američki diplomata koji poznaje region ohrabruje.\n“Fokus će biti na odnosima Srbije i Kosova, tj. priznanju Kosova od strane Srbije i rješavanju toga pitanja, i Bosni i Hercegovini. Crna Gora se našla u tom trouglu. Iako je bilo za očekivati da zemlja koja je članica NATO-a nije više na agendi SAD kad govorimo o stabilizaciji regiona postali smo od jedne stabilne zemlje nešto drugo. Nismo riješili probleme iz prošlog perioda ali smo dobili neke nove mnogo veće a to je da više nismo stabilna zemlja niti doprinosimo stabilnosti na Balkanu, već naprotiv. Crna Gora je jedna žarišna tačka koja može, vidjeli smo kod dešavanja na Cetinju , veoma lako da preraste ne daj bože u nešto što može da bude praćeno i sukobima”, upozorava Vujović.\nTenzije su svuda oko nas, a vidjeli smo i juče dešavanja u Beogradu gdje, kako je kazao, policija čuva mural ratnom zločincu i obračunava se sa demonstrantima koji žele da ga uklone.\n“To znači da je zvanični stav Beograda podrška ratnim zločincima. To više nije ni tajna iako će se predsjednik Vučić vjerovatno pojaviti i pokušati da relativizuje ta dešavanja. Srbija ide u pravcu povratka u 90-te i bojim se da je veoma uspješna u tome da povuče i zemlje unutar regiona da i one nevoljno odu u tom smjeru. Crna Gora će se iz toga izvući formiranjem neke nove parlamentarne većine, jer sadašnja šalje poruku da se s njom ne može ići ka Evropi, jer veliki dio unutar te parlamentarne većine nije za Evropu, članstvo u EU, zapadne vrijednosti i demokratiju”, poručio je Vujović.\nVećina u koaliciji koja či ni vlast, dodaje, mnogo je bliža onome čemu danas naginje Beograd odnosno zvaničnoj politici predsjednika Putina i Moskve.\n“Sa takvom konstalacijom odnosa u vladajućoj većini nije moguće očekivati prodor ka evropskim integracijama. Crnoj Gori nije potrebna većina od 41 poslanika već neki širi dogovor koji bi podrazumijevao dvotrećinsku većinu gdje bi se mogle teme kao što je imenovanje sudija Ustavnog suda, Vrhovnog državnog tužioca , članova Sudskog savjeta riješiti u redovnoj ustavnoj proceduri i da se bez zamrznutih institucija krene u ispunjavanje onoga što očekuje EU”, zaključio je Vujović.


Dedinje, izdavanje, lux trosoban stan sa bazenom Snižena cena - Hedonia nekretnine | Agencija za nekretnine\nŠifra nekretnine : 7082\n148.00 m23.0 Sobe1 CG-GAS I/II Štampaj\nNa Dedinju, u neposrednoj blizini Belog dvora, u luksuznom novoizgrađenom stambenom objektu na izuzetnoj mikrolokaciji, pozicioniran je ovaj izuzetan, urban, sofisticiran prostor. Stan je korisne površine od 148m2 na prvom spratu. Poseduje veliku dnevnu sobu sa kaminom, dve spavaće sobe, dva kupatila i 2 terase za uživanje. U cenu je uključeno korišćenje bazena, topla voda, sve usluge obezbeđenja i održavanja, video nadzor, usluge domara. Prostor zadovoljava sve standarde luksuznog stana. Izdaje se namešten.\nBW Vista, izdavanje lux trosobnog stana\n3.0 | 86m2 | 1.100 €\nBW Vista je stambena zgrada Belgrade Waterfront-a, koja se nalazi uz BW Park i na par minuta šetnje do Save Promenade, BW Galerije i Kule Beograd. Okružena zelenilom, zgrada je orijentisana prema reci i pruža prelep pogled. BW Vista predstavlja idealnu dimenziju modernog života, u kojoj se urbani prostor harmonično utapa u zelenilo. Zgrada je sa recepcijom i dvadesetčetvoročasovnim obezbeđenjem. Stan se sastoji iz ulaznog hodnika, dnevnog boravka sa izlazom na lođu, kuhinjsko trpezarijskog dela, dve spavaće sobe, dva mokra čvora i ostave. Izdaje se sa ugradnim plakarima i postoji mogužnost izdavanja parking mesta. 069/2191-847 i 011/2283-734\nIzdavanje Stan BEOGRAD-Savski Venac do 73 €/m2


TRGOVINA ORGANIMA Srpsko srce kuca u – šeika | Dobro dosli na Internet prezentaciju srpske dijaspore\n« Ваша Светости! – (проф. др) Слободан Турлаков Istina je da nas samo istina čini slobodnima »\nvioleta, on Januar 9, 2011 at 8:07 pm said:


Advokatski pripravnik / advokatska pripravnica - Advokatska kancelarija Bilic Lekic Rafailovic\nAdvokatskoj kancelariji Bilić&Partners potreban advokatski pripravnik/ca. Završen Pravni fakultet, odlično poznavanje engleskog jezika i poznavanje rada na računaru. Prijave slati na mail: office@law-blr.com\nAdvokatska pripravnica/Advokatski pripravnik Beograd ...plata: po dogovoru din


By pcekspert.com on October 27, 2016 88\nAlienware je s ovim modelom dodatno rafinirao svoju 17 seriju igraćih prijenosnika. Dodali su novu generaciju Core procesora koja je sa sobom donijela i DDR4 memoriju, novu GTX980M grafičku karticu koja omogućuje izvrsne performanse i igrivost bilo koje...\nBy ljudochbild.se on August 30, 2016 83\nAlienware 17 är en läcker och välutrustad dator. Att den ser bra ut är också ett extra plus. Den är faktiskt så snygg och förhållandevis diskret att man kan komma undan med att använda den till ”riktigt” arbete också. Den har inga egentliga brister men...\nBy Lyd og bilde on August 29, 2016 83\nAlienware 17 er en lekker og velutstyrt maskin. At den til og med ser flott ut, er et ekstra pluss. Faktisk er den så pen og forholdsvis diskré at man kan slippe godt fra det med å bruke den til «voksenarbeid» også. Den har ingen desiderte svake...\nBy mobimaniak.pl on August 28, 2016 87\nCzy Alienware 17 to najlepszy laptop dla gracza? Sprawdzam to testując kosmicznego notebooka w konfiguracji z mocną grafiką GTX980M, procesorem Core i7 oraz pamięcią RAM DDR4.Alienware 17 przez długie lata uważany był za jeden z najlepszych (jeśli nie...\nBy antyweb.pl on April 27, 2016 80\nW portfolio Alienware nie znajdziemy dziesiątek urządzeń o wymyślnych nazwach i wzornictwie. Od dobrych kilku lat rządzi jednolity (choć stale ewoluujący design), a laptopów mamy tutaj zaledwie kilka: 13-, 15, 17, a od niedawna również 18-calowe. Do...


Spremite se za žreb, Srbija čeka rivale! | MeridianBetSport\nNaslovna Fudbal Evropska takmičenja Spremite se za žreb, Srbija čeka rivale!\nU petak će sve biti poznato! Žreb za Svetsko prvenstvo u Rusiji biće održano u moskovskom Kremlju i Srbija će tada konačno saznati svoja tri protivnika.\nStoga smo rešili da pogledamo ko su učesnici Mundijala, kako su raspoređeni po šeširima i kakva su pravila žreba. Od ovog Svetskog prvenstva, pravila žreba su malo promenjena. Umesto da timovi budu podeljeni u četiri šešira prema kontinentalnoj predstavljenosti, ovoga puta biće raspoređeni prema plasmanu FIFA rang listi.\nZato će Srbija biti u specifičnoj situaciji. Umesto ulaska u šešir sa drugim evropskim reprezentacijama, Orlovi će biti jedini evropski tim u poslednjem četvrtom šeširu. Za to je zaslužan njihov plasman na rang listi, pa će spisak mogućih rivala dosta zavisiti od toga.\nZemlje sa istog kontinenta ne mogu da budu u istoj grupi, a izuzetak je Evropa. Kako će na Mundijalu biti 14 timova Starog kontinenta, dozvoljeno je da bude najviše dva evropska tima u grupi. Ovde Srbijin ulazak u četvrti šešir kao najlošije rangirani tim Evrope igra veliku ulogu.\nTimovi će se birati od prvog do četvrtog šešira, pa će u trenutku kada Srbija dođe na red već biti poznato u koje grupe će jedino moći da „uskoči“. Dok četvrti šešir dođe na red, u pet od osam grupa će već biti dva evropska tima, što će Orlovima značajno suziti mogućnosti na tek tri grupe.\nMatematika kaže – Brazil, Meksiko, Danska!\nA napredni kompjuteri su već bili upošljeni ne bi li nam otkrili šta je najverovatnije. U 10 hiljada simulacija, dobijene su najčeešće moguće kombinacije grupa. Sva pravila su bila prethodno uvršćena, poput onog za najviše dva evropska tima po grupi, a kompjuter je rekao svoje\nZNAŠ ISHOD ŽREBA? KLADI SE NA IMENA RIVALA SRBIJE U GRUPNOJ FAZI\nNajveća matematička mogućnost posle 10 hiljada simulacija je Brazil, Meksiko, Danska i Srbija. Ova mogućnost pojavila se 146 puta, sedam puta više od druge najverovatnije kombinacije – Francuska, Švajcarska, Iran i Panama. Ipak, zbog specifične pozicije Srbije na žrebu, ona se u ovoj simulaciji u prvih deset kombinacija nalazi čak šest puta.\nMost and least common (probable?) Group Combinations (Instances over 10,000 simulations)\nIf you're a betting man, bet on Brazil, Mexico and Serbia being in the same group. #rstats #worldcupdraw pic.twitter.com/3Y3xalV6Xz\n— Rahul (@rahulxc) November 23, 2017\nU tih šest kombinacija, Srbija je po tri puta smeštena u grupe sa Argentinom i Brazilom kao timovima iz prvog šešira, dok je iz drugog šešira svih šest puta „izvučen“ Meksiko. Ova simulacija naznačava da su najveće šanse da Srbija svog evropskog rivala izvuče iz trećeg šešira, a to bi mogli da budu Danska, Švedska i Island, tri nordijske selekcije.\nKakve su želje?\nSrbija će, dakle, dosta biti pod uticajem prethodne raspodele grupa u prva tri šešira, ali to ne sprečava domaće navijače da priželjkuju određene rivale. Po pomenutom scenariju simulacija, Srbija ima najveće šanse da dobije jakog južnoameričkog rivala iz prvog šešira, dok bi možda najbolje bilo da to bude slabiji evropski tim.\nSAMO JEDAN TIKET TE MOŽE ODVESTI U RUSIJU!\nOrlovi bi tako mogli u grupu sa domaćinom Rusijom ili Poljskom, kao objektivno drugim najslabijim timom tog šešira. To bi značilo da će Branislav Matić i ekipa iz drugog i trećeg šešira izvlačiti neevropske timove. Time bi se iz drugog šešira automatski izbegle Španija, Engleska, Hrvatska i Švajcarska, a iz trećeg tri već pomenute nordijske reprezentacije.\nMitro carry’s Serbia to the World Cup but still doesn’t get a chance of Rafa, sad really… #NUFC pic.twitter.com/Skf6RzSWPX\n— #FreeMitro? (@SimplyMitrovic) November 10, 2017\nTo bi Srbiji ostavilo raznolike mogućnosti. Neevropski timovi iz oba ta šešira variraju u snazi. Meksiko i Peru iz drugog šešira su značajno bolja opcija od Urugvaja ili Kolumbije, dok su Iran i Kostarika privlačniji u odnosu na Senegal ili Egipat iz trećeg šešira.\nŽreb ćete u petak 1. decembra od 16 časova moći da pratite i uživo na Meridian jutjub kanalu, a specijalni gosti biće Milan Živadinović i Milovan Jovanović. Uz to, saznaćemo i ime prvog pobednika u našoj promociji “Meridian vodi na Mundijal“!\nZa Srbiju bismo onda mogli da pronađemo bar dva veoma povoljnih scenarija.\nPrvi scenario: Rusija, Meksiko, Iran.\nDrugi scenario: Rusija, Peru, Kostarika.\nNaravno, Rusija se ovde može zameniti Poljskom, u delimično nepovoljnijoj varijanti po Orlove.\nSrbija i Crna Gora je 2006. godine na žrebu takođe bila u specifičnoj situaciji (u zasebnom, petom šeširu) i tada nismo baš dobro prošli. Holandija, Argentina i Obala Slonovače su bile preveliki zalogaj za tadašnje Plave, a sada bi nešto slično moglo da se ponove.\nIako je verovatno da bi Srbija mogla da izvuče još teže kombinacije protivnika da je sačuvan stari sistem kontinentalnog žrebanja, i sada su neki teški scenariji mogući.\nPrvi scenario: Brazil, Španija, Senegal, Srbija.\nDrugi scenario: Argentina, Španija, Egipat, Srbija.\nPrethodni tekstVest Brom, menjanje filozofije i ples uz aut-liniju!\nSledeći tekstPa nek se fudbal igra non-stop! FIFA od 2021. sprema novo klupsko prvenstvo sveta


Organizatori Rolan Garosa počeli da refundiraju novac za kupljene ulaznice | Kodex.ME\nPrvenstvo pomjereno zbog koronavirusa\nOrganizatori Rolan Garosa počeli su da refundiraju novac navijačima za kupljene karte.\n07. 05. 2020 - 22:31 Autor: Kodex\nOtvoreno prvenstvo Francuske, poznatije kao Rolan Garos, trebalo je da se održi od 24. maja do 7. juna, ali je zbog pandemije koronavirusa pomjeren za period od 20. septembra do 4. oktobra.\nTeniski savez Francuske je objavio da će organizatori turnira navijačima da vrate novac za kupljene ulaznice, ali da to ne znači da je turnir i defintiivno otkazan.\n"U ovom trenutku, sve je neizvjesno, a pogotovo kada su u pitanju događaji koji okupljaju ljude sa svih strana svijeta. Zato smo odlučili da poništimo sve do sada kupljene karte i vratimo navijačima novac", stoji u saopštenju.\nNovac će da bude vraćen do kraja maja, a trenutno se postavlja pitanje šta će da bude sa Rolan Garosom i da li je teniska sezona završena, prenosi B92.


Kćerka poznate domaće pjevačice Anabele Atijas, Luna Đogani, jedna je od najzanimljivijih učesnica rijaliti "Zadruga".\nOna je zaintrigirala javnost svojom vezom sa oženjenim muškarcem Slobom Radanovićem.\nLuna Đogani je veoma mlada djevojka, ali iza sebe ima uspješnu karijeru kao modna blogerka, a sada i kao jedna od učesnika rijalitija za koju se prognozira visoki plasman.\nPored karijere, Luna je sa svojih 21 godinu iza sebe ostavila par veza sa poznatim manekenima, pjevačima, učesnicima drugih rijalitija. Svjedoci smo da je u svakog bila zaljubljena ali te veze su se krahom završavale, iz nepoznatih razloga.\nNjena prva "ozbiljna" veza je bila sa sinom poznate folk pjevačice Svetlane Cece Ražnatović, Veljkom Ražnatovićem, davne 2010. godine. Veljko i Luna su godinama bili prijatelji, što je preraslo u nešto više kada su se "smuvali" na jednoj žurci. Ipak, njihova ljubavna priča nije potrajala, te su Luna i Veljko ubrzo stavili tačku na svoj odnos.\nNakon toga, sljedeća veza u kojoj je Luna bila, jeste sa manekenom i bivšim učesnikom rijaliti "Farma 6", Radetom Lazićem. Njih dvoje su objavljivali na Instagramu zajedničke video-klipove i fotografije iz Beča, gde Rade živi, a jedno drugom su u komentarima ostavljali srca i poljupce.\nNedavno se spekulisalo o tome da je Luna u vezi Srđanom Sarićem, momkom koji se uspješno bavi modelingom. Srđan je od Lune stariji 8 godina. Njihova romansa je počela u teretani gde su se upoznali.\nZajedno su bili na putovanju u Grčkoj gdje su djelovali jako zaljubljeno i sretno. Međutim vrlo brzo nakon toga, njihove fotografije sa društvenih mreža su bile obrisane, a šta je razlog njihovog raskida samo su nagađanja.\nTakođe, govorilo o tome da je Luna u ljubavnoj vezi sa bivšim učesnikom rijalitija "Parovi", sada pjevačem Nenadom Marinkovićem Gastozom. Oni nisu htjeli da ulaze u detalje njihove veze, uz šta su tvrdili da su samo prijatelji. Međutim, kako uvijek biva - gdje ima dima tu ima i vatre!\nSvi smo svjedoci trenutne njene ljubavi sa oženjenim Slobom Radanovićem, međutim kakav će ishod biti te veze ostaje nam da svi vidimo.


Lepi & Zdravi 07.03.2016. - 14:57h Autor: aura.ba\nIako je na prvi pogled reč o klasičnoj supi od šampinjona, supa nije nimalo klasična. Za njenu pripremu nije potrebna zaprška, odnosno, ne koriste se dodatni nepotrebni izvori masti i ugljenih hidrata.\nPotrebno je: 300 g šampinjona, 200 g karfiola, 50 g luka, 1 čen belog luka, 1 kašičica naseckanog bosiljka, 3 prstohvata soli i 2 prstohvata bibera.\nPriprema: Karfiol kuvajte dok u potpunosti ne omekša, nakon čega ga izvadite iz vode, a 2 dcl vode u kojoj se kuvala ostavite u posudi. Na tiganju, čije dno prethodno treba da prekrijete s malo vode, u trajanju od 5 minuta prodinstajte naseckani luk, izgnječite beli luk i dodajte očišćene šampinjone. U tiganj dodajte 1 dcl vode i kuvajte sadržaj oko 10 minuta, odnosno, dok u potpunosti ne omekšaju prethodno dinstani sastojci.\nŠtapnim mikserom umiksajte kuvani karfiol i 2 dcl vode u kojoj se on kuvao, pa dodajte sadržaj iz tiganja. Nakon što ste dobili konzistentnu supu, ulijte je u posudu za kuvanje, dodajte bosiljak, so i biber, pa kuvajte dok ne zakipi.\nŠampinjoni su kvalitetan izvor vlakana, a treba naglasiti i da 100 g sirovih šampinjona ima svega 26 kalorija. Treba znati da šampinjoni ne sadrže skrob, pa su pogodni za konzumaciju i osobama obolelim od dijabetesa. Šampinjoni imaju imunostimulativno, antibiotičko i antikancerogeno delovanje, a navedena svojstva povećavaju se s povećanjem konzumirane količine ove namirnice.\nRakKarcinomPrevencija rakašampinjonisupasupa od šampinjonakarfiollukbeli lukbosiljakrecept


Srbija povoljna lokacija za investitore iz dijaspore | Novine Toronto\nSrbija je atraktivna lokacija za investitore zbog brojnih mogućnosti korišćenja državne pomoći, a stalno se radi i na poboljšanju uslova poslovanja, rekao je je savetnik ministra privrede Branislav Pejčić.\nOn je na onlajn konferenciji u okviru projekta LinkUp "Digitalizacija saradnje i kreiranje politika za poslovnu dijasporu" kazao da se radi na izmenama i dopunama Zakona o ulaganjima u cilju privlačenja investitora i njihovog zadržavanja u Srbiji.\n"Trenutno imamo 342 velika investiciona projekta, od toga je 177 potpuno realizovano, 130 su aktivni projekti, a manji broj je u fazi monitoringa. Mnoge investicije su se ponavljale, imamo primere po nekoliko puta realizovanih projekata, što govori o tome da je ukupna investiciona stabilnost na zavidnom nivou", naveo je Pejčić.\nOn je podsetio da je 2016. godine iznos investicija u Srbiji bio 213 miliona evra, 2020. je iznosio 1,6 milijardi evra, a do sada su u ovoj godini zaključeni ugovori u vrednosti 575 miliona evra.\n"Dijaspori želimo da predstavimo konkretne programe, poput bespovratnih podsticajnih sredstava u proizvodnom sektoru, koji podrazumeva da država pomogne u zavisnosti od stepena razvijenosti jedinice lokalne samouprave gde se program realizuje", kazao je Pejčić.\nDodao je da postoji i poseban program u oblasti prehrambene industrije i da ko god da je zainteresovan da pokrene investicije u ovoj oblasti mora da zaposli najmanje 30 ljudi i da investira najmanje dva miliona evra u osnovna sredstva, dok program u oblasti turizma i unapređenja usluga hotelskog smeštaja zahteva da se uloži najmanje dva miliona evra i da se zaposli minimum 70 ljudi.\nPomoćnik direktora Sektora za analitiku, strateške analize i internacionalizaciju Privredne komore Srbije (PKS) Bojan Stanić rekao je da postoji određena neizvesnost u ekonomiji, ali da ohrabruje izveštaj Međunarodnog monetarnog fonda koji kaže da je kriza trenutna.\n"Inflatorni pritisci trebalo bi značajno da opadnu u narednoj godini, a da stanje na tržištu kapitala ostane relativno stabilno i da ne dođe do značajnijeg porasta kamatnih stopa", ocenio je Stanić.\nPrema njegovim rečima uslovi za insvesticije u Srbiji i svetu će biti podsticajni, što će dovesti do toga da se realizuje stopa rasta koja se na globalnom nivou procenjuje na šest odsto, dok je za Srbiju ona revidirana sa šest na 6,5 odsto.\n"Sa ovim optimizmom gledamo i u druge aktivnosti naše privrede posebno na povezivanje sa investitorima iz dijaspore, a samim tim i sa projektom LinkUp", kazao je on.Stanić je napomenuo da je u procesu prenošenje poslovnog centra za dijasporu u sistem PKS, a njegova prezentacija planirana je za decembar ove godine.


MET Geek Night: Veštačka inteligencija - Gde je danas i kako će nas promeniti? - Univerzitet Metropolitan\nMET Geek Night: Veštačka inteligencija – Gde je danas i kako će nas promeniti?\nU ponedeljak, 3. juna od 18h, održaće se konceptualno veče MET Geek Night na Univerzitetu Metropolitan u Beogradu. Događaj će se održati u inat ponedeljku, u savremeno doba možda najomraženijem danu u nedelji, kako bi se na zanimljiv i koristan način pobedio tzv. „Monday syndrome“ i savremenim temama „probila“ letargija ponedeljka.\nKoncept podrazumeva predavanje na jednu aktuelnu temu „How AI would transform our reality“. AI je spremna da transformiše svaku industriju – a da li ste vi u koraku sa njom?\nOve godine MET Geek Night ticaće se veštačke inteligencije.\nPredavač na ovom događaju biće Anita Jović.\nAnita Jović je osnivač AI Serbia, organizacije koja se bavi neformalnom edukaciom u domenu veštačke inteligencije i mašinskog učenja. Svoju karijeru započela je doprinoseći izgradnji preduzetničkog ekosistema i inovacija u Srbiji, kao deo ICT Hub tima. Deo je IT industrije već 5 godina i iza sebe ima projekte koji su uključivali java development, rad sa bazama podataka, Product Marketing Management i strateško razmišljanje. Najviše voli da radi na stvaranju inovativnih proizvoda i da pomaže mladim ljudima da kroz neformalnu edukaciju budu u toku sa veštinama koje su potrebne na tehnološkom tržištu. Trenutno pomaže startup kompanijama širom sveta da izgrade svoju strategiju izlaska na ciljano tržište kao samostalni Marketing Consultant.\nSvi zainteresovani geek-ovi su dobrodošli, a sve što treba da uradite je da se prijavite,\njer je broj mesta ograničen:\nVidimo se u ponedeljak na MET Geek Night-u!


Erdoğan u BiH - Privatni odnosi i državni interesi | Politika | DW | 26.08.2021\nPredsjednik Republike Turske Recep Tayyip Erdoğan dolazi u Bosnu i Hercegovinu gdje će se susresti sa članovima državnog Predsjedništva, a prisustvovat će i svadbi kćerke predsjednika SDA Bakira Izetbegovića.\nPojedini mediji u BiH apostrofirali su privatni aspekt posjete turskog predsjednika Redžepa Taiba Erdogana, sugerišući da je svadba glavni razlog Erdoğanovog dolaska u BiH, a da će se turski predsjednik “usput” susresti i sa državnim zvaničnicima.\nNo sarajevski novinar Amir Sužanj smatra da nema nikakvog razloga da se sa podozrivošću gleda na najavu da turski predsjednik dolazi u Sarajevo zvog vjenčanja kćerke Bakira Izetbegovića, predsjednika Stranke demokratke akcije. “To su njihovi privatni odnosi i bilo bi neukusno komentarisati takve razloge Erdoğanovog dolaska u Sarajevo. Uostalom, mediji ovih dana prenose kako je i Izetbegovićeva porodica ranije prisustvovala sličnim porodičnim okupljanjima i svečanostima u Erdoğanovoj porodici i tu nema ništa ni neobično ni sporno”, kaže Sužanj.\nPrivatni odnosi mogu imati prednosti, ali i nositi rizike\nPitanje je da li bi BiH mogla imati koristi ili štete od takve vrste ličnih odnosa. "Erdoğan i Izetbegović su dugi niz godina gajili bliske odnose, ali ako ćemo praviti paralelu sa drugim zemljama regiona, ne može se reći da je BiH imala neke značajne ekonomske benefite od toga. Turska ulaganja u Srbiju i njenu privredu bila su višestruko veća nego u bosanskohercegovačku, i to u vrijeme najbližih kontakata Erdoğana i Izetbegovića, čiji je intenzitet u posljednjih godinu-dvije znatno slabiji. To znači da njihovi bliski lični odnosi nisu bili odlučujući u tim vezama Turske i BiH, iako su neki mediji to isticali kao veliku prednost BiH”, kaže sagovornik DW-a.\nTurski predsjednik Erdogan (l) i Bakir Izetbegović, lider SDA\nSvaki kontakti, uključujući lične, koji odudaraju od uobičajenih diplomatskih, državničkih kriterija i protokola u odnosima dvije zemlje, mogu nositi prednosti, ali i rizike. “Poput dovođenja zemlje u neku vrstu zavisne pozicije, neki bi rekli vazalskog odnosa, nepotrebnog vezivanja za jednu zemlju, što bi za BiH moglo biti i štetno u trenutnim globalnim svjetskim okvirima. Ako već postoje institucionalni vidovi saradnje treba ih koristiti u punom kapacitetu, a BiH to zbog raznih razloga nije iskoristila, ni u odnosima s Turskom ni sa većinom drugih zemalja”, kaže Sužanj.\nI Dodik ide na sastanak sa Erdoğanom\nJedan od onih koji tvrde da Erdoğan “primarno dolazi na svadbu kod porodice Izetbegović” je član Predsjedništva BiH Milorad Dodik. Uprkos bojkotu institucija BiH koji je sam inicirao, Dodik će se kao član državnog Predsjedništva susresti sa Erdoğanom. “Ja ću biti na sastanku kako bi Erdoğana upoznao sa našim stavovima, ali i zbog najavljene izgradnje autoputa Sarajevo-Beograd i finansijske podrške Turske, koja izostaje. To ne ide očekivanom dinamikom. Važno je biti u Predsjedništvu i kako bi Erdoğana podsjetio na njegove riječi – da je turski interes saradnja svih strana u BiH”, rekao je Dodik.\nOpozicija u Republici Srpskoj (RS) nije imala razumijevanja za Dodikovo obrazloženje susreta sa Erdoğanom i proziva ga zbog “kršenja zaključaka Skupštine RS-a o neučestvovanju u radu institucija BiH”. Lider Partije demokratskog progresa Branislav Borenović ne vidi svrhu Dodikovog susreta sa Erdoğanom “osim ako će taj sastanak riješiti pitanje nametnutog Inzkovog zakona (Odluka bivšeg Visokog predstavnika u BiH Valentina Inzka o izmjenama Krivičnog zakona kojima se zabranjuje negiranje genocida i drugih ratnih zločina op. aut.)”.\n“Nedosljednost” člana Predsjedništva BiH iz reda srpskog naroda nije iznenadila ni političke analitičare. “Dodik je bio i ostao dosljedan u svojoj nedosljednosti”, kaže za DW bosanskohercegovački diplomata Slobodan Šoja, napominjući da se član Predsjedništva BiH iz RS-a “očajnički bori za gram podrške izvan kruga svojih poslušnika”.\n“Mislim da su ovaj Dodikov pomirljiv potez i spremnost prisustva na sastanku sa Erdoğanom uslovile tri stvari. Prvo, susret sa Erdoğanom je proizvod Dodikove očajničke želje da makar još neki predsjednik, osim Aleksandra Vučića, održava koliko toliko normalne odnose s njim. To niko drugi niti radi niti želi raditi. A i zašto bi?! Drugo, ne bih se čudio da je Vučić savjetovao Dodiku da ne izbjegava njegovog prijatelja Erdoğana. I treće, Dodik se morao malo uplašiti međunarodne reakcije ukoliko nastaviti ignorisati državne institucije i blokirati normalno funkcionisanje države”, kaže Šoja.\nIzetbegović (l) i Erdogan (d) za vrijeme ranije posjete turskog predsjednika Sarajevu\nIako službeni protokol Erdoğanove posjete BiH još nije objavljen, pretpostavlja se da će turski predsjednik i članovi Predsjedništva BiH razgovarati o ekonomskoj saradnji te izgradnji auto-puta i brze ceste Sarajevo-Beograd-Sarajevo čije se trase u BiH još ne naziru. Prilika je ovo, kako za DW ističe ekonomski analitičar Admir Čavalić, da se spomene i činjenica da Turska više ulaže u neke susjedne zemlje, poput Srbije, nego u BiH. Razloge tome Čavalić vidi u lošoj putnoj infrastrukturi, ali navodi i druge ograničavajuće faktore.\n“Konkretno, nerazvijena putna infrastruktura odnosno neadekvatan sistem autocesta i brzih cesta doprinosi tome da turske i bilo koje druge investicije zaobilaze BiH. Dalje, naglašeni su politički, pravni i ekonomski rizici. Dosta je korupcije, naročito na lokalnim nivoima vlasti, koji opet mogu determinirati čitav ishod odluke o investiranju. Turski investitori, poput svih drugih investitora, prije svega prate ekonomske indikatore i ono što ih najviše interesuje jeste visina (ili rizik) povrata na investiciju”, kaže Čavalić.\nTurska ambasada: “Erdoğan je u službenoj posjeti BiH”\nTurski predsjednik Recep Tayyip Erdoğan dolazi u BiH u četvrtak (26.8). Zvanične susrete sa članovima Predsjedništva BiH imat će u petak (27.8.), potvrđeno je za DW iz Ambasade Republike Turske u Sarajevu. “Predsjednik Erdoğan dolazi povodom službene posjete BiH. Tokom boravka će se sastati sa članovima Predsjedništva BiH u petak. Isti dan će prisustvovati svadbi kćerke gdina Bakira Izetbegovića na koju je pozvan”, rečeno je iz Ambasade. Turski predsjednik će u subotu (28.8.) posjetiti i Crnu Goru.\nTagovi BiH, Erdogan, Turska, Predsjedništvo BiH, Bakir Izetbegović


Vesti online / Sport / Košarka / Žeravica: U Partizanu bi mogli da se ugledaju na Čovića\nNe brine za Zvezdu: Ranko Žeravica\nU intervjuu nedeljniku "NIN", Žeravica je govorio o trenutnim stanjima u Partizanu i Crvenoj zvezdi, o tome kako vidi izlaz iz krize za crno-bele, i zašto smatra da je Nebojša Čović pravi čovek u pravom trenutku za srpsku košarku.\n"Zvezda htela Kiću, ali sam mu obećao napredak"\n- Sada igrači, a bogami i roditelji, mnogo više razmišljaju o novcu tako da je situacija sada neuporedivo teža. Dalipagiću i Kićanoviću, sem sportskog napretka, nisam mogao da ponudim ništa. Garantovao sam im da će postati vrsni igrači i oni su zaista dosegli svetski nivo. Kićanovića je, recimo, želela i Zvezda, ali mislim da je presudila moja upornost i uverenje da je reč o igraču na kome može da se temelji budućnost celog kluba.\nŽeravica je rekao da mu je žao što je Partizan ostao bez Predraga Danilovića koji je dao ostavku na mesto predsednika kluba. Smatra da su time crno-beli mnogo izgubili i da je pitanje da li će moći da nađe adekvatnu zamenu.\n- Mislim da će Partizan ipak "isplivati" iz trenutne situacije. Duško Vujošević je, ukoliko ostane trener, dovoljno iskusan i sposoban da te probleme reši. Kako se bude približavala sezona dobijaćemo sliku o nekom novom Partizanu, koji će biti utemeljen na Vujoševićevim novim i svežim idejama. Očekujem da uprkos svim problemima, Partizan uđe u sezonu sa timom koji je kadar da se bori za visok plasman - kaže Žeravica.\nNa konstataciju da u Partizanu kažu da nema novca, Žeravica primećuje:\n- Novac je uvek problem, ali bilo je i težih situacija. U vreme kad sam bio u Partizanu nismo raspolagali nikakvim sredstvima, radili smo bez budžeta, morali smo da se dovijamo, nismo mogli da računamo ni na kakav siguran prihod, ali smo imali jasnu sportsku viziju.\nŽeravica ne štedi hvale na račun Nebojše Čovića.\n- U Partizanu bi mogli da se ugledaju na način na koji radi Čović. On je apsolutno najkompetentniji kada je reč o sposobnosti da se dobro organizuje funkcionisanje kluba. U tom segmentu nema konkurenciju i mogu reći da je velika sreća što ga imamo u košarci. Upravo zahvaljujući njegovom radu nisam zabrinut za budućnost Zvezde. Verujem da će Čović postepeno, jer se stvari ne dešavaju preko noći, stvoriti tim za evropska ostvarenja - ubeđen je 85-godišnji Žeravica.\nOcenio je i da je privatizacija jedno od rešenja za spas klupske košarke na ovom prostoru.


Izrael napao Hamasove mete nakon puštanja zapaljivih balona\nDIGNUTI BORBENI AVIONI\nNije bilo nikakvih izvještaja o žrtvama u izraelskim zračnim udarima, za koje vojska navodi sa su imali za cilj podzemnu infrastrukturu koja pripada Hamasu, islamističkoj grupi koja vlada Gazom\nIzrael bombardirao Hamasove mete u pojasu Gaze\nIzraelski borbeni avioni u srijedu ujutru bombardovali su Hamasove mete u pojasu Gaze, u odgovoru na palestinsko lansiranje zapaljivih balona prema Izraelu, saopćila je vojska.\nNije bilo nikakvih izvještaja o žrtvama u izraelskim zračnim udarima, za koje vojska navodi sa su imali za cilj podzemnu infrastrukturu koja pripada Hamasu, islamističkoj grupi koja vlada Gazom. Hamas pokušava izvršiti pritisak na Izrael da ubaži ograničenja u Gazi i omogući više ulaganja, djelimično i puštanjem zapaljivih balona koji nanose štete obradivim površinama s izraelske strane granice. Izrael je napadao Hamasove mete gotovo svake noći u protekle dvije sedmice, navodeći da neće tolerisati puštanje zapaljivih balona prema svojoj teritoriji.\nU očekivanju izraelskih napada nakon lansiranja balona ili raketa, Hamas redovno evakuira svoje osoblje s tih lokacija. Uz rast napetosti, Izrael je zatvorio jedini prijelaz za robe s Gazom, zabranjujući morski pristup i prekidajući uvoz goriva u priobalnu enklavu, ostavljajući jedinu elektranu u pojasu zatvorenu tokom prošle sedmice.\nZdravstveni zvaničnici izrazili su zabrinutost da bi prekid rada elektrane mogao pogoršati epidemiiju koronavirusa u Gazi, koja je dom za za dva miliona Palestinaca. Posrednici iz Ujedinjenih nacija, Egipta i Katara rade na obnovi primirja, prenosi Reuters.\nSPORAZUM UAE I IZRAELA\nProtest Palestinaca širom Zapadne obale i Gaze\nHezbolah kaže da će Izrael "platiti jednaku cijenu" ako stoji iza eksplozije u Bejrutu


Ožujak | 2013 | Federalna uprava policije | Stranica 2\nBilten dnevnih događaja za period 21/22.03.2013. godina\nNa osnovu izvještaja operativnih centara kantonalnih ministarstava unutarnjih poslova i Federalne uprave policije, tijekom navedenog perioda na području Federacije BiH registrirano je 58 kaznenih djela i to:\n6 šest razbojništava;\n1 oštećenje tuđe stvari;\n21 teška krađa;\n19 ostalih kaznenih djela;\n28 narušavanja javnog reda i mira u kojima su tri osobe zadobile lakše tjelesne ozljede. 47 prometnih nezgoda u kojima je jedna osoba smrtno stradala, a šest osoba je zadobilo lakše, dok za dvije osobe nije utvrđen stupanj tjelesnih ozljeda.\n19 osoba je lišeno slobode, a 11 osoba je zadržano.\nBilten dnevnih događaja za period 20/21.03.2013. godine\nNa osnovu izvještaja operativnih centara kantonalnih ministarstava unutarnjih poslova i Federalne uprave policije, tokom navedenog perioda na području Federacije BiH registrovano je 70 krivičnih djela i to:\n4 nasilja u porodici,\n1 oštećenja tuđe stvari,\n25 teških krađa,\n41 narušavanja javnog reda i mira, u kojima je 11 lica zadobilo lakše tjelesne povrede.\n60 saobraćajnih nezgoda, u kojima su četiri lica zadobila teške, a 12 lica lakše tjelesne povrede.\n20 lica je lišeno slobode, a 17 lica je zadržano.\nBilten dnevnih događaja za period 19/20.03.2013. godine\n2 ubistva u pokušaju,\n1 nasilje u porodici,\n8 oštećenja tuđe stvari,\n26 teških krađa,\n18 ostalih krivičnih djela.\n17 narušavanja javnog reda i mira, u kojima su dva lica zadobila lakše tjelesne povrede.\n60 saobraćajnih nezgoda, u kojima je jedno lice zadobilo teške, a sedam lica lakše tjelesne povrede.\n15 lica je lišeno slobode, a 14 lica je zadržano.\nBilten dnevnih događaja za period 18/19.03.2013. godine\nNa osnovu izvještaja operativnih centara kantonalnih ministarstava unutarnjih poslova i Federalne uprave policije, tokom navedenog perioda na području Federacije BiH registrovano je 77 krivičnih djela i to:\n3 nasilja u porodici,\n35 teških krađa,\n22 ostala krivična djela.\n24 narušavanje javnog reda i mira, u kojima su četiri lica zadobila lakše tjelesne povrede.\n72 saobraćajne nezgode, u kojima je šest lica zadobilo lakše tjelasne povrede.\n19 lica je lišeno slobode, a 18 lica je zadržano.\nBilten dnevnih događaja za period 16 -18.03.2013. godine\nNa osnovu izvještaja operativnih centara kantonalnih ministarstava unutarnjih poslova i Federalne uprave policije, tijekom navedenog perioda na području Federacije BiH registrirano je 114 kaznenih djela i to:\n7 nasilja u obitelji,\n7 oštećenja tuđe stvari,\n46 teških krađa,\n34 ostala kaznena djela.\n93 narušavanja javnog reda i mira, u kojima je jedna osoba zadobila teške, a 13 osoba je zadobilo lakše tjelesne ozljede.\n181 prometna nezgoda, u kojima je jedna osoba smrtno stradala, dvije osobe su zadobile teške, a 66 osoba lakše tjelesne ozljede, dok za jednu osobu nije utvrđen stupanj tjelesnih ozljeda.\n48 osoba je lišeno slobode, a 32 osobe su zadržane.\nBilten dnevnih događaja za period 14/15.03.2013. godine\nNa osnovu izvještaja operativnih centara kantonalnih ministarstava unutarnjih poslova i Federalne uprave policije, tokom navedenog perioda na području Federacije BiH registrovano je 69 krivičnih djela i to:\n30 teških krađa,\n21 narušavanje javnog reda i mira, u kojima su tri lica zadobila lakše tjelesne povrede.\n93 saobraćajne nezgode, u kojima je jedno lice smrtno stradalo, dva lica zadobila teške a 17 lica lakše tjelasne povrede.\n16 lica je lišeno slobode, a 10 lica je zadržano.\nBilten dnevnih događaja za period 13/14.03.2013. godine\nNa osnovu izvještaja operativnih centara kantonalnih ministarstava unutarnjih poslova i Federalne uprave policije, tijekom navedenog perioda na području Federacije BiH registrirano je 68 kaznenih djela i to:\n3 nasilja u obitelji,\n27 teških krađa,\n16 ostalih kaznenih djela.\n19 narušavanja javnog reda i mira u kojima su tri osobe zadobile lakše tjelesne ozljede.\n63 prometne nezgode u kojima su tri osobe zadobile teške, a 11 osoba lakše tjelesne ozljede.\n23 osobe su lišene slobode, a 184 osoba je zadržano.\nBilten dnevnih događaja za period 12/13.03.2013. godine\n5 oštećenja tuđe stvari,\n19 teških krađa,\n23 ostalih krivičnih djela.\n35 narušavanja javnog reda i mira, u kojima su četiri lica zadobila lakše tjelesne povrede.\n49 saobraćajnih nezgoda, u kojima je osam lica zadobilo lakše tjelesne povrede.\n19 lica je lišeno slobode, a 16 lica zadržano.\nza popunu upražnjenih radnih mjesta policijskih službenika u Federalnoj upravi policije putem unapređenja u viši policijski čin\nTekst oglasa možete preuzeti ovdje: INTERNI OGLAS 12032013\nBilten dnevnih događaja za period 11/12.03.2013. godine\nNa osnovu izvještaja operativnih centara kantonalnih ministarstava unutarnjih poslova i Federalne uprave policije, tokom navedenog perioda na području Federacije BiH registrovana su 74 krivična djela i to:\n2 nasilja u porodici,\n3 oštećenja tuđe stvari,\n4 izazivanja opće opasnosti,\n1 nedozvoljena proizvodnja i stavljanje u promet opojne droge,\n2 ugrožavanja sigurnosti,\n22 narušavanja javnog reda i mira, u kojima su četiri lica zadobila lakše tjelesne povrede, dok za jedno lice nije utvrđen stepen tjelesnih povreda.\n63 saobraćajne nezgode, u kojima je jedno lice zadobilo teške, a 14 lica lakše tjelesne povrede.\n28 lica je lišeno slobode, a 24 lica zadržano.


Tramp napadom na Siriju "gorko razočarao" desničare u svetu\nTramp napadom na Siriju „gorko razočarao“ desničare u svetu\nI. Đ. 9. aprila 2017. 01:00\nDok veći deo sveta aplaudira američkom predsedniku Donaldu Trampu za odluku o napadu na sirijsku vazduhoplovnu bazu, Si-En-En je sačinio popis Trampovih domaćih i stranih desničarskih populističkih simpatizera koji njegov potez kritikuju, a neki se od njega i otvoreno distanciraju.\nTako je lider pristalica Bregzita Najdžel Faraž, koji se svrstao na Trampovu stranu tokom prošlogodišnje predizborne kampanje, govorio na njegovim skupovima i među prvima se s njim sastao posle izbora, u petak, međutim, rekao da je „veoma iznenađen“ njegovom akcijom u Siriji.\n„Mislim da će se mnogi Trampovi glasači ovog jutra probuditi, počešati se po glavi i zapitati kuda će sve ovo odvesti. Kao snažan Trampov pristalica kažem da prizori zaista jesu bili užasni, ali sam ja iznenađen“, istakao je Faraž.\nOn ukazuje i da, u regionu u kojem besni islamski ekstremizam, „kakvi god da su Asadovi gresi, Asad je sekularan“.\nI sadašnji lider Faražove Partije za nezavisnost, Pol Natal, opisao je američki raketni napad u Siriji kao „nepromišljen, brzoplet i besmislen“, ocenivši da se tim napadom ništa neće postići.\n„Nadao sam se boljem“, rekao je Natal.\nU međuvremenu, od Trampa se u Francuskoj distancirala liderka partije Nacionalni front Marin Le Pen, poručivši putem Tvitera da „snažno osuđuje užasan napad“ na sirijsku vazduhoplovnu bazu.\n„Da li je previše tražiti da sačekamo rezultate nezavisne međunarodne istrage pre nego što se izvede takav napad u Siriji?“, upitala je ona na francuskoj televiziji.\nMeđu kritičarima Trampovog poteza u Siriji je i bivši urednik američkog novinskog sajta „Brajtbart“ Majlo Janopulos, koji je nedavno pao u nemilost zbog komentara u kojima brani pedofile, a posle napada SAD u Siriji napisao je na Tviteru: „U životu svakog deteta svane dan kada ga tata gorko razočara“.\nRazočaranje Trampovom odlukom izrazili su i konzervativni spoljnopolitički eksperti koji često podržavaju predsednikove stavove, a među njima i Džon Glejzer, direktor Kejto instituta za spoljnopolitičke studije, koji kaže da „Trampova odluka o napadu na sirijski režim nema pravno ovlašćenje, a nema ni velike šanse da zaista ublaži muke Sirijaca u građanskom ratu“.\n„Oni koji su želeli da umešaju SAD na Bliskom istoku, glasali su za druge kandidate“, zaključila je ona u poruci objavljenoj na Tviteru.


Razlike između prve i druge trudnoće | Trudnoća | Tvojih 9 meseci\nSTOMAK ĆE SE VIDETI RANIJE, A POROĐAJ ĆE BITI LAKŠI: Ovako se druga trudnoća razlikuje od prve, jedno treba da uradite 0 Podeli PODELI TWEET POŠALJI E-MAIL\nSTOMAK ĆE SE VIDETI RANIJE, A POROĐAJ ĆE BITI LAKŠI: Ovako se druga trudnoća razlikuje od prve, jedno treba da uradite\n16.11.2021. / 09:59\nPogledajte po čemu se razlikuju prva i druga trudnoća, ali i koje su njihove sličnosti.\nZa većinu majki, druga trudnoća može biti mnogo lakša od prve. Već ste sve prošli i znate šta je potrebno da radite, kako da se brinete o sebi i bebi.\nMama otkriva: 10 razloga zašto je sve lakše sa drugim detetom\nIpak, svaka trudnoća se razlikuje, pa uvek može doneti nešto novo i drugačije u odnosu na prethodnu. Može vas iznenaditi na fizičkom, ali i na emotivnom nivou.\nŠta bi moglo da bude isto?\nU drugoj trudnoći je dobro to što ste spremni na neke redovne promene. Znate šta vas očekuje i kako da pristupite svemu - od jutarnjih mučnina, pa sve do kontrakcija i priprema za porođaj. Spremniji ste i na sve prve stvari koje vas očekuju sa bebom, pa možete biti mnogo mirniji u svemu.\nPostoji mogućnost da se neki problemi, poput gestaijskog dijabetesa, preeklampsije, osetljive bešike, hemoroida, ponove u drugoj trudnoći. Dobra vest je da ćete ovog puta mnogo brže primetiti simptome i znati kako da se nosite sa njima.\nŠta će biti drugačije?\nStomak će se pojaviti ranije\nBićete umornije, posebno što se brinete i o starijoj deci\nOsetićete ranije bebine udarce i pokrete\nKontrakcije mogu biti drugačije, a porođaj takođe može biti lakši\nLeđa i karlica vas mogu više boleti\nKako da se brinete o sebi?\nU prvoj trudnoći ste mnogo više bili posvećeni sebi, a sada imate manje vremena za to zbog starije dece. Ipak, važno je da i sada nađete vreme za sebe. Odvojte vreme u danu kada ćete se odmoriti, možda zajedno sa decom možete da napravite period odmora, kada samo ležite i čitate. Uvek je dobro da potražite pomoć od porodice i prijatelja, bilo da su u pitanju kućni poslovi ili čuvanje deteta.\nSTOMAK ĆE BITI NIŽE, A BOLOVI POSLE POROĐAJA JAČI: Po ovih 10 stvari se razlikuju prva i druga trudnoća\n4 stvari koje ćete uraditi drugačije kada postanete majka po drugi put\n12 "ČUDNIH" SIMPTOMA TRUDNOĆE: Svaka žena oseti makar jedan, a nisu u pi...


Određivanje prigušenja i modalnih karakteristika modela nodača primenom Wavelet transformacije\nU radu je prikazano eksperimentalno određivanje prigušenja i frekventnih karakteristika modela čelične grede statičkog sistema grede sa dva prepusta. Izvršeno je merenje vertikalnih ubrzanja u tačkama u osi nosača sa odgovarajućom analizom registrovanih zapisa ubrzanja primenom Wavelet transformacije sa ciljem određivanja prigušenja i modalnih karakteristika modela grede.\nWavelet transformacija / prigušenje / frekvencije / Modalna analiza\nDruštvo građevinskih konstruktera Srbije - Simpozijum 2020, 2021, 523-531\nUR  - https://grafar.grf.bg.ac.rs/handle/123456789/2379\nAB  - U radu je prikazano eksperimentalno određivanje prigušenja i frekventnih karakteristika modela čelične grede statičkog sistema grede sa dva prepusta. Izvršeno je merenje vertikalnih ubrzanja u tačkama u osi nosača sa odgovarajućom analizom registrovanih zapisa ubrzanja primenom Wavelet transformacije sa ciljem određivanja prigušenja i modalnih karakteristika modela grede.\nC3  - Društvo građevinskih konstruktera Srbije - Simpozijum 2020\nT1  - Određivanje prigušenja i modalnih karakteristika modela nodača primenom Wavelet transformacije\nVL  - 523-531\nauthor = "Mišković, Zoran and Savatović, Siniša and Popović, Marko and Latinović, Marina",\nabstract = "U radu je prikazano eksperimentalno određivanje prigušenja i frekventnih karakteristika modela čelične grede statičkog sistema grede sa dva prepusta. Izvršeno je merenje vertikalnih ubrzanja u tačkama u osi nosača sa odgovarajućom analizom registrovanih zapisa ubrzanja primenom Wavelet transformacije sa ciljem određivanja prigušenja i modalnih karakteristika modela grede.",\njournal = "Društvo građevinskih konstruktera Srbije - Simpozijum 2020",\ntitle = "Određivanje prigušenja i modalnih karakteristika modela nodača primenom Wavelet transformacije",\nvolume = "523-531"\nMišković, Z., Savatović, S., Popović, M.,& Latinović, M.. (2021). Određivanje prigušenja i modalnih karakteristika modela nodača primenom Wavelet transformacije. in Društvo građevinskih konstruktera Srbije - Simpozijum 2020, 523-531.\nMišković Z, Savatović S, Popović M, Latinović M. Određivanje prigušenja i modalnih karakteristika modela nodača primenom Wavelet transformacije. in Društvo građevinskih konstruktera Srbije - Simpozijum 2020. 2021;523-531..\nMišković, Zoran, Savatović, Siniša, Popović, Marko, Latinović, Marina, "Određivanje prigušenja i modalnih karakteristika modela nodača primenom Wavelet transformacije" in Društvo građevinskih konstruktera Srbije - Simpozijum 2020, 523-531 (2021).


I tržišna ekonomija i državni intervencionizam - Nedelja - Dnevni list Danas\nPočetna » Nedelja » I tržišna ekonomija i državni intervencionizam\nI tržišna ekonomija i državni intervencionizam\nPristalice tržišta naglašavaju njegovu efikasnost i integritet.\n0Piše: Žan Tirol 07. septembra 2019. 14.26 Izmenjeno: 14.27\nU pogledu efikasnosti, oni ističu kako slobodna konkurencija primorava preduzeća da budu inovativnija i da domaćinstvima nude robu i usluge po razumnim cenama, što doprinosi kupovnoj moći, koja je posebno važna za najsiromašnije i srednju klasu.\nIntegritet tržišta je apstraktniji, ali ne manje bitan pojam. Isto kao što politička i kulturna sloboda štite stanovništvo od beskrajnog tlačenja većinske grupe, sloboda preduzetništva i trgovine štiti građane od mogućnosti da ekonomski život prisvoje interesne grupe koje se koriste političkim sistemom s ciljem sticanja privilegije nauštrb zajednice.\nPoređenje životnog standarda koji je postojao u državama planske ekonomije i državama tržišnih ekonomija u trenutku pada Berlinskog zida 1989. godine (a koji je i danas viši od 1:10 između dve Koreje) – ostavlja malo mesta za sumnju u korist ekonomske slobode. Ipak, tržište ima mnogo mana, te se i ova knjiga bavi brojnim „nedostacima tržišta“. Da bismo stekli opštu sliku o ovim nedostacima, postavimo sebi sledeće elementarno pitanje: zašto bi usaglašeni dogovor o razmeni, postignut između kupca i prodavca, predstavljao problem za društvo? A priori, ova razmena koristi obema stranama, čim su odlučile da pristanu na nju, pa zašto se onda mešati? Nedostaci tržišta mogu se klasifikovati u šest kategorija:\n1) Razmena može uticati i na treća lica, koja se, po pravilu, o tome i ne pitaju. Na primer, preduzeće može zagađivati njihovu životnu sredinu u procesu proizvodnje nekog proizvoda za potrošnju. Električna centrala koja proizvodi struju iz uglja emituje zagađujuće materije (sumpor-dioksid, azotne okside…) koje stvaraju kisele kiše ili gasove staklene bašte (ugljen-dioksid). Ne postoji nijedan tržišni mehanizam koji bi zaštitio pogođeno stanovništvo – ono ostaje pasivno i trpi neželjene posledice. Tako je zajednica izložena vazduhu zagađenom sumpor-dioksidom i finim česticama, atmosferom ispunjenom gasovima s efektom staklene bašte i dr. – ili je pak, kad je reč o ostalim zagađivačima, izložena podzemnim vodama i rekama zagađenim veštačkim đubrivom i hemijskim otpadom, itd. Dakle, tržište bi trebalo da bude praćeno politikom zaštite životne sredine. Ovaj argument opravdava postojanje vladinih tela, poput onog za životnu sredinu, ili – na drugom polju – tela za nuklearnu bezbednost.\n2) Do razmene može doći bez potpunog poznavanja situacije i bez saglasnosti obeju strana. Da bi došlo do dobro promišljene i usaglašene razmene, trebalo bi da kupac bude korektno informisan. Međutim, može se desiti da kupcu nije poznata opasnost od nekog leka ili drugog proizvoda; takođe, može se desiti da ne bude „iz te branše“, pa da bude prevaren. Zato je neophodno da postoji vladino telo koje će regulisati potrošnju i kažnjavati prevare, poput Generalne uprave za konkurenciju, potrošnju i suzbijanje prevara pri Ministarstvu privrede. Takođe, može se desiti da se razmena ugovori pod prinudom (na primer, pod pretnjom fizičkog ili nekog drugog nasilja), ili da njen predmet bude imovina nekog lica koje je nesposobno da njome samo upravlja, što bi, naravno, bilo nedopustivo.\n3) Može se desiti da kupac bude sopstvena žrtva, kada se ne može obuzdati, te usledi impulsivno ponašanje. Filozofi, psiholozi i ekonomisti još su od antike (a od Adama Smita što se tiče ekonomista) naglašavali mogućnost da pojedinac daje preteranu prednost sadašnjem trenutku, kao i sopstvenoj tački gledišta. On može odlučiti, iako to možda stvarno ne želi, da potroši sve, ne ostavljajući ništa za budućnost. Time se opravdavaju akcize na cigarete, porezi na masnu hranu i slatkiše, pokušaji ograničavanja pristupa drogama ili, pri kupovini nekih trajnih dobara, zakonski propisan rok za promišljanja (period za opoziv), namenjen zaštiti potrošača od njih samih (ili, u tom smislu, od prodavaca, kojima su skloni da pokleknu kako bi ih što pre rešili). To i jeste argument koji se u najvećem broju zemalja ističe kako bi se pojedinci naveli ili podstakli na to da uplaćuju doprinose za penziju (zemlje s penzionim sistemom akumulacije kapitala); ili, što je još ekstremnije, kako bi im se nametnuo penzioni sistem tekućeg finansiranja iz doprinosa). To počiva na ideji da pojedinci manje vrednuju daleku budućnost nego trenutno blagostanje. Odlično uočavamo ograničenja paternalističkog argumenta (država nas ne sme tretirati kao decu i suviše često odlučivati o tome šta je najbolje za nas!), ali pojedinac koji shvata da mu manjka volje i da troši „protiv svoje volje“ potencijalni je pokazatelj u proceni kada stav države može odmeniti lični stav.\n4) Sama realizacija razmene može prevazići sposobnosti pojedinca. Kada stavite svoj novac u banku, ugovor vam pojašnjava da depozit možete povući pod određenim uslovima (ako je reč o štednji po viđenju, to možete učiniti kad god poželite); takođe, vaša polisa osiguranja pojašnjava da možete tražiti njenu isplatu u slučaju neke nesreće ili požara, dok vam investiranje u životno osiguranje daje pravo na prihod (uz garancije ili bez njih). Ali postoji rizik da će onog dana kada poželite da povučete svoj depozit ili zatražite isplatu, odnosno kada nastupi rizik pokriven ugovorom o osiguranju, banka ili osiguravajuće društvo bankrotirati, ostavljajući vas nezbrinutim. Naravno, teoretski gledano, možete danonoćno pratiti bilanse i vanbilansne aktivnosti svog finansijskog posrednika, kako biste prepoznali njegov predstojeći bankrot, povukli depozit na vreme ili raskinuli polisu osiguranja kada se zdravlje vašeg finansijskog posrednika pogorša, ali vrlo brzo biste uvideli ograničenja ove strategije – koliko zbog vremena koje treba posvetiti tom praćenju, toliko zbog tehničke ekspertize koja je nužna da bi se iz njega izveli osnovni zaključci. U praksi, bankarski supervizor (Evropska centralna banka) i regulator tržišta osiguranja (u Francuskoj Organ za prudencijalnu superviziju i regulaciju – Autorite de controle prudentiel et de resolution – vrši nadzor nad osiguravajućim društvima i pomaže ECB u nadzoru francuskih banaka) pošteđuju vas ovih napora. Osim toga, državno osiguranje garantuje za sva potraživanja vlasnika depozita i štednje do određenog iznosa.\n5) Preduzeća mogu posedovati tržišnu moć, tj. sposobnost da potrošačima naplaćuju cene koje su mnogo više od troškova ili da im isporučuju robu osrednjeg kvaliteta. To je posebno primetno kada su tržišta monopolizovana usled, recimo, izuzetno velikih prinosa od obima. Tržišna moć je temelj antimonopolskog prava i sektorske regulacije. Tako vladino telo za konkurenciju u Francuskoj i Generalna direkcija za konkurenciju pri Evropskoj komisiji nadziru postojanje monopola i antikonkurentsku praksu; vladino telo za regulaciju elektronske komunikacije i pošta (Arcep) reguliše elektronsku komunikaciju i pošte u Francuskoj; dok komisija za regulaciju struje i gasa (Creg) radi to isto, samo u oblasti struje i gasa.\n6) Konačno, ako tržište i jeste faktor efikasnosti, ne postoji nijedan razlog da ono bude pravedno. Uzmimo za primer zdravlje: kada bi se osiguravajućim kućama za dopunsko zdravstveno osiguranje ili republičkom fondu za zdravstveno osiguranje dopustilo da u ugovorima zdravstvenog osiguranja vrše diskriminaciju zbog, recimo, trenutnog zdravstvenog stanja ili genetskog koda, osoba obolela od raka – ili neko ko je nosilac gena što ukazuju na krhko zdravlje – ne bi mogla dobiti zdravstveno osiguranje po povoljnoj ceni. Reč je o poznatoj stvari u ekonomiji: informacija ubija osiguranje. Zbog toga zakoni brojnih zemalja zabranjuju da ugovor o zdravstvenom osiguranju bude uslovljen određenim ličnim medicinskim podacima pojedinca (a tako je u Francuskoj, koja, što je paradoksalno, subvencioniše opšteprihvaćene kolektivne ugovore preduzeća, koji, međutim, praktikuju selekciju rizika: to što zaposleni, uglavnom boljeg zdravstvenog stanja od ostatka populacije, spadaju u „posebnu kategoriju“ – uvećava troškove dopunskog zdravstvenog osiguranja za sve ostale). Isto tako, tržište nema ni najmanje razloge da pravi raspodelu prihoda koja bi bila poželjna po društvo. A nejednakost u prihodima pre oporezivanja neće se popraviti u globalizovanom svetu, gde se bogatstvo nacije sve češće zasniva na inovacijama. Nejednakost je skupa iz dva razloga koji se tiču pravičnosti i efikasnosti.\nKao prvo, u tržišnoj ekonomiji nejednakost može biti viđena kao nepostojanje osiguranja. „Pod velom neznanja“, tj. pre rođenja, dok još ne znamo svoj budući položaj u društvu, želeli bismo da nagradimo napor kako bismo podstakli pojedince da stvaraju bogatstvo za društvo, ali bismo takođe želeli da osiguramo život u dostojanstvenim uslovima u slučaju nesreće, ako bismo se, nažalost, našli među onim najnesrećnijima. U tom smislu, društveni ugovor može se posmatrati prosto kao polisa osiguranja. To predstavlja temelj preraspodele putem oporezivanja prema dohotku. Ukratko, pristup osiguranju i preraspodela prihoda i bogatstva stvorenog zahvaljujući tržištu nemaju ni najmanje razloga da odgovaraju onome što bismo želeli da vidimo nalazeći se iza vela neznanja, tj. ne poznajući položaj koji ćemo zauzeti u društvu. Kao drugo, i pored aspekta „rizika od sudbine“, na koji smo gore ukazali, nejednakost može imati i druge disfunkcionalne posledice. Ona ugrožava društvene veze i može voditi stvaranju eksternalija, zbog kojih kasnije trpi celokupna populacija, uključujući i one koji zahvaljujući svom radu i svojoj okolini uživaju ekonomski privilegovanu sudbinu (nesigurnost, getoizacija, osetljiva i manipulaciji podložna populacija, uvučena u stvari koje se ne mogu tolerisati, itd.). Žalostan prizor zatvorenih društava (geted communities) odlično pokazuje da se negativne posledice nejednakosti ne svode prosto na nepostojanje osiguranja od sudbinskog rizika.\nU javnoj debati često se međusobno sučeljavaju pristalice tržišne ekonomije i pristalice državnog intervencionizma; obe strane smatraju da su tržište i država suprotstavljeni jedno drugom. Pa ipak, država ne bi mogla omogućiti građanima (korektan) život bez tržišta, a tržištu je država potrebna ne samo da bi ona putem pravnog sistema zaštitila slobodu preduzetništva i osigurala ugovore – već i kako bi korigovala njegove nedostatke.\nDruštveno uređenje obično (i implicitno) počiva na dva stuba:\n* Nevidljiva ruka otvorenog tržišta, opisana 1776. godine u delu Bogatstvo naroda Adama Smita, oslanja se na nastojanje da se zadovolji lični interes radi postizanja ekonomske efikasnosti. Ideja je da cena neke robe ili usluga, koja proističe iz ukrštanja ponude i potražnje, sadrži mnoštvo informacija o sklonosti kupaca da plate i o troškovima prodavaca. Naime, razmena se dešava samo kada vrednost onoga što je kupac spreman da plati premašuje cenu koja mu se traži, dok, slično tome, prodavac neće pristati na prodaju osim ako isplaćena cena ne premašuje troškove proizvodnje. Kada se ukrste ova dva uvida, kupac kupuje samo ako je spreman da plati više od onoga što je predmet njegove kupovine koštao društvo, odnosno više od troškova proizvodnje. Obratno, na tržištu na kojem vlada konkurencija kupci i prodavci suviše su mali da bi manipulisali cenom, te je, u tržišnoj ravnoteži, cena takva da je potražnja po toj ceni jednaka ponudi po toj ceni; sva „dobit od razmene“ je ostvarena. Dakle, iz toga proizilazi efikasna podela resursa u društvu;\n* Država ispravlja (brojne) nedostatke tržišta koje smo upravo predstavili. Ona čini ekonomske učesnike odgovornijim, a sama je odgovorna za solidarnost. Jedan od žestokih pobornika ove ideje jeste engleski ekonomista Artur Pigu (Arthur Pigou, Kejnzov profesor na Kembridžu), koji je 1920. godine uveo načelo „zagađivač plaća“ u knjizi The Economics of Welfare.\nPre nego što pristupim analizi ograničenja ove organizacije, voleo bih da naglasim njenu koherentnost: država definiše pravila igre i utvrđuje odgovornost učesnika koji mogu (štaviše – moraju!) tragati za zadovoljenjem sopstvenog interesa. Uzmimo primer životne sredine: umesto da bira preduzeća od kojih bi zahtevala da uklone tragove zagađenja (što bi mogla raditi jedino naslepo, usled manjka informacija), država recimo, kaže: „Ako ispustite tonu ugljen-monoksida, to će vas stajati od pedeset do sto evra (naravno, sad smo u domenu ekonomske fantastike!); vi treba da odlučite“. Tada se preduzeće koje je najzad učinjeno odgovornim u pogledu uticaja svojih odluka na društvo može usredsrediti na efikasnost svoje proizvodnje, poštujući ujedno ograničenja koje društvo sebi namerava da nametne na polju emisije ugljen-monoksida.\nSmitovi i Piguovi radovi rame uz rame uspostavljaju temelje vrednostima akcionarstva i liberalizma, ali vrednostima akcionarstva i liberalizma koji se bitno razlikuju od tradicionalnih značenja ovih pojmova u Francuskoj, koja teže da ih poistovete sa izostankom državne intervencije i borbom za opstanak pojedinaca. Naprotiv, kamen temeljac ovog zdanja jeste u ideji da učesnici snose odgovornost za štetu koju nanose društvu svojim odlukama.\nOva analiza pokazuje da tržišna ekonomija i državni intervencionizam nisu alternativa jedno drugom, već da su, sasvim suprotno tome, međusobno zavisni. Valjano funkcionisanje tržišta zavisi od valjanog funkcionisanja države. I obratno falična država ne može doprineti efikasnosti tržišta, niti mu može biti alternativa.


Na svetskom nivou godišnje se organizuje veliki broj internacionalnih turnira čiji nagradni fondovi dosežu i do milion dolara. Domaća Hearthstone scena trenutno doživljava ekspanziju i poseduje mnogo talentovanih igrača.\nFoto: Esport Crvena zvezda / Promo\nStefan "Djuka93" Đukić\nSekretar Crvene zvezde esport Miloš Krivokapić kaže da je klub prepoznao ogroman potencijal u ovom esportu, te je odlučio da sastavi svoju ekipu. Prvi član, ujedno i kapiten, koji dolazi iz suparničkog tabora - KK Partizan Esports, jeste velika zvezda domaće scene Stefan "Djuka93" Đukić. Jedan od njegovih najvećih uspeha jeste učešće na "Throne of Cards" turniru, koji organizuje jedan od najpopularnijih igrača Adrijan "Lifecoach" Koj, gde se susreo sam velikim imenima kao što su StanCifka, SuperJJ, MrYagut, C4mlann, Xixo, Ostkaka i mnogi drugi.\nDjuka93 je jedan od najtrofejnijih igrača u regionu, koji iza sebe ima titule šampiona ESL Adria lige, prvog oficijelnog Fortuna turnira, kao i treće mesto na IGF nadmetanju. Nezaostavan je i podatak da je u više od 30 sezona došao do Legend ranka, a najviša pozicija koju je dostigao jeste 32. mesto na evropskom serveru oktobra 2017. godine.\nNakon višemesečne pauze, odlučio je da se vrati na scenu u dresu Crvene zvezde, za koju očekuje da će doneti još mnogo trofeja. Cilj mu je da ojača Hearthstone u regionu, te da podstakne i ostala sportska udruženja da se pridruže profesionalnoj gejming zajednici.\nNjegov prvi saigrač u timu je uspešna esport novinarka, već poznata javnosti kao prvi ženski strimer na oficijelnom Jutjub Fortuninom kanalu Mila "nepenthe" Jovanov. Iako se na kompetitivnoj sceni još uvek nije oprobala, redovno dostiže Legend rank, a poseduje i visok prosek pobeda u Arena modu. Pored pozicije igrača, nepenthe će biti i zaštitno lice Crvena zvezda Esports tima, što se nada da će joj pomoći u cilju promocije Hearthstone-a domaćoj publici.\nMila "nepenthe" Jovanov\nDjuka93 i nepenthe će redovno strimovati na Crvena zvezda Esports Jutjub kanalu, gde ćete imati priliku da gledate kvalitetan Hearthstone sadržaj, kako edukativnog, tako i zabavnog karaktera. Pored toga, njih dvoje će se takođe oprobati i u ostalim aktuelnim igrama.\nSekretar Crvene zvezde esport Miloš Krivokapić najavio je i moguća proširenja ekipe i smatra da mogu da oforme jedan od najsnažnijih timova u regionu, što se može vrlo lako i obistiniti, s obzirom na početnički sastav.


Vlada FBiH Dodikovim stopama: Predložen zakon kojim bi FBiH da ovlada gruntom BiH!? | Brčanski Forum\nZakon o šumama RS je neustavan, i dok pola BiH slavi činjenicu da su šume, kao što je ranije utvrđeno i poljoprivredno zemljište vlasništvo države Bosne i Hercegovine Federalnom parlamentu dostavljen je Zakon o građevinskom zemljištu u FBiH, koji je potpisao premijer Fadil Novalić, a koji je ništa drugo do prepisana želja Milorada Dodika da ovlada bh. gruntom!\nNiz neustavnih odredaba, ukoliko se slijedi praksa Ustavnog suda BiH i Ustava BiH, vidljiva je na prvu, a ni po čemu se ne razlikuju težnje i u Federaciji da ovladaju gruntom Bosne i Hercegovine.\n„Sada će sigurno gledati da Zakon o građevinskom zemljištu bezbolno povuku“, kazao je Magazinović


Subota u Bihaću će biti burna! Da li se Krajina budi?\nNaslovnica Krajina Bihać Subota u Bihaću će biti burna! Da li se Krajina budi?\nBihać – Položaj većine mladih je krajnje nezavidan, a najbolji pokazatelj stanja jesu ankete koje se sprovode među mladima i koje ukazuju da od 60% do 70% mladih želi napustiti BiH. To pokazuje ne samo da je trenutna situacija za njih jako loša, nego da ni perspektiva i očekivanja od budućnosti nisu ništa pozitivnija.\nOno što više zabrinjava je nezainteresovanost i nedostatak građanskog bunta. Ipak, čini se da se Krajina budi! I ranije je bilo iskazivanja nezadovoljstva na razne načine ali ovaj vikend će biti nešto interesantniji…\nNaime, slučajno ili ne, u subotu u Bihaću imamo tri masovne aktivnosti čiji su organizatori udruženja mladih ljudi. Radi se o protestima pod nazivom „Revolucija“ čiji je organizator Vijeće mladih USK-a i Unija studenata Univerziteta u Bihaću, te o protestima protiv donošenja izmjena Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja pod nazivom „Reci ne eutanaziji“, a u večernjim satima održat će se javna tribina pod nazivom „Ko nas šiša“ u organizaciji Udruženja ABC iz Bihaća.\n“Ko nas šiša” u kinu “Una” u 19 sati\nFondacija CPI – Centar za zastupanje građanskih interesa i Udruženje ABC iz Bihaća pozivaju vas na diskusiju o javnim finansijama koja će se održati u subotu u 19 sati u kinu „Una“\nImate priliku da na jednom mjestu razjasnite u kakve namjene vlasti troše budžete koje vi punite. Budite slobodni da pričate i pitate o lokalnim problemima u javnim finansijama i da izrazite svoje mišljenje i razriješite dileme da li se novci zapravo troše na javna dobra i za zajedničku korist.\nKao građani imate zakonsko pravo da znate sve o budžetima i budžetskoj potrošnji, a na ovoj tribini ćete saznati i kako doći do tih informacija. Dođite i postanite savjesni i aktivni građani koji žele da znaju kako se troši i kuda ide sav javni novac i šta možete uraditi poboljšate situaciju na tom planu.\n“Revolucija” na Gradskom trgu u 11 sati\nStudenti su najavili protestno okupljanje u subotu u 11 sati na Gradskom trgu u Bihaću, kazala je Elma Begić iz Vijeća mladih USK.\nIstovremeno, njihovi vršnjaci će izaći na ulice Mostara, Banja Luke, Sarajeva i Tuzle. Protesti će se održati pod nazivom „Revolucija„ s nadom da će političari u našoj zemlji evoluirati u političkom smislu i svoje interese podrediti interesu bh. građana u ovom slučaju mladih.\nPodsjećamo, studenti i đaci iz BiH, iako su pozvani, neće sudjelovati u najvećem europskom programu za obrazovanje, vrijednom više od 14 milijardi eura. Nažalost, naša zemlja neće biti dio Erasmus + projekta jer saglasnost nije dalo nadležno ministarstvo RS-a.\n“Reci NE eutanaziji” na Gradskom trgu u 13 sati\nPozivaju se građani, te svi dobronamjerni ljudi da se pridruže mirnom protestu koji će se održati u subotu na Gradskom trgu u 13 h, a povodom donošenja izmjena Zakona o zaštiti i dobrobiti životinja.\nNadamo se da je javnost upoznata sa mjerama i težinom koje ove izmjene nose, misleći prvenstveno na ubijanje pasa kao najadekvatnijom solucijom. Zato kažimo ne ubijanju! Pokažimo svoju humanu stranu i zajedničkim snagama spriječimo masakar i krvoproliće! Naša pasivnost je samo dozvola ubicama da se dokažu u poslu koji najbolje znaju.